KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Tack, Saila Quicklund, för engagemanget! Jag noterade också att det hade varit många på mötet i Östersund i går. Det tycker jag är bra, för det visar att det finns ett starkt intresse och engagemang, inte minst kring frågor om flygsäkerhet. Det är klart att Transportstyrelsen i den prövning som nu förestår kommer att vara väldigt noggrann när man prövar projekten utifrån de kriterier som finns.
Här ska det inte råda någon skillnad i fråga om vilken teknik man använder, utan det är samma tuffa krav. Det råder säkert inte heller någon tveksamhet om att vi i regeringen har prioriterat säkerhetsfrågorna, bland annat på förekommen anledning. Vi lever i en omvärld som ställer högre krav på att Sverige har bra säkerhetsrutiner.
Dessutom finns det skäl att förstärka vår förmåga att klara av även bortfall av kapacitet. Därför är det viktigt att redundansen ökar och att vi har säkra system för flygledning. Som jag förstår det var det ett av skälen till att Luftfartsverket och Swedavia var angelägna om att Försvarsmakten skulle kunna lämna synpunkter. Man remitterade därför förslaget till Försvarsmakten.
Försvarsmakten har haft synpunkter på en av lokaliseringarna - Visby - men inte på de övriga. Hade Försvarsmakten haft det förutsätter jag att det hade fått en väldigt stor påverkan på myndigheternas och bolagets agerande i detta sammanhang. Regeringen har inte prövat detta, utan det är just nu en process mellan Luftfartsverket och Swedavia. Sedan återstår det för en annan myndighet som regeringen förfogar över - Transportstyrelsen - att pröva detta.
Jag kan inte föregripa den prövning som myndigheterna gör. Däremot är det ingen tvekan om att säkerhetsaspekterna kommer att vara helt avgörande. Här är det en målkonflikt som har att göra med å ena sidan bemanning och å andra sidan den nya teknikens möjligheter att faktiskt bidra till ökad säkerhet eller ökad service och ökade möjligheter. Jag förutsätter att det är några av de aspekter som man kommer att belysa i den prövning som sker.
Sedan är det ingen hemlighet att jag tillhör en regering som har haft en stor betoning på att vi ska vara en regering för hela landet. Det handlar om att inte längre centralisera verksamheter utan flytta ut verksamheter. Så har gjorts till Östersund. Där ökar Tillväxtverket med ett antal tjänster. Jag vill minnas att det var ett tjugotal. Statens servicekontor etableras. Till min hemstad Växjö flyttas det en statlig myndighet.
På det sättet vill vi säkerställa att vi ska vara hela Sveriges regering och att staten ska finnas närvarande överallt. Det kommer otvetydigt att vara huvudlinjen för hela regeringens politik under en lång tid framöver, för det är viktigt att vi säkerställer statlig service i hela landet. Det är klart att det kommer att vara någonting som både statliga myndigheter och statliga bolag har att förhålla sig till när de gör avvägningar i fråga om vilka prioriteringar de ska göra framöver och hur de ska följa upp de aktuella projekten.
Tomas Eneroth (S):
Jag inser att Saila Quicklund gärna skulle vilja att jag uttalade mig mer i detalj om det föreliggande förslaget, men jag skulle i så fall föregripa den prövning som Transportstyrelsen gör. Då skulle jag säkert riskera att bli KU-anmäld av någon, och det vill jag som statsråd helst undvika.
Transportstyrelsen har nu att pröva utifrån samma kriterier som gäller för flygledning, oavsett vilken teknik som används. Jag noterar att Luftfartsverkets generaldirektör i medierna poängterade den prövning som Försvarsmakten gjorde. Hon skriver: "Samråd sker men Försvarsmakten har vetorätt. Vill Försvarsmakten behålla traditionell flygtrafiktjänst på en flygplats blir det så."
