Stina Bergström (MP):
Ni kommer att vara stolta över att stå inför era barn och barnbarn och säga: Jag var med i Paris den 12 december 2015. Så sa den franske presidenten Hollande i lördags när han tackade alla som bidragit till att ett klimatavtal äntligen klubbades igenom.
Jag tror att även jag kommer att vara lite stolt när jag berättar för barnbarnen att jag faktiskt satt med där i Paris och såg klubban slå och deltog i jublet och kramkalaset. Klimatavtalet i Paris är, trots sina brister, en milstolpe.
Det är det första klimatavtalet som omfattar så gott som alla världens länder och det första klimatavtalet som innehåller formuleringar om att det inte är två utan en och en halv grads uppvärmning av jordens medeltemperatur som är den kritiska gränsen. Det är ett avtal som säger att ländernas nationella löften om utsläppsminskningar ska uppdateras vart femte år.
Men, herr talman, det är inte ett dokument i Paris som minskar utsläppen. Det sker på helt andra sätt. Vad jag vet att jag med stolthet kommer att berätta för mina barnbarn är därför berättelserna om det aktiva miljö- och klimatarbete som alla miljöpartister genomför och har genomfört i kommuner, landsting, regioner, riksdag och regering.
Den budgetproposition som nu debatteras i den här kammaren har tydliga gröna avtryck på många områden. Regeringens klimatsatsning är historisk. Det handlar bland annat om mer pengar till järnvägsunderhåll och mer stöd till husägare som vill sätta upp solceller på taken, till jordbrukare som vill göra biogas av gödsel, till cykelsatsningar, till elbussar med mera.
I det utgiftsområde vi nu debatterar finns 600 miljoner till klimatinvesteringar - Klimatklivet, som vi redan har diskuterat livligt i den här debatten. Jag tycker att det är väldigt konstigt.
Jag funderar på vilken verklighet alliansföreträdarna lever i, för när jag är ute i kommuner, företag, landsting och regioner vet jag att dessa pengar har varit väldigt efterlängtade. LIP och Klimp gav oss många nya spännande projekt som gav ringar på vattnet och fick andra att våga investera i samma saker.
Det är många som har sökt pengar. De har gått till energieffektivisering, biogasanläggningar, laddstolpar, tankstationer och anläggningar för att minska utsläpp av lustgas och metan. Det är några av de projekt som redan i år beviljats pengar. Regeringen anslog ju 125 miljoner i tilläggsbudgeten i våras.
Jag vet att många fler sökte, så det finns en god chans om man plockar fram de projekt som verkligen ger den största klimatnyttan. Men, herr talman, om vi ska bromsa klimatförändringarna vid en och en halv grad måste vi lägga in en ännu högre växel.
Då måste vi här i Sveriges riksdag och i regeringen höja våra klimatmål, vässa våra styrmedel och satsa mer pengar på olika åtgärder. Det är Miljöpartiet berett att göra. Jag hoppas att även andra partier i riksdagen är beredda att göra det. Jag har förstås sett att de partier som inte stöder klimatsatsningarna i den här budgeten var, åtminstone före Paris, inte beredda att lägga i en högre växel.
Jag kan bara hoppas att de tänker om. Herr talman! Jag kommer att vara stolt när jag får visa mina barnbarn Värmlands bevarade gammelskogar. I den här budgeten finns en historisk, nödvändig och efterlängtad miljardsatsning på biologisk mångfald.
Nästa år kommer det att finnas 1,3 miljarder till skydd av värdefull natur och drygt 1 miljard för skötsel av våra naturreservat och nationalparker. Sedan vår rödgröna regering kom till makten har de anslagen höjts med över 60 procent till glädje inte minst för alla de markägare som i dag står i kö för att få ersättning för sina skyddade marker.
Det är också till glädje för kommande generationer, som kommer att kunna vandra i riktiga kontinuitetsskogar, i de små rester som i dag finns kvar efter årtionden av storskaligt hyggesskogsbruk. Skogen är viktig för en omställning till ett fossilfritt samhälle. Med ett hänsynsfullt skogsbruk kan vi kombinera ett hållbart uttag med hänsyn till biologisk mångfald och friluftslivet.
Med mer hyggesfria metoder minskar vi utsläppen av växthusgaser från avverkningarna samtidigt som skogen fortfarande går att bruka för jakt, rekreation och turism. För en ökad hänsyn i skogsbruket är det viktigt att öka medlen till naturvårdsavtal och biotopskydd, vilket vår regering också gjort med 100 miljoner i utgiftsområde 23.
Det är dessutom glädjande att en översyn av skogsvårdslagen har påbörjats, det vill säga en rättslig översyn. Herr talman! På vår resa runt om i Värmland kommer jag även att visa mina barnbarn de fina bostadsområden som ligger där det finns rester av sågverk, tvätterier och bensinstationer. I dag finns många förorenade områden i vårt land, tickande miljöbomber.
Från en del av dem har gifter och kemikalier redan börjat sprida sig längs vattenvägar. Principen att förorenaren betalar är här, precis som på alla miljöområden, grunden. Men det finns också många förorenade områden i vårt land där det inte går att hitta någon ansvarig. Det behövs mer statliga pengar för att landets kommuner ska mäkta med att sanera och på så sätt förhindra hot mot människors hälsa och mot miljön.
Regeringen dubblerar därför anslaget till det viktiga arbetet. Ytterligare medel anslås i budgeten till Naturvårdsverket, Kemikalieinspektionen och Havs- och vattenmyndigheten samt för miljöövervakning och klimatanpassning, till åtgärder för havs- och vattenmiljön, för elbusspremier med mera. Avslutningsvis, herr talman: Det här är en miljöbudget som är ett lyft för miljö- och klimatarbetet.
Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna.