KBLab/rixvox huggingface dataset:
Eva Nordmark (S):
Jag är arbetsmarknadsminister och jämställdhetsminister. Frihet kommer via arbete och egen försörjning. Det gäller oss alla, oavsett var vi är födda någonstans. Vi har inte på något sätt en acceptans gentemot dem som begår brott mot kvinnor eller barn eller på annat sätt. När vi pratar om hedersförtrycket är det också därför vi förra veckan införde en ny särskild brottsrubricering för hedersbrott.
Det är också därför vi satsar resurser för att se till att alla som arbetar med barn, i skolan och på andra ställen, ska ha kunskap och veta vad de ska göra när barn far illa.
Eva Nordmark (S):
Tack, Roger Haddad, för den mycket viktiga frågan! Som både arbetsmarknadsminister och jämställdhetsminister ser jag att en av de viktigaste prioriteringarna är att stänga det sysselsättningsgap vi har på arbetsmarknaden mellan män och kvinnor. Framför allt är det utrikes födda kvinnor som har en särställning i att de också behöver betydligt mycket mer stöd.
En sak som regeringen kunde presentera för någon vecka sedan är att vi vill se över möjligheten att fler ska omfattas av etableringsprogrammet under de första två åren efter att man har kommit till Sverige. Det är många utrikes födda kvinnor som inte får tillgång till det.
Vi tar bort segregationsfällan i föräldraförsäkringen, vi vill individualisera etableringstillägget och vi vill såklart fortsätta med viktiga arbetsmarknadspolitiska insatser, bland annat extratjänsterna som den här kammaren tyvärr röstade för att ta bort. Det var olyckligt. Av dem som har en extratjänst är nämligen 49 procent utrikes födda kvinnor.
Vi måste ha incitament till arbete, inte till att kvinnor ska stanna kvar i hemmet.
Eva Nordmark (S):
Tack, Johan Andersson, för frågan! Att alla som jobbar ska kunna leva på sin lön är förstås en utgångspunkt som den svenska regeringen delar med det arbete som sker på EU-nivå. Vi ska inte ha någon låglönekonkurrens inom EU. Det är en viktig och riktig ambition. Men i Sverige är det arbetsmarknadens parter som är själva garanten för detta. Det har därför varit viktigt för oss att jobba intensivt med och att ha som högsta prioritet att skydda vår lönebildningsmodell.
Vi har nu, efter uppgörelsen i måndags, fått besked om att vi har kunnat värna den svenska modellen. Vi undantas från krav på att införa minimilöner. Vi behöver främja kollektivavtal. Det är också så vår modell är riggad. Trots det kommer jag att rekommendera Sveriges riksdag via EU-nämnden att rösta nej. Vi tycker av princip att det här är frågor som inte ska hanteras på EU-nivå.
Men vi har som sagt tillsammans med parterna på den svenska arbetsmarknaden kunnat värna den svenska arbetsmarknadsmodellen.
Eva Nordmark (S):
Jag vill tacka för en mycket viktig följdfråga. Svensk arbetsmarknad präglas av en hög kollektivavtalstäckningsgrad. Vi ligger i dag på 90 procent. Som det nu ser ut i den produkt som har förhandlats fram behöver varje medlemsland vidta åtgärder i form av en handlingsplan om man hamnar under 80 procent.
Precis som ledamoten säger behöver vi för att kunna värna den svenska arbetsmarknadsmodellen vara rädda om våra trygghetssystem - sjukförsäkringen och a-kassan - och se till att parterna på arbetsmarknaden har de bästa förutsättningarna för att förhandla fram sina kollektivavtal.
Eva Nordmark (S):
En viktig utgångspunkt för frågan om minimilöner som vi behöver inse är att de allra flesta länderna runt om i Europa har minimilöner. De har lagstadgade minimilöner. De nordiska länderna sticker ut - framför allt Sverige och Danmark. Vi behöver öka kunskapen om vår arbetsmarknadsmodell.