Jag kan inte ha någon annan slutsats. Säkerhetsintresset måste alltid gå före. Det handlar om flygsäkerhet och nationens intresse, och därför är det naturligtvis väldigt viktigt att den belysningen har gjorts under processen men att också Transportstyrelsen beaktar säkerhetsprövningen i den prövning de har att göra av det förslag som ligger framför dem. Återigen: Jag tycker att det är viktigt att vi ser på vilka förutsättningar vi har att implementera ny teknik.
Det kan finnas fördelar. Inte minst kan den nya tekniken innebära bättre möjlighet att bedriva flygtrafiktjänster under en större del av dagens och veckans timmar. Å andra sidan ska det bedömas utifrån de andra nackdelar det i så fall kan ha. Det är därför jag med noggrannhet kommer att följa detta, precis som jag säger i svaret. Jag kommer också att invänta den prövning som Transportstyrelsen gör av förslaget.
Tomas Eneroth (S):
Det handlar inte om att frångå någon strategi. Den strategin är solklar: Vi kommer att fortsätta att flytta ut arbetstillfällen och säkerställa att staten finns i hela landet. Vi tänker inte göra som alliansregeringen och centralisera verksamheter och lägga ned statlig verksamhet i stora delar av landet. Faktum är att bland det första vi gjorde var att stoppa nedläggningen av ett antal skatte- och arbetsförmedlingskontor för att säkerställa att servicen finns i hela landet.
Det är viktigt, och där tror jag inte att någon som följt den här debatten och de senaste dagarnas utspel tvivlar på oss. Vi kommer att beakta säkerhetsaspekterna. Det tycker jag är helt avgörande, och jag kommer att följa frågan väldigt noga och säkerställa att det sker en ordentlig granskning. Det är en oberoende granskning. Transportstyrelsen är ju den myndighet som nu granskar Luftfartsverkets och Swedavias planer på att införa flygledning på distans eller fjärrstyrd flygledning, vilket begrepp man nu använder.
Detta innebär att det åligger den myndigheten att nu göra en ordentlig prövning, och det är också ett av skälen till att jag inte i detalj går in och har synpunkter på detta. Däremot är det naturligtvis en fråga som jag följer väldigt noggrant eftersom den kan innebära både ökad flygsäkerhet och ökade risker. Så är det vid all implementering av ny teknik, och därför måste vi naturligtvis i slutändan vara beredda att kunna gripa in om vi ser att det skulle finnas några sådana risker.
Det viktiga i det här sammanhanget är att inse att vi inte är ensamma om den här utvecklingen i Sverige. I flera andra länder pågår både arbete med flygledning på distans och implementering av ny teknik. Vi får inte hamna, och det hoppas jag och tror att inte heller Saila Quicklund gör, i ett läge där vi ställer oss tveksamma till allt införande av ny teknik.
Vi måste kunna se att det också finns förutsättningar och möjligheter att förbättra flygsäkerheten med hjälp av digitalisering och nya styrsystem. Låt oss hoppas att vi kan jobba tillsammans i den andan!
Tomas Eneroth (S):
Erik Ottoson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillvarata de nyttor drönartekniken skapar samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att hantera de risker som drönartekniken innebär. Vidare har Erik Ottoson frågat mig hur processen för den nationella drönarstrategin kommer att se ut samt på vilket sätt jag avser att i riksdagen förankra arbetet med en nationell drönarstrategi.
Riksdagen har tillkännagivit för regeringen att den bör ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna med ny teknik och värnar flygsäkerheten. Regeringen har i budgetpropositionen för 2018 meddelat att tillkännagivandet för närvarande bereds i Regeringskansliet. Jag vill i dagsläget inte föregripa detta arbete när det gäller hur det ska bedrivas eller hur det eventuellt ska förankras i riksdagen.
