KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jasenko Omanovic (S):
Jag tackar ministern för att hon slog ihop de här debatterna, för det visar verkligen på vad Moderaternas politik går ut på. Att slå ihop matchningen med fas 3 är så absurt att jag inte ens har några ord, herr talman, att beskriva det med.
När det gäller det här som vi får höra i Moderaternas inlägg om att verkställa regeringens politik undrar jag vad som är regeringens politik på arbetsmarknadsområdet. När såg vi senast en proposition på arbetsmarknadsområdet i kammaren? Jag minns faktiskt inte om vi har haft någon.
Nu handlar det om att konservera det som Moderaterna genomförde tidigare, då de hade idéer på arbetsmarknadsområdet. En av idéerna är att förbjuda att ungdomar får arbetsmarknadsinsatser när de blir arbetslösa. Därför har vi i dag 35 000 långtidsarbetslösa ungdomar.
En annan idé är att få bort folk från sjukförsäkringen. I dag är 75 000 personer utförsäkrade, inte på grund av att de har blivit friska utan på grund av att de har förbrukat ett antal dagar. Det är den moderata politiken som vi fortfarande får konservera i dag eftersom det inte finns några nya idéer.
Det finns inga propositioner som skulle kunna utveckla arbetsmarknadspolitiken. Dessutom har arbetsmarknadsutbildning, som har varit en del av arbetsmarknadspolitiken och en möjlighet för arbetslösa att ta sig ur arbetslösheten, minskat. Arbetsförmedlingen har en prognos som till och med Riksbanken använder sig av.
Vi har 400 000 arbetslösa i landet i dag. 150 000 av dem kan man påverka lite med penningpolitiken. 250 000 går det inte att göra något åt genom penningpolitiken. Alltså måste arbetsmarknadspolitiken göra något. Alltså måste vi göra något åt det i den här kammaren. Och har vi haft någon proposition, någon ändring eller någon idé från regeringen?
Nej, ingenting. Absolut ingenting! Det är regeringens politik. Dessutom tar man upp att vi har den näst högsta sysselsättningsgraden i Europa.
Ja, men det som vi tidigare kallade för dagis men som i dag heter förskola har betytt mycket mer för sysselsättningsgraden i landet än de propositioner som regeringen har lagt fram. Det är grunden till ökad sysselsättning och inte några nedsatta arbetsgivaravgifter.
Tyvärr saknar vi arbetsmarknadspolitik i landet i dag. Därför har vi 400 000 arbetslösa. Därför har vi kvar en arbetsmarknadsåtgärd som fas 3. Det är förvaring av arbetslösa, en cementering, en strukturarbetslöshet. Det är det vi får av arbetsmarknadspolitiken i dag.
Jasenko Omanovic (S):
Än en gång: Det är mycket intressant att en interpellation som skulle handla om matchningen - om att vi har ett svenskt näringsliv som inte får arbetskraft - slås ihop med en interpellation om fas 3, där Moderaterna har placerat ett antal människor som har förbjudits att komma in på arbetsmarknaden. Det är intressant att den ekvationen ens kan gå ihop.
Till exempel Gustav Nilsson säger att det inte finns några utförsäkrade. Det finns faktiskt folk som är sjuka och därmed har nedsatt arbetsförmåga och som för andra gången tvingas ut ur försäkringen för att gå in på Arbetsförmedlingen.
Jag kan inte uppfatta det som något annat än en förnedring av en människa att det för andra gången inte räcker att du är sjuk och har nedsatt arbetsförmåga. Det räcker inte för att Moderaterna ska förstå, utan du måste för andra gången in på Arbetsförmedlingen för att se om det går att göra någonting åt det där. Så är politiken.
Då får vi här, herr talman, passningen från Moderaterna att vi svartmålar Sverige. Jag vill faktiskt säga en sak till Moderaterna. Vi angriper er politik. Ni får inte uppfatta att ni är Sverige. Sverige är mycket större än Moderata samlingspartiet, ska ni veta! Sverige är mycket bredare och större än så, och Sverige kan mycket mer än så.
Uppfatta alltså inte att er politik är Sverige och att vi svartmålar Sverige! Vi berättar bara hur ni genomför er politik. Det är det vi gör.