Det är positivt om vi kan stärka sammanhållningen, öka jämlikheten och se till att fler får anständiga levnadsvillkor. Men vi måste skapa en respekt för att olika modeller måste kunna leva sida vid sida. Fru talman! Vi kommer säkerligen att behöva fortsätta att arbeta för att förklara vår modell och se till att våra parter, som gör ett fantastiskt arbete, kan fortsätta att leverera.
Eva Nordmark (S):
Jag tackar Michael Rubbestad för denna fråga. Statsministern var väldigt tydlig i sin regeringsförklaring med att hedersförtrycket ska bort. Regeringen vidtar en hel del åtgärder, bland annat när det gäller att skärpa straffen. Vi införde ett nytt straff förra veckan. Vi förebygger, och vi ser till att stötta och skydda dem som blir utsatta.
Tro mig, fru talman, det är mycket upprörande också för mig som jämställdhetsminister att se denna typ av oskuldskontroller och de rapporter som kommer med anledning av det. Därför har regeringen tillsatt en utredning som ska se över hur vi kan stärka skyddet mot denna typ av otillbörliga kontroller både av flickors och av kvinnors sexualitet. Alla som lever i Sverige har nämligen rätt att själva bestämma över sitt liv och över sin kropp.
Den rätten kompromissar vi aldrig med.
Amanda Palmstierna (MP):
Målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Det är viktigt att konsumenter har goda rättigheter och ges ett tillräckligt skydd. De allra flesta företag brinner för sin verksamhet och gör sjysta affärer. Vi ser hur de kämpar nu i coronakrisen. Sedan finns det tyvärr företag som inte har ett ärligt uppsåt utan som går ut med falsk marknadsföring eller agerar på ett olyckligt sätt. Det är aldrig okej.
Det går ut över människor runt om i vårt land, och det går också ut över alla företag som gör sjysta affärer. Jag är därför mycket glad att kunna säga att regeringen har lagt fram förslag till riksdagen dels om ändringar i marknadsföringslagen, dels om ändringar i lagen om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Lagändringarna innebär att myndigheter får stärkta tillsynsbefogenheter. Som ni har hört är en sådan att de har rätt att köpa produkter under dold identitet, så kallade testköp.
Lagändringarna riktar sig också till företag som bryter mot konsumentskyddet på internet. Om man har missvisande marknadsföring på nätet ska det komma upp en varningstriangel. Företagen är då ålagda att ha en varningstriangel på sina hemsidor som visar detta. Med detta förslag anpassar vi svensk rätt till en EU-förordning.
Regeringspartierna anser att tillsynen med testköp är tydligt reglerad och att den bara används i undantagsfall när allt annat är uppfyllt. I lagförslaget står att testköp ska användas om det är nödvändigt för tillsynen enligt denna lag. I detta ingår att man först gör tillsyn på alla vanliga sätt, och det är först om denna tillsyn inte fungerar och visar sig inte räcka till som man kan göra testköp.
Inför ställningstagandet till om ett testköp ska göras ska myndigheten också göra en proportionalitetsbedömning. Att en sådan ska göras står i förvaltningslagen 5 §. Viktigt i sammanhanget är också att Konsumentverket inleder tillsynsverksamhet först när det finns misstankar om en överträdelse. En förutsättning för att göra ett testköp är som sagt att myndigheten redan har inlett en tillsynsåtgärd.
När det gäller att följa upp hur lagstiftningen fungerar finns årsredovisningar och myndighetsdialog, som ju är kontinuerlig. Detta kommer att ingå i ett kontinuerligt uppföljningssystem. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på Moderaternas reservation.
Amanda Palmstierna (MP):
Nej, regeringspartierna har inte missförstått lagförslaget. Vi anser att det här är att slå in öppna dörrar. Det är tydligt att om man misstänker att ett företag inte sköter sig inleder man en tillsyn och jobbar på alla sätt man kan för att komma till rätta med saken. Det är först om detta inte visar sig vara tillräckligt som man gör testköp. Det finns med i lagtexten och hur den uttolkas.
Som sagt finns också proportionalitetsbedömningen med, även om det är i förvaltningslagen och inte just i denna proposition. När det gäller uppföljning finns det alltså en kontinuerlig uppföljningsmekanism i årsredovisning och i myndighetsdialoger. Vi anser att farhågorna är undanröjda i den proposition som nu har lagts fram.
