Anders Borg (M):
Jag vill tacka för interpellationen. Det är en viktig diskussion. Vi har haft den på EU-nivå. Bland annat Frankrike har tagit initiativ till en viktig kommission, med bland andra Nobelpristagare inblandade, som vi har haft diskussioner kring och som jag tycker har varit mycket givande och bra. Jag tycker att detta är ett bra arbete. Jag ser fram emot Framtidskommissionens värdering av frågorna och att vi sedan kan inleda en process som leder till att vi får nya och bättre statistiska mått.
För första gången under min tid som statsråd får vi diskutera Aristoteles från riksdagens talarstol. Denna diskussion öppnar för en del filosofiska reflexioner, och det är roligt att de får vara en del av vår politiska diskussion. Det är klart att lycka är ett komplext begrepp som inte handlar om bara pengar. Familjen och våra nära och kära måste naturligtvis vara det som vi sätter främst.
Det kan handla om naturen och om att få vara i en öppen natur utan alltför stora spår av mänskliga avtryck. Det kan handla om arbetet och att vi tillsammans får åstadkomma saker och känna oss viktiga och delaktiga. Pengar är dock viktiga därför att det finns ett oerhört starkt samband mellan vad man har för inkomst och vad man kan konsumera.
Vad man kan konsumera är naturligtvis inte bara varor utan också fritid och upplevelser. Det är därför som forskningen visar på ett mycket starkt samband mellan ekonomisk tillväxt, konsumtion och lycka. Jag ska ta ett lite extremt men mycket talande exempel. Jag ska i slutet av maj åka till Tanzania för att delta i den afrikanska utvecklingsbankens årsmöte i Arusha.
Tanzania är ett land som har 15 dollar i bnp per capita. Det har vuxit med 5 procent per år sedan mitten av 90-talet.
Tittar man på vad det har inneburit för barns möjligheter att överleva, vad det har inneburit för kvinnors hälsa och vad det innebär för möjligheten att kontrollera barnafödande då ser man att ekonomisk tillväxt förbättrar förutsättningarna för människors liv. Det har gjorts en genomgång, senast av IMF, av utvecklingen i Afrika.
Har man mer pengar klarar man av att tillfredsställa fler människors behov, och därmed öppnar man vägen för dem att forma sina liv. Sedan handlar det naturligtvis inte bara om pengar, utan det handlar om att man skapar förutsättningar för dem att ha ett tryggt familjeliv där de inte behöver oroa sig för huruvida de ska kunna äta sig mätta eller om deras barn ska kunna få en bra utbildning.
Vi vet också att många konflikter har sin grund i att det råder knapphet på resurser. Jag tycker att det ska bli en intressant diskussion som vi ska föra. Det är lite märkligt att säga det, men Sverige är ett av de lyckligaste länderna. Vi har en samhällsmodell som ger människor förutsättningar för sammanhållning, för öppenhet och för att forma sina liv. Jag tycker att det är en av de mest sympatiska samhällsmodeller som man kan hitta i världen.
Det är tydligt att de nordiska länderna har lyckats väl på denna punkt. Jag tror säkert att vi kan bli bättre på att väga in olika faktorer som påverkar hur människor mår och upplever sin tillvaro när vi utformar vår ekonomiska politik om vi har bättre information, bättre mått och bättre förståelse för det. Jag föreställer mig att man nu börjar ett utredningsarbete, som så småningom hamnar i ett väldigt konkret arbete på Statistiska centralbyrån, för att ta fram bättre och bredare mått på hur vi upplever vår tillvaro.
Det tror jag i grund och botten skulle vara väldigt bra.