Regeringen har redogjort för sin syn på drönare i flygstrategin som antogs i januari 2017. Av flygstrategin framgår att drönare har stor potential i flera sektorer. Därför är det viktigt med ett regelverk som stöder den tekniska utvecklingen och de möjligheter som tekniken innebär. Just i fråga om drönare är det också viktigt att beakta frågor om personlig integritet, säkerhet och användning av luftrummet.
Erik Ottoson uppmärksammar i sin interpellation flera av de pågående insatser som görs för att främja användningen av drönare, vilket är mycket positivt. Jag välkomnar särskilt det arbete som Transportstyrelsen har gjort med att revidera de nationella föreskrifterna om obemannade luftfartyg.
Förslagen syftar till att främja teknikutvecklingen, hantera ökade risker med fler obemannade luftfartyg samt åstadkomma en tydlig synkronisering med flygstrategins mål om att upprätthålla Sveriges position som en stark och innovativ flygindustrination. Tillåt mig även att uppmärksamma det pågående arbete som sker med drönare i Regeringskansliet och myndigheterna.
Det är ett viktigt arbete som sker med att överväga behovet av ny reglering såväl nationellt som på europeisk nivå. Senast i juni 2017 hölls ett möte i Näringsdepartementet med tjänstemän och sakkunniga från berörda departement och myndigheter. Svenska experter deltar aktivt i det internationella arbetet med att föra fram och främja svenska positioner om ett mål och riskbaserat regelverk som är proportionerligt och funktionellt.
Erik Ottoson nämner det framtida europeiska regelverk som har föreslagits av EU:s myndighet för luftfartssäkerhet, Easa. Det är ett arbete där Sverige i högsta grad är involverat. Regeringskansliet har lämnat ett svar på den konsultation som Easa genomfört under sommaren. Svaret föregicks av en remiss till berörda myndigheter. Avslutningsvis vill jag säga att drönare utgör ett mycket spännande teknikområde. Jag är säker på att vi kommer att se ytterligare utveckling inom området, och jag är öppen för konstruktiva inspel från alla berörda parter.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Rikard Larsson och Erik Ottoson! Det här är en fascinerande diskussion eftersom vi famlar lite efter möjliga framtidsscenarier.
Då får vi göra det som svensk politik brukar vara bra på: Vi hittar både framtidsscenarier och utvecklar regelverk för att möta den tekniska utvecklingen, men vi säkerställer också att vi inte blottar luckor i nuvarande lagstiftning. Erik Ottoson beskrev det som att det är bra att kunna spela schack, och det passar mig som är gammal schackspelare. Jag gillar tanken och analogin, det vill säga att kunna se vad det innebär i förlängningen.
Transportstyrelsens arbete är naturligtvis otroligt viktigt när det gäller att förutse och kunna se till att vi får bra tillämpningsregler men också när det gäller att vi politiskt ser vilka möjligheter och risker som finns. Erik Ottoson nämnde ett par exempel. Jag noterar att man när det gäller bekämpningsmedel och potatisodling nu börjar tillämpa drönarstrategier och att man gör det med farliga uppdrag inom gruvnäringen.
På det här sättet kan vi rada upp många möjligheter. Jag vill gärna tro att det ska finnas både en bransch och kreativa personer som ska utveckla den här näringen på ett bra sätt. Men jag vet också att lika uppfinningsrika är personer som har som syfte att utföra terrorhandlingar och attentat, störa integriteten på annat sätt och använda ny teknik till att sabotera det som vi värnar.
Alltså måste man hela tiden se till att man har möjlighet att inte bara skapa ett regelverk som är möjligt att följa utan som också är möjligt att sedan upprätthålla och som gör det möjligt att ingripa när det missbrukas.
Här ser jag likheter med det arbete vi har med geofencing, connected car och självkörande bilar där vi utvecklar ny lagstiftning som ser möjligheterna men där vi också ser på vilket sätt ny teknik kan begränsa användningsområdena inom speciella zoner. Det är väl det som är utgångspunkten. Vi kommer att arbeta vidare i närtid med att naturligtvis bereda tillkännagivandet och sedan samla så mycket information som möjligt med de aktörer som finns.
