Patrik Jönsson (SD):
Vi har förmånen att bo i ett vackert land som är tämligen rikt men också ganska glesbefolkat. En förutsättning för vårt framtida välstånd är en god tillväxt. Det kräver i sig goda kommunikationer och en väl fungerande infrastruktur som ska vara anpassad inte bara för persontransport utan även för godstrafik.
Vi måste inse att företagen är beroende av att man kan få sin leverans av gods i tid, likaväl som att de som jobbar inte kommer för sent på grund av att bristande underhållsresurser lett till ett ställverksfel, en krånglande växel eller att man sitter i en buss som kört fast i en snödriva. Herr talman! Sverigedemokraterna är oroade över följderna av de alldeles för låga anslagen till den svenska infrastrukturen.
Det är inte bara de senaste åren utan under minst tre decennier som för lite pengar satsats på underhåll och nybyggnation av såväl väg- som järnvägsinfrastruktur. I Sverigedemokraternas budget återfinns väsentligt större anslag än i såväl Alliansens som regeringens budget.
Faktum är att vi i vårt budgetförslag för 2015 hade hela 370 miljoner kronor mer än i regeringens förslag och nästan 1,6 miljarder mer än vad Alliansen presenterat. För kommande år är skillnaderna än större. För 2017 var vårt anslag 3,3 miljarder större och från 2018 4,2 miljarder större än vad regeringen anslagit.
Jämför man vårt förslag med Alliansens är skillnaden än större: 5,3 miljarder från 2018. Herr talman! Sverigedemokraterna är det enda parti som tar problemen med Sveriges infrastruktur på riktigt allvar. Det pratas om Sverigebygget, ett vallöfte från Alliansen där det bland annat ingår att höghastighetsbanor ska byggas mellan Stockholm och Göteborg och mellan Stockholm och Malmö. Det är en investering som beräknas kosta ca 140 miljarder.
Sannolikt är den siffran gravt underfinansierad. Jag vill upplysa er om att denna summa, 140 miljarder, ungefär motsvarar den årliga nettokostnaden för den massinvandringspolitik som förs. Man kan ha ett Sverigebygge på olika sätt: antingen genom att bygga segregation och utanförskap eller genom att stärka satsningar på infrastruktur, välfärd och tillväxt.
Med vår politik hade resurser funnits att bygga höghastighetsbanor, men nu pratas det i stället om märklig lånefinansiering utomlands samt krav på samfinansiering från regioner, kommuner och näringsliv. Denna satsning riskerar nu att bli en gökunge som puttar andra viktiga satsningar samt underhåll ur järnvägsboet. Vi behöver även fortsätta en förstärkning av vägnätet. Ett exempel på misslyckad plakatpolitik är stoppet av Förbifart Stockholm.
Om bygget skulle stå still till maj skulle kostnaden uppgå till bortåt en halv miljard. Förbifart Stockholm behövs för den ekonomiska tillväxten. Om företagen kan attrahera personal från hela regionen och leverera varor och tjänster utan att fastna i bilköer gynnas ekonomin. Förbifart Stockholm behövs för en växande trafik, då befolkningen i Stockholms län de senaste tolv åren har ökat med mer än 300 000 invånare.
Förbifart Stockholm ger en bättre kollektivtrafik, eftersom goda möjligheter skapas för en kollektivtrafik som är bra även med buss. Stockholmsregionen behöver både Förbifarten och utökad kollektivtrafik. Förbifart Stockholm binder samman norra och södra Stockholm, vilket ger de boende bättre möjligheter att bo och arbeta i de olika delregionerna. Förbifarten gynnar faktiskt stora delar av landet, då även genomfartstrafiken får ett bättre flöde.
Vi accepterar inte Socialdemokraternas och Miljöpartiets stopp av bygget. Vi får vänta och se. När röken från nyårsraketerna har lagt sig ska byggarbetarna åter sätta spadarna - eller skoporna, om man så vill - i backen. Jag gläds därför åt dagens artikel från Åsa Romson och Karin Svensson Smith, där man klargör att man lägger ned sitt motstånd och låter byggandet av Förbifarten återupptas.
Vi accepterar inte heller att man försöker stänga Bromma flygplats, som är viktig för hela Sverige och är en nationell angelägenhet. Arlanda saknar kapacitet i rusningstid för att ta över Brommas trafik. Herr talman! Sverigedemokraterna vill åter betona vikten av att man stärker resurserna till järnvägsunderhåll. Hade vår budget fått stöd hade vi haft avsevärt mycket mer pengar till detta. Vi vill ha ordning och reda på underhållet. Vi vill därför ta tillbaka järnvägsunderhållet i statlig regi.
En reell effekt av privatiseringen är fler tjänstemän bakom skrivbordet och färre arbetare i spåret. Sverigedemokraterna vill se att de värsta flaskhalsarna byggs bort och att en större andel av väg- och järnvägssatsningarna läggs på det expansiva Skåne. Det är akut att få till stånd dubbelspår mellan Hässleholm och Kristianstad, landets mest trafikerade enkelspår. Dubbelspår behövs även mellan Helsingborg och Ängelholm, så att vi kan få ut full effekt av Hallandsåstunneln.
E6 mellan Helsingborg och Malmö är i behov av utbyggnad till trefilig motorväg. Den korkar igen med all lastbilstrafik. Vi ser ett behov av att bygga ut E20 i Västergötland till motorväg, vilket vi anslagit 2 miljarder till i vår budget. För att förbättra för Stockholms pendlare vill vi i inledningsskedet också anslå 1 miljard till statlig medfinansiering av Stockholms tunnelbana. Industrin i Norrland behöver bättre tillgänglighet.
Därför satsar vi bland annat medel på att förstärka Inlandsbanan som redundant bana till Norra stambanan och Stambanan genom övre Norrland. Vi vill också anslå 2 1⁄2 miljard kronor till en marknadspott i syfte att komma till rätta med flaskhalsar i infrastrukturen, vilka verkar hämmande på industrin. Herr talman! Sverigedemokraterna är kritiska till att man sjösätter trafikstyrningssystemet ERTMS innan man fått det att fungera på ett fullgott sätt.
I röret ligger Malmbanan och Korridor B mellan Stockholm och Malmö via Hallsberg och Norrköping. ERTMS har slagit sönder trafiken på Botniabanan och visat sig ej moget att ta i drift på våra svenska järnvägar. Innan man fortsätter att bygga ut ERTMS måste man få detta att fungera stabilt, annars blir det utöver en enorm kostnad på 30 miljarder höga kostnader för driftsstörningar och ännu lägre förtroende för våra svenska järnvägstransporter.
Herr talman! Jag vill yrka bifall till vår motion 2014/15:1041, där vi skriver att vi vill utreda om Trafikverket ska kvarstå som en myndighet eller om man ska återgå till den tidigare ordningen med ett vägverk och ett banverk. Jag yrkar även bifall till utskottets förslag angående tillkännagivanden till regeringen om att inte tillsätta en förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser samt om återtagande av byggnationen av Förbifart Stockholm senast den 1 januari 2015.