Karolina Skog (MP):
Jonas Jacobsson Gjörtler har frågat mig hur jag bedömer att Sveriges miljöpåverkan globalt kommer att förändras under kommande år och inom vilka sektorer jag kan se en ökad respektive minskad belastning. Vidare frågar Gjörtler vilka åtgärder jag och regeringen är beredda att vidta med anledning av detta. Svensk produktion och konsumtion leder till miljö- och klimatpåverkan såväl i Sverige som i andra länder.
Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Rika länder har historiskt sett stått för en stor del av klimat- och miljöpåverkan, och de måste nu gå före.
Eftersom Sverige har begränsad möjlighet att ställa krav på produktionen i andra länder är globala avtal och samarbeten av stor betydelse för att minska den globala belastningen. Sverige ska därför fortsätta att visa ledarskap för en hållbar utveckling och det globala miljö- och klimatarbetet, exempelvis när det gäller genomförandet av Parisavtalet och Agenda 2030 samt i bilaterala samarbeten.
En viktig del i Sveriges ledarskap är att driva teknikutveckling och ett starkt innovationsarbete. Det påverkar och driver utvecklingen mot grönare lösningar i hela världen, bland annat genom export av miljö- och resurseffektiva tekniker.
Med låga utsläpp i produktionen kan Sverige också bidra till att minska de globala utsläppen även om produktionen i sig ökar, i de fall den ersätter produktion med större belastning. Sverige kan bidra till en positiv utveckling och minska den globala belastningen genom insatser inom en rad områden. En av regeringens prioriteringar är att ställa om till en cirkulär ekonomi.
Detta innebär att beakta produkters hela värdekedja för att minska klimat- och miljöpåverkan och öka resurseffektiviteten, oavsett om produkterna produceras i Sverige eller i andra länder.
Åtgärder som bidrar till hållbar konsumtion och produktion och en cirkulär ekonomi presenteras i en rad av den svenska regeringens nyligen antagna strategier, till exempel strategin Smart industri, exportstrategin, livsmedelsstrategin, strategin för hållbar konsumtion och Samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi.
Målen för livsmedelsstrategin är bland annat en ökad total livsmedelsproduktion och en ökad andel ekologisk produktion samtidigt som målet ska bidra till hållbar utveckling i hela landet. Med låga växthusgasutsläpp i produktionen av olika livsmedel kan Sverige bidra till att minska de globala utsläppen, i de fall den ersätter livsmedelsproduktion med högre utsläpp.
Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. Det finns en enorm efterfrågan på ekologiska livsmedel, och det råder i dag brist på flera svenska ekologiska produkter. För andra sektorer, såsom tillverkningsindustrin, ska råvaruproduktionen vara hållbar. Vidare ska material och produkter återanvändas, återvinnas, repareras och uppgraderas i allt högre grad.
Regeringen har bland annat infört skattereduktion och sänkt moms för att öka reparationer av produkter. Förändrade konsumtionsvanor är ett sätt att minska miljöpåverkan.
Regeringen avser därför att i högre utsträckning beakta konsumtionens konsekvenser för miljön genom att bland annat öka kunskaperna om konsumtionens konsekvenser, såväl nationellt som globalt stimulera beteendemönster som beaktar hållbarhetsaspekter samt främja ett effektivt utnyttjande av resurser.
Därmed minskar konsumtionens negativa miljöeffekter, och förutsättningar skapas för en hållbar tillväxt. I enlighet med strategin för hållbar konsumtion ska regeringen inrätta ett forum för miljösmart konsumtion och för att stimulera miljösmarta konsumtionsmönster. Det är regeringens ambition att miljömålen ska nås.
Arbetet med att nå målen har intensifierats, och allt fler aktörer i samhället är involverade i olika typer av miljöarbete. Samtidigt finns stora behov av ytterligare åtgärder för att ställa om samhället och uppfylla målen. Regeringen vill därför öka takten i genomförandearbetet.