KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ebba Busch (KD):
Fredrik Lundh Sammeli har frågat mig varför ett hushåll eller företag i norra Sverige med lika höga elkostnader som någon söder om Dalälven förvägras att få del av stödet och hur jag avser att agera för att kompensera företagare och hushåll i norra Sverige för deras höga elkostnader i vinter. Isak From och Malin Larsson har ställt snarlika frågor. Då interpellationerna är snarlika besvarar jag dem tillsammans.
Den 27 oktober 2022 - nio dagar efter regeringens tillträde - presenterade vi tillsammans med Affärsverket svenska kraftnät den första modellen och den första omgången av regeringens elstöd till svenska hushåll och företag med ambitionen att påbörja utbetalningar till hushållen i februari 2023.
Förslaget syftar till att hjälpa de hushåll och företag som drabbats hårt av den senaste tidens exceptionellt höga elpriser. Det är emellertid inte tänkt att utgöra ett bidrag till elkunder i de elområden där priserna legat på normala eller något förhöjda nivåer. Därför har ett referenspris bestämts, över vilket elpriset kan anses vara exceptionellt högt. Nivån på referenspriset har satts till 75 öre per kilowattimme.
Det är omkring 25 procent högre än det högsta genomsnittliga elpris som noterats på spotmarknaden under det senaste decenniet. Denna nivå står även i proportion till det totala belopp av flaskhalsintäkter som finns tillgängligt för finansiering av elstödet. Ett alltför lågt referenspris skulle helt enkelt riskera att göra att medlen inte räcker till alla hushåll.
Detta första förslag till elstöd utgår från elkundernas elkostnader under perioden oktober 2021 till och med september 2022. Under den här perioden har norra Sveriges priser inte nått över det satta referenspriset.
Därför utgår heller inte någon ersättning till hushållen norra Sverige i den första omgången. Här kan jag även tillägga att detta är helt i linje med det uppdrag som den förra regeringen gav till Svenska kraftnät den 18 augusti 2022. I uppdraget står det klart och tydligt att Svenska kraftnät särskilt ska "beakta att elpriset är geografiskt betingat på så vis att nödåtgärderna i första hand träffar konsumenter och företag i södra Sverige".
Eftersom vi ser ett behov av att stödja hushållen i hela landet för de höga elpriserna gav regeringen den 9 januari 2023 Svenska kraftnät i uppdrag att ansöka om ett nytt elstöd hos Energimarknadsinspektionen.
Förslaget bör utgå från samma referenspris på 75 öre per kilowattimme som tidigare, men baserat på det genomsnittliga elpriset under november och december månad 2022. Eftersom priset på el i norra Sverige varit högre under dessa månader kommer även hushåll i elområdena 1 och 2 att omfattas av elstödet.
Svenska kraftnät ska inkomma med ansökan till Energimarknadsinspektionen senast den 30 januari, och regeringen planerar för att utbetalningarna till hushållen av detta stöd ska kunna påbörjas under våren 2023. Regeringen har även gått vidare enligt det som jag nu sist redogjorde för.
Ebba Busch (KD):
Den tog mig genom gymnasiet. Den som vill kan googla och se när jag slaktar den här låten i Så ska det låta för många år sedan när jag var gravid. Men där tar det roliga slut. Det handlar om att vara efterklok. Nu står vi här, och det är efterklokheten som vi hör just nu i inlägg efter inlägg.
Det är otroligt viktigt att man är noggrann med orden. I det uppdrag som gavs från den förra regeringen och som vi tog vid står det mycket tydligt att man ska beakta att elpriset är geografiskt betingat på så vis att nödåtgärderna i första hand träffar konsumenter och företag i södra Sverige.
Det gäller just detta att det är geografiskt betingat hur hårt man har varit drabbad. Ingen har valt bort någon landsände. Detta är en regering för att hela landet ska leva. Det ska gå att bo och verka oavsett var någonstans i landet man är. Det är därför vi har satt ett referenspris som är på 75 öre. Det är lika för hela landet.