Vi kommer att behöva uppdatera lagstiftningen regelbundet, och jag kommer att följa detta nära. Jag har inga bekymmer med att ta till mig såväl Rikard Larssons som Erik Ottosons klokhet i detta arbete, men framför allt finns det en växande bransch som ser möjligheterna. Ambitionen kan inte vara någon annan än att vi i Sverige ska ligga i framkant. Vi ska ha en modern lagstiftning som är tillämpbar. Och vi ska göra det här i samklang med våra europeiska vänner inom EU.
Det här är trafik som kommer att öka över gränserna. Det är teknik som kommer att få ett ökat användningsområde och som påverkar flygtrafiken, och det är en internationellt reglerad marknad. Det är alltså viktigt att vi har bra internationell lagstiftning på området. Den tänker jag också följa.
Tomas Eneroth (S):
Jag kan inte riktigt förstå hur Erik Ottoson kan tolka mina svar som att det skulle finnas ett aktivt motstånd mot en strategi. Det är tvärtom. Vi bereder frågan i Regeringskansliet. Tillkännagivandet kom så sent som i mars. Och jag är en noggrann person. I den stund vi tar fram en strategi ska den också spela roll och vara väl förankrad, i det som är vetenskapligt underlag och myndigheternas underlag - vi har precis diskuterat de underlag som har tagits fram i närtid.
Jag vill också ha en bra dialog med branschen, så att vi vet att vi är uppdaterade. Jag vill också se till att förslag och strategier är ordentligt förankrade, ungefär på samma sätt som jag tidigare redogjorde för att vi arbetar med godsstrategin. Det är viktigt. Det duger ingenting till att ta fram en pappersstrategi som man kan vifta med och vinna korta politiska poäng med om den är helt obsolet inom ett halvår.
Om vi ska klara utmaningen med att utveckla en nationell drönarstrategi ska det vara på ett sätt som tillgodoser utmaningen inom säkerhetsområdet men naturligtvis också de branschutmaningar som finns. Då krävs ett gediget arbete. Därför kommer jag att bereda frågan nogsamt i Regeringskansliet, med tanke på det tillkännagivande som finns. Det har jag respekt för. Jag tycker, utifrån min erfarenhet från mitt arbete i riksdagen, att man ska ha respekt för tillkännagivanden.
I grunden ligger dock även en flygstrategi, som nu är ett grunddokument för inte minst det Arlandaråd som jag leder. Där träffar jag aktörer inom flygområdet, som också delger god kunskap inom drönarområdet. Jag tackar återigen Erik Ottoson för engagemanget. Det är bra att det finns riksdagsledamöter som är engagerade i att utveckla näringar men som också ser hot och risker. Det är också bra att vi inom politiken ständigt och gemensamt driver på våra myndigheter att följa adekvat lagstiftning och ser runt hörnet.
Låt oss hoppas att de schackspelande egenskaperna kommer oss till godo i det här sammanhanget och att vi får fortsatta möjligheter att diskutera drönarstrategier.
Tomas Eneroth (S):
Ola Johansson har frågat mig när regeringen kommer att skärpa lagstiftningen så att antalet bilmålvakter minskar och företeelsen att en obegränsad mängd fordon är registrerade på fysiska personer vilka saknar utmätbara tillgångar upphör att existera. Regeringen ser allvarligt på problemet med fordonsmålvakter och att de fordonsrelaterade skulderna fortsätter att öka.
Målvaktsfordon orsakar stora problem i gatumiljön eftersom de upptar värdefull mark för kommunerna när de står felparkerade, och de är ofta i dåligt skick ur både ett trafiksäkerhetsperspektiv och ett miljöperspektiv. Fordonsägare som gör rätt för sig och betalar sina skatter och avgifter upplever det som djupt orättvist att vissa individer kommer undan sitt ansvar genom att nyttja fordonsmålvakter. Regeringen har därför åtagit sig att arbeta med att komma till rätta med problemet.
