Per Bolund (MP):
Det känns väldigt bra att vi kan stå här i dag och diskutera en budget som kommer att innebära ett stort steg för att föra Sverige i rätt riktning - till skillnad från den budget som röstades igenom här i riksdagen för ungefär ett år sedan av Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna och som innebar en slakt på inte minst miljöpolitiken men också på bostadspolitiken.
Nu kan vi återgå till en aktiv miljöpolitik och också till en aktiv bostadspolitik. Det är någonting som Sverige behöver. Bostaden är inte bara fyra väggar och ett tak. Den är också en plats att leva på, en plats för stolthet och en plats för trygghet. Därför berör bostadsområdet och bostadspolitiken väldigt många människor. Det lägger också ett stort ansvar på oss som har ansvar för att genomföra bostadspolitiska reformer.
Därför är jag stolt över att vi nu kan se tillbaka på en mandatperiod med ett historiskt sett väldigt högt byggande. Under åren 2014-2018 påbörjades ungefär 230 000 bostäder. Det gör att vi kan se tillbaka på en mandatperiod där vi varje år med en rödgrön regering har haft ett högre byggande än under något enda år med den moderatledda regeringen under början av 2000-talet.
Självklart har vi ett ansvar för att se till att det byggs mer. Att få en jämnare balans mellan tillgång och efterfrågan på bostadsmarknaden är en väldigt viktig förutsättning. Där kan man nu se att vi också har lyckats öka byggandet, och det är en viktig förutsättning för att få en fungerande bostadsmarknad. Flera av de punkter som finns i januariavtalet berör bostadsmarknaden och bostadsbyggandet.
Det handlar bland annat om att se över hyresregleringen, om att införa ett investeringsstöd för hyresrätter igen, om regelförenklingar, om ökat trähusbyggande och om införande av klimatdeklarationer. I januariavtalet har vi nu en bred politisk plattform som också ger möjlighet att få en stabilitet i bostadspolitiken. Det är någonting som behövs väldigt mycket. Den ryckighet som har fått råda i svensk bostadspolitik under alltför lång tid har varit skadlig.
Inte minst har den skadat dem som vill samla ett kapital för att bygga de bostäder som behövs på marknaden. Det investeringsstöd som vi nu genomför, där vi lägger oss på en investeringsnivå på 3 miljarder kronor per år, innebär ganska stora tillskott till att få ut mer byggande av hyreslägenheter med en rimlig hyra, något som det finns ett väldigt stort behov av på bostadsmarknaden.
Investeringsstödet syftar till att öka byggandet och göra det lönsamt att bygga hyresbostäder till en i jämförelse med annan nyproduktion lägre hyra, detta också i lägen där det annars inte är lönsamt att bygga trots att det finns ett stort behov av bostäder. Stödet har utformats för att sänka byggkostnaderna och för att den sänkta byggkostnaden också ska komma hyresgästerna till del genom en relativt lägre hyra.
Genom investeringsstödet ska möjligheten att bygga öka där det finns ett bostadsbyggnadsbehov men där lönsamheten i dagsläget anses otillräcklig. Att det är så blir uppenbart när man ser tillbaka på statistiken. Det har byggts 26 000 bostäder med investeringsstödet så här långt. Det är också uppenbart att det byggs på platser där det inte skulle ha tillkommit några bostäder om detta stöd inte hade funnits.
Vi ger också i budgeten ett bemyndigande på 7,5 miljarder kronor för 2020, just för att man ska kunna godkänna de ansökningar som nu kommer in. Det finns en väldigt stor efterfrågan på bostadsmarknaden för det här stödet, just därför att det finns en stor efterfrågan på de lägenheter som kommer ut. Jag vill också lyfta upp studentbostäderna, som inte har varit på tapeten i dag.
Även där kan vi se tillbaka på en unik aktivitet under de fyra gångna åren jämfört med hur det har sett ut tidigare i historien. Över 10 000 nya studentbostäder har kommit ut på marknaden bara sedan 2016. Det är inte nog; vi behöver bygga betydligt mer. Även där arbetar vi med flera verktyg.
Investeringsstödet är ett, men även att ge uppdrag till Akademiska Hus som nu gör att vi kan få ut 11 000 nya studentbostäder bara fram till 2026 och sedan ytterligare 10 000 fram till 2030. Detta innebär sammantaget att vi får en kraftig ökning av antalet studentbostäder på den svenska marknaden, vilket gör det möjligt för studenterna att i framtiden faktiskt få en bostad och därmed kunna söka sig till den utbildning som de drömmer om och som kan ge dem en framtida karriär.
