KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Arin Karapet har frågat utbildningsminister Anna Ekström vad som låg till grund för hennes ställningstagande om att sänka kraven för godkänt betyg i svenska och därtill gymnasiebehörighet. Frågan har överlämnats till mig. Jag vill börja med att tydliggöra att det inte finns några förslag på bordet om att sänka kraven för godkänt betyg i svenska eller för behörighet till gymnasieskolans nationella program.
Jag tolkar Arin Karapets fråga som att den handlar om den avisering som görs i propositionen Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper om att en utredning ska se över godkäntgränsen och behörighetskraven till nationella program i gymnasieskolan.
Detta föreslås för betygen A-D men inte för godkäntnivån, det vill säga betyget E. För att eleven ska kunna få ett godkänt betyg ska samtliga krav för betyget E vara uppfyllda. Betygsutredningen övervägde om den ändrade principen även skulle kunna gälla för betyget E. Regeringen anser dock att eventuella konsekvenser av en sådan ändring först behöver utredas noggrant.
Att utreda frågor om den så kallade skarpa godkäntgränsen och behörighetskraven till gymnasieskolan handlar i första hand om att få mer kunskap om hur utbildningssystemet ska fungera för att alla barn och ungdomar ska få en möjlighet att lära sig så mycket som möjligt och som vuxna få ett jobb, kunna försörja sig och skapa ett gott liv.
Jag vill ha en skola där kunskap och bildning står i fokus och där varje elev möts av höga förväntningar och tydliga krav. Jag vill också ha en skola där utslagningen är betydligt mindre än i dag och där utbildning leder till sysselsättning. Det självklara målet är att varje elev ska utvecklas så långt som möjligt och att kunskapsresultaten i den svenska skolan ska fortsätta att förbättras.
Eftersom Arin Karapet särskilt lyfter fram svenskämnet i sin fråga vill jag betona att kunskaper i svenska språket är en nyckel till utbildning, jobb och att vara en del av det svenska samhället. Av den anledningen har regeringen gett Skolverket i uppdrag att göra en bred översyn av ämnena svenska och svenska som andraspråk. Uppdraget ska redovisas i vår.
Slutligen vill jag understryka att jag ser att gränsen för godkänt betyg i grundskolan och kraven för behörighet till gymnasieskolan är ett område som är förenat med svåra avvägningar och att för- och nackdelar med olika alternativ behöver analyseras noggrant. Det är just därför det behövs en utredning.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Arin Karapet och jag skulle kunna ta i hand på att vi inte ska sänka några krav; det kan jag lova. Däremot finns det en skillnad mellan Arin Karapet och mig, och den kanske har med ideologi och grundsyn att göra. Att bara höja ribban utan att ge ökade möjligheter skapar utslagning och sortering.
Det har vi sett sedan 2011, då Alliansen införde en läroplan som knappt ens lärarna förstod. Många akademiker har kämpat med att förstå den, och framför allt är det de som inte har akademiker till föräldrar som har farit illa av den.
Samtidigt höjdes kraven för att skaffa sig en yrkesutbildning, varför det finns diskussioner om hur man får unga - oavsett om det är svenska, matematik, engelska eller andra ämnen som de inte har godkänt i - att skaffa sig en yrkesutbildning och komma i arbete och egen försörjning. Etablering är alltså den stora frågan.
Jag vill fråga dig, Arin Karapet, om det då är så viktigt att vi är stenhårda med alla krav för alla yrken.
Den andra fråga jag vill ställa är: När expertorganisationer som IFAU, OECD och Skolverket och även experter inom suicidforskning som Sven Bremberg och Elisabeth Fernell beskriver den utveckling vi har sett sedan 2011 och utslagningen från betygssystem, skulle det då inte vara okej att utreda frågan?
Är det för en moderat orättvist om någon som är väldigt intresserad av matlagning får bli kock utan att ha godkänt i engelska? Får man bli plåtslagare även om man inte har godkänt i svenska? Är det orättvist?
Eller kan vi tänka oss att man när man utbildar sig till kock eller plåtslagare får extra undervisning i just de ämnen man inte hade behörighet i? Det handlar om att skattepengar ska gå till ett utbildningssystem som ger människor förutsättningar att skapa riktiga vuxna liv.