Vi kommer att lägga ut det på Twitter för er som lyssnar på den här debatten så att ni kan titta på hur priset har legat under den här årsperioden. Det är mycket få gånger som priset har gått över 75 öre. Det var därför man inte fanns med i den första omgången. Det handlar inte om att någon del av detta land har valts bort. Det är därför som även norra Sverige kommer att nås av elstödsomgång nummer två.
I november och december har man gått över referenspriset på 75 öre. Det är tufft att bo och leva i områden som har längre till akutsjukhus, jobbet och till att skjutsa och hämta barn till och från skola. Därför hoppas jag att man i andra ändar kan tänka sig att ompröva från Socialdemokraterna och andra. Det gäller synen på reduktionsplikten.
Den kommer annars att fortsätta att piska barnfamiljer och företagare i norra Sverige. Det gäller att man kan se att elstödet som går till elintensiva företag i mycket större proportion jämfört med sysselsättning och hur många som bor där kommer att gå till just till norra Sverige och kommer att gå mycket mer träffsäkert till just de norra delarna.
Det gäller också att man ser att det vi nu gör är ett sätt att försöka kompensera i efterhand för nedmontering av fullt fungerande kärnkraft i fyra reaktorer och att man stoppade två kärnkraftsreaktorer genom att man pausade projekteringen för 2012. Det påverkar norra Sverige i mycket större utsträckning än södra.
Man får sin förhållandevis billiga och utsläppsfria el transporterad från norra Sverige ner till södra. Den politiken lägger vi nu om. Den omvända Robin Hood-politiken sätter vi stopp för. Jag hoppas på stöd för detta framöver. Men vi kan inte använda detta som en krisinterventionsförordning i EU. Det är inte lagligt att använda de pengarna på det sättet egentligen som en fördelningspolitisk åtgärd. Vi gör andra saker.
Det handlar om att sänka reduktionsplikten, bana väg för mer elproduktion i södra Sverige och ändra reseavdraget för dem som har extra långt till jobb och annat. Det är vad vi gör för att hantera andra delar av detta.
Ebba Busch (KD):
Jag vill igen understryka frågan om utformningen av elstödet både i omgång ett och i omgång två. Det utgår alltså inte ifrån huruvida man är norrbottning, skåning eller värmlänning, utan det utgår ifrån huruvida man har haft priser som har legat över 75 öre i spotpris eller inte. Har man haft det får man tillgång till elstödet, och har man inte haft det får man inte det.
I den första omgången, som man nu kommer att påbörja utbetalning av den 20 februari, har det blivit så att de som bor i elområde 3 och 4 får del av detta. Det elstöd som kommer att betalas ut under våren kommer att nå alla fyra områden, för i november och december hade alla delar av landet elpriser som låg över denna nivå.
Jag ska svara rakt på frågan i och med att jag tycker att det är viktigt att jag kan svara rakt: Jag kan inte sätta ett datum. Vi arbetar så fort det bara går med detta. Jag delar bilden av att det här inte kan gå fort nog. Det finns andra delar av oppositionen som tvärtom har anmält till konstitutionsutskottet att man tycker att det har gått för fort.
Men här har vi valt att låta det väga tungt att svenska folket är i desperat behov av stödet så snart som möjligt. Vi har också valt att inte gå på en elräkningsakut i och med att branschen avrådde så kraftigt från detta. Vi bedömer att en sådan kommer att kunna vara på plats först efter det att elstödet har betalats ut. Det här är inte perfekt; jag vill understryka det. Det utgår ifrån en särförordning från EU som möjliggör att vi kan använda medlen på det här sättet.
Det gör att det blir lite tvångströja, och vi kan inte göra exakt som vi vill - särskilt eftersom vi vill att det ska gå fort. Men det här är väsentligt större än max 2 000 kronor gånger tre månader. En normalstor villa kan få uppåt 16 000 kronor. Det blir en lindring, men inte full kompensation. Nu påbörjas den långa vägen för att bygga upp energisystemet starkt igen.
