KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Borg (M):
Vi har lagt en budget som försvarar jobben. Vi har lagt en budget som försvarar tillväxt. Vi har lagt en budget som försvarar välfärd. Vi har lagt en budget som försvarar sammanhållning. Vi är ensamma i Europa om att kunna lägga en expansiv budget för att försvara vår trygghet, våra jobb och efterfrågan i svensk ekonomi.
I alla andra länder skär man ned, backar, tar tillbaka och försämrar förutsättningarna för jobb och tillväxt långsiktigt. Det kan vi göra för att vi har varit försiktiga. Vi har inte lyssnat på dem som krävde mer, när det alltid var för lite och för sent. Vi har varit försiktiga och sparat i ladorna. Nu kan vi ta fram en del av det för att trygga Sverige framåt.
Vi har samtidigt de starkaste offentliga finanserna av alla europeiska länder - alla industriländer och ytterligare en handfull länder. Det är naturligtvis positivt för hushållen i Sverige. Det är positivt för framtiden. Det är positivt för tryggheten och för välfärden. Vi prioriterar tillväxt, infrastruktur, forskning och bolagsskatt - de åtgärder som har störst långsiktig effekt på tillväxten - för att det ska finnas framtidstro.
När vi väl är ur den internationella krisen ska det finnas förutsättningar för växande företag. Låt oss minnas hur det lät när vi presenterade budgetpropositionen. Socialdemokraterna förordade en kraftig åtstramning av den ekonomiska politiken. Vi skulle uppfylla överskottsmålen år för år med en väldigt snäv tolkning som skulle leda till att man inte kunde ge stöd för efterfrågan, och man skulle genomföra en skattechock.
Om man gör skattehöjningar på 30-35 miljarder kronor ska man väl också redovisa att det betyder att det blir färre som har jobb, att det blir färre som har en arbetsplats att gå till och att företagen kommer att flytta ut produktionen från Sverige eftersom det inte blir lönsamt att producera här med den skatteutvecklingen. Bidrag och skattechock är Socialdemokraternas politik. Vi svarar för trygghet, välfärd och full sysselsättning. Det är där skiljelinjen går.
Anders Borg (M):
Mats Pertoft har frågat mig om jag kommer att agera för att säkerställa att åtgärder, såsom klimatkompensation, som syftar till att minska eller avhjälpa miljöförstöring inom ett företag eller dess leverantörskedja, i fortsättningen ska betraktas som avdragsgilla inom verksamheten. I bakgrunden till sin interpellation nämner Mats Pertoft att Skatteverket har nekat ett enskilt företag avdrag för miljökompensation eftersom det har bedömts vara fråga om en gåva.
Jag har den 24 oktober 2012 svarat på en liknande fråga från Mats Pertoft. Som jag nämnde i mitt frågesvar gäller vid företagsbeskattningen att företag beskattas för sina inkomster efter avdrag för utgifter för inkomsternas förvärvande och bibehållande. Det är givetvis vällovligt med allmännyttig verksamhet. Generellt sett gäller dock att företag inte får göra avdrag för gåvor. Detta gäller även gåvor som går till allmännyttig verksamhet.
Vilka utgifter som betraktas som gåvor och därför inte får dras av måste prövas utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet. Jag ser ingen anledning att ändra dessa grundläggande regler. Hur reglerna tillämpas i det enskilda fallet kan jag inte kommentera.
Anders Borg (M):
Klimatfrågan är viktig och avgörande. Sverige har en ledande ställning på området tack vare höga CO2-skatter, gröna certifikat och ett aktivt arbete internationellt. Det tycker jag naturligtvis är väldigt bra och stöder. Nu handlar den här diskussionen om ett ärende som rör Saltå Kvarn. Saltå Kvarn har valt att överklaga Skatteverkets beslut i frågan. Detta fall är alltså ett enskilt ärende som inte är avgjort i högre rätt.
Svårigheten är att i högre instans finns det inga rättsfall på det här området. Det här är en gråzonsfrågeställning, och man kan utifrån ett skatteperspektiv se det som en gåva.
