KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Det här är en central fråga som just nu diskuteras både i EU och i OECD. Här handlar det naturligtvis från regeringens sida om att värna svenska intressen. Men det handlar också om något mycket mer än så.
Det finns stora poänger med det system vi har för internationell företagsbeskattning i dag, nämligen att det gör att det blir väldigt gynnsamt för länder att ha lagar och regler som gör att man får företag som skapar nya varor och som investerar och på så sätt skapar lönsamhet.
Om man ändrar det systemet utan att tänka sig väldigt noga för riskerar man att få en globalt lägre tillväxt och färre innovationer än annars. Den typen av frågor för jag fram i alla de olika internationella sammanhang som jag befinner mig i. Senast var vid Internationella valutafondens och Världsbankens toppmöten i Washington.
Magdalena Andersson (S):
Vi bildar allianser med andra länder som har en liknande syn som Sverige på det här. Det är ofta små, öppna länder som också har framgångsrika företag. Det finns en lång rad länder. Förutom de nordiska länderna är Kanada ett land som på så sätt delvis liknar Sverige, så också Schweiz. Vi bygger allianser och för fram svenska intressen men också de intressen som vi borde ha i hela världen när det gäller att ha ett fortsatt gott företagsklimat.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen följer noggrant det som händer i Swedbank. Det är naturligtvis viktigt att banken samarbetar med myndigheterna så att vi kan säkerställa att alla kort kommer upp på bordet. Den svenska Finansinspektionen, som är ansvarig myndighet, har också inlett ett nära samarbete med de baltiska motsvarigheterna. Allt det arbete som regeringen har gjort för att begränsa möjligheterna för penningtvätt och för att skärpa straffen för de som genomför penningtvätt är också viktigt.
Regeringen har under de senaste åren vidtagit en lång rad åtgärder och har kraftfullt skärpt straffen för penningtvätt. Om ytterligare saker behöver göras är regeringen beredd att göra det. Det finns också lagförslag som är på gång. Den kommande tiden kommer vi att överväga om en haverikommission är det bästa sättet att gå framåt och hur vi i så fall ska arbeta vidare.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen har under flera år kontinuerligt ökat resurserna till polisen. Vårt mål är att det ska vara 10 000 fler polisanställda. Det är en mycket omfattande ökning av polisens resurser och möjlighet att verka runt om i hela landet. Jag ser framför mig att vi kommer att öka resurserna också under de kommande åren för att kunna genomföra den utbyggnaden. Det är också viktigt att det finns goda villkor för de poliser som arbetar.
Det ska vara attraktivt att arbeta inom polisen, att stanna kvar som polis men också att utbilda sig till polis. Därför har Polismyndigheten fått ökade resurser för att säkerställa goda arbetsvillkor. Jag är glad att det finns stöd i riksdagen för regeringens omfattande utökning av polisens verksamhet. Men det är också viktigt att vi säkerställer att resurser följer med när uppgifter flyttas till andra myndigheter.
Annars har de myndigheterna inte möjlighet att utföra sina uppdrag.
Magdalena Andersson (S):
Jag tackar för en viktig fråga. Tullen är en oerhört viktig verksamhet. Regeringen har stärkt tullen som myndighet och gjort de största tillskotten på ett decennium. Detta är viktigt för att trygga våra gränser och inte minst för att det inte olovligt ska komma in vapen, narkotika eller alkohol. Här har tullen varit mycket framgångsrik i sin verksamhet.
Bland annat har man i samarbete med andra myndigheter i praktiken slagit ut de spritbussar som tidigare rullade in över våra gränser med alkohol som sedan kom illegalt till restauranger eller till våra ungdomar. Det är naturligtvis också viktigt att tullen och dess hundar har möjligheter att arbeta på ett bra sätt och att öva på ett bra sätt.
Jag är naturligtvis beredd att se över alla förordningar som på ett eller annat sätt skulle hindra tullen i dess arbete.