Jasenko Omanovic (S):
Jag tackar Cecilia Dalman Eek för en väldigt engagerad insats i debatten. Hon utstrålar ett genuint engagemang i frågan. Varför är Arbetsmiljöverket så viktigt?
Arbetsmiljöfrågan är viktig eftersom vi i Sverige har sagt att vi ska ha en pensionsålder vid 65 år. Man kan gå i pension vid 67 år också. Då gäller det att ha en arbetsmiljö som gör att man orkar jobba så länge.
Arbetsmiljöverket finns även i min hemkommun, än så länge - frågan är om det finns kvar efter omorganisationen. Jag ringde till Arbetsmiljöverket och frågade om jag kunde få vara med på en av deras inspektioner. Jag fick då möjlighet att följa med när de tittade på E4-infarten till den nya bron i Sundsvall.
Dit kom inspektörer som kunde branschen utan och innan. Arbetsgivaren fick en motpart som kunde prata på hans eller hennes nivå och inte en allmäninspektör som måste titta i böcker för att förstå vad arbetsgivaren pratade om.
De kunde tala fackspråk, de kunde tala om detaljer, de kunde förstå varandra. Det var en sådan styrka i arbetsmiljöinspektionen och också ett stöd för arbetsgivaren liksom för de arbetstagare som jobbade på arbetsplatsen.
Jag måste säga, fru talman, att när vi gick runt hängde jag inte alltid riktigt med i det som hände men vi såg att vi hade med proffs att göra på bägge sidor. De slutsatser man kom fram till var på en hög nivå.
Inspektionen som gjordes såg egentligen inte ut som myndighetsutövning. Den var saklig och låg på en proffsig nivå just för att de hade en sådan kompetens, vilket även arbetsgivarna uppskattade. De behövde inte slösa tid på att förklara mer än nödvändigt.
Det är något som byggts upp och är bra. Det är bra för arbetsgivare, bra för arbetstagare, bra till och med för pensionssystemet. Folk orkar mer och behöver inte gå i förtida pension. De orkar jobba till 65, vilket i slutändan gör att vi inte skapar fattigpensionärer.
Det är betydligt mycket bättre än bara ett arbetsgivarverk och en rationalisering vid myndigheten. Det här är en jätteviktig fråga ur många aspekter, och det är viktigt att kunna behålla den kompetens som finns. Det har alla involverade parter nytta av.
Jasenko Omanovic (S):
Det arbete som Arbetsmiljöverket gör är oerhört viktigt, och personalen på denna myndighet är oerhört kompetent. Då tycker jag inte att vi bara ska rasera och dränera det och göra någonting halvdant.
Det jobb som de gör ger möjligheter för företagare att behålla sin kompetens och så att personalen inte blir sjukskriven. Vi som samhälle investerar i dag i grundskola och i gymnasieskola i snitt 1,2 miljoner per person.
Det är en investering som vi gör från samhällets sida. Vi ska hjälpa till så att den personen får rätt kompetens, och företaget ska vidareutveckla kompetensen hos denna person. Individerna är en tillgång för ett företag.
Därför är det viktigt att företagare kan få hjälp och stöd för att ha en bra miljö för att kunna nyttja denna kompetens och för att personen med denna kompetens ska kunna producera på ett företag. I denna kedja är Arbetsmiljöverket en del av en fungerande kedja.
Därför är det viktigt att Arbetsmiljöverket har tillräckligt med kompetens för att vi som samhälle, företagarna och individerna ska ha kompetens.
Jasenko Omanovic (S):
Det här är, tror jag, fjärde eller femte gången jag debatterar detta område med en arbetsmarknadsminister. Jag vet inte om det är andra eller tredje arbetsmarknadsministern som jag debatterar detta med; jag har tappat räkningen. Jag debatterar detta för att det är grundläggande.
Detta är en stomme i det jobb som Arbetsförmedlingen borde göra. Det är grunden till matchningen, grunden till idén med verksamheten. Fru talman! Jag kommer ihåg när Arbetsförmedlingen på 90-talet fick något som hette Platsbanken.