Vi kan till exempel notera att PLM tidigare har fått göra avdrag för indirekta omkostnader för kampanjen Håll sundet rent därför att det ansågs ha en direkt koppling till verksamheten, eller för den delen Falcon AB som fått avdrag för sponsring av Naturskyddsföreningen därför att det funnits en direkt koppling till projektet Pilgrimsfalk.
Huruvida man i det här fallet ska landa på den ena eller andra foten ska naturligtvis avgöras i domstol som får göra en uttolkning av gällande rätt och landa i de överväganden som domstolen gör. Det vore naturligtvis orimligt att jag som statsråd i ett pågående rättsfall skulle ha långtgående synpunkter. Nu får det här prövas noggrant av högre rätter, och så får vi se vad som läggs fast där.
Om man därefter vill föra en diskussion om det här ärendet och se var det landar kan man naturligtvis göra det. Men att jag skulle gå in i ett ärende som har överklagats för att Skatteverkets beslut ska prövas i högre instans blir, givet att det inte finns klara rättsfall på området, väldigt märkligt. Jag måste därför avstå från att överträda den gränsen och helt enkelt inte kommentera det enskilda ärendet.
Anders Borg (M):
Klimatfrågan är naturligtvis central och avgörande för vår långsiktiga hållbarhet i tillväxten. Sverige har tack vare långt arbete på området kunnat förena tillväxt, utveckling, stigande välstånd, bra industriell utveckling med en bra utveckling på miljösidan. Det är naturligtvis väldigt positivt.
Som framgår av interpellationen kompliceras denna inriktning av att Skatteverket nyligen har beslutat att Saltå Kvarn inte får ta upp klimatkompensation som avdragsgill kostnad. Interpellationen gäller Saltå Kvarn, och Saltå Kvarn har meddelat att man avser att överklaga Skatteverkets beslut.
Det finns inget beslut från högre instans i denna fråga, utan det är en fråga som ska avgöras utifrån hur stark koppling det har till verksamheten. Jag kan inte se något annat förfarande än att rättsprocessen får ha sin gilla gång. När man har prövat frågan noggrant i domstol får vi i regering respektive riksdag ta en diskussion om vi tycker att det är ett rimligt förhållningssätt utifrån den lagstiftning vi har.
Det är dock inte lämpligt att jag som ansvarig för myndigheten Skatteverket och dess rättstillämpning i en riksdagsdebatt har omfattande synpunkter på ett fall som ska prövas i domstol.
Anders Borg (M):
Först vill jag tacka Mats Pertoft för interpellationen och önska god jul och gott nytt år. Klimatfrågan är central. Låt mig bara påpeka att allt här i världen som är värt att sätta in pengar till, sponsra eller stödja inte behöver vara skattefritt. Jag har själv i många år stött Plan International, och det gör jag gladeligen utan några skatteavdrag. Det kan vara en poäng att hjälpa till med saker och ting även om de inte är avdragsgilla.
Den principiella frågan ska i detta fall avgöras i domstol. Är det en kostnad så nära kopplad till verksamheten så att den är avdragsgill? Då är det inte ett bidrag i största allmänhet till allmännyttig verksamhet, utan man gör bedömningen att det har en sådan koppling till verksamheten. Det är just den principiella fråga som jag föreställer mig att Saltå Kvarn kommer att argumentera för i domstolen.
Min principiella uppfattning är klar: Rättsväsendets kvarnar ska mala ostörda av politiska debatter.
Anders Borg (M):
Monica Green har frågat mig vad regeringen avser att göra för att sänka arbetslösheten och för att stabilisera ekonomin. Den internationella finans- och skuldkrisen har under senare år slagit hårt mot Sveriges öppna och exportorienterade ekonomi. Trots detta har arbetsmarknaden utvecklats väl i ett internationellt perspektiv. Jämfört med 2006 har arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden ökat i breda åldersgrupper. Regeringens reformer har bidragit till detta.
