KBLab/rixvox huggingface dataset:
Krister Hammarbergh (M):
Jag ska påminna om att det inte finns några förslag. Det vi nu diskuterar är ett utskottsinitiativ. Jag ställde tre frågor. Jag fick delvis svar på den första. Men frågan var om det fanns en färdigbehandlad produkt från Domstolsverket. Det svarade du inte på. Du sade att det fanns en första rapport. Du medgav att den är under remissbehandling och att det inte är färdigt. Jag antar att du inte kommer att svara på den frågan, men jag tror att vi kan vara överens om att den inte är färdigbehandlad. Du får gärna bekräfta det.
Däremot svarar du inte på om du anser att Domstolsverket i fortsättningen ska vara en självständig myndighet. Använd gärna den sista repliken till det. Använd gärna också den sista repliken till att kommentera lite grann vad konstitutionsutskottet har sagt genom åren. Har du respekt för det eller vill du ha en nyordning? Det var min fråga. Nu har du hunnit grunna lite grann på det där så du kanske är redo för ytterligare en fråga också. Ser du någon som helst begränsning av hur vi ska använda oss av utskottsinitiativet?
Det är det den här debatten handlar om. Jag vill instämma i Johan Linanders lyckönskning till Håkan Juholt. Det är helt uppenbart att han har väldigt mycket att göra.
Krister Hammarbergh (M):
Jag ska bara korrigera Lena Olsson. Hon har varit med och tagit utskottsinitiativ förut. Om hon hade läst de papper som hon har fått från utskottskansliet och från riksdagens utredningstjänst, som har gått igenom allt detta med utskottsinitiativ, hade hon sett att hon var med och tog initiativ också förra året. Och då gjordes det på det sätt som det normalt sett brukar göras. Jag redogjorde lite grann för det tidigare. En av punkterna är att snabbt kunna korrigera saker som har blivit fel.
Men du var med. Jag är inte jätteförvånad, Lena Olsson, över att du tycker om det här. Att du och Sverigedemokraterna faller in i det här passar liksom in i bilden. Däremot har vi, om jag ska vara riktigt ärlig, blivit djupt bekymrade över Socialdemokraterna, eftersom det inte var ni som tog initiativet utan Socialdemokraterna. Det bekymrar oss.
Hela diskussionen som har varit i dag, där utskottsinitiativ jämförs med vad som skrivs på en insändarsida och vad som slängs in i lokala medier som Norrbottens-Kuriren, Ljusnan eller vad det nu skulle kunna vara för tidning, förvånar mig inte. Själva förvåningen var hur utskottsinitiativet såg ut när vi fick det till utskottet den 3 februari. Det såg faktiskt ut som en insändare och ingenting annat.
Det såg inte ut som ett utskottsinitiativ. Som sagt, Håkan Juholt har mycket att göra. Vi vill ta ansvar för Sveriges domstolsväsen, men vi har också respekt för riksdagens arbetsformer och för svensk konstitution. Och vi tycker att förändringar och praxisförändringar ska ske ganska brett.
Mattias Jonsson medgav nu i slutet av sitt inlägg att det inte finns något färdigt förslag. Du har fortfarande hävdat motsatsen. Eller delar du Mattias Jonssons uppfattning? Jag skulle också vilja att du kommenterar KU:s yttrande om varsamhet och politisk enighet, därför att ingen av er har velat göra det tidigare. Anser ni att konstitutionsutskottet har haft fel alla dessa år?
Krister Hammarbergh (M):
Jag känner mig lite skolläraraktig när jag nu säger att det inte var en gång utan två gånger ni gick med på det hela. Det var också ett fall av politisk enighet, och det var något vi snabbt behövde korrigera. Det finns alla möjligheter att dryfta frågor i Sveriges riksdag. Frågeinstitutet är en sådan möjlighet. Man kan ställa skriftliga frågor, och vi kan ha interpellationsdebatt på interpellationsdebatt. Frågan har redan förekommit i flera interpellationsdebatter, och ministern har svarat.
Det är ingen slump att ministern inte uttalar sig om ett pågående ärende som Domstolsverket har. Lena Olsson har en replik till, och jag undrar lite oroligt: Om Beatrice Ask uttalade sig skulle du då KU-anmäla henne eftersom du har möjlighet att göra det? Det vore bra att klarlägga det. Man ska dock inte jämföra interpellationer med utskottsinitiativ, för det är två olika saker.
