Ann Linde (S):
Jag vill börja med att säga att det känns väldigt bra att vara här och få möjlighet att diskutera EU med er. Jag kommer kort att tala om kommissionens arbetsprogram och den ökande ojämlikheten och för första gången presentera regeringens EU-prioriteringar för 2017.
Avslutningsvis kommer jag också att säga några ord om kommissionens vitbok om EU:s framtid, som ju Désirée Pethrus precis nämnde i sitt anförande, liksom regeringens arbete med delaktighet och brexit. Jag är glad över att det i utrikesutskottets utlåtande i stort verkar finnas politisk samstämmighet gällande kommissionens arbetsprogram.
Det ligger i stora delar i linje med de EU-prioriteringar som regeringen presenterar i dag, där frågorna om jobb, klimat, migration och säkerhet är i fokus. Jag kommer att återkomma till dessa strax, men låt mig först sätta det hela i ett större sammanhang. Fru talman! Globalisering och handel har lyft många ur fattigdom, men många oroar sig också över växande klyftor och ökad sårbarhet.
En våg av nationalism och protektionism har slagit in över världen och Europa, och det påverkar självklart också EU. Många upplever just nu att förändringar inte är förbättringar. Tvärtom upplever väldigt många att förändringar är försämringar. Människor ser sina arbeten slås ut av den globala konkurrensen och teknikutvecklingen och därmed hur deras livssituation hotas.
Det gäller att förstå att den här frustrationen finns, att den är stark och att den tyvärr på många ställen är välgrundad. På många sätt tror jag att den populistiska och nationalistiska vågen har skapats på grund av att både nationella regeringar och EU inte har klarat av att leverera tillräckligt, och framför allt inte tillräckligt fort. Alla har inte fått del av ökad tillväxt; i stället har klyftorna vuxit.
När människor upplever att de får det sämre letar de efter alternativ och snabba svar. Det allra viktigaste är att EU kan leverera resultat, både på ett övergripande plan och i människors vardag, och visa att EU skapar ett värde för alla medborgare. Det finns mycket som kan göras här och nu. Det är viktigt att EU kan leverera resultat som påverkar på riktigt.
Därför kommer regeringen att prioritera tre områden i EU-arbetet under 2017: ett Europa för jobb och inkluderande tillväxt en ambitiös klimat, energi- och miljöpolitik en solidarisk flykting- och migrationspolitik och en säker omvärld. Låt mig säga något om varför vi har valt just dessa områden. Fru talman!
Det första området är jobb och inkluderande tillväxt. Sedan Sverige gick med i EU har handeln vuxit och våra reallöner ökat. Över 1,4 miljoner svenskar går till jobbet tack vare den svenska exporten, och mer än 70 procent av den exporten går till EU. Handeln med den inre marknaden är avgörande för Sverige.
Det finns en stor potential i mer ambitiös tjänstehandel och digitalisering. För att ännu fler svenskar ska kunna gå till jobbet driver regeringen på i dessa frågor.
Samtidigt som den inre marknaden måste fördjupas än mer för att handeln ska kunna öka behöver vi också se till att det råder sjysta villkor för dem som arbetar på den inre marknaden och att det inte leder till lönedumpning eller försämrade villkor. Den ekonomiska krisen har visat att EU:s medlemsstater påverkas av varandras ekonomiska och sociala utveckling.
När klyftorna ökar urholkas förtroendet för samarbete och politiska lösningar. I stället växer rädslan för globaliseringen och rörligheten, och det riskerar att skapa en grogrund för främlingsfientlighet och extremism. Det går inte att blunda för detta. Tvärtom är regeringen fast besluten att försöka göra något åt problemen.
Den 17 november står statsministern tillsammans med kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker värd för ett toppmöte i Sverige om rättvisa jobb och tillväxt. Genom att utbyta erfarenheter med medlemsstater, arbetsmarknadens parter och andra nyckelaktörer på högsta nivå kan vi lära av varandra hur gemensamma utmaningar ska tacklas. Fru talman! Klimat, energi och miljö är den andra prioriteringen.
Vårt samarbete inom EU har en viktig betydelse inte minst på klimat, energi och miljöområdet. Tillsammans kan vi fortsätta vara en stark och pådrivande global kraft. Trots att mängden koldioxidutsläpp de senaste tre åren har minskat finns det mycket kvar att göra. Regeringen fortsätter att driva en ambitiös klimat, energi- och miljöpolitik. Vi gör detta genom att verka för att EU ska värna Parisavtalet och dess genomförande.
I februari 2017 föreslog vi instiftandet av en klimatlag - ett historiskt beslut med ambitionen att Sverige ska bli ett av världens första fossilfria länder. Men miljöproblemen är gränslösa. Förstöringen av miljön sker lokalt, men miljöförstöringens konsekvenser tar inte hänsyn till nationsgränser.