Den utdragna lågkonjunkturen har dock bidragit till att sysselsättningen har ökat långsammare än arbetskraften, vilket medfört att arbetslösheten har stigit. En viktig utmaning är därför att få ned arbetslösheten och särskilt långtidsarbetslösheten. Ett högt arbetskraftsdeltagande är emellertid positivt eftersom det är en förutsättning för en stark sysselsättningsutveckling när konjunkturen förbättras. Regeringen har sedan den tillträdde 2006 genomfört omfattande åtgärder för att långsiktigt sänka arbetslösheten och stötta återhämtningen.
Efterfrågan har stärkts i både privat och offentlig sektor genom bland annat mer pengar till välfärdens kärna, offentliga investeringar och inkomstskattesänkningar. Samtidigt har regeringen stärkt drivkrafterna till arbete, bland annat genom jobbskatteavdraget och den återupprättade arbetslinjen i socialförsäkringssystemen. Vidare har regeringen genomfört åtgärder för att förbättra matchningen. Utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken har reformerats för att rusta människor för jobb och för att motverka att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå.
Åtgärder har också vidtagits för att stimulera efterfrågan för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden, till exempel nystartsjobb och sänkta socialavgifter för unga. Sveriges starka offentliga finanser medför att vi har möjligheter att genomföra ytterligare strukturåtgärder för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och genomföra stabiliseringspolitiska åtgärder ifall konjunkturen försämras.
Anders Borg (M):
Det här har varit en bra och viktig debatt som tydligt har belyst att regeringen med en pragmatisk ekonomisk politik har kunnat stötta tillväxten i Sverige under svåra tider.
Vi har på ett väl avvägt sätt kunnat tillföra energi och upprätthålla en god ordning i offentliga finanser, vilket gör att Sverige, som nästan det enda landet i Europa, kan gå in i framtiden utan att behöva diskutera stora nedskärningar och skattehöjningar på det sätt som till och med våra grannländer Danmark och Finland tvingas göra. Hur har vi då stöttat tillväxten? Jo, genom både tillväxtåtgärder och traditionell efterfrågepolitik.
När man ser på statistiken över hur till exempel investeringar och konsumtion utvecklas framgår det väldigt tydligt att det inte är något annat land som har haft en starkare utveckling än Sverige. Vi har kraftigt kunnat öka investeringarna i hela samhällsekonomin under krisåren. Det är väldigt bra. Det betyder att jämfört med de andra europeiska länderna har vi byggt mer produktionskapacitet under de här åren. De andra länderna har haft låga investeringar eller till och med fallande investeringar. Då går de ur krisen i ett svagare tillstånd.
Vi har också kunnat stötta den inhemska konsumtionen, för vi vet att när det är en lång, omfattande och tung internationell lågkonjunktur påverkar det också ett litet och öppet land som Sverige. Då är det viktigt att vi stöttar konsumtionen, och det är därför vi har haft starkare konsumtionsutveckling än andra länder. Vi har under de här åren kunnat prioritera att säkra full sysselsättning och god välfärd för alla. Det är detta vi också kan se i resultaten.
Unesco säger att Sverige tillsammans med Island har minst problem med barnfattigdom, och vi hamnar i Social Progress Index som ett av de länder som har bäst social sammanhållning. OECD säger att vi har de minsta inkomstskillnaderna när man justerar för välfärdstjänsterna.
Det beror på att vi har byggt en samhällsmodell där vi förstärker arbetslinjen, uppmuntrar entreprenörskap och prioriterar kunskap och därför klarar att upprätthålla trygghet och god välfärd för alla.
Anders Borg (M):
Jens Holm har frågat mig när jag avser att lägga fram ett förslag som skyndar på möjligheten att införa avgifter på dubbdäck i Stockholm och eventuellt andra städer i Sverige. Jag har nyligen i ett svar till Jens Holm sagt att kommunerna kan behöva ytterligare möjligheter att begränsa användningen av dubbdäck lokalt och att regeringen har inlett ett arbete för att utreda förutsättningarna för detta.
Jens Holm har också frågat mig vilka ytterligare åtgärder mot dubbdäck jag syftar på i detta svar och när arbetet ska vara färdigt. En rad åtgärder för att förbättra luftkvaliteten har vidtagits på lokal nivå. Dessa åtgärder har varit effektiva. Det kan dock behövas ytterligare åtgärder för att säkerställa att luftkvalitetsmålen uppnås. Den åtgärd som Jens Holm tar upp - avgift för dubbdäcksanvändning - är inte statsrättsligt möjlig att införa i Sverige.