Ebba Busch (KD):
Vad trevligt att ses här igen! Patrik Björck har frågat finansministern om hon avser att vidta några åtgärder inom sitt ansvarsområde för att uppfylla löftet om att sänka priset på bensin och diesel i nivå med det som utlovades i valrörelsen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
För att sänka priset på bensin och diesel till den nivå som utlovades i valrörelsen har regeringen, i ett första steg, föreslagit en sänkning av skatten på bensin och diesel om totalt 6 miljarder kronor för 2023. Riksdagen har sedermera beslutat i enlighet med regeringens förslag, och de nya reglerna har varit i kraft sedan den 1 januari 2023. Utöver det föreslår regeringen att den tillfälliga skattenedsättningen på jordbruksdiesel förlängs.
Det innebär en skattelättnad på cirka 380 miljoner kronor för de omkring 25 000 svenska företag som berörs av förslaget. Regeringen har slutligen aviserat att reduktionsplikten sänks till EU:s lägstanivå den 1 januari 2024, vilket ska gälla under mandatperioden.
Ebba Busch (KD):
Ibland uttalar man saker fel. Man behöver kanske inte fultolka varandra. Bara för att Gustav Fridolin, det dåvarande språkröret, hade svårt att uttala "Schweiz" - ni får googla och se på Youtube efteråt - behöver jag inte påstå att han på fullt allvar inte vet hur det ska uttalas. Samma sak gäller också min kära partiledarkollega Johan Pehrsons uttalande. Man säger en sak i valrörelsen.
Sedan lyckas man vinna valet och får väljarnas förtroende och ska genomföra det man har lovat. Ska då allt ske över en natt? Nej, vi har en tingens ordning för hur saker och ting ska gå till. Hur långt in på mandatperioden vi har hunnit nu kan vi jämföra med en fotbollsmatch. Då motsvarar det fem minuter in på en 90-minutersmatch. Vet man i det läget hur det kommer att gå på slutet? Nej.
Kommer vi att leverera på allt eller att stå för om det inte går? Svaret är ja, precis som vi har stått för att vi har gjort justeringar i modellen för elstödet och hållit fast vid de svar vi gav när det gäller att det inte går att säga ett exakt datum för när pengarna kommer att vara på konton. Den linjen har vi hållit. Det är samma sak med reduktionsplikten.
Det korta svaret på interpellationen är egentligen: Hade vi inte sänkt skatten på drivmedel på det sätt som vi gjorde hade de varit 1 krona dyrare. Det spelar ingen roll hur mycket man än säger att det bara blev 14 öre eller att sänkningen åts upp av annat - drivmedlen hade likafullt varit 1 krona dyrare om vi inte hade gjort detta.
Man får gärna förklara för alla medborgare vars kostnader man är så orolig över varför det hade varit så bra om priset var 1 krona högre! Vi kommer att vara nere på EU:s miniminivå för reduktionsplikten den 1 januari 2024.
Här tycker jag att man kan vara ärlig: Socialdemokraterna driver fortfarande en linje som innebär att vi ska upp till 66 procents inblandning av biobränsle!
Så sent som för bara några dagar sedan var Mikael Damberg ute och försvarade reduktionspliktsnivån och sa att den linjen ligger fast. På samma sätt ligger linjen från Sveriges nya politiska ledarskap fast: Det är ohållbart dyrt. Vi ser gärna en stark framtid för de gröna näringarna och även för biodrivmedel i Sverige, men inte på bekostnad av att vi slår ut vårt svenska lantbruk.
Det får inte ske på bekostnad av att vi slår ut hushållskassan fullkomligt för alldeles för många barnfamiljer. Vi får inte göra det ännu svårare att bo och leva utanför Stockholm, Göteborg och Malmö. Därför lägger vi politiken när det gäller reduktionsplikten, och svaret är mycket tydligt: Hade vi inte gjort sänkningen vid årsskiftet hade det varit 1 krona dyrare.
Vi kommer att fullfölja vårt löfte till väljarna om att ta ned reduktionsplikten till EU:s miniminivå till den 1 januari 2024.
Ebba Busch (KD):
Svaret är kort, Patrik Björck, eftersom det är så pass enkelt att svara. Det hade varit 1 krona dyrare om vi inte hade sänkt skatten med drygt 6 miljarder januari 2023, och vi kommer att sänka reduktionsplikten och därmed priset vid pump rejält i och med att vi går ned till EU:s miniminivå för reduktionsplikten den 1 januari 2024. Rak fråga - rakt svar.