Det vi med en dåres envishet kommer att hävda tills vi har en stor och bred politisk överenskommelse är att vi ska följa KU:s yttranden om hur utskottsinitiativ ska användas. Det handlar inte om detta ärende, utan konstitutionsutskottet har gjort sådana yttranden sedan 1970 och framåt, senast 2006/07. Det står också i de papper du har fått, Lena Olsson. Det hade varit bra om du hade läst dem.
Krister Hammarbergh (M):
Även jag ska tacka för svaret från justitieministern. Jag vill också tacka ministern för det framgångsrika arbetet under det svenska ordförandeskapet, inte minst när det gäller Stockholmsprogrammet och arbetet för att skapa mer balans mellan repressiva åtgärder när det gäller exempelvis terroristbekämpning och integritet och även det framgångsrika arbetet i fråga om straffprocessuella rättigheter.
Sverige är känt för att jobba i den riktningen, och jag är övertygad om att regeringen kommer att göra det. För mig blir den här debatten lite konstig. Det är precis som om beslutet om datalagringsdirektivet inte var fattat och inte heller hade fått stöd av en majoritet i Sveriges riksdag vid den tidigare behandlingen. Så är inte fallet. Det fanns ett antal partier under den tidigare justitieminister som nu befinner sig i USA som hade bråttom.
Frågan kanske hade varit mer befogad att ställa till just honom än till nuvarande justitieministern om varför det var så bråttom. Det beslutet drevs igenom av en majoritet i Sveriges riksdag. Låt mig säga att den som vill titta i protokollet kan konstatera att mitt och justitieministerns parti inte var bland dem som stödde förslaget då. Nu är dock beslutet fattat.
Ett faktum som man inte kan låtsas bort är att Sverige har blivit fällt i EU-domstolen för att vi inte har infört och tillämpat reglerna, just därför att vi har varit noga. Nu befinner vi oss i en situation där Sverige för första gången kan bli tvunget att betala vite. Det är stora pengar; exakt hur mycket kan vi inte veta. Men enligt någon form av kvalificerad gissning kan det röra sig om nästan 30 miljoner kronor i ett första skede.
Sedan kommer pengarna att ticka dag för dag, någonstans mellan 50 och 60 miljoner kronor per år. Jag tycker att vi ska fortsätta den här debatten, och vi ska föra debatten ute i Europa. Det är viktigt att vi har en bra balans mellan repressiva åtgärder och integritet, det är nödvändigt.
Men frågan är om de som nu hojtar, därför att man vill backa bandet och hoppas att beslutet inte redan var fattat, har tänkt att i sina kommande budgetmotioner lägga undan de 50-60 miljoner kronor per år som det behövs för att betala det vite som kommer att krävas om vi inte lyder EU-domstolens beslut.
Krister Hammarbergh (M):
Den här debatten förs fortfarande lite grann som om beslutet inte hade varit fattat redan, att vi från Sveriges sida inte hade förbundit oss att göra detta och att vi inte hade blivit fällda i EU-domstolen. Jag tror inte att rättshaveristiska beteenden är bra, inte ens på grundval av en stat och heller inte ens om man tycker om utslaget i en domstol. Konsekvensen nu skulle vara att Sverige börjar betala vitesbelopp.
Jag ställde frågan tidigare: Är Vänsterpartiet och Miljöpartiet som partier beredda att i sina budgetmotioner bygga in och ta med den kostnad som det skulle innebära om Sverige vägrade att genomföra det beslut som EU-domstolen de facto har påpekat att vi redan borde ha gjort?
Krister Hammarbergh (M):
Sven-Erik Bucht har sina ljusa stunder. En del i det avseendet är att han faktiskt lyssnar på argument. Efter att under ett års tid ha lyssnat till argumentationen har han tagit den till sig och för den vidare. Det är bra. Det stärker samarbetet. Sedan är det så att vi pratar också lite grann vid sidan om, för även utanför interpellationsdebatter pratar vi moderata riksdagsledamöter och moderata statsråd.