Luftföroreningar är ett exempel där EU bidrar till att tackla problem som enskilda länder inte kan lösa själva. Under 2016 antog EU en ny lagstiftning, som förväntas bidra till en halvering av antalet förtida dödsfall orsakade av luftföroreningar inom EU. Fru talman! Den tredje prioriteringen är migration och säkerhet.
Migrationen till Europa är en utmaning för EU:s medlemsländer, och lösningar måste bygga på att alla tar ett ansvar. Vi måste givetvis arbeta för att långsiktigt motverka grundorsakerna till ofrivillig migration och samtidigt säkerställa att EU har kontroll över den yttre gränsen. Det är en förutsättning för att den fria rörligheten inom Schengenområdet ska fungera.
Trots utmaningarna går det ändå sakta i rätt riktning. EU gör redan stor nytta i arbetet mot människosmuggling, och medlemsländerna arbetar för att snabbt enas om ett nytt asylsystem. För regeringen är det viktigt att ett sådant system ger en jämnare fördelning av personer som söker skydd i EU och att fler lagliga vägar till skydd i EU skapas.
Vi måste dessutom se till att asylprövningar sker rättssäkert och att de som får avslag återvänder på ett väl fungerande sätt. Vi vet att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer utmanas runt om i världen. Dessa grundläggande värderingar kan inte tas för givna.
De måste ständigt försvaras och främjas, såväl internt i medlemsstaterna som i EU:s externa relationer. Rysslands aggression gentemot Ukraina och de fruktansvärda terroristattentaten under de gångna åren visar på behovet av ett starkare och mer samlat EU-agerande. Vi måste bygga vår säkerhet tillsammans med andra, och där är EU viktigare än någonsin.
Med genomförandet av EU:s globala strategi kommer EU att utveckla en gemensam säkerhets- och försvarspolitik som omfattar en effektiv civil och militär krishanteringsförmåga. EU:s förmåga att hantera både extern och intern säkerhet är avgörande för en bibehållen säkerhetsordning i Europa. Fru talman!
Jag har nu berättat om regeringens prioriteringar för arbetet med EU under 2017. Låt mig nu säga några ord om EU:s framtid. Den 1 mars presenterade EU-kommissionen en vitbok om Europas framtid. I rapporten finns inga skarpa slutsatser utan scenarier som syftar till att belysa konsekvenserna av olika vägval för hur EU ska utvecklas fram till 2025.
Ett antal tankepapper för centrala politikområden ska presenteras under de kommande månaderna. Syftet med dessa ska vara att stimulera diskussionen genom att presentera alternativa utvecklingar utan att dra färdiga slutsatser. Diskussionen om EU:s framtid är både viktig och välkommen. Tillsammans måste vi analysera vilka konsekvenserna av de olika vägvalen för både EU och Sverige är.
Här måste vi få till en bred diskussion som kan skapa förutsättningar för en samsyn. Här har riksdagen en väldigt stor roll att spela. Jag är glad över att kommissionen försöker stärka delaktigheten i utformningen av EU:s framtid. Arbetet med ökad delaktighet i EU-arbetet ligger mig faktiskt väldigt varmt om hjärtat.
Genom det som vi kallar för EU-handslag för ökad delaktighet med olika aktörer och parter försöker jag stärka kunskapen och stimulera till diskussion i olika EU-frågor. I december genomförde jag ett första sådant EU-handslag för ökad delaktighet med arbetsmarknadens parter. För en dryg månad sedan genomförde jag ett nytt EU-handslag i Skellefteå med de norra länen.
Under året kommer jag att genomföra flera handslag, för jag tror faktiskt att vi kan göra skillnad och att vi behöver göra skillnad. Som en del av delaktighetsarbetet har regeringen åtagit sig att genomföra EU-sakråd. Hittills har två genomförts. Med anledning av kommissionens vitbok kommer jag att kalla till ett nytt EU-sakråd med fokus på EU:s framtid.
Jag kan säga att många av delaktighetsdelarna kommer från den utredning som ledamot Birgitta Ohlsson initierade när hon var EU- och demokratiminister. Fru talman! Jag måste säga någonting om brexit. Det är ändå en stor fråga: den kommande skilsmässan mellan Storbritannien och EU.
Det är viktigt att vi som är kvarvarande medlemmar i EU håller ihop och att vi kan få ett välfungerande frihandelsavtal med Storbritannien. Regeringens prioritering är att upprätthålla Sveriges goda relation till Storbritannien, och vi ska göra allt vi kan för att förhandlingarna ska bli så konstruktiva som möjligt. Jag har träffat den brittiske ministern med ansvar för brexit, David Davis, flera gånger.
Vi har haft bra samtal. Samtidigt vet vi att Storbritanniens beslut att lämna unionen kommer att få konsekvenser för oss svenskar men framför allt för britterna själva. Vi har möjlighet att bidra konstruktivt, och det kommer vi att göra. Fru talman! Med de orden vill jag tacka så mycket för mig. Jag ser fram emot en konstruktiv och energirik diskussion.