KBLab/rixvox huggingface dataset:
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Den nordiska arbetsmarknaden har tjänat oss väl, men under pandemin har den fått sig en rejäl knäck med stängda gränser och människor som blivit utan inkomst - inte för att de blivit arbetslösa utan för att de hamnade på fel sida om gränsen. När gränserna öppnades igen var förhoppningen att vi skulle hitta tillbaka till det goda samarbetet. Men det har visat sig att många av dem som tidigare hade sin arbetsplats i ett annat nordiskt land inte vågar återvända. De litar inte på att en liknande situation inte uppstår igen.
Det behövs mer än fina ord i regeringsförklaringar. Det behövs en försäkring. Norges statsminister Jonas Gahr Støre sa under Nordiska rådets session att han kan tänka sig ett avtal mellan de nordiska länderna som tydliggör vem som ansvarar för att människor inte förlorar sin inkomst nästa gång en regering väljer att stänga gränserna. Kommer statsminister Magdalena Andersson också att verka för att ett sådant avtal tas fram?
Det behövs för att återupprätta förtroendet för vår viktiga nordiska arbetsmarknad.
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Jag avser att ställa min fråga till försvarsminister Peter Hultqvist. Det råder passkaos i Sverige. Köerna är långa, och på flera ställen finns inga lediga tider före augusti. Det här är ett problem för dem som vill åka på semester, men det är även ett problem för Försvarsmakten. Just nu förbereder sig ett antal tjejer och killar på att tjänstgöra i Mali. För att fullgöra sina åtaganden behöver de giltiga pass. De som saknar pass sitter nu och letar tider över hela Sverige för att få sina resehandlingar.
Det vore naturligt om Försvarsmakten möjliggjorde att de som ska tjänstgöra inte hindras av långa passköer. Konsekvensen kan annars bli att de som ska åka inte kan åka och att de som skulle åka hem måste stanna kvar för att Sverige ska uppfylla sina åtaganden i Mali.
Min fråga till försvarsminister Hultqvist är: Vad avser försvarsministern att göra för att dessa killar och tjejer ska hinna få giltiga resehandlingar så att de och Sverige kan fullgöra sina åtaganden i Mali?
Ulf Berg (M):
Laila Bjurling kom inte ens upp i 3 miljarder i sin uppräkning. Då är det 130 miljarder kvar. Det där med ökad kontroll tar lite tid. Bland annat nämndes detta med skyddade identiteter här. Jag råkar ha en profession som polisman, så jag är ganska väl bevandrad i den problematiken.
En annan problematik är att det för polisen tar ett helt år att hitta så många rattfyllerister som det åker på en dag. Vad jag vill ha sagt med det är alltså att det är otroligt svårt att via kontrollsystem hitta alla fuskare. Det är mycket intressant att Laila Bjurling tycker att det är helt rätt att felaktigt utnyttja statens pengar.
De flesta som vabbar eller är sjukskrivna sköter sig, men det finns en del som inte sköter sig. På precis samma sätt betalar de flesta in sin skatt, men det finns några procent som inte gör det. Det är klart att ju fler regler vi hittar på, desto krångligare blir det för dem som sköter sig. Det är ju tyvärr så. I vissa fall måste det bli en avvägning.
Som jag har sagt tidigare tror vi mer på morötter här. Det ser vi på de hushållsnära tjänsterna. Varför tror oppositionen och Socialdemokraterna på ROT-avdrag men inte på RUT-avdrag? Varför tror man på männen och inte på kvinnorna? Tyvärr är det ju en sådan fördelning. Jag förstår inte riktigt logiken.
Vi prövar något helt annat, nämligen fler morötter, och det ger också vita jobb i betydligt större utsträckning än den förda politik som Laila Bjurling står för.
Ulf Berg (M):
Jag delar inte din uppfattning, Laila Bjurling, när det gäller synen på kontroller och liknande. Det är helt uppenbart att vi här har olika ideologier. Men det är också så att en hel del av de här problemen utreds för tillfället. Vi får se var man hamnar.
Även om vi har lite olika syn på saker och ting tror jag att vi är överens om en sak, nämligen att de skatter som den här församlingen stiftar lag om också ska betalas. Sedan får vi hitta olika vägar för att gå i mål med det. Men det är väl helt klart att skattekilar är ett stort bekymmer.