Jag hoppas att det ska uppskattas. Det är också svaret på vad vi gör för alla dem som är beroende av bilen.
Till skillnad från Socialdemokraterna sätter vi nu stopp för den politik som gjort att vi utöver sådant som vi inte kan påverka, som Putins invasionskrig i Ukraina, dessutom haft inhemska politiska beslut som drivit upp priserna ytterligare. Det kan ju vara så att det finns två sanningar. Vi har blivit påverkade av Putins invasionskrig i Ukraina. Det kan vi inte påverka.
Men det går att påverka hur hög inblandning vi har av biodrivmedel. Där håller Socialdemokraterna med en dåres envishet fast vid att vi ska upp till 66 procents inblandning. Man försvarar de höga nivåerna som vi har nu. Det klingar därför väldigt märkligt att man kritiserar att det inte går fortare med detta.
Samtidigt som man försöker få det att framstå som att man är oroad över de höga priserna som drabbar så många svenskar fortsätter man att bedriva en politik som kommer att göra det ännu dyrare framöver - 5 kronor till 2026 för dieseln, 9 kronor mer till 2030.
Apropå att vara rak och inte fultolka varandra vill jag säga att det stämmer att vi röstade för reduktionsplikten när den infördes. Då såg också priserna för biobränsle annorlunda ut. Sedan dess har det ändrats. När vi har sett att priserna har blivit mycket, mycket högre och inte håller vare sig för hushållen eller för företagen, då har vi ändrat dem.
Ändrar sig priserna igen kanske vi kan se en annan utveckling i detta, men den typen av hederlighet tycker jag att vi kan ha, och jag är gärna transparent och rak med detta. Utöver det vill jag lägga till att vi ju gör förändringar i reseavdraget som innebär att den som har mer än fyra mil att pendla till exempel till jobbet kommer att få 4 700 kronor mer i kompensation i reseavdrag med de fyra samarbetspartierna.
Om jag ska försöka förstå frågan undrar jag om besvikelsen ligger i att vi nu driver en politik som kommer att minska priset rejält, fast S håller fast vid att priset ska öka rejält framöver. Så uppfattar att jag att det är: Ni kan inte säga exakt när det blir 9 kronor mer för dieseln. Under valrörelsen frågade väljare och journalister om man kunde få ett exakt datum när pengarna är på kontot.
Jag svarade att nej, det går inte. Så har jag också svarat när vi har pratat om siffror, nämligen att när vi har räknat ut 9 kronor vid pump baseras det på dagens priser. Ändras det och det förvärras ytterligare i omvärlden, ja, då kommer det fortfarande att bli ett lägre pris än om vi hade fortsatt att tuffa på med Socialdemokraterna. Men en exakt siffra kommer vi att se om ett år.
Ebba Busch (KD):
Allt det jag har sagt i kammaren i dag har jag också sagt i valrörelsen - precis allt, varenda nyans. Man kan titta på hela pressträffen och intervjuerna när vi presenterade förslaget om en kraftig sänkning av reduktionsplikten. Vi redogjorde för hur vi hade räknat ut prisexemplet med en sänkning på 5 kronor för bensin och 9 kronor för diesel. Varenda nyans fanns med.
Fanns varenda nyans med i ett 30-sekundersklipp i tv? Nej. Jag står för och har återkommande påpekat att Sverige har varit påverkat av både externa faktorer och globala världsmarknadspriser. Det var själva motiveringen till att vi ändrade oss om reduktionsplikten, och det var själva grunden för presskonferensen. Ja, jag vidhåller att sanningen är viktig för mig och att jag inte tycker att vi ska fultolka varandra.
Vi har haft en spänstig debatt under eftermiddagen. Det har varit syrligt, ironiskt och humoristiskt, och det har varit finess. Jag uppskattar allt detta. Jag uppskattar en riktigt tuff politisk debatt. Men att påstå att jag inte har svarat tydligt och rakt upp och ned är osnyggt.
