Per Bolund (MP):
Som sagt: Låt oss ta debatten om hur väl den förra regeringen skötte den ekonomiska politiken en annan gång! Men Niklas Wykman vill ha exempel. 75 miljarder i skulder, som vi fick ta över, är ett tydligt exempel. Vi tvingas nu steg för steg betala av på den skuld som har byggts upp och gå tillbaka till balans i statsfinanserna.
En annan sådan aspekt är just vad som är de bakomliggande orsakerna till att vi har haft en sådan kraftig uppgång på bostadsmarknaden. Man kan väl inte blunda för att det har varit en väldigt låg byggtakt under de åtta år som alliansregeringen satt vid makten. Dessutom kan Finansinspektionen, när man går tillbaka till de bakomliggande orsakerna, visa att en ganska stor del bygger på beslut som fattades under den förra regeringens tid.
Det handlar till exempel om att man tog bort fastighetsskatten, vilket gav ökat utrymme för att i stället öka skuldsättningen, som har lett till ganska kraftigt ökade bostadspriser. Det handlar också om att man har avreglerat eller snarare sålt ut hyresrätter av ideologiska skäl i många storstadsområden i vårt land. Det har också bidragit till att hushållens skuldsättning har ökat.
Niklas Wykman får se att det också har gjort sitt för att åstadkomma den situation vi nu är i. Niklas Wykman efterlyser ledarskap från regeringens sida. Det är någonting som vi väldigt gärna levererar och också har levererat. Vi har nu gått fram med ett amorteringskrav. Vi ger Finansinspektionen det mandat som man väldigt tydligt har eftersträvat.
Man gick tillsammans ganska unikt ut från de tre ansvariga myndigheterna, Riksbanken, Riksgälden och Finansinspektionen, och sa: Det här är ett verktyg som vi verkligen behöver. Vi har nu tillsammans i bred förankring i Sveriges riksdag sett till att det verktyget kommer på plats. Det här är inte någon bostadspolitisk debatt. Vill man prata bostadspolitik kanske man ska rikta en interpellation till bostadsminister Mehmet Kaplan i stället.
Men det är väl känt att vi ger en kraftig stimulans för att bygga det som det kanske på bostadsmarknaden är mest brist på, nämligen små och effektiva hyresrätter. Vi har nu en stimulans för att se till att det marknadsmisslyckande som har rått kring hyreslägenheter kan repareras. Det handlar till exempel också om att sanera mark för att kunna öka bostadsbyggandet, och vi ger ersättning till de kommuner som har en ambition att ta sitt bostadsförsörjningsansvar och ser till att det tas fram detaljplaner.
Vi har tagit mycket stora steg när det gäller att få en bättre fungerande bostadsmarknad redan efter ett år i regeringsställning. Jag vet att bostadsministern arbetar vidare med att minska regelbördan och regelkrånglet när det gäller bostadsbyggande. Det pågår en väldigt aktiv politik när det gäller att få igång ett ännu bättre bostadsbyggande än vad som redan är fallet. Men jag vill gå tillbaka till det som interpellanten ställer frågor om: Vad händer om till exempel ränteläget förändras kraftigt?
Riksbanken är självständig, och jag kommer inte i den här debatten att diskutera hur de fattar beslut om räntan, utan det får de besluta om på egen hand. Däremot visar deras prognoser på att det med stor sannolikhet kommer att vara väldigt låga räntor under överskådlig tid framöver. Man ska alltså inte ropa varg och skrika för mycket om att vi kanske får ett ränteläge på 6 procent. Det känns i dagsläget ganska långt borta. Men samtidigt har bankerna ett stort ansvar när de ger lån.
Det handlar om att de kontrollerar att kunderna har kapacitet att betala betydligt högre räntor än dem som gäller i dag på bostadsmarknaden. Det ska finnas en robusthet i systemet, och de ska ha kunder som klarar av även ekonomiska störningar. Vi har från myndigheternas och regeringens sida ständigt en dialog med bankerna så att de faktiskt ställer relevanta krav och ser till att det finns en betalningsförmåga hos kunderna.