Och när det är otroligt lönsamt att undvika att gå den vita vägen ökar naturligtvis människors frestelser, som kanske gör att man går fel väg. Därför tror jag att vi ska fortsätta jobbet med att få ned skattekilar, så att det lönar sig att begära det här kvittot.
Jag tror att vi kommer att få se betydligt mer av det nu när även ROT-avdragen kommer på plats. Vi döper nu om det till HUS-avdrag - det är RUT-avdrag och ROT-avdrag. När det gäller sekretessen delar jag Laila Bjurlings uppfattning.
Vi måste naturligtvis samordna och se till att myndigheter som hittar konstigheter ska kunna tipsa om det. Det är ju inte krångligare än att den som jobbar i kommunen är skyldig att anmäla missförhållanden om man i sin tjänst får veta att till exempel barn mår dåligt. Om det är som Laila Bjurling säger kan jag mycket väl ställa mig bakom en förändring där.
Ulf Berg (M):
Det är det vi inte tycker. Vi sänker skatterna för pensionärer. Det har ni inte gjort. Det är det andra steget som vi går in med och använder tekniken med ett förhöjt grundavdrag. Vi tycker att pensionärerna ska ha en lägre skatt. Men låt mig ta ett exempel. Är det bra med Socialdemokraternas politik där sysselsättningen inte ökar och man kanske får 80 kronor i höjd pension om man har 10 000?
Jämför det med 450 kronor 2009 på 10 000 tack vare att inkomsterna ligger till grund för pensionsnivån. Det är viktigt att man talar om båda delarna. Hur kan en pensionär få en högre pension? Jo, genom att det är fler som arbetar och att löneutvecklingen är positiv. Vi ska inte glömma bort att det finns en problematik.
Många pensionärer har inte tjänat in så att de klarar sig på sin pension. Vi hoppas att det är ett övergående problem. Närmare 40 procent får ett tillägg via garantipensionssystemet. Visst är det ett bekymmer. Det är därför vi sänker skatterna. Ni försöker nu av populistiska skäl tillgodose pensionärsorganisationer och pensionärer. Det är bara att titta historiskt hur det ser ut. Vi sänker skatterna. Ni höjer.
Ulf Berg (M):
Ökar man klyftorna om man får 80 kronor i höjd pension under Socialdemokraternas tid i högkonjunktur? Eller minskar de med att man får 450 kronor i höjd pension vid 10 000? Det är ett mycket enkelt svar plus att vi sänker skatterna. Man måste se jobbskatteavdraget tillsammans med de här skatterna.
Det är så otroligt viktigt att vi får fler människor som jobbar. Då ökar också pensionerna. Det glömmer man gärna bort, tycker jag. Det är kanske inte så hälsosamt. Man vill dra det här med klyftor och liknande. Men det är lite intressant att se om klyftorna verkligen ökar. Tyvärr kan jag inte vara med. Vi har en votering här.
Men jag vet att Svenskt Näringsliv har skrivit en bok om det här, där man hävdar att det inte är fallet. Det bästa för att vi ska få en gynnsam utveckling för pensionärer är fler som jobbar. Om man tar det tidigare betänkandet och Norbergsparet jobbar kanske frun i Norbergs kommun.
Hennes största risk att bli arbetslös är nog att Norbergs kommun är s-ledd. Däremot kanske mannen jobbar på Outokumpu i Avesta där jag råkar bo granne till Norberg. Vi hoppas att det vänder där också. Men jag tycker att det är fantastiskt bra att de kan få 40 000 till att leva av. Det säkerställer också att Norbergs kommun kommer att kunna behålla sina anställda.
I Avesta ökade budgeten från juni till november med 35 miljoner tack vare alliansregeringen.
Ulf Berg (M):
Jag tror inte att vi har ambitionen att öka några klyftor. Däremot har vi en mycket tydlig ambition att vi ska betala lägre skatter i det här landet. Där har vi varit väldigt framgångsrika. Det gäller att sänka rätt skatter först, det vill säga få fart på tillväxt och en större kaka att fördela. Det är den största kritik som man kan rikta mot vänsteralliansen.
