KBLab/rixvox huggingface dataset:
Roza Güclü Hedin (S):
Camilla Waltersson Grönvall får mig att gråta, för min son slutar också snart i förskolan och ska börja i förskoleklass. Jag känner med dig. För övrigt vill jag säga: Tack för ett väldigt bra anförande! Det märks och har framgått många gånger i den här kammaren att du verkligen brinner för de här frågorna. Därför är det särskilt roligt att stå här och debattera med dig.
Du lyfter fram vikten av att ha fler lärare i förskolan: förskollärare. Det är därför som jag blir lite förvånad. Det första, i princip, som alliansregeringen gjorde 2006, när man tog över makten efter oss, var nämligen att ta bort 2 miljarder kronor från skolan. Det motsvarar ungefär 6 000 lärare.
Mot den bakgrunden, herr talman, är det väldigt tråkigt att det du säger här inte känns riktigt på riktigt. Sedan har jag en fundering. Varför fanns det ingenting om att öka personaltätheten i er budget som röstades igenom i höstas?
Till skillnad från er hade vi en satsning på fler speciallärare och specialpedagoger - fler lärare inom skolan. Men från er sida fanns det ingenting, Camilla Waltersson Grönvall. Jag undrar helt enkelt: Är det på riktigt? Är förskolan på riktigt? Är den viktig för er? Och är ni beredda att försvara dess pedagogik och dess värde inom svensk skola?
Roza Güclü Hedin (S):
Tack, Camilla Waltersson Grönvall, för svaret! Jag hör vad du säger. Det gör mig ännu mer angelägen om att lyfta fram det faktum att er budget var tom på pengar gällande investeringar i fortbildning och kompetensutveckling för förskollärare. Det finns en satsning på fortbildning, Camilla Waltersson Grönvall.
Men den gäller inte de förskollärare som jobbar i förskolan, utan den satsning ni har gäller enbart de förskollärare som kan tänkas bli grundskollärare och så småningom ta över förskoleklassen och barnen som är över sex år. Ni tog bort 127 miljoner för fortbildning av förskolepersonal i förskolan.
Hur förklarar Camilla Waltersson Grönvall det? Och hur rimmar det med de OECD-rapporter som vi båda har läst? Där betonar man att hög kompetens hos personalen har ett starkt samband med läranderesultatet hos barnen. Det gäller i synnerhet personalens förmåga att skapa goda pedagogiska miljöer som gör skillnad för barnen.
De 127 miljoner som försvann när er budget röstades igenom hade kunnat göra stor nytta i fråga om det pedagogiska innehållet i förskolan för att våra allra minsta skulle kunna få en bra start på det livslånga lärandet.
Roza Güclü Hedin (S):
Tack, Camilla Waltersson Grönvall! När jag satt här och lyssnade på ditt anförande lyfte du fram en hel del frågor i ett oerhört högt tonläge, måste jag säga. Jag blev något så fruktansvärt provocerad. Jag ska till att börja med bemöta din fråga när det gäller Förskolelyftet.
Jag håller med om att det är otroligt viktigt, och man har genomfört väldigt mycket. Vi har också satsat på Förskolelyftet. Men vi satsar också på förskolechefernas kompetensutveckling just nu, för vi ser att behovet finns att se till att kvaliteten genomsyrar alla delar i förskolan. Det är intressant att du tar upp Förskolelyftet, för i er budget kunde jag inte se att ni satsar på Förskolelyftet eller fortbildning för förskollärare.
Ni pratar ingenting om att bredda eller utveckla det, så jag tycker att det är intressant att du lyfter fram det här och nu. Det är intressant att Camilla Waltersson Grönvall sitter här och lyssnar på det förskolefientliga partiet Sverigedemokraterna, som pratar om att vi ska vrida tillbaka klockan, att anhöriga ska ta hand om sina barn hemma, utan att bemöta det genom att ta en replik på Sverigedemokraterna.
Du riktar fokus mot ett parti som i 40-50 år har infört oerhört många viktiga reformer för ett jämställt arbetsliv, för att kvinnor ska komma ut i arbete och slippa ta hela ansvaret för familjen. Vi har gjort oerhört mycket, och Camilla Waltersson Grönvall riktar fokus på mig och Socialdemokraterna men ingenting på det förskolefientliga partiet Sverigedemokraterna.