Magdalena Andersson (S):
Det är intressant att Jakob Forssmed tar upp värnskatten. Vi minns alla att Kristdemokraterna tillsammans med Moderaterna gav ett erbjudande till Sverigedemokraterna som just innehöll en avskaffad värnskatt. Det kan vara bra om Jakob Forssmed också tar ansvar för det erbjudandet. Jag har många gånger sagt att jag givetvis står bakom helheten i januariavtalet, och i den ingår en avskaffad värnskatt. Det är dock ingen hemlighet att det inte är Socialdemokraternas prioritering.
När jag är ute och knackar dörr är det ingen som känner sig det minsta förvirrad av det, för de vet vad Socialdemokraterna står för. De vet också vad Centerpartiet och Liberalerna tycker är viktig politik. Det här var ett sätt att komma framåt i ett låst parlamentariskt läge. Vi hade aldrig gått med på detta om det inte också fanns mycket omfattande resursökningar till kommuner och landsting med i januariavtalet, och där finns 20 miljarder kronor.
Det är lika mycket som Kristdemokraterna tryckte igenom i skattesänkning från den 1 januari i år. Vi vet vad Kristdemokraterna talar om, men vi vet också vad som händer när ni trycker på knappen i riksdagen. Då är det skattesänkningar som Kristdemokraterna tycker är viktigt. Inför i år sänkte ni skatten med 20 miljarder innan en ny regering ens var på plats, och under de åtta år som Kristdemokraterna satt i regeringsställning sänkte ni skatten med 140 miljarder.
I den budget som nu behandlas föreslår Kristdemokraterna ytterligare skattesänkningar med 20 miljarder. Det är dubbelt så mycket som man satsar på andra områden, till exempel välfärd eller rättsväsen. Det är alltså tydligt att Kristdemokraterna tycker att skattesänkningar är viktigt och att det är en uppenbar prioritering för er.
Magdalena Andersson (S):
Jag säger inte att Kristdemokraterna förde diskussioner med Sverigedemokraterna, inte när Jakob Forssmed var med i alla fall. Det var på en lunch lite senare. Moderaterna och Kristdemokraterna var dock tydliga med vilken politik de ville föra när de ville bilda en liten regering - som skulle vara beroende av Sverigedemokraterna vid varenda knapptryckning. Värnskatten var en del av det, och därför är det lite märkligt att Jakob Forssmed nu tar ett sådant kraftfullt avstånd från det.
Han var ju uppenbarligen beredd att trycka på den knappen - på samma sätt som Jakob Forssmed har varit beredd att trycka på skattesänkarknappen gång på gång: 20 miljarder senast i år och 140 miljarder tidigare. Kristdemokraterna må tala om välfärden, men vi vet ju vilka de samarbetar med och var det landar i slutänden. Skattesänkningar går före välfärd varje gång.
Varje gång Kristdemokraterna har haft något inflytande på den ekonomiska politiken är det skattesänkarknappen det tryckts på i kammaren.
Magdalena Andersson (S):
Det är tydligt vad vi socialdemokrater vill, och vi har ett partikongressbeslut på att vi vill ha ett annat regelverk för arbetskraftsinvandring. Det har dock inte varit möjligt att genomföra i den parlamentariska situation som har varit i Sverige. Vi får se vad som händer och hur diskussionerna fortlöper. Ett parti, Moderaterna, har ändrat uppfattning i denna fråga. Vi får se om fler partier ändrar uppfattning. Vi står dock fast vid den uppfattning vi har.
Oscar Sjöstedt säger att han inte har något problem med att människor från andra länder kommer hit så länge de behövs på svensk arbetsmarknad. Men tidigare i dag sa Oscar Sjöstedt i talarstolen att kriminalitet har med invandring att göra. Det handlar alltså inte om att man råkar hamna i bostadsområden där det råder fattigdom. Eftersom det inte är förklaringen utan att många människor kommer hit undrar jag hur Oscar Sjöstedt resonerar.
