Jens Holm (V):
Om vi hade haft den här debatten i Bangladesh, Sudan eller El Salvador hade den inte handlat om klimatförändringar som något som kan hända i framtiden.
Det hade varit en väldigt konkret fråga som hade handlat om problem här och nu: om skördar som försvinner i torkan, om tusentals familjer som tvingas migrera in till storstaden och om översvämningar och extremväder som gör att människor inte kan leva kvar längre.
Det är de fattiga länderna i världen som drabbas av de industrialiserade staternas historiskt sett stora utsläpp av växthusgaser. Vi har slagit rekord i utsläpp av växthusgaser. Inte på 800 000 år har koncentrationen av växthusgaser varit så hög som den är i dag. Det går egentligen inte att tänka sig en så lång tid som 800 000 år.
Därför har vi i den rika världen ett ansvar att gå före och ställa om våra samhällen så att vi lever inom ramarna för vad som är hållbart. Fru talman! Jag tycker att budgeten för utgiftsområde 20, som handlar om miljö och klimat, är ett litet men viktigt steg åt rätt håll.
Här presenterar vi investeringar i det som ställer om till ett hållbarare samhälle. Vi måste bygga om samhället från grunden. Vi borde egentligen förbjuda det som smutsar ned. Vi borde förbjuda fossila energikällor såsom olja, kol och fossilgas.
Fram tills vi har sådana beslut på plats ska vi åtminstone se till att lägga in skatter, höga skatter, på det som smutsar ned och föröder vår planet. Vi måste självklart investera i det som ställer om. Jag tänker att det här egentligen är bra politik för företagen och för alla individer som vill agera på ett hållbart sätt.
Om vi säger att det nu är 100 procent förnybar energi som gäller hoppas jag att alla företagare förstår att det är en väldigt dålig ekonomisk affär att investera i olja, kol och fossilgas.
Om vi nu gör de största investeringarna någonsin i att elektrifiera fordonsflottan, genom att till exempel bygga laddstolpar runt om i hela Sverige och även ge människor bidrag för att sätta upp laddanordningar vid sina hem, sänder vi en tydlig signal om att elektrifiering är vad som gäller i framtiden. På detta sätt kan företag och konsumenter anpassa sig.
Vi behöver också en politik som utjämnar från rik till fattig. Den tidigare, borgerliga politiken handlade ensidigt om att sänka skatter. Man sänkte skatter för över 100 miljarder kronor. Då får man ett samhälle med ökade klyftor. Man får ett samhälle med rika och fattiga.
Jag tror att samhällen med stora klyftor är synnerligen dåligt förberedda på att anta stora utmaningar som just klimatförändringen. Ett jämlikt samhälle är bättre rustat för denna stora utmaning. Därför handlar det inte bara om att fokusera på minskade utsläpp, utan jämlikhet är i sig också väldigt viktigt.
Jag är stolt över det som vi presenterar inom detta utgiftsområde. Det är den största satsningen någonsin på utgiftsområdet för miljö och klimat. Det handlar om närmare 11 miljarder kronor som går till lokala klimatinvesteringar.
Otroligt viktiga investeringar går till laddstolpar, som jag nämnde tidigare, och till investeringar i biogas, cykelbanor, energieffektivisering och så vidare. Denna satsning har varit väldigt populär bland lokalpolitiker. Över 1 000 ansökningar på över 2 miljarder kronor har nu beviljats.
Man räknar med att av bara dessa satsningar kommer det att bli årliga utsläppsminskningar på över 650 000 ton per år. Varje år kommer man alltså att minska utsläppen med så mycket. Det här har också skapat ett väldigt stort lokalt engagemang.
Det vore intressant att höra från de borgerliga politikerna, som har kritiserat de lokala klimatinvesteringarna så mycket, om de kan hitta en moderat politiker, en centerpartist eller vad det nu kan vara som tycker att detta är dålig politik. När jag tittar bland dessa ansökningar ser jag den ena borgerliga majoriteten efter den andra söka de lokala klimatinvesteringspengarna.
I budgeten satsar vi också på att bygga ut elbussar, och man kan få en mindre subvention om man köper en elcykel. Det finns en spännande ny satsning som kallas Industriklivet. Där ska vi hjälpa industrin att ställa om.
En stor del av resan får de själva bekosta, men vi tror att genom att ha öronmärkta pengar kan de ta en del steg åt rätt håll. Budgeten handlar inte bara om att minska våra utsläpp av växthusgaser.
Precis som miljöministern tidigare berättade är det extremt oroväckande hur den biologiska mångfalden utarmas runt om i världen. Andelen bin, humlor och andra insekter har minskat med nästan 80 procent i Europa under de senaste 30 åren. Jag talade tidigare om klimatförändringen.
Vi behöver också en stor biologisk mångfald för att klara av denna utmaning. Samhällen med liten biologisk mångfald har mycket mindre motståndskraft för att klara av svängningar i väder och andra yttre faktorer.
Därför är det bra att vi satsar mer pengar än någonsin på att öka skyddet av skogen och områden med stor biologisk mångfald. Vi avsätter också pengar för att bilda naturreservat och för att vi ska kunna ha större omsorg om värdefull natur.
Vi öppnar för satsningar för ett mer hållbart skogsbruk som går bortom de ensidiga totalavverkningar som i dag är gängse. Vi kan i stället ha ett skogsbruk som mer är på naturens villkor. Jag tycker också att den direkta satsningen på Naturvårdsverket självklart är otroligt viktig. Vi höjer anslaget med nästan 100 miljoner kronor. Fru talman!
När jag tittar i bil. 2 i betänkandet för att se vad de borgerliga partierna och Sverigedemokraterna föreslår möts jag av fem nyanser av nedskärningar. Kristdemokraterna leder den inte alls hedersamma ligan av nedskärningar. De vill dra ned på anslaget med drygt 3 1⁄2 miljard kronor. Sedan följer en fallande skala ned till Centerpartiet.
Den röda tråden är att alla på den borgerliga sidan gör stora nedskärningar på området. Jag undrar hur vi ska kunna minska utsläppen och bibehålla en biologisk mångfald när man gör så drakoniska nedskärningar som föreslås här. Fru talman! Jag vill också nämna det som finns i betänkandet som gäller bil. 6.
Det är en uppföljning som utskottet har gjort av regeringens resultatredovisning på utgiftsområde 20. Vi har helt enkelt granskat ifall regeringen på ett bra sätt visar hur insatser leder till att målsättningar uppnås. Vi konstaterar att regeringen har blivit bättre på att göra en bra redovisning.
Och granskningar som vi har gjort tidigare har nog burit en del frukt. Till exempel har regeringen nu återinfört en samlad redovisning och bedömning av de 16 miljökvalitetsmålen, som är det tunga området inom det här utgiftsområdet.
För att göra det arbetet har vi haft hjälp av miljö- och jordbruksutskottets sekreterare Helena Rudin. Vi har också haft hjälp av utredarna Anna Wagman Kåring och Madeleine Nyman. Fru talman! Med det vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet och avslag på samtliga reservationer.