Man var först ute med att på nätet kunna registrera arbetssökande och erbjuda den tjänsten till arbetsgivare. Det förtroendekapital som Arbetsförmedlingen fick då på det området var ganska stort. Jag kommer inte ihåg siffrorna exakt, men marknadsvärdet på den tjänsten var hög; skulle man ha sålt den kunde man kanske ha fått ett antal miljarder.
Vad var det då som var så bra? Jo, det var att arbetsförmedlare kom i kontakt med företagare och förklarade hur man skulle komma in i Platsbanken. Detta fanns inte tidigare. Från Arbetsförmedlingen gick man ut och mötte företagare.
Det är inte bara viktigt för att kunna ha en platsbank, för att kunna ta in de tjänsterna till Arbetsförmedlingen eller för att kunna ta in upplysningar till Arbetsförmedlingen om lediga jobb. Det är inte det enda som är viktigt med att arbetsförmedlaren ska ha kontakter med arbetsgivare. Det finns ett antal andra områden som också är viktiga.
Arbetsförmedlingen gör årliga prognoser om arbetsmarknadsutsikterna. Det är inte så att man tar tummen och kollar från vilket håll det blåser, utan man gör det genom att komma i kontakt med företagare.
Den näst största undersökningen på marknaden hade tidigare bara ungefär 10 procent av det antal företagskontakter som Arbetsförmedlingen har. Undersökningarna bygger på stor och bred kontakt med näringslivet.
Det är viktigt, för därifrån hämtar man information om vilka yrken som det kommer att krävas utbildning till framöver. När jag började de här debatterna, fru talman, var det regleringsbrev på 27 sidor och tre rader om arbetsgivarkontakter.
Nu vet jag inte om det är exakt 27 sidor fortfarande, men jag tror att det är sex eller åtta rader om arbetsgivarkontakter den här gången. Jag kommer inte att ge mig, fru talman, förrän det här blir ett område som är övergripande i det regleringsbrev som man skickar till Arbetsförmedlingen.
Arbetsgivarkontakter är A och O för Arbetsförmedlingens verksamhet.
Jasenko Omanovic (S):
Ministern säger att man ska prioritera och Arbetsförmedlingen ska ges tid. Det är just det jag vill, fru talman. Man ska inte styra i minsta detalj sökandes besök och den sökande kundgruppen.
Man styr arbetsförmedlarna i minsta detalj så att de inte har tid att ha företagskontakter. I snitt har en arbetsförmedlare 300 arbetssökande. Dessutom styrs det med regleringsbrevet att de måste träffa varenda sökande.
Det räcker att göra en handlingsplan för att förbruka de dagar de har så att de inte kan få kontakt med arbetsgivare. Vi har 400 000 arbetslösa. Det är i dag 35 000 ungdomar som är arbetslösa.
Av dessa 400 000 säger Arbetsförmedlingen själv att 250 000 är i riskgrupper. Jag nämnde i en tidigare debatt i dag att Riksbanken har sagt att den inte kan göra någonting med penningpolitiken. Det krävs en arbetsmarknadspolitik.
För att kunna ge dessa människor möjlighet att komma närmare arbetsmarknaden behöver varje arbetsförmedlare en kontakt med arbetsgivare. Därför behöver det inte bara övergripande stå i regleringsbrevet att det är en fråga som de ska jobba med.
De behöver konkreta mål för vad de ska uppnå. Hur många arbetssökande ska de behöva få ut på arbetsmarknaden? Finns det någon målsättning för arbetsmarknadsministern? För oss socialdemokrater finns en målsättning. Vi har sagt att år 2020 ska vi ha Europas lägsta arbetslöshet.
Därför behöver man öka möjligheten för arbetsförmedlare att ha företagskontakter. Det handlar om att se och höra vad arbetsgivare behöver för personal. Det räcker inte bara med kontakter. Det behövs mer. Det behövs en riktig arbetsmarknadspolitik och en utbildningspolitik.
Men för att i grunden kunna matcha en arbetsgivare med en kompetent arbetskraft behövs kontakt med en förmedlare. Jag skulle önska att någon dag när någon kommer in på förmedlingen ska man kunna se: Här förmedlar vi jobben! Det handlar om att se och kunna känna det budskapet när man kommer in.