Vi måste förstå att vissa når målen vid 12 års ålder men andra först vid 17 års ålder. Det system Alliansen skapade ledde till väldigt mycket utslagning. Ni får ingen yrkesutbildning, sa man. Det är därför vi nu ser en möjlighet för kriminella att lätt rekrytera unga utan yrkesutbildning.
Skolkommissionen, som jag var ledamot av, har lagt fram väldigt många förslag. Vi kommer under våren att presentera flera förslag som handlar om hur vi kan stötta de elever som inte har lyckats men också om hur vi kan ge fler elever möjlighet till yrkesutbildning, så att de kan få jobb i tidig ålder.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Jag blir glad när jag hör Arin Karapet. Jag lägger ju nu fram flera propositioner som helt är i hans linje och som han kommer att kunna rösta på. Det handlar bland annat om högre krav på uppsökande verksamhet för att få alla barn till förskolan. Arin Karapet beskriver den segregerade skolan. Vi har ett enormt orättvist skolval i dag. Arin Karapet vet lika väl som jag att fristående skolor väljer sina elever.
Det är inte pojkarna från förorten som får plats där. Nej, det är helt andra elever. En annan sak som vi kommer att lägga fram förslag om är att alla huvudmän, kommuner, ska sträva mot en allsidig elevsammansättning, så att det faktiskt möjligen blir så att alla elever möter olikhet. Därmed kan de också få lära sig svenska språket och den svenska kulturen.
Vi har ett skolsystem som spär på bostadssegregationen, och vi har en passivitet från de borgerliga partierna och Sverigedemokraterna i frågan. På andra sidan finns det många som tjänar väldigt mycket pengar på det här. Att kunna välja sina elever är väldigt lönsamt. Ingen strävar mot en allsidig elevsammansättning.
Det är borttaget från läroplanen. Vi kommer att lägga väldigt många förslag för att minska segregationen. Det som händer i vissa skolor är att alla de med utbildning söker sig bort. Kvar blir elevgrupper som det är väldigt svårt att hantera för lärarna, och det bildas andra kulturer.
Därför utökar vi också möjligheten för Skolinspektionen att stänga skolor. Det är väldigt viktiga reformer för att vi ska komma till rätta med det här. Jag håller med Arin Karapet om att det här är ett problem, men jag har lösningar på problemen.
Från Moderaternas håll har jag inte sett några förslag, förutom sådana som handlar om mer privatiseringar, mer segregation och utslagning och höjda krav. Det finns inga förslag om möjligheter till yrkesutbildning eller etablering i samhället.
När till och med moderata politiker tycker att marknadsskolan har gjort sitt och när även Svenskt Näringsliv tycker att det är dags för reformer på området kanske vi ska ta i hand nu under våren och göra någonting åt saken. Jag kommer att ha väldigt många förslag i den här kammaren för att hantera den frågan.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Det är intressant att höra dig prata om möjligheten att byta skola, Arin Karapet. För de flesta är det i dag svårt att byta skola eftersom många skolor redan är fulla på grund av sitt kösystem. Jag vill ha ett skolvalssystem där alla väljer samtidigt så att alla har samma chans och inte bara vissa, med lite tur eller förtur.
Detta vill jag ta bort, och jag lägger fram ett sådant förslag under våren som du gärna får stödja. Det var lite slarv med statistiken. Efter sex år i svensk grundskola är det i årskurs 9 ingen skillnad mellan födda i Sverige och födda i annat land - detta enligt SCB och alla experter. Utbildningsbakgrund och fattigdom är dock viktiga faktorer.
Det handlar inte om svart eller ljust hår, utländsk eller svensk bakgrund. Det handlar också om att vissa fristående skolor i hemlighet gör förtester på elever, har hemliga kölistor och väljer ut sina elever. Detta är djupt orättvist. Får man skattepengar för att bedriva skola ska man göra det för alla och inte välja ut vissa.
