Christer Nylander (L):
Jag tackar för svaret. Likvärdigheten är en av grundstenarna i regeringens skolpolitik, säger statsrådet. Det må så vara, men det är i så fall i dagsläget en ganska spröd och söndervittrande grundsten som regeringen bygger sin skolpolitik på. Runt 1 miljon kronor per klass - så mycket kan det skilja mellan en kommun som satsar mycket och en kommun som satsar lite. Är det tecken på likvärdighet? I Lund går det 9 lärare på 100 elever.
Några mil därifrån är nivån bara 7 lärare på 100 elever. De tre skånska kommunerna är ganska lika. Där gäller det att födas i rätt kommun. Är det ett tecken på likvärdighet? Vi ser också skillnader i resultat. I en kommun har man ett genomsnittligt meritvärde om 227. I en annan är meritvärdet 181. Är det ett tecken på att skolan är likvärdig?
Läsåret 2002/03 avslutade var fjärde elev grundskolan utan att nå kunskapsmålen i ett eller flera ämnen. Det är självklart i sig en bedrövlig andel, men också här är skillnaderna väldigt stora. I en rad kommuner ligger man under 10 %, och i andra ligger man över 40 %. I Stockholms län, där vi nu befinner oss, har vi både Danderyd med 8 % och Botkyrka med 45 %. Är det ett tecken på att vi har nått en likvärdig skola eller ens är på väg dit?
Likvärdighet måste väl ändå innebära att man har samma chans att klara skolan oavsett var föräldrarna har valt att bosätta sig. Men så är det uppenbarligen inte i dag. Det är väldigt stora skillnader mellan kommunerna, både vad gäller hur mycket man satsar på eleverna och vilket resultatet blir. Turen att födas i rätt kommun kan avgöra vilken chans man har att genomföra sina egna livsplaner och förverkliga framtidsdrömmar. Herr talman! Statsrådet tog också upp kommunernas kärva ekonomi i dagsläget.
Det är nog tyvärr så att det inte bara är i dag som ekonomin är dålig, utan det kommer nog också att fortsätta på det viset och bli ännu sämre. Jag tror att det också kommer att innebära att skillnaderna mellan kommunernas skolsatsningar kommer att öka ytterligare. Lärarnas Riksförbunds enkät visade nyligen att åtta av tio kommuner skurit ned på skolan det senaste året.
I veckan ska riksdagen besluta om tilläggsbudget för i år, och i det beslutet ligger bland annat regeringens förslag att dra in 2,6 miljarder kronor från kommunerna under pågående budgetår. Det innebär att under den här höstterminen ska kommunerna dra väck miljon efter miljon från sina verksamheter för att betala till staten. Jag skulle vilja att statsrådet kommenterar just detta.
Är det regeringens uppfattning att denna dränering av kommunernas ekonomi bidrar till att utveckla skolan, till att minska skillnaden mellan kommunernas satsningar på skolan och till att minska skillnaderna i resultat i skolan, eller är det tvärtom så att när man drar in 2,6 miljarder så är risken ganska stor att de kommuner som redan i dag har dålig ekonomi och dåliga förutsättningar för att satsa på skolan får ännu sämre chanser att ge eleverna en bra skolgång?
Vad tycker utbildningsministern att man måste göra för att likvärdigheten, som ju är en grundsten i regeringens politik, inte bara ska vara ett ord utan också ses i verkligheten? Inte kan det väl vara så att det är de stora skillnader som jag pekade på tidigare, både när det gäller resultat och när det gäller vilka satsningar kommunerna gör, som man menar med likvärdighet?