Amanda Palmstierna (MP):
Med risk för att jag upprepar mig: I lagförslaget står det att testköp ska användas om det är nödvändigt för tillsynen enligt denna lag. Det är en tydlig skrivning. Det står också i förvaltningslagen 5 § att man ska göra en proportionalitetsbedömning. Nya befogenheter på konsumentskydds-området De saker som moderaten efterfrågar här är viktiga, och vi anser att kriterierna är uppfyllda i lagen.
Man ska göra en tillsyn, och enbart om det är nödvändigt ska man använda dessa testköp. Därmed har man stängt dörren för att det här ska övertolkas eller användas i onödan. Denna skrivning tillsammans med proportionalitetsavvägningen i förvaltningslagen säkrar det som Moderaterna vill uppnå i det här fallet. Det görs som sagt kontinuerliga uppföljningar, och det förs en myndighetsdialog. Vi kommer att kunna fånga upp också denna uppföljningsbit.
Jag vill understryka att det är oerhört viktigt att det är ett fungerande regelverk för konsumenter, för alla företag som agerar sjyst och för myndigheternas förtroende. På den punkten är vi överens. Vi anser att detta är tydligt i lagtexten.
Amanda Palmstierna (MP):
Jag tackar Lars Hjälmered för frågan. Jag skulle vilja säga att vi gläds över att vilja satsa på järnväg och höghastighetståg snarare än att sörja förlorade flyglinjer. När en industri omvandlas förlorar man jobb, men det kommer också många nya jobb i nya industrier och branscher. Det är sällan dessa exempel som tas upp.
När det gäller just Lorentz Tovatts uttalande om detta företag vill jag minnas att han sedan mildrade sitt skarpa uttalande. Men det handlar om att vi måste investera i framtiden. Då är det minskade klimatutsläpp kombinerat med företagande som måste gå hand i hand. Då vill vi satsa på tåg, höghastighetståg, och nya tekniker. Här har vi Industriklivet för att underlätta denna omställning. Vi har också Klimatklivet. Nu har vi även den gröna skatteväxlingen.
Amanda Palmstierna (MP):
Det finns flera flygsträckor där det faktiskt går fortare att åka tåg. Jag tänker då på storstadsregionerna Stockholm-Göteborg och Stockholm-Malmö och så vidare. Jag har mycket svårt att se behovet av att flyga. Det har också gjorts undersökningar av dagstidningar om att man får mer arbetstid och så vidare genom att åka tåg i stället. Det är därför där som vi behöver göra satsningar och investeringar.
Om man tittar sammantaget på industrins konkurrenskraft ser man att vi gör olika former av investeringar i tåg men också i innovationsarbete och så vidare. När det gäller när denna rapport kommer att släppas är det en fråga som ligger på regeringens bord. Därför kan jag som riksdagsledamot inte uttala mig om detta här.
Amanda Palmstierna (MP):
Jag tackar för frågan, Camilla Brodin. I fråga om klimatomställningen i näringslivet kan man generellt se att det behövs långsiktiga spelregler. Det här är något som ligger bakom att vi tog fram klimatlagen. Det är en lag som många andra länder följer efter och där Sverige är ett gott exempel. Nu har vi satt 2022 för att det ska finnas utrymme att ställa om. Man har lite tid på sig att arbeta med detta.
Sedan har regeringen givetvis haft en dialog med företagen. Det är inte så att man sitter i en glaskupa och plötsligt släpper ut något. Självklart finns en dialog med företagen. Det har varit flera andra reformer genom åren där man har varit orolig. När reformerna väl har landat har de bidragit till en enorm innovationskraft att styra om.
Många gånger är näringslivet före politiken när det gäller klimatsatsningar och klimatambitioner.
Amanda Palmstierna (MP):
Tack för frågan, Eric Palmqvist! Det är mycket glädjande att höra att ledamoten instämmer i att det behövs ett starkt miljöskydd. Jag skulle säga att de utdragna processerna inte gynnar någon. De gynnar inte gruvnäringen, de gynnar inte Sveriges befolkning och de gynnar heller inte miljöintressena. Tillståndsprocesserna behöver bli effektiva och rättssäkra, och de behöver säkerställa ett högt miljöskydd.