Jag förutsätter att vi kommer att ha fler interpellationsdebatter med varandra i kammaren. Låt dem vara tuffa. Gå på med kritiken, och låt den vara saklig. Men här har jag svarat rakt. Att inte tycka om svaret är en sak, men det viktigaste för dem som lyssnar är att vi lägger om kursen och kommer att sänka priset. Man får utifrån läget räkna ut hur mycket det blir vid pump.
Sanningen kvarstår: Med oss blir det lägre pris. Med Socialdemokraterna fortsätter man att försvara linjen att priset ska fortsätta att öka. Där skiljer vi oss åt.
Ebba Busch (KD):
Tack för frågan, Fredrik Olovsson! Regeringen håller med om att vi behöver ha långsiktighet.
Vi ser gärna ett brett samarbete i energifrågorna och välkomnar att inte minst Socialdemokraterna också har rört sig i fråga om kärnkraften. Här behöver verkligen alla goda krafter samlas. Vi behöver både solkraft, vindkraft och kärnkraft för lång tid framöver och brett stöd i de frågorna.
Ebba Busch (KD):
Jag vill börja med att tacka för frågan. Det här är en regering för att hela Sverige ska leva och för att hela Sverige ska fungera. Då är det fullkomligt avgörande att det finns tillräckligt med el till ett rimligt pris ur de där två hålen i väggen i hela landet. De senaste åtta åren har det svenska elsystemet nedmonterats systematiskt.
Priset för det får nu svenska hushåll - barnfamiljer, pensionärer och människor med små ekonomiska marginaler - och svenska företag betala. Nu har vi höga priser i hela landet. Om det håller i sig även i de norra delarna kommer regeringen att återkomma. Vi kommer inte att lämna någon del av landet i sticket under denna svåra tid.
Ebba Busch (KD):
Jag är inte säker på att jag fullt ut förstod den reverserade värdekedja som eventuellt föreslås här. Det vi behöver se till att göra nu är på kort sikt att lindra situationen för hushållen. Vi följer mycket noggrant utvecklingen också i de norra delarna av landet. Vi gör mycket för att stärka reseavdraget för dem som har långa avstånd. Och sänkt reduktionsplikt kommer att vara extra viktigt för dem som har långa avstånd.
Samtidigt bygger vi ut elproduktionen och får ned priset på lång sikt.
Ebba Busch (KD):
Jag tackar för frågan. Vi har haft den här situationen i några dagar, i vissa fall några veckor, i de norra delarna. För att man ska förstå proportionerna kan jag säga att vi har haft stora prisskillnader i landet mellan de fyra elprisområdena. När en sockerbagare i norra Sverige har haft en elräkning på 30 000 har en sockerbagare i Skåne haft en räkning på 90 000. Nu är det väldigt dyrt för alla.
Vi följer det såklart noga och är beredda att vidta ytterligare åtgärder om priserna står sig i norra Sverige. Prognosen nu för att binda elavtalet är i de norra delarna 1 krona och 40 öre. I de södra delarna är prognosen 4 kronor per kilowattimme. Det är skillnaden i proportioner. Vi behöver se hur detta utvecklas. Under tiden arbetar regeringen nu hårt med akuta åtgärder och med att man ska släppa på så mycket kraftproduktion som det bara är möjligt.
Sedan ska vi långsamt men säkert bygga upp den svenska elproduktionen och det robusta elsystemet igen.
Ebba Busch (KD):
Det korta svaret är att vi kommer att behöva återkomma till det. Det är mycket som händer, och vi försöker nu vidta många åtgärder för att dämpa situationen och för att hämta i kapp åtta års nedmontering av elsystemet. Vi har samtidigt ett svårt ekonomiskt läge. Fel åtgärder riskerar att driva på inflationen ännu mer. Det riskerar att leda till ännu högre räntehöjningar, till exempel på bolån, och det riskerar att äta upp det utrymme och det stöd som vi ger till hushållen.
Vi följer detta mycket noga och kommer att återkomma.
Ebba Busch (KD):
De som nu får del av elstödet får det därför att de under mycket lång tid har haft flera gånger högre elräkningar än man har haft i övriga landet. De som får elstöd är också de som har betalat in till de så kallade flaskhalsintäkterna - det finns egentligen inget sådant begrepp. De pengarna återförs nu till kunderna.
