Olof Lavesson (M):
För knappt en vecka sedan var jag på ett seminarium där vi alla fick frågan huruvida - handen på hjärtat - vi hade några piratkopior därhemma. Det var väl ingen som ansåg att vi hade det, men faktum är att det har vi alla. Sedan tidernas begynnelse har kreativt skapande inspirerats av andra. Vi har lånat former och musikslingor, inspirerats av författare och byggt vidare på andras forskning. Sedan har detta förändrats och i bästa fall förädlats, och en ny produkt har uppstått.
Ibland har det dock varit lite si och så med förändringen. Den där tröjan blev märkligt lik den där andra tröjan som någon annan har tagit fram. Stolen som stöpts i en form gick plötsligt inte att skilja från den som det har tagit år, blod, svett och tårar att utveckla. Mönstret på ett tyg dyker plötsligt upp på ett exakt likadant tyg på andra sidan jorden, och logotypens drag påminner mycket om originalets - ibland så att det blir skrattretande. Herr talman!
Jag ska försöka mig på något som jag inser är en pedagogisk svårighet och visar här upp en artikel. Detta gick att läsa i Svenska Dagbladet för ganska exakt ett år sedan. Jag vet inte om vi har någon expert på lastare i kammaren, men jag kan berätta att det vi ser här är en exakt kopia av en lastare från Volvo. Bilden är tagen i Kina. Dock heter inte denna lastare Volvo utan Lovol.
Ambassaden och handelskammaren i Kina har genomfört en undersökning som visar att 72 procent av de svenska företagen i Kina har utsatts för intrång i upphovsrätten. När lastbilsjätten Scania upptäckte att ett kinesiskt företag hade kopierat deras klassiska Scaniafront till sina lastbilar gick man till och med så långt att man bjöd in plagiatorerna till sin fabrik och hjälpte dem med kunskap om hur de skulle kunna arbeta för att hitta en egen profil.
För att skydda sitt eget varumärke fick man till och med hjälpa till genom att ge det andra företaget designtips. För ett år sedan hade vi också en debatt i kammaren om immaterialrätt. Då tog jag upp ett annat exemplet - Blå Station nere i Skåne. Deras stol Sting, i aluminium och rostfritt stål, slog världen med häpnad när den presenterades 2004. Den vann såväl internationella som svenska priser och var resultatet av en mycket lång och mödosam process.
Ett halvår efter presentationen kunde ägarna till Blå Station se sin stol i en monter på en möbelmässa i Italien. En exakt replik presenterades av ett kinesiskt företag för en bråkdel av det svenska priset. Några här inne med mig besökte möbelmässan i förra veckan. Vi vet att Blå Station är långt ifrån ensamma. Swedese, Offecct och en lång rad andra svenska företag kan berätta liknande historier.
Rena plagiat kommer in på den europeiska marknaden via länder som inte har ett lika starkt skydd för upphovsrätten som vi har och sprids sedan fritt inom EU. Immaterialrätten känner därför inga nationsgränser. Den nationella lagstiftningen, som ständigt sätts på prov, är otillräcklig och kommer alltid att vara otillräcklig. Inom landet blir vi reaktiva. Om vi vill vara proaktiva är det internationella och globala samarbetet nödvändigt.
Sverige har varit drivande i det europeiska samarbetet för att värna kreatörers och upphovsmäns rättigheter. En av de stora stötestenarna har varit den om ett gemensamt EU-patent. En rapport från EU-kommissionen visade att om man vill ha ett patent giltigt i hela EU är årsavgifter och översättningskostnader upp till 15 gånger så höga som för ett amerikanskt patent. Totalt uppskattar man att bristerna i patentsystemet kostar europeiska företag drygt 2,2 miljarder kronor varje år.
För Sverige har detta haft synnerligen stora negativa effekter. Vi tillhör den absoluta världstoppen i antalet tagna patent. Höga kostnader och ett otryggt rättsläge har i mångt och mycket stängt ute små och medelstora företag från att söka patent för den europeiska marknaden. Likaså har forskning vid högskolor och universitet försvårats. Därför var det ett viktigt steg när Sverige, tillsammans med fyra andra länder, tog initiativ till ett fördjupat samarbete för att skapa ett gemensamt EU-patent.
I dag är det 25 av 27 medlemsländer som har valt att ingå i samarbetet, vilket innebär att företag genom en enda ansökan får tillgång till hela den europeiska marknaden. Det är en marknad om 500 miljoner människor. För detta betalar man en enda årsavgift i stället för en för varje land. Nästa steg blir införandet av en europeisk patentdomstol så att man vid intrång slipper driva process i varje enskilt land.