I klimatplanen finns skrivningar om att man ska se över miljöprövningar för att göra dem effektiva. Sedan har näringsministern också signalerat att vi ska se över lagstiftningen. Det är viktigt. Sedan är det vissa frågor som ligger utanför vår rådighet. Högsta förvaltningsdomstolen kom med en dom om att man behöver ytterligare underlag vad gäller Natura 2000-områden, och det är för att vi ska kunna upprätthålla lagstiftning som kommer från EU.
Det får man alltså också ta med i beräkningen när det gäller vad som gör att tillståndsprocesser drar ut på tiden. Vi behöver se över det här, och processerna behöver bli förutsägbara och mer effektiva. Jag var lokalpolitiker tidigare i mitt liv, och där tittade vi på bygglovsärenden och lyckades korta ned ledtiderna i handläggningen samtidigt som vi hade en god kvalitet.
Amanda Palmstierna (MP):
Tack, ledamoten, för frågan! Uranbrytning är förknippat med väldigt stora miljörisker, så vi anser att det är väldigt olämpligt. De här mineralerna finns också ofta i tätbefolkade områden och nära vatten, vilket kan påverka vattnet. Vi anser att man bör titta mycket på produktdesign och urban mining och waste mining. Som jag sa tidigare har man en återvinningsgrad på bara några procent.
Det finns en väldigt stor potential i detta. Vi tycker att man ska styra kosan rakt mot framtiden i stället för att backa in i den och arbeta som man har arbetat tidigare. Vi anser att man får titta ordentligt på det här med sekundära källor och jobba på med det. Det behövs forskningsprojekt och produktutvecklingsprojekt. Sedan finns fortfarande det här med alunskiffer kopplat till innovationskritiska mineraler.
Det är alltså vår linje.
Amanda Palmstierna (MP):
Det gladde mig att ledamoten tog upp återbruk av mineraler. I januariöverenskommelsen har vi många bra skrivningar om cirkulär ekonomi och cirkulära kretslopp. Jag vill ändå be ledamoten att utveckla lite mer hur vi tillsammans kan jobba framåt på detta område.
Vatten är viktigt relaterat till gruvnäring. Gruvor påverkar alltid grundvattnet i stor eller liten utsträckning. På det senaste miljörådet i EU drev Centerpartiet dessvärre på för att öppna upp vattendirektivet, vilket kommer att få olyckliga konsekvenser.
Samtidigt har Centerpartiet i sitt valmanifest skrivningar om levande sjöar och vattendrag och att säkra dricksvatten. Jag skulle därför vilja höra hur man kan jobba mer konkret för vatten i stället för att motarbeta det.
Amanda Palmstierna (MP):
Jag vill inleda med att säga att det är mycket viktigt att det ska vara enkelt att starta och driva företag. Digitaliseringen måste vara sammanhållen och fungera väl; det har inte minst denna kris visat på. Det är viktigt att minska företagens administrativa kostnader, särskilt inom restaurang- och besöksnäringen men förstås också inom övriga branscher. Riksrevisionen har nu granskat de statliga myndigheternas insatser för att förenkla för företagare att starta företag med hjälp av digitalisering.
Det bedrivs ett omfattande arbete på området. Mycket arbete pågår också sedan rapporten togs fram. Låt mig nämna några saker: Ett omfattande arbete har påbörjats inom ramen för verksamt.se och programmet Serverat i syfte att förbättra tjänsterna och öka användningen. Bland annat har ett arbete med att uppdatera plattformen för verksamt.se inletts av Bolagsverket under året.
Man jobbar nu med att utveckla digitala tjänster, som Serverat, till att omfatta fler tillståndsprocesser och ärendetyper. Tillväxtverket gör ett aktivt jobb för att få fler kommuner att ansluta sig till de här tjänsterna. Regeringen har inrättat en myndighet för digital förvaltning för att långsiktigt förbättra förutsättningarna för en effektiv styrning och en samordning av offentliga digitala system.
