Beatrice Ask (M):
Lena Olsson har frågat om jag avser att verka för vissa förändringar i bland annat regelverket för ordningsvakter och om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av de av Justitiekanslern konstaterade problemen med så kallade entrévärdar. Frågorna är ställda mot bakgrund av att Justitiekanslern nyligen meddelat beslut i ett initiativärende där han har granskat vakters och polisers agerande i samband med ingripanden vid klubbar och restauranger.
Inledningsvis kan jag konstatera att Justitiekanslern i sitt ärende har funnit att polismyndigheternas rutiner i samband med ingripanden i krogmiljö är sådana att risken för att någon blir utsatt för övervåld eller annat felaktigt beteende från polisens sida får anses vara liten. Han har vidare funnit att de rutiner som polismyndigheterna har beträffande avvisitering av kvinnor är väl avvägda.
Justitiekanslern konstaterar också att polisens tillsyn över ordningsvakter synes fungera bra och att det inte har framkommit något som tyder på att det skulle föreligga några större problem med osunda lojaliteter i förhållandet mellan poliser och ordningsvakter i krogmiljö. Justitiekanslern har emellertid också funnit att det förekommer bland annat obefogat våld och osjyst beteende från ordningsvakters sida i samband med ingripanden mot kroggäster.
Han framhåller även att det tycks förekomma att vissa ordningsvakter talar helt eller delvis osanning i mål rörande krogvåld. Justitiekanslern pekar dessutom på att det finns omständigheter som tyder på att så kallade entrévärdar utan lagstöd ingriper med våld mot kroggäster. Att det förekommer sådana problem som Justitiekanslern har funnit är naturligtvis allvarligt.
Ordningsvakter anlitas av både det allmänna och enskilda för att upprätthålla allmän ordning. Uppdraget innebär ett stort ansvar eftersom samhället har överlämnat maktbefogenheter som normalt bara tillkommer polisen till privata aktörer. Det är avgörande för förtroendet för ordningen med ordningsvakter att verksamheten bedrivs på ett seriöst sätt och i enlighet med gällande lagstiftning.
För att säkerställa detta ställs höga krav på en ordningsvakt i fråga om bland annat lämplighet och laglydnad. Polisen kontrollerar regelbundet att en ordningsvakt uppfyller kraven. Om polisen upptäcker att en ordningsvakt brutit mot kravet på laglydnad och lämplighet, genom att till exempel obefogat använda våld, får förordnandet återkallas.
En ordningsvakt som gör sig skyldig till obefogat våld eller övervåld eller som talar osanning torde dessutom i regel göra sig skyldig till brott. Det finns således rättsliga instrument för att kunna vidta åtgärder mot denna typ av oacceptabla uppträdanden. Berörda myndigheter bör så långt som möjligt vidta de åtgärder som bedöms nödvändiga för att komma till rätta med de rättssäkerhetsproblem som Justitiekanslern pekar på.
Det är emellertid viktigt att komma ihåg att alla samhällets aktörer har ett gemensamt ansvar och att således även näringsidkarna i krogbranschen gör vad de kan i sin verksamhet och i sitt samarbete med tillstånds- och tillsynsmyndigheter.
När det gäller behovet av förändringar av regelverket rörande ordningsvakter och av att införa en reglering av de så kallade entrévärdarnas verksamhet övervägs nu inom departementet - mot bakgrund av Justitiekanslerns granskning och beslut - om några ytterligare utredningsåtgärder behöver vidtas på området.