Kristina Axén Olin (M):
Sverige ska vara ett land med tillväxt och lyckliga människor. Grunden för det är en väl fungerande skola, där alla barn lyckas och får kunskap och bildning. Så är det inte i dag. Mer än var fjärde elev lämnar grundskolan utan fullständiga betyg, och vi har en omfattande lärarbrist. Så många som 65 000 lärare kommer att saknas 2025.
Var fjärde lärare har utsatts för våld, sexuella trakasserier eller kränkningar. Mer än hälften av eleverna uppger att de blir störda i klassrummet. Vi har också 5 000 barn som över huvud taget inte går till skolan i dag fastän de skulle göra det. I går presenterade Bris årsrapporten för 2019.
Man genomförde under året 27 143 samtal via chatt, mejl och telefon. Nästan 5 000 av dessa samtal handlade om skolan och skolans brister.
Jag läser högt ur Brisrapporten: "I samtal om utsatthet i skolan handlar det dels om att vara utsatt för mobbning; att utsättas för hån, trakasserier, fysiskt våld och hot om våld från jämnåriga, och dels om att uppleva skolan som en otrygg plats att vistas i. Skolan är en vanlig brottsplats för unga, och känslan av att vara otrygg påverkar givetvis barns mående och livsvillkor."
Bris säger vidare: "Psykisk ohälsa är det vanligaste samtalsämnet hos Bris när barn söker stöd och allvarsgraden i barns samtal fortsätter att öka. Samtalen om suicid har ökat med hela 88 procent under de senaste fyra åren.
Under samma tidsperiod har samtal om självskadebeteenden ökat med 55 procent och ätstörningar med 48 procent. Många barn håller sitt dåliga mående för sig själva och berättar inte om hur de mår för närstående i sina liv.
I samtalen till Bris beskriver barn att det är svårt att få hjälp och stöd för sitt mående och det finns stora brister i hur samhället förmår tillgodose barns behov av, och rätt till, hälso­ och sjukvård. En del vet inte vart de ska vända sig för att få hjälp och det finns brister i bemötandet med vården.
Barn berättar exempelvis att de har svårt att få hjälp om de inte bedöms må 'tillräckligt dåligt'.
En röd tråd i berättelserna är att barn upplever att de inte blir tillräckligt informerade eller görs delaktiga i sin situation, att de slussas runt mellan aktörer eller får vänta i vårdköer, och att de olika vårdgivarna inte förmår se helheten runt barnet." Fru talman!
I dagens ärende finns en rad förslag både från oss moderater och från andra partier som vore bra, för att inte säga nödvändiga, för svensk skola. Låt mig nämna några av de förslag som vi för fram i dag. Vi föreslår att barn med särskilda behov ska säkerställas möjlighet att nå kunskapsmålen i form av anpassningar, till exempel mindre undervisningsgrupper eller resursskolor.
Vi föreslår att barn ska kunna gå om årskurser så att grundskolan ska garantera att alla barn uppnår kunskapsmålen. Vi moderater föreslår att man ska förlänga skolplikten till 18 år, och vi vill ha en yrkesskola som ett alternativ till gymnasium för dem som bättre passar i den skolformen.
Vi vill avskaffa elevens val i dess nuvarande form och i stället använda timmarna för att prioritera de ämnen som elever behöver. Vi vill utreda huvudmannaskapet för elevhälsan så att barn inte skyfflas mellan BUP, elevhälsan och vårdcentralen. Vi vill också ändra lagen för att tvinga fram en samverkan mellan dessa olika aktörer och på så sätt säkerställa att barn får insatser när det behövs.
Vi vill också införa kunskapskontrakt, minska antalet statsbidrag och i stället ge mer pengar direkt till kommunerna, för att nämna några saker. Alla förslag i dag avslås, ibland helt utan förklaring, ibland med hänvisning till olika utredningar.
Jag tycker att det är synd, för så länge vart fjärde barn går ut svensk skola utan att ha klarat av grundskolan och fått fullständigt betyg tycker jag att alla förslag är värda att diskutera och tänka vidare kring. Med anledning av detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1.