Vi aviserade i budgetpropositionen för 2018 ett riktat statsbidrag om 25 miljoner kronor årligen 2018-2020 som kommuner kan söka för kostnader i samband med bortforsling, uppställning och skrotning av dessa fordon. Vi aviserade också en översyn av gällande lagstiftning och hur vi kan skärpa regelverket för att förhindra användandet av fordonsmålvakter. Denna översyn påbörjas den 1 februari i år i form av en intern utredning ledd av hovrättslagmannen Björn Hansson.
Utredaren ska bland annat utvärdera införandet av lagen om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter, ianspråktagandelagen, och ändringarna i lagen om flyttning av fordon i vissa fall, som trädde i kraft den 1 juli 2014. Med utgångspunkt från analysen och resultatet av utvärderingen ska utredaren sedan lämna nödvändiga författningsförslag i syfte att komma till rätta med problemet med fordonsmålvakter.
I detta ingår bland annat att överväga om det är lämpligt att öka Kronofogdemyndighetens möjligheter att ianspråkta fordon på distans, att bredda tillämpningsområdet för ianspråktagandelagen till att omfatta fordon som saknar värde och om det bör införas utökade möjligheter att tillämpa användningsförbud eller brukandeförbud vid fordonsrelaterade skulder. Utredaren kan också föreslå andra åtgärder för att komma till rätta med problemet med fordonsmålvakter. Uppdraget ska redovisas senast den 30 juni i år.
Utredaren ska också ta fram förslag till utformning av en förordning om stöd till kommuner för kostnader i samband med bortforsling, uppställning och skrotning av fordon med skulder enligt 1 § lagen om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter.
Tomas Eneroth (S):
Jag höll under en lång stund på att säga att jag håller med om nästan vartenda ord som Ola Johansson säger. Men sedan kom det på slutet någonting som handlade om regering, om misslyckanden och liknande, och si där skiljer vi oss åt. Sedan kan jag ju uppskatta att en centerpartist står i riksdagens talarstol och talar om inskränkning av äganderätten, för det måste onekligen vara oviljan att inskränka äganderätten som gjorde att alliansregeringen under alla sina åtta år inte förmådde att göra någonting i den här frågan. Jag tycker att det här är en jätteviktig fråga, och jag ska ärligt säga att jag uppskattar Ola Johanssons engagemang i frågan.
Jag tycker också att Sydsvenska Dagbladet i sina debattartiklar har gjort ett gediget bra arbete med att beskriva problematiken. Jag är glad över att så småningom kunna presentera den utredning som tillsatts. Utredaren ska vara klar senast i juni.
Det innebär inte att det därmed är en nästkommande eventuell regering, där jag kanske ingår, som ska hantera frågan, utan det kan också vara så att utredaren föreslår författningsändringar, förordningsändringar eller andra regeländringar som gör att inte minst Kronofogdemyndigheten får ökade möjligheter att ianspråkta eller beslagta fordon. Jag är beredd att pröva de allra flesta möjligheter som finns för att stävja missbruket av fordonsmålvakter.
Jag tycker att det är en oacceptabel utveckling som bidrar till försämrad trygghet. Men det handlar också om att den göder kriminalitet. Alltså måste vi hitta verkningsfulla verktyg för både polisen och Kronofogdemyndigheten att kunna agera. Därför har Björn Hansson, utöver direktiven, fria händer att komma med nya förslag som ger oss bättre verktyg.
Jag tror att jag och Ola Johansson delar uppfattningen att ju snabbare vi kan agera, desto bättre. Ju bättre verktyg polis och kronofogde har, desto bättre. Det här måste kunna stävjas på ett sätt som gör att man inte kan organisera brottslighet genom att använda sig av fordonsmålvakter. Jag ser fram emot utredningen. Det är kort om tid till den 30 juni, men argumentet för att ha den korta tiden är just att kunna få fram förslag som ska kunna träda i kraft så snart som möjligt.
