Kjell-Arne Ottosson (KD):
I dagens aktuella proposition lämnas flera förslag till ändringar, huvudsakligen på avfallsområdet, för att genomföra de reviderade avfallsdirektiven. Lagförslagen i propositionen möjliggör att Sverige kan fortsätta utvecklingen mot att bli ett mer resurseffektivt samhälle som kan övergå till alltmer av en cirkulär ekonomi. Därför är vi kristdemokrater positiva till huvuddragen i regeringens proposition. Men det finns aspekter av den som vi finner problematiska.
I huvudsak handlar det om en viss överimplementering av direktivet, vilket regeringen i något fall själv bekräftar. Men i andra delar saknas tyvärr den transparensen. Vi anser även att förslagens påverkan på svenska företag inte har konsekvensutretts tillräckligt väl. Regelrådet erkänner att de inte har haft möjlighet att detaljgranska varje delförslag eller bedöma huruvida alla effekter konsekvensutretts.
Men man gör den sammanvägda bedömningen att konsekvensutredningen uppfyller organets krav. I Regelrådets fullständiga yttrande specificeras vilka delar som man menar att förslagsställarna hade kunnat utveckla mer. Regelrådet skriver att det i vissa fall saknas information om varför ett förslag går utöver EU-rätten. Bland annat handlar det om förslaget som rör det digitala systemet för att spåra farligt avfall, där förslaget till skillnad från vad direktivet anger även inkluderar icke-farligt avfall.
Detta medför att betydligt fler företag omfattas av det rapporteringskrav som lagstiftningen dikterar. Vidare hade Regelrådet velat se fler resonemang kring alternativa lösningar vid genomförande av EU-rätten.
Organet bedömer också att flera förslag innebär relativt omfattande ändringar i dagens regelverk och att de berörda aktörerna, givet att författningsändringarna föreslås träda i kraft den 1 augusti, har en väldigt kort förberedelsetid. Näringslivets regelnämnd anser att konsekvensutredningen i den remitterade promemorian inte uppfyller de krav på analys som bör ställas i samband med genomförande av EU-lagstiftning.
Nämnden saknar bland annat en jämförelse med hur övriga nordiska länder och andra EU-medlemsstater planerar att genomföra EU-lagstiftningen för att erhålla eventuella alternativa lösningar som kan vara mer kostnadseffektiva och för att se till att det svenska genomförandet inte innebär att svenska företag får konkurrensnackdelar i förhållande till sina utländska konkurrenter. Fru talman!
Att genomförande av EU-direktiv inte bör försämra företagens konkurrenskraft finns uttryckt i riksdagens tillkännagivande till regeringen från riksmötet 2018/19, som beslutades den 3 april. Av den anledningen anser vi kristdemokrater att regeringen bör vidta återhållsamhet vid implementering av EU-direktiv i svensk lagstiftning, och konsekvenser för det svenska näringslivet bör vara lättöverskådliga.
Kristdemokraterna anser att merparten av lagförslagen i propositionen är väl avvägda men att en mer grundlig konsekvensutredning för svenska företag egentligen hade behövt utföras. Utöver det oroas vi över en möjlig överimplementering av EU-direktivet. Därför yrkar vi på att regeringen inom ett år bör utvärdera hur den föreslagna implementeringen av EU-direktivet påverkar svenska företags konkurrenskraft. Därmed yrkar jag bifall till vår reservation nr 1. Slutligen, fru talman!
Detta är, i alla fall såvitt vi nu vet, vår sista kammardebatt detta riksmöte. Därmed vill jag önska talmannen och talmanspresidiet, kammarkansliet, MJU-kansliet, som är representerat här, och övriga kollegor i miljö- och jordbruksutskott en trevlig, skön och vilsam sommar.