Varför är det så?
Roza Güclü Hedin (S):
Man kan ju tro att ni moderater åstadkom väldigt mycket under de åtta åren som ni satt vid regeringsmakten. Lite självkritik, snälla! Camilla Waltersson Grönvall är i alla fall en av de borgerliga politiker som jag vet brinner för de här frågorna. Men ni har haft åtta år på er och har inte gjort någonting. Visst, ni har reviderat läroplanen - absolut. Det var väl dags eftersom den infördes 1998. Men någonting annat har ni faktiskt inte gjort.
Jag kan nämna Barnstugeutredningen, införandet av allmän förskola, införandet av maxtaxa för att alla barn ska ha möjlighet att gå i förskolan. Nu inför vi riktlinjer för att minska barngruppernas storlek. Vi tillför 830 miljoner för att huvudmännen ska kunna stimuleras till att göra förändringar som ökar kvaliteten i förskolan. Vi satsar på kompetensutveckling och fortbildning av förskollärare.
Vi utbildar inte bort förskollärare så att de ska kunna bli grundskollärare, utan vi fokuserar på förskolepedagogiken som väldigt viktig. Vi satsar på förskolechefers kompetensutveckling för att de ska kunna genomföra ett bra arbete.
Vi utökar yrkesprogrammen för att fler barnskötare ska kunna utbildas så att vi på så sätt får fler händer i förskolan - människor som kan ta hand om våra barn och ge dem en bra pedagogisk omsorg. Det är en mängd satsningar som vi gör. Men vad har ni gjort under de åtta åren? Det räcker inte att stå här i dag och säga att vi inte gör någonting.
Jag vill påstå att socialdemokratin har betytt oerhört mycket för förskolan och Sverige.
Roza Güclü Hedin (S):
Jag tror att Annica Eclund missuppfattade mig i replikskiftet.
Alternativ - absolut, och det finns också i dag. Kommunerna hjälper i dag de föräldrar som särskilt önskar andra alternativ och bistår med den möjligheten. Och jag tycker att öppen förskola är ett fantastiskt bra komplement till den allmänna förskolan.
Är det så att man har särskilda behov och kommunen och huvudmännen inte har möjlighet att bemöta behoven ser jag inte något problem med andra typer av verksamheter som dagbarnvårdare, tidigare kallade dagmammor.
Roza Güclü Hedin (S):
Jag tackar Annika Eclund. Så länge verksamheten uppfyller de krav vi ställer i skollag och läroplan kan man ha vilken verksamhet som helst. Jag har inga problem med det. Jag har självklart inte heller några problem med att familjen tar hand om sina barn. Jag tar också hand om mina barn. Men det allmänna, våra gemensamma resurser, har vi valt att satsa på förskolan.
Vi har satsat mycket resurser och skattemedel på att bygga upp en förskola med en fantastiskt bra pedagogik som grund. Förskolan ska också förbereda våra barn för den framtida skolgången. Jag satsar därför hellre resurserna på att förbättra och utveckla kvaliteten i den befintliga förskolan. Men alternativet barnomsorgspeng ska finnas i befintlig form.
Roza Güclü Hedin (S):
Jag vill ställa min fråga till utbildningsminister Gustav Fridolin. Vi ser att användandet av it i skolan medför stora möjligheter både som ett pedagogiskt verktyg i undervisningen och som ett administrativt verktyg för lärare och personal. Man kan påvisa it-undervisningens positiva effekter just när det gäller skolresultat, men man kan också se att det ser väldigt olika ut när det gäller likvärdigheten i användandet.
Detta beror mycket på att man kanske inte har en genomtänkt pedagogik, en it-plan eller tillräckligt god infrastruktur. Mycket bygger på att skolledarna och lärarna har den kompetens som krävs och att de har förutsättningar och intresse. Min fråga till utbildningsministern är: Vilka tankar har man om den nationella it-strategin, specifikt med fokus på att öka och säkerställa likvärdigheten och jämlikheten mellan skolor?