Är det sedan förordningsändringar och lagändringar får vi vänta tills riksdagen återsamlas. Men låt oss i så fall gemensamt verka för att vi får en skarp lagstiftning, för det här är inte en utveckling som är acceptabel.
Tomas Eneroth (S):
Jag noterar att Lars Beckman ännu inte kan ge besked om huruvida han tycker att det är bra med en vinterdäckslagstiftning eller inte, vilket är olyckligt. Jag tror att en sådan lagstiftning vore bra ur trafiksäkerhetssynpunkt. Både Lars Beckman och jag måste ha vinterdäck på alla fyra hjulen på våra fordon som vi framför, och jag tycker att det är rimligt att det också gäller tunga transporter. Detta är en fråga som är viktig för mig.
En av de första frågor som jag motionerade om när jag kom in i riksdagen i början på 90-talet var frågan om vinterdäck, då jag vet att det är helt avgörande för förmågan att rädda liv och undvika kollisioner att kunna bromsa i tid. När det gäller rapporten, som jag lovade att återkomma till, ska man vara medveten om att det riktats en hel del kritik mot hur den är konstruerad.
VSP, som gjorde rapporten på uppdrag av Sveriges Åkeriföretag, har fått en hel del kritik från Trafikverket för hur man sammanfattar rapporten och vilka tolkningar man gör. Som jag har förstått finns det också en hel del felaktigheter i rapporten. Det må vara som det är med detta. Som statsråd tänker jag inte bedöma huruvida rapporter och underlag är felaktiga eller inte, men jag tycker att det är bra att också åkeriföretagen själva bidrar med att ta fram ett bättre underlag.
Det är viktigt att dialogen mellan Trafikverket och näringen fungerar, och jag är själv djupt engagerad i den. Ingen ska tveka om att vi sätter trafiksäkerheten främst. Det kommer att vara avgörande vare sig vi talar däck, mobiltelefoni eller alkoholkontrollerna, som vi nu ökar med automatiserade alkobommar i våra hamnar och på andra ställen. Det gäller naturligtvis också en väl fungerande vinterväghållning. Detta är helt avgörande.
Jag tror fortfarande att det är bra att det är entreprenörer som upphandlas för detta. Jag noterar att Lars Beckman inte vill ta frågan så pass långt att vi ska ta ifrån de privata entreprenörerna detta ansvar och lägga det i statlig regi. Det kanske får bli en efterkommande debatt i så fall.
Tomas Eneroth (S):
Lars Beckman har ställt en rad frågor till mig om de förändringar på riksväg 50 som Trafikverket kommer att genomföra främst i syfte att höja trafiksäkerheten på vägsträckan mellan Söderhamn och Glössbo. Prioriteringar av åtgärder på väg 50 på aktuell vägsträcka är en fråga för Region Gävleborg, som i egenskap av länsplaneupprättare har uppdraget att arbeta fram förslag till en länstransportplan för den regionala transportinfrastrukturen.
Åtgärder på väg 50 mellan Söderhamn och Glössbo ingår i Region Gävleborgs förslag till länsplan för regional transportinfrastruktur för perioden 2018-2029. Regionen har valt att prioritera detta objekt då man bedömt att vägen är ett viktigt arbetspendlingstråk. Syftet med de föreslagna åtgärderna är dels att säkerställa hög trafiksäkerhet, användbarhet och framkomlighet för trafikanterna, dels att göra vägsträckan mer tillgänglig för kollektivtrafikresenärer. Regeringen avser att fastställa ekonomiska ramar för länsplanerna under våren 2018.
Respektive län ska sedan fastställa länsplanen efter det att regeringen beslutat om de definitiva ekonomiska ramarna för länsplanerna. Jag kan därför i dag inte uttala mig om enskilda objekt.