Riksrevisionens rapport om Konkur-rensverkets tillsyn Regeringen har också inrättat Kommittén för teknologisk innovation och etik, som kallas Komet. Den ska bidra till att skapa goda och trygga förutsättningar för teknologisk innovation. I kommitténs uppdrag ingår bland annat att kartlägga behov av anpassning av regelverk och att leverera policyutvecklande förslag till regeringen som sedan kan beredas. Det kan till exempel gälla eventuella hinder i form av lagstiftning, anpassning av regelverk eller behov av förändrade arbetsformer.
Riksrevisionens granskning av statliga insatser för att underlätta nyföretagande genom digitalisering Vad gäller En dörr in, som vi har hört om här, har regeringen beslutat om en förordning om digitalt inhämtande av uppgifter från företag. Där står att myndigheter ska se till att utveckla system som gör att företag inte ska behöva lämna samma uppgifter flera gånger. Vi har också fått höra om solnedgångsklausuler.
Näringsministern har pekat på att det kan bli aktuellt att överväga detta i de fall det är tillämpbart, rimligt och lämpligt. Det får man avgöra från fall till fall. Fru talman! Som jag inledde med att säga är det mycket viktigt att det ska vara enkelt att starta och driva företag. Det är också viktigt med digitalisering. Men det pågår redan ett omfattande arbete som ligger i linje med Riksrevisionens rekommendationer.
Det viktiga är ju egentligen inte tillkännagivanden, utan det viktiga är att arbetet faktiskt görs i verkligheten och når ut till företagen. Från regeringspartierna anser vi, som ni har hört tidigare, att motionärerna slår in öppna dörrar. Det är viktigt att effekterna av de åtgärder som har kickats igång och är på rull kan bedömas innan man slänger in ännu fler nya åtgärder. Jag yrkar bifall till reservation 6.
Amanda Palmstierna (MP):
Ledamöter! Det är viktigt att Konkurrensverket har en väl fungerande tillsyn. Väl fungerande marknader är en förutsättning för att företag ska kunna växa, skapa nya jobb och bidra till ökad välfärd. Riksrevisionen har granskat Konkurrensverkets tillsyn och pekar på att det finns brister i myndighetens tillsynsarbete.
Riksrevisionen rekommenderar Konkurrensverket att använda sina resurser mer effektivt och att Regeringskansliet också ska ställa tydligare krav på utvärdering av Konkurrensverkets tillsyn. Regeringen följer kontinuerligt Konkurrensverkets resultat och resursutnyttjande. Verktyg är som för alla myndigheter årsredovisning, det årliga budgetunderlaget och styrningen via regleringsbrev.
Regeringskansliet har också en årlig myndighetsdialog med Konkurrensverkets generaldirektör som syftar till att följa upp Konkurrensverkets verksamhet. Konkurrensverket har efter Riksrevisionens granskning gjort förändringar i sin verksamhet. Dessutom är nya EU-gemensamma regler på väg att införas som ska ge myndigheten bättre förutsättningar att bedriva tillsynsverksamhet. Därmed yrkar jag bifall till S:s, V:s och MP:s gemensamma reservation.
Amanda Palmstierna (MP):
Coronapandemin påverkar vårt samhälle på många olika sätt. Även mineralnäringen påverkas. Som det är nu har bolag på grund av corona svårt att genomföra åtgärder i tid innan tillstånden går ut. Regeringen lägger därför fram en proposition om att förlänga undersökningstillstånd med ett år om det finns synnerliga skäl. Synnerliga skäl handlar till exempel om att vissa undersökningar bara kan göras vissa tider på året.
Jag vill vara tydlig med att det här ärendet inte påverkar Miljöpartiets hållning i gruvpolitiken i grunden. Vi anser fortfarande att det är viktigt att designa produkter så att man minskar trycket på att använda primära naturresurser. Det är också viktigt att arbeta med att cirkulera mineral, jobba med urban mining, waste mining och liknande.
Det är först i tredje hand som man bryter mineral ur jordskorpan, och då är det mycket viktigt med ett starkt miljöskydd och en stark miljöprövning. Anledningen till att vi står bakom denna proposition är att coronakrisen har påverkat även mineralnäringen, och det är förutsättningar som näringen inte kan råda över.
