Ewa Björling (M):
Börje Vestlund har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att föreslå för att öka exporten eller minska den nedgång vi kan befara. Fru talman! Jag välkomnar intresset för den svenska exportens utveckling då svensk utrikeshandel utgör en hörnsten för vårt lands välstånd. För att svenska företag ska lyckas expandera, växa och anställa måste de erbjudas bra förutsättningar att handla med varor och tjänster i andra länder.
Som ett resultat av finanskrisen rasade vår varuexport 2009 med 17 procent, vilket ledde till en kraftig inbromsning i tillväxten och tusentals förlorade jobb. Det var viktigt med krafttag och nytänkande på exportfronten, därför presenterade jag 2010 en ambitiös vision för den svenska handelspolitiken.
Exporten återhämtade sig starkt under 2010 och 2011, men mot bakgrund av flera tunga orosmoln i horisonten lanserades ett program med 40 konkreta åtgärder för att bidra till ökad utrikeshandel. Jag kan här bara nämna några av dessa. I arbetet för ökad global frihandel arbetar vi bland annat för att få ett positivt avslut på WTO:s Doharunda samt för ett frihandelsavtal för it-varor och -tjänster samt teknologier.
För att öka handeln med strategiska marknader arbetar vi för ett frihandelsavtal mellan EU och USA, EU och Kanada och andra viktiga marknader. Likaså ökade vi anslaget för exportfrämjande till tillväxtmarknader som BRIC-länderna och Irak, med särskilt fokus på små och medelstora företag samt framtidsbranscher. Jag är glad att vi kunde enas med Socialdemokraterna om den satsningen.
Exportvisionen omfattar även att arbeta för en tydligare och positiv Sverigebild. Därför följer svenska ambassader nu en främjandekalender, där olika aktiviteter för Sverigebilden fokuserar på olika teman vid särskilda tidsperioder. Likaså är Sverige drivande för att skapa en öppnare och mer handelsvänlig EU-marknad, till exempel genom ett enhetligt EU-patent och att yrkesförbud och andra nationella regler inte får användas för att hindra tjänstehandeln.
För att förbättra hur exportresurser hemmavid används skapar vi en ny och vassare organisation för både export- och investeringsfrämjandet. En enig riksdag, förutom Socialdemokraterna, ställde sig bakom regeringens förslag på en sammanslagning av Sveriges exportråd och Invest Sweden. Utöver detta arbetar vi aktivt för att svenskar med internationell kompetens - våra kosmopoliter - bättre ska kunna bidra till företagens affärsmöjligheter.
Regeringen satsar även på att utveckla exporten i branscher med outnyttjad potential, som livsmedel, miljöteknik, de kreativa näringarna samt hälso- och sjukvård. Det rör sig om sektorer som är mindre konjunkturkänsliga än den traditionella industrin och som bidrar till att bredda exporten. Redan under finanskrisen stärkte vi det statliga exportkreditsystemet genom Exportkreditnämnden och AB Svensk Exportkredit.
Det gjorde att svenska företag kunde hitta finansiering av sin export trots att bankerna blev försiktigare med att ställa ut krediter. Behovet av statliga exportkrediter kvarstår, och vi arbetar nu för att även små och medelstora företag ska bli medvetna om dessa finansieringsmöjligheter. Fru talman! Läget i den globala ekonomin är fortsatt osäkert, och situationen slår också mot Sverige. Minskad efterfrågan i världsekonomin, inte minst i Europa, innebär särskilda utmaningar för svensk ekonomi.
Inte nog med det, vi ser oroande signaler på att protektionismen är på frammarsch i världen. Regeringen arbetar aktivt för att skapa förbättrade möjligheter för svenska företag att handla internationellt, inte minst inom ramen för arbetet med att genomföra de 40 åtgärder som hänger samman med exportvisionen.
Regeringen följer utvecklingen i vår omvärld noga, men i dagsläget behöver vi främst fokusera på att effektivt genomföra de åtgärder som vi tidigare identifierat inom ramen för vårt åtgärdsprogram. Många åtgärder är på god väg att genomföras, men mycket arbete kvarstår. Det är slutligen viktigt att understryka att hela regeringen arbetar för att stärka den svenska ekonomins internationella konkurrenskraft. Grunden är stabila offentliga finanser samt ett förbättrat jobb- och näringslivsklimat.
Särskilt värt att nämna i detta sammanhang är regeringens kommande satsningar på infrastruktur, forskning, utveckling och innovation samt sänkt bolagsskatt, vilka alla kommer att bidra till att stärka den svenska konkurrenskraften.