Utredningsarbetet kan bli förspillt: Ja, det jag menar med talet om att ha en seriös diskussion om banan är att vi måste börja ha en mer seriös hantering av infrastrukturen. Om vi inte först gjort läxan får vi förseningar och fördyringar, och det blir inga projekt. Jag tror att det är här skiljelinjen går, alltså mellan ett seriöst förhållningssätt till en bana som ska byggas eller bara käbbel.
Jag är villig att sluta de allianser som behövs för att saker ska fungera och bli konkreta, men inte med en populist! Jag tror på banan. Jag tror också att det är viktigt att vara ganska tydlig med att de som tänkt sig och som vill använda banan också väldigt tydligt deklarerar att de tänker använda den.
Delvis kan jag rikta kritik mot den industri vi har i norra Sverige. Den är inte lika tydlig som den industri som finns i södra Sverige när det gäller att jobba fram olika typer av infrastrukturprojekt. Jag tycker att det finns anledning att ha en mycket tydlig och kraftfull diskussion med SSAB, med skogsindustrin och med andra intressenter.
Vi har intressenter på andra sidan gränsen alldeles intill Haparanda - i ett annat land - som också uttalat detta. Att diskutera medfinansiering när det gäller en finsk industri tycker jag är ganska seriöst. Det finns också anledning att göra det. På något sätt gäller det nu att sätta till alla klutar. Det gäller att reda ut det som ska redas ut, att hitta en rimlig finansiering och att vara säker på att de som tänkt använda banan och som säger sig vilja göra det också gör det.
Krister Hammarbergh (M):
Först vill jag påminna om det jag sade inledningsvis. Det är väldigt viktigt vilken världsbild vi har och vad vi förmedlar. Vi har en välutbildad svensk polis. Jag hoppas att Elin delar den uppfattningen. Vi har en modern svensk polis. Jag hoppas att hon delar den uppfattningen. Det är inte så att vi har en uselt utbildad polis i Sverige. Vi har en väl fungerande polis. Jag hoppas att hon också kan dela den uppfattningen.
Det sades tidigare i debatten att det inte kommer att fungera med en omorganisation om man inte har förändrat polisutbildningen. Det var förvisso inte Elin Lundgren som sade det. Jag vet inte riktigt hur man har tänkt. Det är väl inte så att man ska göra sig av med de poliser som redan finns i dag bara för att vi omorganiserar polisen? De fungerar mycket väl. Elin Lundgren får ge sig till tåls lite grann eller alternativt byta sida och gå med i Moderaterna.
Hon är välkommen in i diskussionerna.
Krister Hammarbergh (M):
Jag bör lämpligen inte ställa någon motfråga eftersom jag tror att Lena Olsson inte har rätt att säga någonting mer. Jag borde ha gjort det förra gången. Jag har fortfarande svårt att förstå att i en förändrad organisation av polisen är det inte möjligt med en förändrad polisutbildning. Jag vill nog hävda att de 20 000 poliser vi i dag har anställda ska fortsätta att vara anställda. Det finns anledning att se över polisutbildningen. Nu vet inte jag hur den politiska processen går till i Vänsterpartiet.
Men hos oss gör vi överväganden och tittar och vänder på saken. Vi tar reda på saker innan vi bestämmer oss. Det kan vara så att det fungerar tvärtom i Vänsterpartiet. Men det vet jag ingenting om. Först tar vi reda på saker, och sedan beslutar vi oss. När det gäller Se medborgaren och medborgarkontoren är jag själv mycket positiv. De finns runt om i landet. Vi har bland annat ett i min hemkommun. Det fungerar ypperligt. Det finns en strävan att försöka få ihop många myndigheter på mindre orter.
Det är inte minst för att man jobbar bättre när man sitter tillsammans. Arbetsförmedlingen och Försäkringskassan är typiska exempel. Man ska heller inte utesluta att polismyndigheten kan arbeta tillsammans inom samma lokalitet. Det ser ut så i olika delar av landet redan i dag. Jag är mycket positiv till det.
Krister Hammarbergh (M):
Jag kan bara konstatera återigen att jag är mycket positiv till medborgarkontor och kan bara beklaga de tillfällen där det spricker. Det är många myndigheter som ska samverka i olika delar, och det möter ibland problem. Men i grund och botten är det en god idé, och det är en strävan inte minst från min sida. Här tror jag att Lena Olsson och jag kan ha lite liknande perspektiv trots att vi kommer från olika partier, därför att vi kommer från delar av landet som ser nyttan av detta.