Oavsett om det är en arbetsgivare som kommer in på Arbetsförmedlingen eller en arbetssökande ska man kunna se det. Det kan man tyvärr inte se i dag. Arbetsmarknadsministern säger till Arbetsförmedlingen: Jobba lite smartare!
Vi behöver också en arbetsmarknadsminister som skriver lite smartare regleringsbrev som ger möjligheterna till arbetsförmedlare att jobba smartare.
Jasenko Omanovic (S):
Arbetsmarknadsministern har sagt att man ska vara smartare. Jag har inte sagt att Arbetsförmedlingen inte kan jobba smartare. Alla kan jobba bättre, och allting går att utveckla. Jag kan titta på mina inlägg i debatten och försöka utveckla dem så att de blir bättre till nästa gång jag debatterar samma fråga med ministern.
Jag kommer inte att ge mig. Därför ska jag också ha ett utvecklingssamtal med mig själv i datorn efteråt. Allting går att utveckla, fru talman. För att Arbetsförmedlingen ska kunna jobba smartare ska man inte sätta upp en massa hinder utan ge den en möjlighet att jobba smart.
Som arbetsmarknadsminister måste man kunna hjälpa till om man har målsättningen att de företag som söker personal ska kunna hitta den på en svensk arbetsmarknad när vi ändå har 400 000 arbetslösa.
När vi har så många människor som söker jobb kan man faktiskt anstränga sig som arbetsmarknadsminister och skapa förutsättningar för arbetsförmedlare att jobba smartare och inte bara säga: Det ligger på er.
Jasenko Omanovic (S):
Jag tackar ministern för svaret. Jag tror inte att det är första gången vi debatterar den här frågan, men den är viktig för Sverige. Herr talman!
Jag får ännu en gång påpeka att staten upphandlar varor och tjänster för mer än 100 miljarder, kanske till och med 120 miljarder, vilket inte är pengar. De här varorna, tjänsterna och upphandlingarna hamnar ofta på de orter där myndigheten finns.
Därför är det viktigt att sprida ut statlig verksamhet så mycket som möjligt över landet för att småföretagare ute i landet ska kunna vara med i upphandlingar och kunna leverera de varor och tjänster som behövs för att statlig verksamhet ska fungera.
Det är intressant att statsrådet säger att utgångspunkten är att det ska finnas goda förutsättningar för verksamheten. Vi har byggt ut högskolor och universitet. Vi har byggt ut bredband och järnväg. Vi har de allra flesta förutsättningar som behövs för att vi ska ha god statlig verksamhet i hela landet.
Men på åtta år kan jag inte minnas, herr talman, någon annan myndighet än Försäkringskassan som flyttat ut. Försäkringskassan hade sitt kontor mittemot Centralstationen här i Stockholm. De har nu flyttat ut - två tunnelbanestationer bort.
I och för sig är det inte långt, men det är fråga om ganska mycket pengar i hyra. Några andra myndigheter minns jag inte. Det är också så att man ska utreda kostnadseffektiviteten.
Jag minns när jag hade en debatt här i kammaren med den förra försvarsministern när man skulle ändra i den statliga verksamhet som bedrivs av Kustbevakningen och införa en ny regionuppdelning. 21 miljoner kronor skulle man spara på att lägga ned regionkontoren i Karlskrona och Härnösand och enbart behålla regionkontoren i Stockholm och Göteborg.
Det sista jag hört är att Kustbevakningen inte har råd att åka ut, bland annat för att hyrorna är för höga. Frågan är: Har man sparat de där 21 miljonerna? Har det blivit lite mer kostnadseffektivt för skattebetalarna?
I debatten frågade jag försvarsministern hur mycket man skulle spara på det andra alternativet, att lägga ned regionkontoren i Stockholm och Göteborg och behålla dem i Karlskrona och Härnösand, och hur kostnadseffektivt det skulle bli. Det var en tom blick jag mötte då, herr talman.
Jag undrar om statsrådet Attefall någon gång vid någon kostnadseffektivisering av statlig verksamhet har frågat andra statsråd om de har tänkt om och inte bara vill flytta allt till storstäder utan vill försöka behålla någon verksamhet ute i landet. Hur mycket skulle man kunna spara på den åtgärden?