Ett sådant ekonomiskt styrmedel skulle i stället behöva utformas som en ny skattelagstiftning. En ny skatt införs inte lättvindigt, utan måste noga övervägas. En skatt ska bland annat vara samhällsekonomomiskt effektiv, rättssäker och proportionerlig. Om en skatt på dubbdäcksanvändning i tätort kan anses lämplig är den också sannolikt komplex att genomföra, svår att administrera och svår att kontrollera. En skatt är därför inte en åtgärd som kan införas och ge en effekt på kort sikt.
Jag ser allvarligt på problemen med luftkvaliteten i vissa tätorter. Inom Regeringskansliet pågår för närvarande en förutsättningslös beredning kring hanteringen av problematiken. Arbetet intensifieras nu, men jag kan för närvarande inte svara på när det kommer att vara klart.
Anders Borg (M):
Luftföroreningar är ett allvarligt samhällsproblem. Jens Holm lyfter nu fram sitt föregångsland Indien, där man gör viktiga insatser för miljön. Det är en intressant slutsats. Indien släpper ut 1,7 miljarder ton koldioxid, Sverige 50 000.
Indiens bnp är fyra gånger så stor som Sveriges, så de skulle kanske kunna släppa ut 200 000 ton koldioxid för att ha samma koldioxideffektivitet som Sverige. Koldioxidutsläppen i Indien har ökat med ungefär 5 procent per år. I Indien har man alltså subventioner när det gäller bränsle. I Sverige har vi koldioxidskatter. Jag är lite tveksam till om Indien är ett föredöme i förhållande till Sverige.
Jag är relativt övertygad om att luftkvaliteten i Sverige, i Stockholm, är väsentligt bättre än i Bombay eller för den delen någon annan indisk stad. Min egen erfarenhet av att vara i Indien är att luften är väldigt dålig, inte minst på grund av att man eldar med ved när man lagar mat. Sverige har i stället låga utsläpp tack vare kärnkraft, vattenkraft och andra viktiga investeringar. Men kärnfrågan här är: Vad ska vi göra åt föroreningar som följer av de dubbdäck vi har?
Jag delar naturligtvis Lars Beckmans hållning att vi måste ha dubbdäck i Sverige. Bor man på landet och kör på vintriga vägar måste man ha dubbdäck. Det måste även Vänsterpartiet ha en insikt om. Men om man säger nej till de viktiga väginvesteringarna, tillsammans med Miljöpartiet och Socialdemokraterna, blir det mer trafik i Stockholms innerstad. Då blir det sämre luft i Stockholm. Det måste vara den uppenbara konsekvensen av den politik som Jens Holm står för.
Han säger nej till centrala och omfattande bygginvesteringar. Han dömer inte bara byggnadsarbetare till arbetslöshet och lägger inte bara på kostnader på svensk ekonomi genom ett sämre transportsystem, utan han orsakar därmed också luftföroreningar för alla astmatiker och andra som lider av de här problemen i Stockholm. Då är frågan: Ska man överväga om man kan lära något av den norska modellen och pröva om det finns förutsättningar för att införa en skatt på dubbdäck i Sverige?
Ja, vi gör en bred beredning i Regeringskansliet, där alla alternativ är på bordet. Där ingår naturligtvis att man tittar igenom erfarenheterna från Oslo och möjligheten att införa en skatt på dubbdäck. Men vi är inte framme med den beredningen, och vi måste naturligtvis ta det här på det allvar som viktiga skattefrågor kräver. Men låt mig igen understryka att Sverige har en väldigt offensiv miljöpolitik. Vi har bland de bästa luftkvaliteterna.
Det är anmärkningsvärt att Jens Holm företräder ett parti som vill trycka in trafik i Stockholms innerstad och försämra luften genom att säga nej till viktiga väginvesteringar, tillsammans med Miljöpartiet och Socialdemokraterna.