Om det inte är fattigdom som förklarar kriminaliteten i våra utsatta bostadsområden antar jag att det är att människor har invandrat hit och vad de har för biologiskt arv. Om det är förklaringen, hur är det då oproblematiskt att människor kommer hit från andra länder genom arbetskraftsinvandring?
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig om det är rimligt att förändra finanspolitiska regler som bara har varit i kraft i elva månader och hur länge jag anser att en blocköverskridande överenskommelse som det finanspolitiska ramverket bör gälla för att den ska uppfattas som trovärdig. Först vill jag börja med lite historik. När statens finanser sanerades på 90-talet var en av de centrala delarna att införa ett finanspolitiskt ramverk så att Sverige aldrig skulle hamna i en liknande situation igen. En del av ramverket var att införa ett överskottsmål för de offentliga finanserna.
Vid tiden för införandet fanns inte lika brett stöd för överskottsmålet, bland andra Moderaterna var emot det. Det fanns framför allt tre motiv till att införa överskottsmålet: för det första att återställa förtroendet för de offentliga finanserna och minska behovet av utländsk upplåning, för det andra att ge utrymme för stabiliseringspolitik och för det tredje att bidra till att det offentliga ska kunna möta den demografiska utmaningen framöver.
Tanken var aldrig att den offentliga sektorn skulle gå med överskott om 1 procent i all evighet utan att nivån på målet skulle omprövas i framtiden. Nu har vi en annan situation. Regeringen har sedan vi tillträdde 2014 vänt underskott till överskott och rustat Sverige. Statsskulden är nu den lägsta sedan 1977. Samtidigt befinner vi oss just nu mitt i det demografiska skifte som vi har förberett oss för. Mot den bakgrunden tog regeringen under förra mandatperioden initiativ till en översyn av det finanspolitiska ramverket.
Redan innan Överskottsmålskommittén inrättades meddelade vi att överskottsmålets nivå bör sänkas till ett balansmål. Utvecklingen sedan överenskommelsen slöts har stärkt argumenten för ett balansmål ytterligare. Den offentliga sektorns bruttoskuld har sjunkit snabbare än den utveckling som Överskottsmålskommittén såg framför sig. Dessutom har penningpolitiken svårt att uppnå inflationsmålet, vilket gör att riskerna med en expansiv finanspolitik i dagsläget är mindre än vad kommittén såg framför sig.
Regeringen är därför redo att tidigarelägga en översyn av målnivån om en bredare samsyn finns.
Magdalena Andersson (S):
Jag kan konstatera att Moderaterna inte har särskilt många med sig i debatten, utan det är väldigt många andra som också menar att ett balansmål skulle vara mer väl avvägt i detta läge. Sverige har dels en låg statsskuld, dels går vi just nu in i den period som vi skapade överskottsmålet som förberedelse för.
Nu kommer nämligen de stora 40-talistkullarna upp i 80-årsåldern. Väldigt många barn föddes på 40-talet, och de kommer nu upp i den ålder då man behöver mer sjukvård, äldreomsorg och hemtjänst. Detta kommer under kommande år att innebära mycket omfattande utgiftsökningar för kommuner och landsting. Samtidigt var också 90-talistkullarna stora.
De är nu i barnafödande ålder, och det gör att man kommer att behöva anställa lärare och förskollärare runt om i hela landet. Dessa båda saker gör sammantaget att kommuner och landsting kommer att få en knepig ekonomisk situation framöver. Min bedömning är att det vore mer väl avvägt att underlätta för kommuner och landsting än att betala av på statsskulden. Vi har nämligen en exceptionell situation som ligger framför oss.
Vi i Sverige har under väldigt lång tid haft en ganska stillaliggande försörjningskvot, det vill säga andelen yngre och äldre som behöver försörjas av dem i arbetsför ålder. Men just nu sker ett mycket tydligt skifte på grund av 40- och 90-talisterna. Våra 40-talister har ju jobbat ett helt långt yrkesliv, så de ska ha en trygg ålderdom. Men då måste vi också se till att kommunerna och landstingen har tillräckliga resurser.