Vi vidtar nu, utöver det, åtgärder för att till exempel dämpa situationen för hushåll som har det tufft ekonomiskt, till exempel ensamstående kvinnor som är i behov av bostadstillägg; vi ser till att man fortsatt kan få 1 300 kronor ytterligare varje månad för att avlasta den svåra situationen. Vi sänker reduktionsplikten, som många partier här i Sveriges riksdag vill fortsätta att hålla på en hög nivå och till och med öka de kommande åren.
Och vi har förbättrat reseavdraget för dem som har resor på över fyra mil, vilket inte minst gäller de norra delarna och många personer som har små ekonomiska marginaler men är i behov av bilen.
Ebba Busch (KD):
Vi kommer inte att lämna någon del av svenska folket i sticket. Den politik som förde Sverige hit har gjort att Sverige är illa rustat i ett svårt, allvarligt säkerhetspolitiskt läge och i en svår energikris som nu drabbar både hushåll och företag. Men det är inte den politik som kommer att föra Sverige ut ur krisen. Därför lägger vi om den. Men det kommer att ta tid. Om man slår av benet på en person läker det inte hur snabbt som helst.
Ansvaret för att läka ihop det här tar nu den här regeringen. Men det kommer att ta tid.
Ebba Busch (KD):
Det finns ingen quickfix efter de senaste årens mycket märkliga prioriteringar, som har försämrat förutsättningarna för en grön och offensiv omställning och förutsättningarna för att stärka svensk konkurrenskraft och se till att vi kan bana väg för fler arbetstillfällen. Man har märkt det omedelbart i de södra delarna av landet i form av ungefär dubbelt så höga elräkningar som direkt följd av nedläggningen av Ringhals 1 och 2.
Detta är inte någonting som bara jag säger, utan det sägs av Energiforsk, som är en oberoende instans. Detta gör också att det är svårare att trycka in mer förnybar energi i systemet, för det kräver mer planerbar energi och stora enheter. Det här har fått ödesdigra konsekvenser för den gröna omställningen, för priserna och för vår motståndskraft i en mycket svår tid.
Vägen framåt är: Bygg, bygg, bygg - mer vindkraft, men framför allt mer kärnkraft!
Ebba Busch (KD):
Vi har kallat till oss samtliga större kraftproducenter för att se vad de kan göra för att leverera ännu mer el in i systemet. Vi har också gett i uppdrag till Svenska kraftnät att upphandla mer kapacitet vid topplasttimmarna, när trycket är som störst, för att kunna se till att stora företag som står för många arbetstillfällen inte plötsligt riskerar att gå ned.
Det är några av de akuta åtgärderna nu, men vi behöver tänka långsiktigt också.
Ebba Busch (KD):
Jag tackar för det stora intresset för de här frågorna. Det korta svaret är ja. Det är mycket som man upptäcker när man kliver in på Regeringskansliet. Jag ska inte ta i och säga att det har varit tomt i ladorna, men det är mycket som skulle ha kunnat vara betydligt längre gånget givet att man visste att vi stod så illa rustade.
Det faktum att man inte gav något förberedande uppdrag alls trots att kommissionen redan i maj aviserade att den här möjligheten skulle komma har självklart inneburit en försening. Samtidigt vill jag vara tydlig med att det behövs ett komplext system för att trycka ut 55 miljarder i ersättning till nästan 5 miljoner hushåll.
Men det raka svaret är: Hade man gett det uppdraget från den tidigare regeringen hade detta kanske kunnat vara på plats ännu tidigare än den 1 november, som det nu blev.
Ebba Busch (KD):
Det här är en fråga som också måste harmoniseras med EU:s statsstödsregler. Det är det raka svaret på varför det dröjer. Vi arbetar dygnet runt på Regeringskansliet för att kunna säkerställa att stödet till företagen kommer så snart som möjligt. Nio dagar efter att vi tillträdde i regeringsställning kunde vi presentera elstödet: Så här blir det, och detta kan man räkna med som stöd.
Men vi behöver få klartecken för att säkerställa att företag inte blir återbetalningsskyldiga. Det vore riktigt illa.