Roza Güclü Hedin (S):
Tack för svaret! Det finns en hel del forskning på detta område. År 2009 rapporterade OECD att det finns tydliga statistiska samband mellan it-användandet i hemmet och 15-åringars resultat i matematik. Det intressanta är att den största uppmätta effekten fanns bland elever från hem med lågutbildade föräldrar. Detta visar den kompensatoriska effekten och understryker vikten av att fortsätta att jobba vidare med dessa frågor.
Hur ser ministern på det kompensatoriska uppdraget kopplat till it och it-strategin?
Roza Güclü Hedin (S):
Tack, Camilla Waltersson Grönvall, för frågan! Jag tycker att Daniel Riazat på ett bra sätt beskrev att detta är en myt som bildats om att vi utifrån en utredning skulle vilja stänga skolor. Man måste se till syftet med utredningen. Målet är att se till att de skattemedel som vi förfogar över ska gå till rätt saker.
De ska gå till våra barn och unga och till omsorg om våra äldre och sjuka. Att utreda på vilket sätt man ska garantera att pengarna och skattemedlen går till det som de är till för ser jag inte som ett problem. Att utifrån detta måla upp en bild av att vi vill stänga skolor blir direkt felaktigt.
Jag förstår dock att Camilla Waltersson Grönvall, Moderaterna och Alliansen driver frågan i riksdagens kammare när det sitter 40 näringslivsrepresentanter på Svenskt Näringsliv som dagligen lobbar för frågan. Det är ytterst tragiskt. Det finns något annat jag vill ta upp. Ett annat samarbete har börjat ploppa upp.
Jag läste i Dagens Opinion att Stefan Jakobssons favorit är du, Camilla Waltersson Grönvall. Med tanke på de samarbeten som finns här i kammaren och eftersom jag inte har möjlighet att ställa frågan till övriga allianspartier undrar jag om detta kommer att påverka er syn på exempelvis jämställdhetsområdet.
Delar ni den skolanalys som Sverigedemokraterna gör? Hur mycket kommer ni att samarbeta inom detta område?
Roza Güclü Hedin (S):
Camilla Waltersson Grönvall vet att jag inte kan svara på den frågan här. Utredningen är inte färdig. Slututredningen är inte presenterad. Men jag delar inte skräckscenariot. Jag håller med om att det finns fantastiskt många bra friskolor och friförskolor. Jag har också besökt dem. Vi har många i mitt hemlän.
Det vi är emot är att övervinster tas ut och placeras i ett annat land på en ö, så att pengarna inte kommer åter in i systemet. Men jag vill inte diskutera det, för vi har få sekunder kvar att prata om förskolans viktiga område.
Jag vill att Camilla Waltersson Grönvall utifrån sitt anförande ger mig ett svar på varför man inte tycker att likvärdigheten och skolors möjligheter till utveckling ska fortsätta genom Samverkan för bästa skola. Det är en satsning som ni inte alls tycker är bra. Ni vill inte satsa de 600 miljoner som vi har lagt på Samverkan för bästa skola.
Varför vill ni inte ge skolor möjligheten att utvecklas, bli bättre, ta vara på elevers förutsättningar och kunskaper och säkra deras framtida skolgång?
Roza Güclü Hedin (S):
Frågan om samarbete tycker jag är väldigt viktig ur flera perspektiv, framför allt för att jag tror att det moderata partiet och Sverigedemokraterna egentligen inte delar värderingar fullt ut.
Därför är det väldigt viktigt för mig som socialdemokrat när ett samarbete mellan de här partierna uppenbarligen förs öppet och transparent. Stefan Jakobsson har i Dagens Opinion sagt att man för samtal, fikar och allt vad man nu gör tillsammans. Jag är såklart orolig för hur svensk skola och utbildning kommer att se ut om samarbetet fördjupas.
Det var av den anledningen jag ställde frågan hur man kan samarbeta med er. Ni har en helt annan uppfattning om hur skolan ska se ut. Så är det. Sverigedemokraterna vill ha en uppdelad skola. Sverigedemokraternas ord om integration är inte aktuella och relevanta i en diskussion om skolan. Där vill ni inte att barn ska integreras.