Framför allt ska man inte kunna skicka iväg pengar i vinst eller skicka dem utomlands för att bygga nya skolor som man kan tjäna ännu mer pengar på. Det handlar om hederlighet, moral och rättvisa. Därför vill jag ha mer skolval men ett rättvist skolval. Och jag ser gärna fler fristående skolor som använder pengarna till undervisning.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Svensk skola behöver bli tryggare för såväl elever som lärare. Varje gång en lärare känner sig otrygg är det ett problem för skolan och hela samhället. Det är en självklarhet att alla lärare ska kunna känna sig trygga på sin arbetsplats. Hot, våld och kränkningar mot lärare och övrig skolpersonal får aldrig accepteras.
Regeringen har därför genomfört och genomför nu en rad konkreta åtgärder för att stärka tryggheten och studieron i skolan. En viktig del i detta arbete är att stärka lärares och annan personals befogenheter. Regeringen har även fattat beslut om ändringar i läroplanen för såväl grund- som gymnasieskolan.
Ändringarna började gälla den 1 juli 2019 och tydliggör rektorns särskilda ansvar för tryggheten och studieron i skolan. Även elevernas ansvar för att visa respekt för skolans personal och andra elever anges nu i läroplanerna. Regeringen har också gjort satsningar på pedagogiskt ledarskap, och Skolverket erbjuder stöd och kompetensutveckling för både lärare och rektorer i denna fråga.
Men mer behöver göras. Lärare ska känna att de har hela samhällets stöd när de upprätthåller en trygg skolmiljö. För att skapa ett tydligare och bättre fungerande regelverk för trygghet och studiero i skolan har en nationell plan för trygghet och studiero tagits fram .
Den har som syfte att ange riktningen för ett långsiktigt och systematiskt arbete för ökad trygghet i utbildningen och studiero i undervisningen. Planen innehåller förslag om bland annat tydligare styrning, en förstärkning av det förebyggande arbetet samt tydligare befogenheter för skolans personal att ingripa när situationen kräver det.
Promemorian innehåller även förslag som innebär att elever som hotar eller utsätter andra elever eller skolpersonal för våld lättare ska kunna stängas av eller omplaceras. Andra förslag innebär att mobiltelefoner inte ska användas på lektionerna om inte läraren tillåter det och att möjligheterna att omhänderta mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning ska öka.
Promemorian har remitterats, och förslagen bereds nu inom Regeringskansliet. Avslutningsvis vill jag understryka vikten av att alla lärare bemöts med respekt för sitt viktiga uppdrag.
Den professionella styrkan och tilliten till den egna förmågan bygger en lärare inte ensam utan tillsammans med andra, inte bara kollegor, rektorer och huvudmän utan även vårdnadshavare och resten av samhället. Ska vi lyckas med detta måste vi sluta upp bakom lärarna.
Hela samhället behöver se skolan som en gemensam bildningsinstitution och inte som en tjänst på marknaden, där elever är kunder och lärare är leverantörer.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Jag delar den bild av händelsernas allvar som Kristina Axén Olin återger. De fall där lärare eller andra elever kränks är inte acceptabla. Vi kan alltid göra mer. Men det som räknas till sist är handlingskraft.
I egenskap av skolminister har jag och den här regeringen därför fattat beslut om förändringar i läroplan. Som jag läste upp tidigare tydliggör vi rektors ansvar, och också elevers skyldigheter har tydliggjorts. Ökade befogenheter jobbar vi nu på, liksom möjligheter till omplacering och att stänga av elever.
Vi gör satsningar på kompetensutveckling. Handlingskraft finns alltså. Men det finns också andra saker som är viktiga i detta. Det handlar om kollegor till lärare i skolan. Därför är de satsningar på 6,5 miljarder som den här regeringen har fattat beslut om viktiga delar.
Vi är också fast beslutna om att fatta beslut som kommer att påverka segregationen. Fru talman! Låt mig dock tydliggöra att det finns vissa skolor som har väldigt tunga uppdrag i jämförelse med andra. Därför är det viktigt att vi ser över de fall då segregationen gör det svårt för lärare att vara trygga på sin arbetsplats.