Min bedömning är att det i detta läge därför vore mer väl avvägt att ha ett balansmål. Även med balansmål minskar statsskulden i takt med att ekonomin växer.
Magdalena Andersson (S):
Det här handlar inte om ett yttre tryck, utan detta är en åsikt som jag har haft sedan 2015. Det är alltså ingen ny uppfattning från min sida. Mattias Karlsson undrar hur länge en blocköverskridande överenskommelse ska gälla. Jag har inte sagt att vi tänker lämna överenskommelsen, utan givet att saker har förändrats sedan den slöts säger jag bara att jag tycker att man ska kunna ta upp diskussionen igen. Men jag hotar inte att lämna den, och jag tänker heller inte lämna den.
Det är kanske lite vågat av en moderat att ta upp frågan om att hålla sig till överenskommelser eller inte. Moderaterna lämnade ju decemberöverenskommelsen efter nio månader. Det var en överenskommelse som vi slutit och sagt att den skulle gälla i åtta år, men ni lämnade den. Ni sa inte att ni var beredda att diskutera den igen, utan ni sa - eller messade - bara att ni inte stod bakom den längre.
Vad gäller energiöverenskommelsen har ni inte sagt att det har kommit nya fakta och att ni gärna skulle vilja diskutera det hela igen. Nej, er partiledare gick ut i tidningen och hotade med att lämna den. Så agerar Moderaterna. Det är inte ansvarsfullt. Jag däremot säger att jag är öppen för diskussion. Så kan man också agera.
Magdalena Andersson (S):
Svaret på den frågan är nej. I dag kan en individ inte begära samordningsnummer själv, utan det kan bara gå via myndigheter. Ska man öka möjligheten att få samordningsnummer måste man samtidigt skärpa kontrollen. Det är helt uppenbart. Att bara öka användningen av samordningsnummer som det fungerar i dag utan att också genomföra en skärpning ska inte ske.
Däremot har regeringen vidtagit en lång rad åtgärder för att minska fusket mot våra välfärdssystem. Det första vi gjorde när vi klev in 2014 var att tillsätta en utredning med Lars-Erik Lövdén för att titta på bidragsbrott och hur man kan motverka dem.
Efter det har regeringen vidtagit en lång rad åtgärder vad gäller folkbokföring generellt och hur man kan tillskansa sig välfärdsförmåner som man egentligen inte ska ha men också specifikt vad gäller samordningsnummer. En av de saker vi har gjort med samordningsnummer är att öka medvetenheten om att man behöver kontrollera. Den enskilda myndighet som vill att en person ska ha ett samordningsnummer har en skyldighet att kontrollera att id-handlingarna är äkta.
Skatteverket, som bara ska utfärda samordningsnummer och inte kontrollera, har undervisat andra myndigheter i hur man kontrollerar det här. Detta har haft effekt. Jag ska ta två exempel. Före den här utbildningen avslog Transportstyrelsen på fordonsområdet 28 ansökningar under hela året 2017; år 2018 avslog man 238 ansökningar.
På körkortsområdet avslogs 2017 37 ansökningar; år 2018 avslogs 317. Hittills i år har ytterligare 275 ansökningar avslagits. Det är alltså uppenbart att åtgärden har haft effekt.
Ytterligare en åtgärd som kan minska risken för att detta går fel till är att Skatteverket har utarbetat en ny applikation för att uppmärksamma om man använder samma handling. Dessutom har vi tillfört särskilda resurser för Skatteverket för att man ska kunna upptäcka felaktigheter i folkbokföringen och kontrollera.
I Regeringskansliet tittar vi nu på ytterligare åtgärder för att på kort sikt kunna skärpa systemet med samordningsnummer. Vi har även en utredning som mer långsiktigt ska se över systemet. Därutöver har regeringen vidtagit en lång rad åtgärder för att generellt sett begränsa möjligheterna till fusk med våra välfärdssystem. Folkbokföringsbrott har återinförts. Skatteverket kan göra spontanbesök för att kontrollera folkbokföringen.