Ni vill inte att barn ska mötas, ni vill separera barn och så vidare. Det vore därför väldigt olyckligt om Moderaterna samarbetade med er på olika punkter inom utbildningspolitiken. Det ser jag som en fara, och jag är väldigt rädd för den utvecklingen inom svensk skola.
Roza Güclü Hedin (S):
Jag ska inte ställa några ytterligare frågor i det här replikskiftet, men jag glömde svara på frågan om den fria leken. Robert Stenkvist hänvisade till forskning, tror jag att det var. Det är faktiskt lite intressant.
I en av era motioner om jämställdhet och förskola skriver ni att svensk skola inte ska vara "ett socialt könsexperiment som år efter år följer regeringens nya teorier om varför pojkar inte ska leka med färgen blå, eller tvingar pojkar till att hoppa hopprep". I motionen använder man inte forskning, beprövad kunskap eller studier, utan hänvisar till eget tyckande.
Det börjar i och för sig bli ganska vanligt i Sverige och i världen - jag ska inte nämna några länder - att man tycker något och tror sig äga sanningen. Man kan tycka att det här sociala "könsexperimentet" med färger och så vidare innebär en styrning. Jag ser det för min del som frihet. Min dotter ska kunna säga att hon vill bli brandman när hon blir stor.
Och då kommer inte jag att säga åt henne: Nej, vet du vad, du ska göra någonting annat på rasten och på din fria tid i skolan! Det är det här som är skillnaden. Vi som vuxna har ett enormt ansvar. Vi formar barnen utifrån våra egna uppfattningar om hur världen ser ut eller bör se ut. Återigen är det fråga om värderingar. Det är här det blir så verklighetsfrånvänt, skulle jag vilja säga.
Jag hoppas verkligen att man i framtiden när man producerar motioner faktiskt ser till forskning. Vi har fantastiska forskare som pekar på det här "könsexperimentet", som Sverigedemokraterna och Robert Stenkvist tycker är regeringens påhitt. Så är det inte. Det är verkligheten.
Roza Güclü Hedin (S):
Jag tackar Maria Stockhaus för detta. Jag tycker också att det är mycket positivt att vi har samma ambition i denna mycket viktiga fråga. Precis som jag sa i mitt anförande kan man i propositionen läsa att det är fullt möjligt att erbjuda lovskola i de lägre årskurserna. Det är då helt enkelt upp till huvudmännen om det behövs. Denna proposition och detta betänkande är mycket väl avvägda.
Man har såklart tagit till sig olika svar från remissinstanserna. Men man har kommit fram till att det är mycket viktigt att fokusera på just årskurs 8 och årskurs 9 utifrån den risk det kan medföra om en elev inte når behörighetskraven och på så sätt inte blir behörig till ett nationellt gymnasieprogram.
När det gäller huruvida man ska ha lovskola i juli och augusti måste man någonstans, om inte skydda eleverna - det är fel ord - ändå se till att eleverna i anslutning till ordinarie skoltid och termin får det stöd som de behöver så att de helt enkelt får ett sommarlov.
Det är mycket viktigt att man fokuserar och koncentrerar sig till denna tid i juni, så att dessa elever får sommarlov i juli och augusti likt övriga elever.
Roza Güclü Hedin (S):
Jag delar alltså Maria Stockhaus uppfattning att det är väldigt viktigt att man satsar tidigt, och det är också därför som den här regeringen har gjort stora satsningar på tidiga insatser. Det innebär att vi har satsat på mer personal inom skolan, mindre klasser och mindre barngrupper i förskolan, vilket har resulterat i att 2 800 barngrupper har blivit mindre. Vi satsar på fler speciallärare, fler specialpedagoger, och vi satsar på Läslyftet och kompetensutveckling.
Jag kan räkna upp mängder med insatser som regeringen gör för att just satsa på barn och elever tidigt så att de ska klara hela sin skolgång. Det är väldigt viktigt att lyfta fram det i debatten. Jag tycker att man fastnar lite i när och hur. Skolorna och huvudmännen har möjlighet att erbjuda lovskola tidigt om de så önskar och ser att det finns ett behov.