Där känns det ibland som att det bara finns en storlek på kakan, och så ska vi dela upp den. Gör man rätt saker får alla människor det bättre. Det kallas för tillväxt. Sedan är det vi som ska fördela den med politiska beslut. Om vi sänker skatten för pensionärer och fortsätter med det - och det är i varje fall min och Moderaternas ambition att det ska finnas utrymme för det - är det bra för alla.
Här vet jag att det skiljer mellan Vänstern och alliansen. När man hör socialdemokratiska företrädare och andra beskriva detta säger de att vi våldför oss på skatterna och att det är ett slöseri att sänka. Det tål än en gång att upprepas - det som sades om vårdbiträdet och metallarbetaren i Norberg.
Det är deras pengar som vi bestämmer nivån på när vi bestämmer hur mycket de ska betala i skatt. Ju mer pengar som människor får bestämma över själva, desto bättre är det. Här tror jag att vi har olika syn. Vänstern är för systemen, och vi litar på att den enskilda människan kan fatta fler enskilda beslut.
Då skräms människor av att man ska öka klyftorna. Än en gång: Är det bättre att få 80 kronor eller 450 kronor i höjd pension?
Ulf Berg (M):
Det tål att påminnas om att detta är den andra sänkningen av pensionärers skatter. Det hördes ingenting i valrörelsen om att s, v och mp tänkte sänka skatten för pensionärer. Däremot var det väldigt tydligt med jobbskatteavdrag. Det var också tydligt i debatten, och det var väl förra statsministern som döpte det till en pensionärsskatt, att det var samma skattenivå som man har haft.
Nu kanske man ska börja kalla den för en pensionärsskatt när vi har sänkt den två gånger. Nu börjar det verkligen gå åt rätt håll. Vad gäller jobbskatteavdrag är det intressant att man året efter det att man fyllt 65 år får ett förhöjt jobbskatteavdrag. Det är också otroligt positivt. Vi lever tack och lov längre, och vi blir friskare. Jag tror att många vill jobba något år till.
Då är det väldigt bra att använda det som en morot. Det gör att man om man vill kanske kan ta ut pension lite senare. Tar man ut pension vid 61 år får man ut ungefär 70 procent, om man nu får 100 procent vid 65 år, och man får 120 procent vid 67 år. Det är väldigt positivt för levnadsomkostnaden. Det är också väldigt positivt eftersom vi vet att vi om några få år kommer att ha brist på arbetskraft.
Eftersom vi nu befinner oss mitt under brinnande lågkonjunktur är det svårt att se det. Men går allting som vi tror och hoppas och har vidtagit åtgärder för kommer detta att vända. Då behöver vi alla dessa krafter. Jag är fullständigt lugn och trygg med den politik vi för i alliansen. Här kommer man att få ökade resurser i sina plånböcker.
Men grunden är arbetslinjen. Arbetar vi inte kommer vi alla att få det sämre.
Ulf Berg (M):
Jag tycker att skatt efter bärkraft är ett utmärkt förslag. Det är bland annat därför vi har gjort om fastighetsskatten. Det var grannarnas bärkraft när de köpte villor till höga priser som gjorde att taxeringsvärdena åkte upp, och helt plötsligt fick jag som granne också en högre fastighetsskatt utan att jag hade den inkomsten.
Sedan vet alla att just fastigheter är väldigt bra, eftersom de inte går att flytta till Luxemburg eller andra ställen. Det säger forskarna också. Men ska vi hålla oss till bärkraft är det ett väldigt bra exempel på hur en skatt kan slå snett. Man kan lägga till att dessa taxeringsvärden ofta gjorde att man även åkte på förmögenhetsskatt utan att vara speciellt förmögen, mer än att man bodde i någon fastighet i Stockholmstrakten med utsikt över någon ö eller Östersjön.
Det är klart att det där var olyckligt. Därför tycker jag att det är väldigt bra att vi har fått till den kommunala avgiften och att det är förutsägbart. Jag är den förste att tycka att det är beklagligt med de olika räntesnurrorna och riskkapitalbolagen som utnyttjar saker och ting.