Jasenko Omanovic (S):
Jag blev lite besviken på ministern här. Vi håller med om en hel del saker om hur vi ska styra myndigheten. Men sedan kommer vi till den punkten där man säger: Vi måste se om vi har kompetensen någonstans. Det finns kompetens i hela landet.
I de flesta myndigheter finns kompetens över hela landet. Jag tog ett basalt exempel med ett regionkontor. Varför kunde de inte tänka tvärtom och inte bara tänka att allting ska till storstaden? Varför kunde de inte tänka att det kunde vara Karlskrona och Härnösand i stället för Stockholm? Där fanns det redan kompetens.
Det fanns redan ett regionkontor. Inte ens när det finns kompetens och de har anställda kan de tänka tanken. Herr talman! Jag var jättebesviken en gång när jag besökte en statlig myndighet. Jag ska inte berätta mer än så. Där hade de kartan över verksamheten. Man såg Stockholm.
Åkte man lite norrut kom Söderhamn, och åkte man ännu längre norrut kom Gävle. Man förstod direkt att det var fel på kartan. Men ingen på huvudkontoret märkte att det var fel ordning på städerna. Det är lite symtomatiskt för hur de jobbar.
Inte ens när de hade egen verksamhet kunde de pricka den rätt på kartan, utan de blandade ihop två städer. Vi är alla stolta över vår huvudstad. Vi kan säga att det är 1,7 miljoner invånare här.
Den kan vara konkurrenskraftig med andra huvudstäder i Europa. Det är jätteviktigt. Det innebär inte att man inte kan titta utanför Stockholm på andra städer. I Stockholm kan man säga att det är 1,7 miljoner fast själva Stockholms stad inte har mer än 750 000 invånare.
När man tittar på andra ställen utgår man exakt från antalet kommuninvånare. Då ser man inte regionen. Över hela landet finns det regioner. När man väl tittar på den eventuella utplaceringen som ska ske får man titta på regionen och inte på den enskilda kommunen. I mitt hemlän har Timrå kommun 19 000 invånare.
Men i själva regionen är det mer än 200 000 invånare. Man kan inte bara titta på det som kommunen har som skatteunderlag i kommunen, utan man måste titta regionen. Det är ungefär som att vi stolt säger: Vår huvudstad har 1,7 miljoner, nästan 2 miljoner invånare. Jag brukar säga att det är nästan 2 miljoner.
Det är viktigt att kunna se det när man väl placerar ut statliga myndigheter och gör förändringar. Det gäller att kunna se att det finns regioner utanför Stockholm och till och med i glesbygden som är ganska stora. En kommun som har 25 000 invånare, som min egen hemkommun, är egentligen en kommun i en region med 240 000-250 000 invånare.
Jasenko Omanovic (S):
Vi är till en del överens. I själva verket händer det inte lika mycket som vi båda två kanske skulle önska.
Sedan kan de kanske även erbjuda tjänster till kommuninvånare i den kommun där statlig verksamhet finns. Det är ganska viktigt för småföretagare runt om i landet att vi har statlig verksamhet över hela landet. Statsrådet nämnde Sundsvall.
Sundsvall är en stad som har 3 000-4 000 hotellnätter som staten bekostar. Det innebär att man kan bygga en hotellbransch i Sundsvall med underlaget från staten, plus förstås allt annat.
Men utgångspunkten är att om man kan sprida ut verksamheten över hela landet vinner hela landet på det. Till och med Stockholm vinner på det alternativet.
Jasenko Omanovic (S):
Detta är väldigt intressant. En del moderater kommer fram här och säger: Nej, så här är det. Vi har läst på, och det finns ett institut som har sagt att verkligheten ser ut så här.
Men verkligheten är att 34 000 människor finns i en åtgärd som är en kopia av kommuniststaternas arbetsmarknadspolitik.
Verkligheten är att en utförsäkrad mor till en 15-årig kille säger: Hans straff är att ha en mor som är sjuk och inte kan försörja honom eller erbjuda honom någonting. För en sådan grabb är en Iphone en dröm. Det är verkligheten.
Klyftan har ökat, hur man än vill läsa alla rapporter. Verkligheten är att fattigdomen ökar i Sverige. Verkligheten är att folk i Sverige inte får möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Det är så verkligheten ser ut. Allt är inte nattsvart, herr talman.