Skyldigheten har man dock från årskurs 8 och 9. Det är också väldigt viktigt att lyfta fram att den moderatledda regeringen satsade 20 gånger mer på skattesänkningar än på skolan.
Det är viktigt, därför att en jämlik skola får vi genom gemensamma resurser, och därför kommer vi att fortsätta att satsa på fler tidiga insatser, en bättre lovskola och på framtidens barn.
Roza Güclü Hedin (S):
Tack, Stefan Jakobsson, för frågan! Det är såklart viktigt att se till forskningen när det gäller nya förslag, det håller jag helt med om, men det här är inget nytt förslag utan en skärpning av vad som redan gäller. Att det ska bli en skyldighet att erbjuda lovskola är för att vi vill se en likvärdighet inom svensk skola. 80 procent av landets kommuner använder sig redan av den här möjligheten, och därför är det väldigt viktigt att vi härifrån garanterar att man även får det i de återstående 20 procenten av kommunerna.
Detta kan vi alltså vara överens om: Det är inget nytt förslag, utan det är en satsning för att hjälpa och stötta de elever som behöver lite extra stöd i sin undervisning för att kunna klara behörighetskraven och på sikt också komma in på ett gymnasium. När det gäller en analys huruvida det har gått bra eller inte för de här eleverna kan jag inte svara på det.
Däremot har jag mött elever som har gått i sommarskola hemma i min egen kommun, och de har tydligt sagt att det har hjälpt dem och stöttat dem i de delar som de inte klarade av. Jag skulle alltså kunna säga det har gått bra för i alla fall dem som jag har mött.
Roza Güclü Hedin (S):
Min fråga går till Mikael Damberg. Vi har i dag en situation med ungefär 100 000 lediga jobb. Samtidigt misslyckas näringslivet med ett av fem rekryteringsförsök. Välfärden har väldigt svårt att hitta personal. Fyra av tio företag skjuter upp en planerad expansion. Arbetsförmedlingen och Tillväxtverket beskriver en skriande brist på yrkesutbildad personal.
Samtidigt kan vi se att intresset för våra yrkesutbildningar minskar. År 2025 beräknar SCB att det kommer att saknas 34 000 gymnasialt utbildade inom teknik och tillverkning, varav 26 000 inom industri. Det kommer att saknas 9 1⁄2 tusen inom fordon och över 80 000 inom hälso och sjukvård och den sociala sektorn. Hur tänker regeringen möta upp detta och se till att matchningen sker?
Roza Güclü Hedin (S):
Tack för svaret! Jag lyssnade intresserat på partiledardebatten i går. Anna Kinberg Batra målade upp en dyster bild av företagen. Hon beskrev inte problemen utifrån vad jag gick in på i mitt inlägg, utan hon sa bara: Skatt, skatt, skatt! Hon antydde att vissa människor inte vill jobba. Jag hörde inte något om satsning, och jag hörde inte något om framtidshopp för unga, för våra nyanlända och andra som behöver en adekvat utbildning för att ta de jobb som de behövs till för vårt gemensamma samhällsbygge.
Vad skulle en borgerlig regering innebära för välfärden, och vad kan deras politik göra för att möta behoven?
Roza Güclü Hedin (S):
Jag förstår att det är svårt att förstå varför jag säger att ingen ska lämnas efter eller att alla barn ska få ta del av en bra förskola. Jag tycker att detta är väldigt viktigt, för jag tror på förskolans pedagogik. Jag tror på att förskollärarna och barnskötarna är bäst lämpade att sköta det pedagogiska och ge våra barn rätt förutsättningar att klara sin skolgång.
Det finns forskning som säger att de barn som har gått på en förskola med hög och bra kvalitet också är de barn som klarar sig bättre i skolan efteråt. Men forskning är kanske inte alltid någonting som Sverigedemokraterna lyfter upp som det allra viktigaste.
Ni blundar medvetet för mycket av den forskning som bedrivs vid våra universitet och högskolor för att den inte passar er världsbild. Det är oroväckande när man i utbildningsutskottet påstår att jämställdhet och arbetet mot strukturer och normer inte är bra för att barn ska få vara barn.