Det är också viktigt för alla i skolan, både lärare och elever, att det finns en läroplan som tydliggör ansvar och också att alla förstår vad man ska kunna och lära sig. Det är en förutsättning för studiero och trygghet.
Men inte bara den här planen, som handlar om lärares ökade befogenheter, vad rektorer har för ansvar och möjligheten att omplacera, eller annat är viktiga satsningar, utan även att vi ser över skolsystemet. Det blev en försämring i svensk skola den dag då Sverige fick en skola där läraren är på gränsen till servicepersonal.
Det är en marknadsskola där elever har väldigt mycket makt, för de är kunder och kan byta skola, och det är faktiskt möjligt för vårdnadshavare eller elever att påverka hur läraryrket ska utövas.
Den demokratiska kontrollen och kontrollen över skolmarknaden är också ett sätt att ta kontroll över det som händer i klassrummet och samhället.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Kristina Axén Olin lyssnar inte riktigt på vad jag säger. Vi har infört väldigt många reformer, också när det gäller läroplanen, som tydliggör ansvaret. Vi inför nu tydligare regler när det gäller befogenhet och möjlighet att omplacera och stänga av elever.
Vi har också gjort unika satsningar på att lärare ska få kollegor, så att en lärare inte ensam ska ha stora klasser. Jag vill också påminna Kristina Axén Olin om att en skola som genomsyras av stress, press och utslagning - väldigt mycket stress inom skolans område - infördes 2011.
Det var en läroplan som gjorde det väldigt svårt att förstå vad man skulle kunna, och det skapade väldigt mycket oro i skolan, inte bara i lärarkåren. En annan sak som har hänt sedan dess är att det har blivit svårare att komma in på gymnasiet. Då kan man tro att det är en höjning av kraven, men det har snarare varit tvärtemot, bara mer utslagning. Segregationen är ett annat spår.
Här kommer vi att lägga fram förslag om ett skolval som gör det möjligt för alla att byta skola, inte bara de som har paxat skolplatser. Vi ser också till att de skolor som har mest utmaningar, där det också finns mest oro, får mer pengar. Det är viktigt att vi inte bara gör de saker vi har gjort utan att vi också gör mer saker.
Det är därför vi nu har en väldigt stressig period i riksdagen med väldigt mycket positiva förslag för just Sveriges elever och framför allt Sveriges lärare. Vi försöker återta kontrollen över välfärden - det är vårt syfte. Det blir nämligen väldigt svårt så länge vi ser att pengar inte går dit de ska.
Vi har en segregerad skola där vissa lärare varje dag inte bara ska undervisa utan även ska hantera väldigt mycket sociala problem. Halva klassen är kanske nyanländ. Andra har andra sociala problem. Därför måste samhället och vi som är demokratiskt valda politiker faktiskt ta ansvar.
Vi kan inte bara säga att marknaden kommer att sortera upp detta och göra det bästa, utan det handlar om en helhet. Är det kaos på skolmarknaden med en fri marknad kommer det lätt att bli kaos med elever också. Här gäller det att vi tar kommandot och att vi ger befogenhet till dem som är närmast eleverna. Det är det som våra förslag syftar till. Framför allt ska lärare få kollegor.
Pengar ska gå till elever och lärare och inte till vinster i välfärden.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Kristina Axén Olin lyssnar inte när jag förklarar alla de genomgripande reformer som vi har genomfört och som vi kommer att genomföra. Kristina Axén Olin vet att vi lägger fram ett förslag om resursskolor och att vi gör unika satsningar nu under våren.
Jag vill också påminna om att 6 miljarder kronor till skolorna ute i landet har bidragit till att det finns fler kollegor till lärare som är ensamma och utsatta. Till skillnad från Kristina Axén Olin tycker jag att vi har duktiga lärare i Sverige. Jag tycker även att vi har duktiga rektorer. Jag delar inte bilden av att det är kaos i svensk skola.
Däremot vill jag säga att vi måste jobba med denna fråga på ett tydligt och systematiskt sätt. Och det måste finnas en linje när det gäller den upplevelse som finns i klassrummet, samarbetet med de fackliga organisationerna och uppföljningen på varje skola och för varje skolhuvudman som handlar om hur det går och att man åtgärdar.