I vår del har vi ett medborgarkontor som ligger utanför stadskärnan, och det betjänar norra kommundelen. Jag tycker att det är väldigt bra.
Krister Hammarbergh (M):
Det är inte alltid lätt att uppräthålla en linje, men det finns åtminstone en linje som Kent Ekeroth och Sverigedemokraterna håller, och den är att man är främlingsfientlig. I övrigt, när det gäller EU-kritik och annat, får jag ta fasta på det Kent Ekeroth säger: Det är tomma ord. På något sätt gäller det att flirta med en liten opinion som kanske är negativ mot Europeiska unionen och det samarbete som vi har i Europa.
Vi är positiva till det samarbetet, men vi skiljer oss på ett sätt i dag: Vi köper inte grisen i säcken. Vi lämnar ett motiverat yttrande när vi ser att det finns en fara för att de förslag som kommissionen lägger fram kan bli felaktiga, bryta mot subsidiaritetsprincipen och inte vara proportionella. Det du, Kent Ekeroth, väljer att göra i dag är att säga att riksdagen över huvud taget inte ska ha någon synpunkt och att förslaget är bra.
Jag vill då informera dig om att vi är i början av ett förhandlingsskede. Detta är inte ett färdigt förslag. Jag ska påminna dig om några andra subsidiaritetsprövningar som vi har haft. Du har en väldigt dualistisk linje nu. Du kommer med EU-kritik samtidigt som du håller hyllningstal till en EU-institution, gränsövervakningssystemet Frontex.
Då passar det. Jag har aldrig hört någon hålla ett sådant hyllningstal till gemensamma EU-regler som det du har hållit just i dag när det handlar om gränsövervakningssystem. Jag ska påminna dig om den subsidiaritetsprövning vi hade när det handlade om att föra kontanter mellan länder. Då ansåg ni i Sverigedemokraterna att vi inte skulle ha ett gemensamt system. Då skulle alla 27 länder sluta bilaterala avtal med varandra.
Varför anser ni inte i dag att man kan ha bilaterala beslut när det gäller gränsövervakningssystem? Det hänger ju inte ihop.
Krister Hammarbergh (M):
Jag noterar att Kent Ekeroth inte tror på Sveriges förmåga. Jag har en annan uppfattning. Jag vet att Sverige har en mycket god förmåga. Jag noterar också att Kent Ekeroth i dag sätter hoppet till Europeiska unionen. Det är det som jag uppfattar som lite vingligt. Jag ska återigen påminna dig om den där subsidiaritetsprövningen, för du valde att inte svara på min fråga.
När ni varje gång tidigare har sagt att man ska lösa det här mellan länderna med bilaterala avtal undrar jag: Varför skulle man inte kunna göra det i det här fallet? Politiken hänger inte riktigt ihop. Det är en vinglig färd. Är du helt säker på att de väljare ni trots allt har verkligen står bakom det här? Är det främlingsfientlighet som gäller eller allmän EU-skepticism, eller kan ni byta fot i olika lägen?
Jag är rädd att ni inte kommer att byta fot när det gäller främlingsfientligheten. Jag kan dess värre notera att en stor del av den upprördhet du visade i dag gällde att människor hade fått sjukvård och medicin i Sverige. Jag tycker att det är humanitärt, och jag tycker att det är bra. Jag tror att de flesta svenskar är stolta över det.
Men red gärna ut varför man ska ha bilaterala avtal ibland när det gäller att arbeta mot organiserad brottslighet, när det gäller att göra livet lättare i gränspassagen och när man över huvud taget ska pröva om EU-systemen fungerar men inte ha det i just det här fallet! Jag förstår fortfarande inte hur politiken hänger ihop.
Krister Hammarbergh (M):
Jag får väl ta möjligheten att replikera Miljöpartiet, även om det inte var syftet från början. Vi hamnar i mycket teknikaliteter. Lite tråkigt, kan jag tycka, därför att vi, precis som Agneta Börjesson säger, i grunden har samma uppfattning. Vi tycker inte om ofärdiga förslag. Vi vill inte köpa grisen i säcken, till skillnad från någon annan.