Jag tycker att detta är väldigt olyckligt. Jag lyssnade här tidigare på Stefan Jakobssons anförande och hade väldigt svårt att koncentrera mig. Det känns som att mycket är eget tyckande, och det finns en stor brist på forskning och evidensbaserad grund i det ni säger.
Roza Güclü Hedin (S):
Nu blev jag påmind om att Stefan Jakobsson även talade om att staten ska ta ett större ansvar över skolor och förskolor. Samtidigt säger han att de har väldigt stor koll på hur det är där ute för att de har lokalpolitiker som står med ena foten i kommunen och gör ett väldigt bra jobb. Jag måste säga att jag blir lite förvirrad. När det gäller jämställdhetspolitiken vill jag också säga något. Anledningen till att jag och alla andra kvinnor finns här i lokalen är en medveten feministisk politik.
Vi kvinnor har fått kämpa oss igenom så mycket för att kunna vara här. Om Sverigedemokraterna hade fått styra och backa tillbaka bandet skulle ingen av oss vara här, för saker händer inte av sig själva. Det finns vissa strukturer som väldigt många män gärna vill hålla kvar vid. Jag talade om att vi ska minska barngrupperna.
Vi ska såklart göra det attraktivt så att fler söker sig till förskollärar- och barnskötaryrket. Barngrupperna ska vara mindre så att man kan fokusera på sitt uppdrag och ge den omsorg och det stöd som barnen och eleverna behöver. Nu blir min fråga retorisk eftersom detta är slutreplik. Jag blir dock väldigt provocerad när Sverigedemokraterna drar bort 9 miljarder för Sveriges kommuner. Stefan Jakobsson skakar på huvudet men så är det. Vi kan läsa det i er budget. Det är hur enkelt som helst.
Det kan alla här inne göra. Hur kan detta bidra till att vi fortsatt ska kunna utveckla den svenska förskolan? Hur kan detta bidra till att fler söker sig till barnskötar- och förskolläraryrket? Jag får inte detta att gå ihop.
Roza Güclü Hedin (S):
Jag önskar ibland att Moderaterna och borgerligheten lade lika mycket kraft och energi på att lägga fram bra förslag på hur vi ska utveckla den svenska förskolan som på att försvara friskolekoncerner - stora koncerner som gör vinst på våra gemensamma resurser. Vi har haft den här debatten.
Även Daniel Riazat har tagit den. Låt mig vara tydlig med vart våra gemensamma resurser ska gå. De ska gå till skolorna och förskolorna. De ska återinvesteras i en verksamhet av bra kvalitet. De ska inte gå till vinster. Där kan vi sätta punkt.
I ditt huvudanförande, Maria Stockhaus, lyfte du fram väldigt mycket positivt om förskolan. Du talade om att säkerställa att läroplanen är likvärdig. Du pratade om lärartäthet, precis som du gör nu, om att förskollärarna ska bli fler och så vidare.
Att friskolorna eventuellt kommer att läggas ned är bara skrämselpropaganda, men du måste titta på antalet obehöriga inom förskolan i friskolor. Det är lägre lärartäthet och lägre andel behöriga lärare. Hur ska den ekvationen gå ihop?
Roza Güclü Hedin (S):
Vi vill säkra kvaliteten i välfärden genom att införa en vinstbegränsning. Det är det regeringen vill. Maria Stockhaus! Jag vill återkomma till ditt huvudanförande, där du kallade oss populistiska. Det gällde frågan om barngrupperna. Jag har läst era motioner.
Ni vill som bekant, som det står i era motioner, öka antalet timmar i barnens vistelsetid i förskolan. Jag tycker att det blir lite märkligt när ni pratar om populism. Vi försöker verka för att öka kvaliteten, minska barngrupperna, införa riktmärken och satsa pengar för att man ska kunna investera i fler förskollärare och barnskötare.
I Stockholm ser Socialdemokraterna till att möjliggöra för barn att få fler timmar på förskolan. Vet du vad Moderaterna i Stockholm gör då? Jo, de skriker rakt ut. Innan ni kommer och lägger populistiska motioner i riksdagen kanske ni borde tala med era kamrater i Stockholm.