Nina Lundström (L):
I betänkandet behandlas 115 motionsyrkanden om högskolan från den allmänna motionstiden 2011. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag kommer främst att ta upp kvalitetssatsningar, jämställdhet, teckenspråk samt vissa satsningar.
I fredags hade jag tillsammans med FP-kolleger möjlighet att besöka Linköping, och det var ett väldigt spännande besök. Där har högre utbildning, forskning, medicin och teknik tillsammans skapat en inspirerande miljö.
Vi kunde genom speciella glasögon se hjärtan i 3D och ett specialutvecklat bord med den senaste tekniken för analys och diagnostisering, titta i mikroskop, lyssna och lära. Det var forskning och utveckling i framkant - otroligt spännande! För att Sverige ska kunna klara den internationella konkurrensen krävs utbildning och forskning i världsklass.
Vi har tidigare framhållit detta och vill återigen understryka vikten av Sveriges utbildnings- och forskningsresurser för att stärka den internationella konkurrenskraften. Vi behöver fortsätta att utvecklas som en ledande utbildnings- och forskningsnation. Herr talman! Jag kommer att återkomma mer explicit om forskningen i nästa debatt.
Frågor om högskolans kvalitet och utveckling är angelägna och viktiga. Högskolan är, tillsammans med universiteten, en av de största statliga sektorerna. Det handlar om stora belopp, uppemot 40 miljarder. Huvuddelen är offentliga finansiärer, det vill säga skattemedel som går till dessa satsningar.
Omfattande satsningar på ökad kvalitet i utbildningarna har också gjorts sedan förra mandatperioden. Det låter inte alltid så i debatten, men det är viktigt att nämna. Satsningarna pågår alltjämt. Herr talman! Jag tänkte passa på att ta upp några av de satsningar som görs. År 2007 satsades 120 miljoner kronor för att höja ersättningsnivåerna till utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi.
Under 2008 satsades ytterligare 240 miljoner kronor för att höja kvaliteten i utbildningen. Förstärkningarna syftade bland annat till att öka undervisningstiden.
I budgetpropositionen för 2011 presenterade regeringen en höjning av grundutbildningsanslagen på inledningsvis 200 miljoner kronor 2012 och därefter ytterligare 200 miljoner kronor från och med 2013 i form av höjda ersättningsbelopp per helårsstudent inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. För att stärka kvaliteten i utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap krävs enligt regeringen fortsatta insatser.
Regeringen beräknar därför en kvalitetssatsning om ytterligare 400 miljoner kronor 2013 genom höjda ersättningsbelopp för dessa områden. Herr talman! Det känns viktigt att ta upp de här satsningarna på grund av att det i debatten ibland låter som att det inte görs tillräckligt och inte görs någonting alls. Men det görs väldigt mycket. Vad gäller frågor om resurstilldelningssystemet vill jag också nämna några specifika satsningar.
Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen ska påbörjas 2013 och beräknas då omfatta 95 miljoner kronor. Dessa medel kommer att baseras på utbildningsutvärderingar genomförda av Högskoleverket till och med sommaren 2012. Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen är avsedd att vara fullt utbyggd 2015 och beräknas då omfatta 295 miljoner kronor årligen. Herr talman!
Riksdagen och regeringen har ansvaret för övergripande mål, lagar och förordningar samt att fördela resurser och avsätta resurser till verksamheten. Högskolor och universitet har en hög grad av självständighet för att också leda sin verksamhet och utveckla den. Den här rollfördelningen är viktig att nämna.
Jag ska nu nämna någonting om ett annat viktigt område, förutom de satsningar som görs, och det är jämställdheten vid universiteten. Delegationen för jämställdhet i högskolan har avlämnat sitt betänkande Svart på vitt - om jämställdhet i akademin . Förslagen i betänkandet är under beredning. Det finns flera uppdrag på området.
Regeringen har uppdragit åt Högskoleverket att följa upp hur jämställdheten vid universitet och högskolor har utvecklats till följd av lärosätenas ökade frihet och självbestämmande i fråga om läraranställningar från och med den 1 januari 2011. Regeringen uppdrar åt Högskoleverket att under perioden 2011-2013 ta emot slutredovisningar av projekt som har bedrivits med stöd från Delegationen för jämställdhet i högskolan.
Högskoleverket ska med utgångspunkt i delegationens betänkande samt projektens slutredovisningar sammanställa, analysera och på lämpligt sätt sprida erfarenheterna av delegationens samlade projektverksamhet. Uppdraget ska redovisas i två separata rapporter till Regeringskansliet senast den 1 april 2014.
Vad gäller teckenspråk och meritpoäng kan vi konstatera att vi har ett enigt utskott. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om meritpoäng för teckenspråk.
För att inte missgynna de elever som väljer att studera teckenspråk på avancerad nivå i gymnasieskolan bör ämnet enligt utskottet likställas med moderna språk i fråga om meritpoäng. Förutom det finns det andra språk som omnämns i betänkandet.
Språkkunskaper är viktiga för ett litet land som Sverige, inte minst för konkurrensförmågan i det globala samhället. Det är viktigt. Jag skulle vilja ta upp en satsning som har presenterats i veckan vad gäller nordiska språk. Det är satsningen på finska, som är ett nationellt minoritetsspråk, som vi kunde ta del av i måndags.
Det berör 600 000, som tillhör den gruppen nationella minoriteter. Det är också viktigt och intressant. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att en välutbildad befolkning är en viktig förutsättning och målsättning för att Sverige i fortsättningen ska utvecklas som en tillväxt- och välfärdsnation.
För det är ett utbildningsväsen av hög kvalitet av alldeles avgörande betydelse.