Där kan vi som lagstiftare och jag som skolminister lyssna in vilka verktyg man behöver där ute. Det är precis det vi gör när vi säger: De skolor som behöver mest resurser ska ha de resurserna. De skolor som har de största utmaningarna ska ha de bästa lärarna. Vi ska ha en läroplan som elever och lärare förstår.
Det ska vara tydligt vilka befogenheter lärare och rektorer har när det gäller att hantera problem. Detta genomför vi nu.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
har ställt ett antal frågor till mig om de internationella kunskapsmätningarna. Jag kommer att besvara dem i turordning. Kristina Axén Olin har frågat mig om jag anser att det är viktigt att Sverige deltar i internationella kunskapsmätningar och om jag avser att vidta några åtgärder utifrån min ståndpunkt. De senaste åren har de svenska kunskapsresultaten vänt uppåt.
Det ser vi tydligt i såväl vår nationella statistik som de internationella kunskapsmätningar där Sverige deltar. Internationella kunskapsmätningar är ett relevant och viktigt instrument för att mäta elevers kunskaper över tid. Vi behöver ha bra underlag om elevers kunskaper för att kunna fatta rätt beslut. Det är därför viktigt att de kunskaper som vi får fram från de internationella kunskapsmätningarna är korrekta.
Sveriges deltagande i de internationella kunskapsmätningarna regleras i Statens skolverks instruktion. Av instruktionen för myndigheten framgår att Skolverket får företräda staten och att myndigheten ansvarar för Sveriges deltagande i de internationella kunskapsmätningarna. Jag kommer att ha en dialog med myndigheten och noga följa utvecklingen i arbetet med kunskapsmätningarna.
Kristina Axén Olin har också frågat mig om jag anser att Sverige har hanterat de internationella kunskapsmätningarna, Pisa, Timss och Pirls, enligt regelverket. I Sverige är det, som nämnts tidigare, Skolverket som ansvarar för genomförandet av de internationella kunskapsmätningarna. Det är därför också den myndigheten som har kunskap och resurser att kontrollera hur studierna genomförs på de deltagande skolorna.
Skolverket har hela tiden varit tydliga med att de har följt gällande riktlinjer för genomförandet av de internationella kunskapsmätningarna, och jag har förtroende för myndigheten. Det ska dock inte finnas några som helst tveksamheter på skolorna kring vilka elever som ska få möjlighet att genomföra kunskapsmätningarna eller inte.
Regeringen gav därför den 6 maj 2021 Skolverket i uppdrag att förstärka myndighetens insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer i Pisa 2022. Kristina Axén Olin har också frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att de internationella kunskapsmätningar som Sverige i framtiden deltar i ska genomföras korrekt.
Skolverkets uppdrag om deltagande i Pisa som jag nyss nämnde redovisades till Regeringskansliet den 1 november 2021. Av redovisningen framgår att Skolverket kommer att vidta en rad olika åtgärder för att öka deltagandet i enlighet med OECD:s riktlinjer i Pisa 2022. Jag kommer fortsatt att följa utvecklingen noga så att vi kan lita på resultaten av de internationella kunskapsmätningarna.
I sammanhanget är det viktigt att poängtera att de internationella kunskapsmätningarna inte säger allt om kunskapsutvecklingen i den svenska skolan. Vi behöver lägga dessa mätningar och nationell statistik bredvid varandra och följa utvecklingen över tid för att kunna se trender i våra elevers kunskapsutveckling.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Jag delar Kristina Axén Olins noggrannhet i frågan gällande att rätt ska vara rätt. Öppenhet och transparens är väldigt viktigt. Den viljan delar vi. Däremot delar jag inte Kristina Axén Olins syn att vi inte mäter tillräckligt i svensk skola. Alla huvudmän har i uppdrag att följa upp kunskaperna i alla årskurser i alla ämnen.
Vi har nationella prov i årskurs 3, 6 och 9 som tydligt speglar de kunskaper som eleverna ska ha utifrån gällande styrdokument. Det finns väldigt mycket statistik inom Skolverket. Vidare har Skolinspektionen tydliga instruktioner för hur man följer upp betygsättning och så vidare.