Men vi är bundna av en form som finns i Sveriges riksdag, som regleras i riksdagsordningen och där det finns en praxisbild. Därför borde det finnas ett gemensamt intresse att hitta lösningar för att ta sig ur det här. Vår strävan har varit att vi ska följa det regelverket, åtminstone tills praxis har förändrats. Det är också därför vi har ett förslag där vi direkt kan se att artikel 15 bryter mot subsidiaritetsprincipen.
Däremot är detta svårt att följa i det som nu är majoritetstext. Det blir inte korrekt. Det går inte att direkt hävda att det strider mot subsidiaritetsprincipen, och vår oro i det fallet är att man inte kommer att ta Sveriges yttrande på fullt allvar om man kan peka på att det är felaktigt. Min fråga utgår egentligen från att Agneta Börjesson pekar på någonting väldigt viktigt när vi yttrar oss gentemot kommissionen.
Det handlar lite grann om vårt arbetssätt, att vi ska försöka hitta bra arbetsformer för samtal med varandra i utskottet när det egentligen handlar om små tekniska problem. Processen den här gången har varit märklig. Den har varit märklig i det avseendet att det största oppositionspartiet över huvud taget inte har velat diskutera detaljerna, inte har svarat i telefon eller tagit emot telefonmeddelanden. Då blir det svårt att hitta de gemensamma lösningarna.
Det kan också vara så att ett annat oppositionsparti har fått lämna synpunkter. Det har tagits hänsyn till synpunkterna, men sedan väljer man att sluta diskutera. Då är frågan: Hur ser Agneta Börjesson på det arbetssättet? Kommer vi att lämna bra yttranden gentemot kommissionen om vi inte pratar med varandra?
Krister Hammarbergh (M):
Jag tycker att det är väldigt bra att Agneta Börjesson säger det, för vi kommer att ha ett antal subsidiaritetsprövningar. Många gånger uppfattar vi det som svår materia att tränga igenom och att det finns anledning att prata med varandra och hitta lösningar när vi känner att vi står nära varandra och ska yttra oss gentemot kommissionen. Sedan kan vi fortsätta processen och ha olika uppfattningar när det gäller de förhandlingar som kommer att bedrivas. Vi kommer säkerligen att kunna ha olika uppfattningar också när det väl ska bli svensk lagstiftning.
Det är relativt naturligt mellan oppositionspartier och majoritet. Jag ser fram emot att vi när det gäller den här typen av prövningar kan försöka anstränga oss att ha en god diskussion så att vi på ett så bra sätt som möjligt kan föra fram Sveriges riksdags och svenska folkets röst i de tidiga skeden som en subsidiaritetsprövning faktiskt är.
Jag kan bara beklaga att det inte har funnits så stort intresse från i synnerhet vissa delar av oppositionspartierna.
Krister Hammarbergh (M):
Även om Lena Olsson och jag samtalar väl och bra är det inte så ofta som vi har anledning att säga att vi håller med varandra, som jag tror att vi har gjort i det här fallet. Det är sällan när det gäller EU-frågor. Vi vet att Lena Olssons parti är ett EU-kritiskt parti. Det får vi respektera. Vi har olika uppfattningar. I det här fallet känner vi en gemensam oro och vill gärna lämna ett motiverat yttrande. Då väljer Lena Olsson att beklaga.
Problemet just nu är att med den process som har rått försvagas Sveriges röst. Det blir inte den riktigt starka majoriteten från Sveriges riksdag som lämnar ett motiverat yttrande. Det hade kunnat förhindras om intresset hade funnits. Längre än så står vi inte mot varandra utan det handlar mer om teknikaliteter. Det fanns ingen möjlighet för oss att diskutera texten över huvud taget. Den lades på bordet. Det är vad jag vill beklaga.
Sveriges röst har blivit svagare. Jag ser fram emot att vi har ett bra samarbete och konstruktiva diskussioner framöver.