I budgeten höjer vi också taket för uppskovsbeloppet till 3 miljoner kronor. Det har diskuterats en hel del om rörligheten på bostadsmarknaden, och detta är en åtgärd som skulle kunna göra att fler får möjlighet att flytta till ett boende som är bättre anpassat för deras behov. Vi ser dock också att antalet försäljningar ligger på all-time-high och att det är en väldigt stor rörlighet på bostadsmarknaden redan i dag. Jag vill också passa på att lyfta en fråga som inte har varit så mycket på tapeten i dag och som jag saknar.
Vi i vår generation har ju en alldeles särskild uppgift, nämligen att bli den modiga generation som fattar besluten som stoppar klimatkrisen. Där vet vi att bostadssektorn har en väldigt viktig roll att fylla. Ungefär 20 procent av de växthusgaser som vi släpper ut från vårt samhälle kommer från bygg- och anläggningssektorn och fastighetssektorn. Då har vi också ett ansvar att fylla det behovet med politik, att komma med åtgärder.
Här kan man konstatera att det saknas sådana förslag från den politiska oppositionen. Man verkar helt enkelt tycka att detta inte är ett intressant område att arbeta med. Vi har å andra sidan lagt in resurser. Vi har också politik i januariavtalet för att se till att även bostadssektorn och byggsektorn blir en del av det fossilfria välfärdssamhälle som vi har satt upp som vision från regeringens sida.
Det handlar om att redan nu, i denna budget, avsätta pengar till Boverket för att kunna bygga en klimatdatabas som man sedan kan använda för att genomföra de klimatdeklarationer som vi tillsammans i januariavtalet har sagt att vi ska införa. Det innebär att man kan se ett tydligt fotavtryck och jämföra olika byggnader med varandra. Man kan som miljömedveten konsument välja den byggnad som ger minst klimatpåverkan. Detta är ett sätt att styra hela byggsektorn mot att ta ett klimatansvar och få ett betydligt mer hållbart byggande framöver.
Jag har som bostadsminister inte bara fört in bostadsfrågorna i Finansdepartementet, där jag tycker att de hör hemma och där de också kommer närmare de ekonomisk-politiska besluten, utan också fått ta över stadsbyggnads- och stadsmiljöfrågorna, vilket jag välkomnar.
Jag tycker att det är viktigt att vi inte bara bygger nya hus och fastigheter utan att vi också bygger dem i ett sammanhang där de stadsområden som vi bygger blir miljövänliga och hållbara och ger oss möjlighet att utvecklas som människor och en god hälsa, inte minst barnen. Där är jag också stolt över att vi i denna budget inför ett nytt stöd för gröna, trygga samhällen som börjar på 50 miljoner och sedan trappas upp under kommande år till först 150 och därefter 200 miljoner kronor.
Det ger möjlighet att bygga de barnvänliga samhällen som våra barn förtjänar. I januari kommer vi att göra barnkonventionen till svensk lag. Det ställer krav på oss att vi när barn påverkas tar barns bästa i beaktande, och det gäller självklart också när vi ska bygga våra framtida bostäder och våra framtida stadsmiljöer. Genom detta stöd finns det nu en möjlighet att stödja kommuner som vill bygga på ett hållbart sätt och se till att stadsmiljöerna blir hållbara för framtiden.
Fru ålderspresident! Det innebär stora utmaningar för vårt samhälle att vi har haft ett för lågt byggande under lång tid och att vi också har en för stor klimatpåverkan. Stora utmaningar kräver samling och handling. För att få en stabil bostadspolitik över tid kommer vi att behöva jobba tillsammans för att människor ska ha tak över huvudet och en trygg plats att leva på.
Därför är jag stolt över att vi - Centerpartiet, Liberalerna, Miljöpartiet och Socialdemokraterna - nu har lyckats samlas i mitten av svensk politik i januariavtalet. Det innebär också en mer aktiv bostadspolitik än vi har haft i Sverige på årtionden. Och det är en aktivitet som behövs. Fler bostäder som människor har råd med kommer att komma ut på marknaden. Och vi kan äntligen sänka klimatpåverkan från byggsektorn.
Det är något som har saknats i svensk politik. Därför ser jag med stor oro på den politiska oppositionen och de icke-svar som man kommer med. Vi kan konstatera att Moderaterna och Kristdemokraterna tar bort i bostadspolitiken; man tar bort resurser, och man tar bort reformer. Men man för inte till. Man tog bort investeringsstödet när den förra budgeten klubbades igenom. Det har skapat enormt stor oro och instabilitet på den svenska bostadsmarknaden.
Många som ville sätta spaden i backen har förhindrats att göra det. Nu inför vi investeringsstödet igen. Och nu kan vi göra det på permanent basis. Det gör att många nya bostadsprojekt äntligen kan komma igång i Sverige. Vi får verkligen hoppas att Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna inte får chansen att återigen ta stora steg för att förstöra svensk bostadspolitik.