Interpellationen handlar inte riktigt om detta utan om de internationella kunskapsmätningarna, och därför känner jag mig väldigt trygg med det svar vi får av Skolverket. De har ju fått i uppdrag att stärka insatser på Skolverket för att just säkerställa deltagandet.
OECD ställer ett krav på 77 procents deltagande; Skolverkets krav och ambition är 90 procent som de vill leverera till oss. Skolverket är den expertmyndighet som både har resurserna, kompetensen och erfarenheter av att samarbeta med OECD.
Jag känner mig därför väldigt lugn med att det här kommer att bli siffror som vi kan lita på. Som sagt: Den här mätningen tillsammans med andra internationella mätningar är indikationer, och tillsammans med de mätningar och den statistik vi har internt ska vi analysera, ta det vidare och se vilka insatser som kan stödja oss där.
Det som är viktigt är att vi mäter och kontrollerar för att kunna bli bättre. Därför är det viktigt att de mätningar vi gör i största möjliga mån ska anpassas till styrdokumenten så att det som eleverna undervisas i också är det vi mäter. Vi ska mäta särskilt utsatta grupper - nyanlända elever och så vidare.
Det finns även andra grupper i samhället vars måluppfyllelse behöver bli ännu bättre, och därför är mätningar och de kunskapsinhämtningar vi gör väldigt viktiga. Jag tvekar inte heller, om det skulle behövas i framtiden när vi nu genomför reformer för att tydliggöra läroplanen, kring att vi också utformar andra sätt.
Vi genomför också digitalisering av nationella prov som komplement till de internationella mätningarna. Det jag tycker är viktigt att säga är att trenden är bruten på alla de internationella mätningar då vi hade våra bottenår, fru talman. Därför delar jag Kristina Axén Olins bekymmer om man inte kan lita på de siffrorna, men jag känner mig trygg inför Pisa 2022.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Kristina Axén Olin far fram med mycket statistik. Det är statistik som jag själv inte känner igen. Jag vet att statsrådet Ekström har svarat på flera av frågorna och tydliggjort vad statistiken för årskurs 6 visar, och så vidare.
Jag vill påpeka en sak, nämligen att för elever som har gått i sex år i svensk grundskola finns ingen skillnad om de är födda i Sverige eller i ett annat land. Det säger all statistik. Däremot påverkar fattigdom eller låg utbildningsbakgrund hemifrån. Svensk skola är stark på många områden.
Bilden av att det går nedåt delar jag inte alls. Med de reformer som sker inom läroplanen kommer vi att se en ökad tydlighet för lärare och elever i vad man ska kunna.
Reformerna i fråga om bättre skolval, minskad segregation, tydlighet i läroplan och så vidare är viktiga för att bryta trenden angående segregation, utanförskap och utslagning. Jag vill åter påminna Kristina Axén Olin om att det var Moderaterna som införde läroplanen från 2011, som är hårt kritiserad för att vara flummig och svår att förstå.
Vidare är det svårt att använda betygen. Samtidigt som det blev svårt att förstå vad man ska kunna höjdes ribban för att få en yrkesutbildning. Det har varit fatalt för Sveriges utveckling och för utslagningen. Vi måste betygsätta, och vi måste mäta för att kunna bli bättre.
Därför är det viktigt att Skolverket får ett tydligt uppdrag att genomföra Pisamätningarna. De åtgärder som Riksrevisionen pekade på ska följas upp. Vidare ska det vara en hög svarsfrekvens. Jag vill också påpeka att den svenska befolkningen förändras hela tiden.
Därför ska vi vara noggranna när vi kastar fram statistik som svartmålar svensk skola, där mycket faktiskt går framåt. Nyanlända elevers genomsnittliga ålder när de har kommit till Sverige har gått från sju år till nio år gammal. Det minskar chanserna att nå betyg i alla ämnen i årskurs 9 och därmed gymnasiebehörigheten.
Därför är det viktigt att satsa på de elever som behöver pengarna mest, och därför kan vi inte heller använda statistik på ett slarvigt sätt för att smutskasta dem som jobbar i den svenska skolan.