Per Bolund (MP):
Jag håller fast vid de ståndpunkter som jag har framfört redan tidigare i debatten. Det är viktigt att vi utvärderar alla delar av den ekonomiska politiken. Det görs också med Riksbankens beslut. Men det är riksdagen som har till uppgift att genomföra den typen av granskningar och inte regeringen.
Jag kan konstatera att finansutskottet och riksdagen gör det arbetet i total enighet, vilket verkligen borgar för att det finns ett gediget arbete bakom den bedömningen. År 2017 konstaterade utskottet: Riksbanken fortsätter att föra en extremt expansiv penningpolitik under 2016 för att få upp inflationen mot inflationsmålet.
Utskottet konstaterade också att inflationen och inflationsförväntningarna fortsatte att stiga under 2016 bland annat till följd av stigande energipriser. Däremot låg inflationen fortfarande en bra bit under inflationsmålet på 2 procent under 2016 och långt under målet för hela utvärderingsperioden 2014-2016. Utskottet konstaterar dock att resursutnyttjandet i ekonomin fortsatt att stiga till följd av den expansiva penningpolitiken samtidigt som arbetslösheten gått ned ytterligare.
Man kan konstatera att finansutskottet har gjort en granskning av Riksbanken och den penningpolitik som man har fört. Som jag sa i mitt inledningsanförande har jag ingen anledning att göra några andra bedömningar än de som utskottet har gjort och som riksdagen har ställt sig bakom. Det är inte konstigt att det görs olika prognoser över den ekonomiska utvecklingen och att man därmed tar hänsyn till de olika underliggande faktorer som påverkar ekonomin.
Det är många olika nationella myndigheter som gör prognoser. Även Finansdepartementet gör självklart prognoser. Jag tycker inte att det är någonting anmärkningsvärt över huvud taget. Det är viktigt att vi följer förändringar som görs i regelverket och framför allt i hur det implementeras. Det är viktigt att man gör den typen av analyser med ett gediget underlag och i en samlad diskussion.
Man kommer självklart också in på: Vilken typ av mål är det som Riksbanken arbetar efter? Hur följs det målet i Riksbankens penningpolitiska beslut? Den diskussionen behöver föras. Det är också bra att vi nu har forum att föra diskussionen i, nämligen Riksbankskommittén. Vi har där väldigt gedigen kunskap i termer av alla de experter som är knutna till Riksbankskommittén.
Vi har också representanter för de politiska partierna för att kunna föra en förtroendefull och genomgripande diskussion om de här väldigt avgörande frågorna. Det är en dålig idé att stå här i Sveriges riksdag och börja föra en diskussion eller debatt om de frågorna. Låt oss i stället ägna vår tid och kraft åt att hitta gemensamma nämnare, gemensamma ställningstaganden, i Riksbankskommittén som är tillsatt för att hantera den här typen av frågor.
Jag är därför lite förvånad över att Niklas Wykman i stället väljer att lyfta fram de frågorna i form av en interpellationsdebatt. Interpellationsinstrumentet är otroligt viktigt för demokratin. Det är också viktigt för att vi ska ha en fungerande granskning av regeringens arbete. Men då ska frågorna helst handla om regeringens arbete och regeringens beslut. Det handlar inte om att ha ett allmänt tyckande eller liknande. Det handlar om att granska vad regeringen har gjort.
I det här fallet när det gäller Riksbanken är det tydligt enligt den svenska konstitutionen att det är riksdagen som är den granskande instansen som ska följa Riksbankens arbete. Jag ser inte någon anledning att ha någon avvikande mening mot den riksdagen har kommit fram till.