Anders Borg (M):
Det finns en stark vilja bland Vänsterpartiets, Miljöpartiets och Socialdemokraternas företrädare att hävda att Sverige är ett dåligt land, ett land som inte fungerar, som är på fallrepet och som ofta framhålls som avskräckande exempel i övriga delar av världen. Nu fick vi en ny höjdpunkt i beskrivningen, nämligen att ingenting händer i Sverige på miljöområdet. Det sade Jens Holm i sitt inlägg.
Ingenting händer i Sverige, när koldioxidutsläppen i Sverige just nu minskar snabbast bland EU-länderna tillsammans med en handfull andra EU-länder. Det är Sverige som gör kraftfulla och långsiktiga insatser. När det gäller luftkvaliteten i Stockholm är det nu som de historiska satsningarna kommer. Det är tack vare att vi kommer att gå framåt med höjda trängselavgifter som vi kan betala för en historisk utbyggnad av tunnelbanan.
Det inträffade inte någon historisk utbyggnad av tunnelbanan under de år de rödgröna satt vid regeringsmakten. Då hade vi stagnation på området. Nu görs en historisk massiv utbyggnad av tunnelbanan. Jag är glad att Jens Holm välkomnar att alliansregeringen tar ansvar för Sverige och sköter landet väl, men vi gör också viktiga investeringar i förbifarten. Vi vill inte klogga igen Stockholm med bilar. Vi vill inte klogga igen Stockholm med luftföroreningar.
Men Miljöpartiet, Socialdemokraterna och Vänsterpartiet lämnar inget gemensamt besked. Vi får veta att det inte ska bli någon Förbifart om vi byter majoritet. Då ska projektet avbrytas, stoppas och överklagas och allt det som Vänsterpartiet, Miljöpartiet och Socialdemokraterna normalt sett står för när det gäller vägbyggnation. Trängselavgift, Förbifart och tunnelbana. Det är effektiva åtgärder.
Är vi beredda att titta på andra åtgärder, till exempel en skattelösning på trängselsidan som påminner om den som finns i Oslo? Ja, alla alternativ är på bordet. Vi kommer att pröva frågan noggrant. Vi gör det skyndsamt men naturligtvis på det sätt som krävs i termer av arbetsåtgång för att få ett gediget och grundligt arbete på plats. Det är därmed tydligt att regeringen tar ett stort ansvar för svensk miljöpolitik och svensk vägtrafik.
Anders Borg (M):
Peter Persson har frågat vilket ansvar regeringen tar för kommunsektorns långsiktiga ekonomi och en progressiv beskattning. Han har också frågat huruvida statliga skattesänkningar kommer att genomföras om Alliansen får förnyat förtroende i valet 2014. Regeringen tar ansvar för kommunsektorns ekonomi genom att bedriva en politik för full sysselsättning.
Eftersom skatteintäkterna svarar för ca 70 procent av kommunsektorns totala intäkter är det främst genom fler arbetade timmar som sektorns ekonomi kan stärkas. Det har skapats mer än 200 000 nya jobb sedan 2006, trots en ovanligt djup och långvarig lågkonjunktur; den återupprättade arbetslinjen har gjort skillnad. Det svaga konjunkturläget till trots förväntas kommunsektorn visa positiva resultat alla år 2014-2017.
Samtidigt ökar den kommunalt finansierade sysselsättningen. Sedan 2006 har regeringen dessutom tillfört kommunsektorn resurser i form av permanenta höjningar av statsbidragen samt 20 miljarder i tillfälliga konjunkturstöd under finanskrisen. Jobbskatteavdraget är den viktigaste reformen i regeringens arbete för att varaktigt höja arbetsutbudet, öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Regeringens politik har sänkt skatterna för framför allt låg- och medelinkomsttagare.
I och med jobbskatteavdraget har progressiviteten i skatteskalan, tvärtemot vad Peter Persson tycks tro, ökat sedan 2006. Jobbskatteavdraget har varit en viktig stimulans till hushållen i ett konjunkturläge där den internationella efterfrågan har varit svag. Regeringen bedriver en uthållig finanspolitik med säkerhetsmarginaler. I takt med att läget i ekonomin normaliseras ska Sverige tillbaka till balans och överskott.