Som jag sade i mitt anförande är bekymret med riskkapitalsidan vad jag förstår att det pågår ett antal processer. Nu har man förutsatt att Skatteverket får rätt, och utifrån det har man gjort dagens räkneexempel. Men får Skatteverket inte rätt i de här processerna gäller inte detta, har jag förstått. Då har vi frågan vad som är inkomst av kapital och vad som är inkomst av tjänst. Detta var ett sätt att snabbt kunna rätta till det här.
Nu har jag förstått - om jag får tro medierna - att förslaget numera inte ligger i kylskåpet, utan i frysboxen, och där verkar det väl få ligga kvar tills man kommer på någon annan idé, eftersom det politiskt har varit svårt att genomföra. Men intentionen har varit bra, tycker jag.
Ulf Berg (M):
Jag tycker att förslaget är väldigt bra. Det är klart att våra storföretag vissa tider, när de har avdrag och gör förluster, betalar mindre i skatt. Förra året tror jag att vi fick in ungefär 105 miljarder i bolagsskatt. Det är en ansenlig summa. Det är också så att vi är utsatta för skattekonkurrens.
Tidigare låg vår bolagsskatt ganska lågt och bra till, och det gjorde att det var intressant att skatta i Sverige för att frigöra beskattat kapital. Vi vet att det är otroligt lätt att flytta kapital över gränserna och på olika sätt se till att man betalar sin skatt någon annanstans. Det är ett av våra ständiga problem.
Därför är det naturligtvis otroligt bra om vi kan täppa till kryphål - om vi ska kalla det så - motverka aggressiv skatteplanering och se till att sänka bolagsskatten. Förhoppningsvis gör det att fler tar hit sitt kapital och jobbar här, och på så sätt får vi in mer i skatteintäkter. Bolagsskatten är en sak. Det andra sättet är att jobba med olika former av ägarskatter för att stimulera företagande.
Jag är en stor försvarare av att vi måste sänka vår bolagsskatt. Det tror jag är en samsyn vi har med många. I och med att vi har skattekonkurrensen från andra länder måste vi följa med. Vi kan ha vilken skattesats som helst om företagen inte väljer att skatta här. Det är då de små och medelstora företagen som inte har förmågan att flytta ut som får betala bolagsskatten.
De stora koncernerna kommer nog på olika sätt hela tiden ligga steget före. Jag ser gärna att man täpper till räntesnurror och ser till att använda pengarna till att sänka bolagsskatten. Det är jag den första att hålla med finansminister Borg och andra om.
Ulf Berg (M):
Det är just det som är frågan om vi verkligen har. Man kan exempelvis ta den sänkta arbetsgivaravgiften för unga. Jag kan tycka att det finns ett bekymmer att det är otroligt svårt att utvärdera vissa reformer och få veta exakt. Vi kommer säkert att ha en diskussion om restaurangmomsen och vad som har hänt och inte hänt.
Vi vet att personalliggare och annat leder till en hel del extra miljoner. Jag undrar om inte det nu är uppe i snart 1 miljard, men jag reserverar mig lite. Man kan titta på Företagarna som har varit ute och talat med sina företagare.
De säger att 40 000 nya jobb har tillskapats tack vare att man har valt att anställa ungdomar eftersom det har varit billigare i och med att vi har sänkt arbetsgivaravgiften. Det är en organisation. Någonstans kan man förhoppningsvis tro att företagarnas egen organisation har ganska bra pejl på och insyn i vad som händer.
Vi har 200 000 fler i sysselsättning jämfört med 2006. Men vi kan ha 200 000 till sjukskrivna, och helt plötsligt har vi ökat sysselsättningseffekten. Är det ett bra mått? Om jag har förstått det rätt är resultatet av att vi minskar utanförskapet och antalet sjukskrivna att det sysselsättningsmässigt slår fel.
Detta med statistik och hur man räknar är ett bekymmer. Hör man till Socialdemokraternas sida utnyttjar man det för att se till att försöka att få det att låta så eländigt som möjligt. Vi har till uppgift att försöka att få fram fakta och se till att debattera och använda oss av det. Det vore enklare om vi bara kunde ha en knapp att trycka på så att det rullade fram och vi såg ett resultat.