Det är självklart, för det finns mer än 4 miljoner löntagare som varje dag går och jobbar, och Sverige går runt och går framåt. Men i den här stunden finns det människor som lämnas efter, som är sjuka och har sjukdomen som straff, för de blir utförsäkrade från försäkringen och hamnar på sos. Det är den verkligheten som vi lever med i dag i Sverige.
Det är den vi oroar oss för, herr talman, inte för att 4 miljoner jobbar utan för att folk är efter.
Jasenko Omanovic (S):
Detta är intressant. Nu har vi fått svar på varför de icke-produktiva grupperna av medborgare i samhället får betala mer skatt. Det ska nämligen vara en drivkraft för att jobba. När det gäller de arbetslösa har vi sett att ju fattigare de är, desto större drivkraft har de. Nu förstår vi också varför man gör detta.
Finansministern har tidigare sagt att välfärdstaten är en omöjlig konstruktion. Därför ska man göra så att människor har drivkraft. De ska vara lite av hungriga vargar som ska jaga jobb. Frågan är bara hur man har tänkt när man har infört att pensionärerna ska betala högre skatt.
Vad ska 79-årig kvinna eller man ha för drivkraft att söka jobb? Det är lite absurt, herr talman, att kräva det av människor när de är i den åldern att de har tjänat det här landet väl och har betalat in till pensionerna. De ska ha en drivkraft, och därför ska de betala högre skatt.
Nu har man dessutom bestämt sig, som vi hörde av Moderaterna tidigare, att fem gånger om sänka ambitionen för den drivkraften. Man försöker med en femtiolapp då och då lite grann jämna ut skillnaden som man har skapat och släpper lite på drivkraften som pensionärerna ska ha att söka jobb.
Att föra en sådan debatt är absurt, herr talman.
Jasenko Omanovic (S):
Jag tackar ministern för svaret, som är väldigt intressant. Det är ett väldigt viktigt område vi debatterar: ungdomsarbetslöshet. Jag vill kommentera svaret från ministern lite närmare, herr talman.
Det står att "regeringen har gjort omfattande satsningar och förbättringar inom skolområdet". Men nu är det så att skolresultaten har sjunkit åtta år i rad. Sverige är det land som sjunker mest när det gäller skolresultaten i hela OECD-området.
Att regeringen skulle ha gjort någonting åt detta stämmer inte riktigt med verkligheten. I svaret står det vidare: "Regeringen har sedan 2006 genomfört . åtgärder för att fler ska få jobb och förbättra matchningen." Det här är intressant.
I princip misslyckas var femte rekrytering i Sverige på grund av matchningen. Vi har inte i landet den kompetens som företagare efterfrågar. Vi har Europas generösaste arbetskraftsinvandring, men ändå misslyckas företagen.
Bland våra nästan 400 000 arbetslösa finns inte de som företagen efterfrågar. Eftersom vi nu debatterar ungdomsarbetslösheten kan man fråga sig vad som kan göra att de arbetslösa får bättre kompetens. Ja, bland annat arbetsmarknadsutbildning.
I mitt hemlän Västernorrland var 3 870 unga personer arbetslösa förra veckan, herr talman. Hur många av dem fick då arbetsmarknadsutbildning?
Hur många av dem fick en möjlighet att komma närmare jobb, att förkovra sig, att få ny kompetens?
Av de 3 870 unga personer som stod utanför arbetsmarknaden var det hela 26 personer som fick möjlighet att ta ett steg närmare arbetsmarknaden. Det är en skam för Sverige.
Herr talman! Det är inte underligt att vi nu får stöd från EU för att klara av ungdomsarbetslösheten. Vi har en arbetsmarknadsminister som påstår att matchningen har förbättrats. Men ungdomar får inte ens möjlighet att komma ett steg närmare arbetsmarknaden.
Dessutom påstår ministern att de flesta EU-medlemsstater får samma stöd som Sverige. I själva verket är det fråga om länder som Grekland, Spanien och Irland - de länder som har haft ekonomiska förutsättningar som gjort att de hamnat i den situationen. Vi har inte haft de förutsättningarna. Hos oss är det regeringens fel!