Man kan avregistrera falska identiteter i folkbokföringen. En lång rad andra åtgärder har vidtagits. Det här är ett viktigt område. Regeringen har jobbat intensivt med frågan sedan vi kom i regeringsställning och kommer att fortsätta det arbetet.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar helt Boriana Åbergs uppfattning att vi inte kan göra det lättare att få samordningsnummer om man inte samtidigt skärper kontrollen så att människor har korrekta identitetshandlingar. Personlig inställelse är absolut en av de frågor som man kan titta på om det är så att en person själv ska kunna begära att få ett samordningsnummer. Jag delar helt den uppfattningen.
Samtidigt får Sverige kritik från kommissionen för att det kan vara svårt för EU-medborgare och EES-medborgare att få ett samordningsnummer. Jag känner själv till en schweizisk medborgare som inte lyckades få ut sitt samordningsnummer i Sverige. Det gör livet väldigt krångligt för de laglydiga EU-medborgare som har ett arbete i Sverige. Det är svårt att kunna öppna ett bankkonto och få ut sin lön till exempel om man inte har ett samordningsnummer. Det är viktigt att det fungerar.
Men då måste också kontrollen vara central. För mig som socialdemokrat är detta att vi har ordning och reda i våra välfärdssystem helt grundläggande. Att människor kan få stöd under de perioder i livet när de behöver det, till exempel om de blir sjuka, arbetsskadade eller arbetslösa, bygger på att det finns goda kontroller så att människor inte kan fuska sig till de stöden.
Mycket av det fusk vi nu ser i Sverige är därutöver kopplat till den företagsverksamhet som finns inom välfärdssystemen eller det offentliga. Vi ser tyvärr alltför många uppmärksammade fall på fusk inom assistansersättningen men också fusk med olika former av anställningsstöd. Där är det viktigt att ha god kontroll av de företag som tyvärr i dagsläget fuskar med de offentliga stöden. Samtidigt är det viktiga åtgärder.
Därför är det otroligt viktigt att vi har kontroll och lägger ned tillräckligt mycket med resurser på detta. Det första regeringen gjorde var därför att tillsätta en utredning för att se hur man kan begränsa möjligheterna till fusk. Regeringen har sedan dess också vidtagit en lång rad åtgärder för att stävja missbruket.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill tacka för interpellationen. Boriana Åberg tar upp en oerhört viktig fråga. Vi ska ha ordning och reda i våra välfärdssystem. Därför måste vi säkerställa att de identiteter och den folkbokföring som finns i Sverige fungerar på det sätt som de ska. Där är samordningsnumren ett problem. Här behöver lagstiftningen skärpas.
Det är viktigt att myndigheter fortsätter arbeta på det sätt som de gör i dag för att öka kontrollen av de samordningsnummer som delas ut i dag. Därutöver tittar vi på Finansdepartementet på vilka åtgärder vi kan vidta därutöver, både kortsiktigt och långsiktigt, för att stärka kontrollen av systemet med samordningsnummer. Samtidigt är det viktigt att titta på resultatet av den utredning under ledning av Sven-Erik Österberg som nyligen kom vad gäller fusk i välfärdssystemen.
De drog slutsatsen att av det samlade välfärdsfusket i Sverige är det en liten del som kommer just från samordningsnummer. Det är viktigt att inte tappa fokus på de andra delarna. Ja, vi ska göra mycket, och vi ska göra mer. Vi ska ha bättre ordning och reda i samordningsnumren. Men vi måste också jobba mot de andra frågorna. Där finns det mer pengar att hämta. Där är läckaget större i våra välfärdssystem.
Det är viktigt att ha ett brett fokus så att vi inte bara fixerar på samordningsnumren. De är ett problem. Men det är viktigt att vi också jobbar mot den generella folkbokföringen. Där är de brott som regeringen har infört samt kontroller och utökade resurser till Skatteverket viktiga. Därutöver har Skatteverket fått helt nya verktyg. Vi har nu ökade krav på att Skatteverket ska utbyta information mellan till exempel folkbokföringen, id-verksamheten och Skatteverkets brottsbekämpande verksamhet.
