Fredrik Schulte (M):
Om man läser rubriken på den här debatten kan man lätt få intrycket att det här är någonting tekniskt som inte påverkar människor i allmänhet i någon nämnvärd utsträckning. Men så är det inte. Det är någonting som förvisso är tekniskt men som kan få stor inverkan på hur försäkringsmarknaden fungerar och hur våra bilförsäkringar, livförsäkringar och hemförsäkringar kommer att se ut.
Bakgrunden är den att vi framför allt under de senaste tio åren har kunnat se stora problem kopplade till rådgivningsverksamheten. Precis som ministern är inne på har vi kunnat se rådgivningsföretag som är mer intresserade av att själva tjäna pengar än av att ge goda råd till kunderna. Vi har kunnat se stora problem med dolda avgifter som drabbar kunden.
Mot den bakgrunden är det positivt att EU för ett par år sedan levererade ett direktiv, Mifid-direktivet, som reglerade finansiella produkter, och nu levererar IDD-direktivet, som ska ta itu med försäkringsmarknaden. I stora delar är direktiven bra.
Problemen som jag tar upp i och med den här debatten handlar om att regeringen i sitt genomförande av det här direktivet har kommit med ett första utkast, en promemoria, där man går mycket längre än direktivet och där det finns en rad mycket allvarliga problem. Det finns mycket jag skulle kunna ta upp kring det, men det är framför allt två saker som jag skulle vilja nämna.
För det första finns det stora problem med förutsägbarhet och rättssäkerhet kopplade till förslagen i det första utkast från regeringen som vi fått se. Inte minst saknas det tydliga konsekvensanalyser av vad de här förslagen skulle innebära.
Det är ingenting som bara jag som oppositionspolitiker står här och säger, utan det är någonting som förs fram av Advokatsamfundet, Konkurrensverket, regleringsrådet, Sparbankernas Riksförbund och den svenska försäkringsbranschen.
Det handlar om flera förslag som kokar ned till att man är otydlig i fråga om hur man vill reglera detta i lag och i stället ger fria tyglar till Finansinspektionen. Det brukar sägas att land ska med lag byggas. Det finns någonting väldigt klokt i det ordspråket.
Att i stället ge myndigheter väldigt lösa tyglar och möjligheter att lite efter eget godtycke ändra regleringar är principiellt problematiskt och skapar oförutsägbarhet för marknaden. För det andra innebär de förslag som regeringen initialt har presenterat att man riskerar att skapa stora problem avseende konkurrens och mångfald.
Det är ju så att ett försäkringsbolag kan sälja via egna kanaler - Trygg-Hansa, till exempel, kan annonsera ut sina produkter - eller göra det via en försäkringsförmedling. Försäkringsförmedlarna har en väldigt viktig funktion, inte minst därför att de gör det lättare för nya aktörer att komma in på marknaden.
Om ett stort franskt försäkringsföretag, till exempel Générale, vill ta sig in på den svenska marknaden är det problematiskt om man måste lägga ned miljarder på att investera i egna distributionskanaler, marknadsföring och liknande.
Tack vare att vi har företag som Insplanet, Compricer och liknande, som gör det möjligt för nya aktörer att komma in på marknaden och öka konkurrensen och mångfalden i produktutbudet, kan vi få en bättre fungerande marknad. Detaljreglerar man på det sätt som detta förslag innebär riskerar man att dra undan mattan.