Ulf Berg (M):
Jag skulle vilja börja med att kommentera det Leif Jakobsson sade på slutet om låglönejobb och annat. Jag tycker att alla jobb är viktiga, även om de finns på McDonalds. Ibland raljerar man över det. En ungdom som inte har ett jobb och kan få det på ett så kallat låglönejobb och få ett insteg på arbetsmarknaden och en arbetsgivare som kan lämna referenser.
Han kan tala om att jag sköter mig på jobbet. Jag gör det jag blir tillsagd. Jag kommer på morgonen och är bara borta när jag är sjuk. Det tror jag är otroligt värdefullt. Ett av de problem vi har är att vi kanske har för få instegsjobb. Där måste vi jobba ännu hårdare. Restaurangmomsen är en sådan sak som är värd att pröva.
Vi vet att i restaurangverksamhet finns det väldigt många ungdomar som får sin start på arbetskarriären. Vi vet att många invandrare också kommer in den vägen. Det är otroligt viktigt. Vi har talat om början på 1990-talet, statsministrar och annat, och kanske skämtat lite om det.
Men det som är allvarligt och som vi ska ta med oss från den tiden är de generationer som blev utslagna från arbetsmarknaden och aldrig kom tillbaka. Det är naturligtvis en tragedi. Det går otroligt fort när det gäller ungdomar. Låt oss alla hjälpas åt med att på alla sätt och vis se till att vi får fler ungdomar i jobb. Vi måste börja från skolan och se till att vi inte slår ut elever som är jättebra med händerna.
Vi har levt i någon tro att alla ska läsa och hamna på universitet. Jag tror att många av oss har en stor hjälp av människor som klarar väldigt mycket med händerna. Alla jobb behövs. Det är min personliga uppfattning.
Ulf Berg (M):
Jag är otroligt intresserad av vindkraft, speciellt den småskaliga. När jag sitter vid mitt köksfönster numera, sedan granhäcken har försvunnit, ser jag tre stycken mindre, vertikala vindkraftverk som en granne testar. Jag ser med glädje på dem varje dag. De är på en, tre och fem kilowatt. Det är intressant att följa den utveckling som är på gång.
Vi har forskning här, men Kina är långt före oss när det gäller de här små kraftverken. Jag tror mycket på dessa. De är ljudlösa, och de lämpar sig väl för oss som bor där det inte finns alltför många hus. Där kan man placera små vindkraftverk.
Det jag och vi moderater är speciellt intresserade av - och vi står naturligtvis helt bakom energiöverenskommelsen - är att i första hand titta på de minus som finns så att vi får bort dem. Om det finns positiva effekter behöver vi kanske inte förstöra dem. Vi har ägnat mycket tid åt att försöka komma underfund med marknadspriset.
Jag börjar alltmer luta åt det här med om det är någon som har något bra marknadspris. En del saker måste ju hamna rätt via rättspraxis. Om Mats Pertoft har det suveräna förslag som löser denna knut är i alla fall jag beredd att diskutera det. Men jag har som sagt varit delaktig i det hela ihop med den övriga Alliansen, och vi har verkligen försökt fundera över hur vi skattemässigt kan få till det här.
Samtidigt är det otroligt viktigt att vi har uttagsbeskattningen kvar. Alla är ju överens om att det ska vara en någorlunda rimlig och likformig skatt. Jag tror inte att Mats Pertoft vill ta bort uttagsbeskattningen om vi lägger ett kärnkraftverk i ett kooperativ.
Ulf Berg (M):
Då ska jag svara Mats på denna replik. Jag tror att jag ska ta och bjuda in Mats Pertoft till By socken. Då kan han och jag träffa den man som håller på med vindkraftverken. Jag tror att det kan vara intressant, och det kan öppna väldigt mycket.
Jag tänker också på den nya teknik som eventuellt är på väg, där vi kan få el via solen och helt andra priser på solpaneler. Det lär finnas försök där vi kanske bara har 10 procent av kostnaden för solpaneler för att producera el. Det är otroligt intressant om människor ute på landet kan ha elpaneler på sina ladugårdstak och liknande. Då kan det ge enormt mycket av ett småskaligt tillskott.
Om jag har förstått vissa experter och deras kunskaper rätt kan solen trots att vi bor hyggligt långt norrut ge oss ungefär 25 procent av all energi som vi tar vara på i dag. Det skulle såklart vara mycket värt. När det gäller skattedelen är det lätt gjort att man hamnar i en diskussion om just denna bransch.