Det är ett område där regeringen jobbar med full kraft för att minska möjligheten att fuska med våra välfärdssystem.
Magdalena Andersson (S):
Larry Söder har frågat mig dels om jag kan tänka mig att utvärdera effekterna av kemikalieskatten ur både ekonomiska och arbetsmarknadsmässiga aspekter, dels om jag kan tänka mig att förändra skatten så att den om möjligt blir på europeisk nivå. Till att börja med vill jag reda ut vissa missuppfattningar i frågan. Larry Söder anger att skatten förväntades ge ökade skatteintäkter med 2,4 miljarder kronor. Den siffran kommer från Kemikalieskatteutredningens betänkande och baseras på det förslag som presenterades där.
Det förslaget genomfördes aldrig. De beräknade skatteintäkterna för det förslag som regeringen lämnade, och som sedan genomfördes, var lägre. Larry Söder anger även att skatten slår mycket negativt mot företag som köper in gammal elektronik, renoverar den och sedan säljer den till andra länder eller verksamheter som inte kan eller behöver köpa nytillverkad utrustning. Men i lagen finns ett undantag för varor som skattskyldighet tidigare har inträtt för. Redan beskattade varor beskattas alltså inte en gång till.
För aktörer som har registrerat sig hos Skatteverket som lagerhållare finns dessutom ett undantag för varor som levereras till en köpare i ett annat land. När det gäller utvärdering av skatten lämnade regeringen den 28 november 2019 ett uppdrag till Skatteverket och Kemikalieinspektionen att utvärdera kemikalieskattens effekter. Utvärderingen omfattar bland annat samhällsekonomiska effekter, den administrativa bördan för företag och myndigheter samt vilka ämnen som omfattas av lagen.
Finansdepartementet har tagit fram en promemoria om hur skatten kan förändras för att även omfatta sådan försäljning från utländska säljare direkt till svenska konsumenter som i dag är undantagen beskattningen. Promemorian är ute på remiss till den 10 januari 2020.
Magdalena Andersson (S):
Det är helt korrekt att skatten inbringar mindre än regeringen bedömde när man lade fram förslaget. Det är ju alltid svårt att bedöma hur mycket en ny skatt kommer att uppbåda. Det bygger på en rad antaganden, och därför är det inte ovanligt att det kan se lite annorlunda ut.
Det skulle också kunna vara så att skatten har större styreffekt än regeringen trodde och därför inbringar mindre, alltså att människor väljer varor med mindre kemikalier. Det skulle också kunna vara en förklaring. Det är just därför vi har tillsatt en utredning - för att kunna studera vad det är som har hänt på marknaden. Man ska också utvärdera de samhällsekonomiska effekterna, och där ingår naturligtvis sysselsättningseffekterna.
I stället för att stå här och spekulera är det bättre att invänta denna utredning så att har vi ett bra faktaunderlag att diskutera utifrån.
Magdalena Andersson (S):
Det är lite svårt att i alla lägen förstå interpellanten. En brist med kemikalieskatten är just att den inte omfattar köp som görs direkt från utlandet. Det bygger på att det inte finns några svenska mellanhänder.
Det här vill vi rätta till genom det förslag som nu är ute på remiss, men Larry Söder verkar vara emot även detta - att man går vidare för att minska risken för att handel flyttar utomlands. Jag tycker att det är bra att vi går vidare och förstärker så att risken minskar för att vi ska tappa svenska jobb med denna skatt.
Det är viktigt att utvärdera skatten ordentligt; där delar jag helt interpellantens uppfattning. Det är just därför regeringen har gett i uppdrag att skatten ska utvärderas så att vi sedan kan se hur vi kan utveckla den på allra bästa sätt. Det är viktigt att ha en skatt för att minska antalet farliga ämnen i vår närmiljö. Inte minst vet vi att det inte är bra för barn att växa upp i miljöer där det finns mycket farliga kemikalier. Det är detta som är syftet med den här skatten.