Krister Hammarbergh (M):
Jag ser fram emot ett konstruktivt samarbete i fortsättningen. Det innebär att vi ska diskutera texterna gemensamt. Att vi i det här fallet inte använder möjligheten innebär att förslaget är fel i sak. Vi måste hänga upp ett motiverat yttrande på någon artikel som bryter mot subsidiaritetsprincipen. Artikel 15 gör det definitivt. Det går inte att hävda något sådant i ett så pass långt gånget förslag från kommissionen.
Det innebär att det blir fel i sak, och att lämna ett sådant yttrande skulle göra Sveriges röst än svagare.
Krister Hammarbergh (M):
Jag vet inte om jag ska hälsa Kent Ekeroth välkommen tillbaka till justitieområdet. Ni har bytt personal tidigare, men nu kanske ni kommer att delta i debatterna båda två. Jag har en liten fundering om hur Kent Ekeroth resonerar. Du har till exempel funnits med i referensgruppen för Påföljdsutredningen och suttit och lyssnat på den diskussion som bland annat Johan Linander och jag fört om de saker som du själv nämner.
Det sades inte så mycket från SD då, men ni kanske lyssnar. Det är så här politiskt arbete går till. Vi tittar, vi genomför, vi utreder och vi utvärderar. Sedan lägger vi fram genomarbetade förslag. Vi skjuter inte från höften. Du kan själv konstatera att den här regeringen har fattat beslut om straffskärpningar.
Men som jag och andra har nämnt tidigare i dag ser vi problem med tillämpningen i domstolen. Vad är det egentligen du vill göra med domstolen? Vad innebär det du sade? Vill du gå direkt in och bestämma hur domstolen ska döma? Vilken var innebörden?
Krister Hammarbergh (M):
Vad gäller straffrabatterna vill jag repetera att Kent Ekeroth har haft möjlighet att under ett tidigt skede följa de diskussioner som förts under utredningsarbetet. Jag vet att du har lyssnat på oss. Eller hur? Min fråga var vad du menade när det gällde domstolarna. Tycker du att riksdagen ska ha större makt att gå in direkt i domstolens förhandlingar och vara med i avgörandena av domarna? Var det detta du menade?
Det är viktigt att få klarlagt i så fall. Jag har en fråga till. Din partikamrat sade tidigare att han helst inte skulle vilja ha kvar lagstiftningen om hets mot folkgrupp därför att alla ska behandlas lika. Samtidigt har ni en motion om våld mot kulturarbetare. Tydligen ska våld mot kulturarbetare ske på ett annat sätt än mot andra arbetare. Gör man inte skillnad på folk i det fallet? Eller är det så att er politik kanske inte är så genomarbetad?
Krister Hammarbergh (M):
Det du säger om andelen uppklarade brott är alldeles riktigt, och vi är inte nöjda med resultaten. Men en anledning till resultatet när det gäller den procentuella andelen uppklarade brott - det var lite av det gamla vanliga att man väljer att lägga fram den statistik man vill - är att det är fler misstänkta. Polisen har fler misstänkta för brott, 20 procent fler misstänkta.
Däremot kan man göra mer inom polisen för att ta itu med detta på ett bättre sätt och få upp effektiviteten. Där har vi exakt samma uppfattning. Det är en del av bakgrunden till att det har tillförts så pass stora anslag till polisen som det gjorts. Det är en del av bakgrunden till att det har utbildats betydligt fler poliser så att vi i dag har över 20 000 poliser.
Men det kan göras mer, och det nämnde jag i mitt anförande. Jag kan ta det där med finansutskottet senare och läsa upp direkt vad finansutskottet skriver om den ordinarie budgetprocessen. Jag vill passa på att ställa en fråga till dig. Ni är inte överens med de övriga oppositionspartierna om en enda krona i budgeten. Men problemet är att ni inte ens är överens om vad de civila som ni vill anställa ska göra. Du pratar om att svara i telefon.
Miljöpartiet har, liksom Jusek som skriver om det i en artikel i Svenska Dagbladet, en mer genomtänkt tanke som jag sympatiserar med, nämligen att man ska ha fler kvalificerade utredare. Problemet med oppositionen är att ni har sagt att det ska vara fler som inte ska vara poliser inom polisen, men ni har inte klart för er vad de ska göra. Vad ska de göra - utreda brott, svara på telefon eller vara arrestvakter?
Hur många blir det med 30 miljoner som är tagna från polisens befintliga budget?