Vi ska komma ihåg att vindkraften är gynnad via elcertifikaten. Det kan vara såsom jag var inne på i mitt anförande - att just upplägget i kooperativ där man lägger in sitt eget kapital, får tillbaka elen och får skatta för den är ett av problemen. Det finns andra sätt att lösa frågan om ekonomin.
Du och jag kan köpa strömmen, och det finns även andra sätt som lär göra att uttagskatten inte blir fullt så kännbar. Men vindkraft ska vi som sagt hjälpas åt med. Jag tror mycket på det småskaliga, så låt oss göra ett gemensamt besök hos min granne!
Ulf Berg (M):
Jag har en liten fundering och ett klarläggande. Först och främst behöver Christina Oskarsson inte vara orolig över KD:s medverkan. Det är som jag sade i mitt anförande: Det har varit en dialog inom Alliansen om hur vi ska kunna komma vidare. I utredningen finns vissa saker som inte har belysts. Nu kanske det är så att Socialdemokraterna har lösningen, men då vill jag att den presenteras här och nu.
Det gäller exempelvis hur vi gör med den latenta skatteskulden på runt en miljard. Och hur gör vi med det faktum att hela denna näring i stort sett inte genererar en krona i skatt i dag? Den är rejält subventionerad. Dessa två frågor borde man titta på, men här har alltså Socialdemokraterna lösningen. Den skulle jag vilja höra.
Ulf Berg (M):
Då kan jag repetera frågan. Eftersom detta är en skattegynnad verksamhet och man i stort sett inte betalar någon skatt inom vissa områden kan vi fundera på hur vi ska se på den frågan. Jag konstaterar att det inte finns några färdiga förslag från Socialdemokraterna, vilket är intressant.
Det är därför vi i Alliansen och, vilket vi uppskattar mycket, även Miljöpartiet har insett att vi för att komma vidare i denna fråga måste se till att göra en bred utredning där vi får bort alla frågetecken. Då kan vi gå till beslut. Det är ett bra sätt att se till att vi kommer närmare en lösning. Att skicka ytterligare tillkännagivanden till regeringen där det finns en massa frågetecken kvar är ingenting som löser detta. Det är därför vi har tagit ansvar i Alliansen och sagt att vi vill gå vidare.
Jag kan än en gång säga att om det är så att Finansdepartementet inte levererar en bra utredning inom en snar framtid är jag den första att plädera för ett tillkännagivande om en bred och effektiv utredning. Nu tror jag inte att vi behöver det, men jag säger det för att vara väldigt klar. Vi vill ha en lösning på denna fråga.
Ulf Berg (M):
Låt oss först påminna oss om att er partikamrat Peter Hultqvist, som satt i konstitutionsutskottet, sparade 300 miljoner kronor på Regeringskansliet. Tack och lov kom det en ny försteman där, och vi fick tillbaka pengarna. Men det är klart att 300 miljoner kronor innebär att resurserna för regeringen dras ned - bara så att vi påminner oss om den delen. Då kan vi också ställa oss en fråga.
År 2004 kom det ett tillkännagivande. Regeringen hade två år på sig. Varför gjorde man ingenting då, om det bara vara att knäppa med fingrarna och leverera en ny lagstiftning? För drygt en vecka sedan fanns jag här under en debatt om tonnageskatten. Det var en interpellation som finansministern svarade på.
Både finansministern och jag frågade då Lars Johansson, som var den som hade interpellerat: Hur löser man problematiken med den skatteskuld som finns, med avdragsregler och liknande, som rederinäringen har skjutit framför sig? Lars Johansson klarade inte av att leverera ett förslag på hur man skulle göra.
Då är det jättebra om vice ordföranden i skatteutskottet nu levererar ett förslag. Då lovar jag att framföra det. Men jag vill veta hur det ser ut. Man måste ju se helheten - det tycker jag är viktigt. Det är lätt att säga, som du gjorde i ditt anförande, att till exempel bolagsskatten var en katastrof.
Men varför sänker då Socialdemokraterna bolagsskatten, om det är så galet? Det gör ni ju de facto, och sedan vill ni höja från vår nivå. Det skulle jag gärna vilja ha svar på.