Behovet av stimulanser avtar under 2015, och enligt Finansdepartementets prognoser kommer Sverige tillbaka till balans 2016 och överskott 2017. Mot bakgrund av att stimulansbehovet avtar och överskott behöver säkras kommer såväl förändringar på intäkts- som utgiftssidan i statens budget behöva finansieras krona för krona.
Anders Borg (M):
Ja, det är ofta i memoarer som sanningen kommer fram. I Kjell-Olof Feldts memoarer finns det ett öppenhjärtigt slutkapitel om vad som är Socialdemokraternas framtidsuppgift.
Den uppgiften är att säkra kärnan i välfärden genom att hålla koll på transfereringarna och klara en omfördelningspolitik byggd på bra utbildning för alla, bra barnomsorg och klara konkurrenskraft genom forskning och utveckling.
För att klara av det är den stora uppgiften att reformera transfereringssystemet med pensioner, sjukförsäkring, a-kassa och förtidspensioner så att de inte blir en gökunge som äter upp allt annat. Det är också en beskrivning av den politik som Göran Persson sedan genomförde i stor utsträckning. Att hålla kontroll på transfereringssystemen var det som förde oss ur krisen. Det är ingen unik insikt för Kjell-Olof Feldt och Göran Persson.
Det är samma insikt som alla socialdemokratiska regeringar som i dag styr i Europa har som utgångspunkt. Det är det som gäller i Holland, Österrike, Frankrike, Danmark och Finland. Men sedan finns det ett unikt socialdemokratiskt parti som har tagit Feldts bok, slängt ut den, satt på sig hörselkåporna - så att de slipper höra vad övriga socialdemokratiska debattörer i Europa säger - och valt vägen: Bygg ut bidragssystemen.
Bidrag, bidrag, bidrag, bidrag! Det är det enda socialdemokratiska valkampanjsslagord ni egentligen kan stå för. Det handlar om en idé om att trycka ut människor från arbetsmarknaden. Det är därför man hör mumlet om bidrag, bidrag, bidrag. Sluta tala om skola, forskning och utveckling! Stå för det ni står för: Höjda bidrag!
Anders Borg (M):
Roza Güclü Hedin och Anna Wallén har frågat mig varför regeringen har prioriterat skattesänkningar framför satsningar på infrastruktur och utbildning i budgetpropositionen för 2014. Regeringen prioriterar vid varje budgetproposition de åtgärder som kan förväntas ge störst samlad effekt för en bättre fungerande ekonomi. Sedan tillträdet 2006 har regeringen kunnat göra satsningar på både infrastruktur och utbildning samt kunnat sänka skatterna för framför allt låg- och medelinkomsttagare.
Detta har kunnat ske tack vare och som en del av en politik som har fokuserat på att få fler i arbete. En politik för fler i arbete behöver innefatta såväl sänkta skatter på arbete som infrastruktursatsningar och utbildningssatsningar. Sverige lägger betydande resurser på utbildning och infrastruktur. Regeringen har ökat resurserna på dessa områden. Våra utgifter för utbildning som andel av bnp är 25 procent högre än genomsnittet bland OECD-länderna. Antalet som börjar på högskolan har ökat sedan 2006.
Regeringen höjde i och med förra årets infrastrukturproposition satsningarna på infrastruktur med nära 20 procent till 522 miljarder kronor 2014-2025. De ansvariga planupprättarna i respektive län har för närvarande i uppdrag att föreslå planer för utveckling av den regionala transportinfrastrukturen. Regeringen ska därefter under våren 2014 fatta beslut avseende den nationella planen och länsplanerna. Regeringen har för 2014 lagt en offensiv budgetproposition.
Givet det svaga efterfrågeläget finns det ett behov av att under de närmaste åren stimulera efterfrågan. Vi satsar därför framför allt på att stärka hushållens ekonomi och därigenom tillväxten. Jobbskatteavdragen stärker vidare tillväxtförutsättningarna genom att göra det mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdragen bedöms på sikt öka sysselsättningen med 119 000 personer.