Viktigt att notera i sammanhanget är att den nya bestämmelsen inte gäller undersökningstillstånd för kol, olja eller fossilgas eftersom det står i januariavtalet att dessa ska förbjudas. Det pågår ett arbete i Regeringskansliet med att ta fram ett sådant förbud, precis som har gjorts när det gäller uran. Viktigt att notera i sammanhanget är också att den föreslagna förlängningen gäller undersökningstillstånd men inte arbetsplaner eller andra typer av tillstånd.
Gruvbranschen har kommit med en propå om att man vill att alla undersökningstillstånd ska förlängas med ett år oavsett om det finns synnerliga skäl eller inte. De borgerliga partierna och Sverigedemokraterna har nappat på det förslaget. Från regeringens och Miljöpartiets sida anser vi att det är olämpligt. Det är orimligt att ensidigt väga in näringslivets intresse och bortse från den andra sidan. På den andra sidan finns de som äger mark och de som brukar mark.
Det handlar om samebyars egendomsrätt och rennäring liksom om privata markägare och djur och natur. Det är viktigt att det finns en rimlighet och proportionalitet i detta - rim och reson. Att slentrianmässigt förlänga alla undersökningstillstånd med ett år är inte balanserat eller proportionerligt. Det är med andra ord viktigt att det finns synnerliga skäl.
Med detta yrkar jag bifall till propositionen och till S, MP:s och V:s gemensamma reservation.
Amanda Palmstierna (MP):
Min fråga går till Peter Eriksson, minister för internationellt utvecklingssamarbete. Antibiotikaresistens är ett allvarligt och växande problem. Världshälsoorganisationen uppskattar att vi år 2050 kan vara i ett så akut läge att 10 miljoner människor per år dör på grund av resistenta bakterier. Vi talar här om en global kris. Alla delar av världen drabbas, med mest påtagliga konsekvenser för låginkomstländerna.
Sverige har en tradition av att arbeta förebyggande både i sjukvården och i djurhållningen för att motverka antibiotikaresistens. Det är viktigt att Sverige tar ett globalt ansvar för att motverka resistensen. Nu till min fråga: Vilka internationella insatser gör regeringen för att komma till rätta med antibiotikaresistensen?
Amanda Palmstierna (MP):
Min fråga går till statsrådet Per Bolund. Vi står inför en stor klimatutmaning. FN:s klimatpanel visar tydligt på behovet att agera och att göra det nu. Nästa fredag demonstrerar ungdomar över hela planeten inför klimattoppmötet i Madrid, och samma dag är det ironiskt nog Black Friday. Ett mycket viktigt systemskifte som behövs för att komma till rätta med klimatutmaningen är att gå från en linjär till en cirkulär ekonomi. Det tror jag att många av oss är överens om.
Det handlar om att designa produkter som produceras resurseffektivt, håller längre och kan repareras, återbrukas och återvinnas - att möjliggöra för en hållbar konsumtion, helt enkelt. Då är det viktigt med produktpass. Nu kommer jag till mina frågor: Vad anser du, Per Bolund, att produktpass ska innehålla? Vilken effekt tror du att produktpass kommer att få?
Amanda Palmstierna (MP):
Tack för frågan, riksdagsledamot Lars Beckman! Vi tycker att det är väldigt viktigt att man ser över detta. När man stiftat lagar inrättar man dem, och sedan följer man upp dem och utvärderar dem. Sedan gör man en utredning för att se vad som behöver förbättras. Nu är det april, och vi har en utredning på gång som kommer att presentera sitt resultat redan i augusti.
Jag har därför mycket svårt att se att ett sådant tillkännagivande skulle göra att det går snabbare än denna utredning kan göra. I direktivet ingår också att se på fler kategorier av produkter och varor som ska omfattas av skriftlighetskravet. Jag tycker alltså att det är en utmärkt hantering. Man tillsätter en utredning, och den ska snart leverera sitt resultat. I direktiven ingår att se över detta. Det är svar på frågan.