Här pågår slutförhandlingar, och det är min förhoppning att vi ska kunna få en sådan domstol på plats inom en snar framtid. Men mer händer. EU-kommissionen har sedan 2009 inrättat ett observatorium för varumärken och piratkopiering vars uppgift är att samla in, analysera och rapportera uppgifter om immaterialrättsintrång. Syftet är att öka förståelsen för de här frågorna och att ta fram och sprida best practice på området.
En ny tullförordning är på plats som innebär större möjligheter för tull att kontrollera att rättigheterna efterlevs, men också möjligheter att destruera förfalskningar som förs in i stor skala. EU-kommissionen har tagit initiativ till frivillig uppförandekod för handelsplatser på internet som Blocket och E-bay med flera. Syftet är att hitta tekniska lösningar för att minska handeln med piratkopierade varor. Herr talman! Immaterialrätten är ett brett område. Det återspeglas inte minst i dagens betänkande.
Där behandlas 14 motioner som bland annat gäller olika patenträttsliga frågor, åtgärder mot piratkopiering, fildelning, det civilrättsliga sanktionsdirektivet, privatkopieringsersättning och legalisering av söktjänster på internet. På gott och på ont har också frågorna om piratkopiering på nätet och illegal fildelning kommit att totalt dominera debatten. Det är ganska naturligt eftersom detta är den fråga som kanske mest har kommit att beröra gemene man i vardagen.
Ofta är det först när frågorna flyttar in i våra egna vardagsrum som de verkligen ställs på sin spets. Nyligen presenterades en undersökning från Martin Prosperity Institute där man rankade 82 länder efter deras kreativitet. Studien baserades på ett Global Creativity Index där man kombinerade ekonomiska, sociala och kulturella faktorer till vad man kallar de tre t:na i ekonomisk utveckling - teknologi, talang och tolerans. Sverige toppade listan som världens mest kreativa land.
Att värna svenska kreatörers rättigheter och möjligheter är viktigt. De skapande branscherna är en oerhört viktig, och en allt viktigare, del som växer i Sverige. Människor inom gaming, musikindustri, film och skapande av mobilapplikationer ser till att vi växer som nation och att vi får inkomster och arbeten i vårt land. Upphovsrättsfrågorna på internet handlar mycket om hur dessa så viktiga branscher ska kunna leva, överleva och växa. Herr talman!
Även om vi har kämpat hårt och kommer att fortsätta värna de kreativa näringarnas rättigheter kan man inte bortse från hur internet förändrar såväl hur produkter säljs och sprids som vilka krav konsumenterna ställer. Vi vet i dag att när konsumenter får tillgång till tjänster och produkter via nätet som är rimligt prissatta och användarvänliga är man också i högre grad villig att betala.
Jag har inte de absolut senaste siffrorna, men 2009 dubblerades nästan försäljningen av musik över nätet i Sverige. Nya affärsmodeller växer fram. Legal fildelning växer, och möjligheterna att helt lagligt fritt konsumera och ladda ned musik, litteratur och program ökar. Viljan att bidra genom exempelvis crowdfunding ökar. Företag som Spotify och Voddler underlättar för konsumenterna.
Soundcloud skapar nya kontaktmöjligheter mellan artister och fans. Anmärkningsvärt är att alla dessa tre företag har vuxit fram i Sverige! Detta är positivt och visar att marknadskrafterna faktiskt fungerar. På en fri marknad är det kunden som sätter förutsättningarna. Det är upp till den som erbjuder en produkt att möta sina kunder på deras villkor och att erbjuda tjänster som uppfattas som rimliga och legitima. Detta kan aldrig vara en uppgift för politiken.
Däremot har politiken en uppgift att värna såväl enskildas som upphovsmäns integritet. I grunden handlar detta om svenska entreprenörer, småföretagare, formgivare, musiker och författare. Det handlar om hur man ska kunna förverkliga sina idéer och sin kreativitet och om hur man ska kunna omsätta dessa idéer i lönsamhet. Det handlar om hur svenska företag ska kunna startas, växa och fortleva och om hur Sverige ska kunna hävda sig på en global konkurrensutsatt marknad.
Det är lätt att säga att man är för upphovsrätt och immaterialrätt, men det är inte lika lätt att sätta kraft bakom orden. Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag.