Håkan Bergman (S):
I dag behandlar vi utbildningsutskottets förslag UbU6 om genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet som innebär att riksdagen antar en ny lag om erkännande av yrkeskvalifikationer och förslag om ändring i åtta olika lagar. Jag vill inledningsvis yrka bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.
Mycket kortfattat och förenklat handlar denna fråga om hur medborgare i EU:s medlemsländer ska kunna röra sig över länders gränser och fortfarande ha rätt att arbeta och verka i ett så kallat reglerat yrke, ett yrke som de har utbildat sig i eller skaffat sig kvalifikationer för, och att detta kan ske enligt ordnade former.
Ett av Europeiska unionens mål är att avskaffa hindren för fri rörlighet för personer och tjänster mellan medlemsstaterna. EU:s inre marknad med fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital är en central del i EU-samarbetet.
Det kan stärka den ekonomiska utvecklingen och tillväxten för EU som helhet, stärka medlemsstaters ekonomier och få fler människor i arbete runt om i Europa. Men det finns förutom det makroekonomiska perspektivet också ett individuellt perspektiv i detta.
Det ökar nämligen också EU-medborgares individuella frihet och möjlighet att arbeta, bosätta sig och leva i andra EU-länder. Syftet med yrkeskvalifikationsdirektivet är att underlätta för dem som vill utöva ett så kallat reglerat yrke i ett annat land än sitt hemland inom EU.
Med ett reglerat yrke menas i korthet att det ställs krav på till exempel en viss utbildning eller en viss yrkeserfarenhet för att få utöva yrket. Herr talman! Unionsrätt som antagits i form av ett direktiv är Sverige som medlemsland i EU skyldigt att omsätta i nationell rätt. Erkännandet av yrkeskvalifikationer är inte heller en ny fråga.
Det ursprungliga yrkeskvalifikationsdirektivet från 2006 har tidigare införlivats i svensk lagstiftning genom justeringar i de författningar där utövandet av respektive yrke regleras.
Genomförandet av det nu aktuella direktivet har föregåtts av en samrådsprocess, där utskott och riksdag först har behandlat kommissionens så kallade grönbok - ett slags samrådsdokument - i ett utlåtande, därefter subsidiaritetsprövat kommissionens förslag och slutligen överlagt med regeringen när direktivet förhandlades.
När det gäller frågan om kontroll av språkkunskaper, som en av motionerna lyfter fram, kan utskottet konstatera att bestämmelserna om språkkunskaper inte är nya utan infördes genom det ursprungliga yrkeskvalifikationsdirektivet. Utskottet anser att det är bra att dessa bestämmelser nu förtydligas. Motionärerna saknar dock en beskrivning av de regelmässiga språkkontrollerna.
Utskottet noterar att regeringen i sin proposition överväger möjligheten att införa sådana kontroller för vissa yrken och att dessa i sådana fall enligt regeringen kommer att föreskrivas i de specifika författningar där utövandet av yrket regleras och inte i den generella lag som vi nu behandlar.
Därmed finns inte heller skäl till att nu behandla frågan ingående i samband med den aktuella propositionen. I sammanhanget vill utskottet också understryka att varken direktivet eller den nya lagen ger några rättigheter i fråga om att bli anställd, utan det handlar om att yrkeskvalifikationerna blir erkända.
Slutligen lyfter motionärerna fram Lagrådets synpunkter på bland annat den nya författningsstruktur som regeringen föreslår samt utformningen av bemyndiganden och av själva lagtexten. Utskottet har tittat på det här och kan konstatera att regeringen har tillmötesgått Lagrådets synpunkter i vissa delar och att regeringen i övriga delar har redovisat sina bedömningar och överväganden.
Utskottet noterar också att regeringen avser att vid behov återkomma om såväl den nya strukturen som eventuella justeringar av bemyndiganden. Med det, herr talman, vill jag än en gång yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna.