Per Bolund (MP):
Jens Holm har frågat mig om jag avser att verka för att införa nya åtgärder eller styrmedel för att stärka miljöhänsynen inom våra näringar för att motverka att ökad användning av biobränslen ytterligare försvårar våra möjligheter att nå våra nationella miljökvalitetsmål. Jens Holm har också frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att tydligare redovisa de utsläpp av växthusgaser som kommer från biobränsle. Låt mig börja med att konstatera att klimatomställningen ska genomföras på ett sätt som inte äventyrar möjligheten att uppnå de övriga globala målen för en hållbar utveckling.
Agenda 2030 och de globala målen för en hållbar utveckling visar på behovet av en integrerad klimat- och miljöpolitik för att nå målen. Vi ska uppnå såväl miljökvalitetsmålen som etappmålen i klimatramverket och det långsiktiga målet om nettonollutsläpp 2045. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, genom antingen formellt skydd eller frivilliga avsättningar, samt att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka.
Skogspolitiken bygger på två jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Det är möjligt och önskvärt att utveckla bägge dessa delar. För att kunna genomföra klimatomställningen samtidigt som vi uppnår våra miljökvalitetsmål har regeringen vidtagit flera åtgärder. Bonus-malus-systemet styr mot bränslesnåla fordon eller rena elfordon. Klimatpremien för tunga fordon och arbetsmaskiner bidrar till en allt snabbare elektrifiering av dessa, och energiskatterna styr mot ökad energieffektivitet.
Anslagen för skydd av biologiskt värdefulla skogar har förstärkts kraftigt. Regeringen har också tagit fram en strategi och handlingsplan för en cirkulär ekonomi som visar vägen mot ett resurseffektivt samhälle där vi uppnår miljö- och klimatmålen. Strategin ska kompletteras med en bioekonomistrategi - arbetet med den har inletts. Bioekonomistrategin tas fram i samarbete med de gröna näringarna och ska bidra till ökad tillgång till biomassa, till sysselsättning i hela landet och till att skapa miljö- och klimatnytta.
Hållbar biomassa, bland annat från skogen, jordbruket och fiskenäringen, kan bidra till substitution av fossil energi och fossila material. För att säkerställa tillgången till ett långsiktigt hållbart uttag av skogsråvara för den växande cirkulära bioekonomin behöver incitament skapas för ett hållbart skogsbruk och ett hållbart skydd av skog så att Sverige uppnår relevanta nationella och internationella åtaganden om biologisk mångfald.
Reduktionsplikten ökar användningen av biobränslen i transportsektorn, och efterfrågan på biomassa förutspås öka inom flera sektorer framöver medan åtgärder för energieffektivisering eller tillvaratagande av spillvärme kan frigöra resurser från uppvärmningssektorn. Bioekonomin behöver baseras på ett effektivt nyttjande av resurser, där den skogliga resursen kan nyttjas mest effektivt för ett hållbart samhälle inom de ramar som sätts av miljö, klimat- och samhällsmål.
Regeringen har den 29 april 2021 beslutat om en proposition som inför de hållbarhetskriterier som enligt vad EU enats om behövs för att säkerställa att bara hållbara biobränslen, sådana som till exempel inte bidrar till avskogning, används i energisektorn. I dag används i första hand restprodukter från svensk skogsnäring för att ersätta fossila bränslen. Angående Jens Holms fråga om redovisningen av utsläpp från biobränslen stämmer det inte att dessa inte redovisas.
Utsläpp av biogen koldioxid från förbränning av biomassa ingår redan i klimatstatistiken för LULUCF-sektorn i det land där biomassan har producerats. Av den anledningen redovisas inte biogena koldioxidutsläpp från förbränning av biobränsle. Att göra det skulle innebära dubbelräkning. Sverige följer noggrant riktlinjerna i klimatkonventionen, IPCC:s rekommendationer och EU:s regelverk för hur utsläpp ska redovisas.