Per Lodenius (C):
Det civila samhället med föreningslivet, idrotten och folkbildningen spelar en otroligt stor och viktig roll för samhällsutvecklingen och demokratin. Det är i den lokala föreningen, i nätverk, i lokala utvecklingsgrupper och inte minst i studiecirklar som ett brett samhällsengagemang kan växa fram. Folkbildningen, med studieförbunden och folkhögskolorna som finns över hela landet, på landsbygden och i staden, blir här en viktig del av det civila samhället.
Folkbildningen är en viktig aktör för att lyfta och skapa engagemang i samhällsdebatten. Kontakter med andra och bildning är viktigt för att kunna orientera sig, forma självständiga uppfattningar och aktivt delta i samhället. Att skapa och främja goda villkor för civilsamhället och folkbildningen är därför en mycket viktig uppgift.
Folkhögskolorna spelar en viktig roll inom folkbildningen, inte minst för ungdomar som behöver eller vill hitta en annan väg att skaffa sig kompetens och utbildning. Folkhögskolorna har också en unik möjlighet att möta personer med funktionsnedsättning i det livslånga lärandet.
Den pedagogik och den metodik som folkhögskolor använder sig av, där man sätter den studerande i centrum och utgår från deltagarens behov, gör att man redan där har stora möjligheter att hitta metoder som leder vidare genom bildningens korridorer. Därför har också det särskilda utbildningsstödet till folkhögskolorna, som gör det möjligt att underlätta studier för personer med funktionsnedsättning, höjts rejält av den förra regeringen.
Samtidigt finns det självklart mer att göra för att underlätta och förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att studera på folkhögskola. Det är ett arbete som hela tiden måste fortgå. Fru talman! Även studieförbunden spelar en mycket viktig roll för möjligheten för personer med funktionsnedsättning att skapa sig en plattform för att kunna påverka och delta på lika villkor i vårt samhälle. Det kan ske genom kulturevenemang och kulturengagemang.
Det kan också ske genom förmedling av direkt kunskap i olika studiecirklar. Ta till exempel Studieförbundet Vuxenskolans projekt Mitt Val, som pågick under valåret 2014 men nu också kommer att fortsätta och som riktade sig till personer med intellektuell funktionsnedsättning. Enligt viss forskning kan det vara så få som endast två av tio röstberättigade med intellektuell funktionsnedsättning som röstar i allmänna val.
Endast 20 procent som röstar - jag tror inte att vi skulle acceptera det i någon annan grupp här i Sverige. Det är inte rimligt ur en demokratisk synvinkel. Det är inte heller rimligt ur en mänsklig synvinkel att det är så få som går och röstar. Genom projektet Mitt val tog man fram kunskap, underlag och material för studiecirklar som stöttade och utbildade personer med intellektuell funktionsnedsättning i att ta del av och använda sin medborgerliga rättighet att rösta.
Jag hoppas - nej, jag är faktiskt övertygad om - att projektet Mitt val har bidragit till att ytterligare några medborgare i Sverige har fått möjlighet att använda sin rätt att påverka genom allmänna val.
En annan rättighet som är svår att ta del av i dagens samhälle för den som på grund av sin funktionsförutsättning har gått i särskola är möjligheten att studera vidare efter gymnasiesärskolan och att egentligen över huvud taget ha möjligheten att i någon större utsträckning kunna välja och påverka sin yrkeskarriär och framtid. Det här är en fråga som folkbildningen på flera håll har tagit tag i. Jag nämnde tidigare hur folkhögskolan kan vara ett alternativ, och det finns flera exempel runt om i landet där folkhögskolan har visat sig vara ett bra alternativ.
På Mora Folkhögskola kan man till exempel läsa anpassad it. Det är en utbildning som är inriktad mot en kategori studerande som sällan eller aldrig får stå i centrum och känna sig självständiga. Det handlar alltså om studerande som har en intellektuell funktionsnedsättning. På Furuboda folkhögskola i Åhus stärker man utbildningen med idrott och musik. Också bland studieförbunden finns projekt som ser och ger möjlighet till utveckling för den som gått i särskola.
I Stockholm driver Studieförbundet Sensus Medis 5, som arbetar med teater, film, musik och konst på hög nivå. Folkuniversitet har projektet Krita, där man genom konsten vill skapa förebilder och ge personer med intellektuella funktionsnedsättningar ett rikare liv. Och i Örebro har Studieförbundet Vuxenskolan ett spännande projekt, SV Kulturcollege, där studierna ska ge en förberedelse för arbete eller vidare studier.
SV Örebro gör också en spännande och lyckad satsning på folkbildning med studiecirklar på flyktingboenden i sitt område. Det är ett integrationsarbete som jag hoppas följs av fler runt om i vårt land. Fru talman! Det här är bara några exempel där folkbildningen genom studieförbunden och folkhögskolorna gör en otroligt viktig insats när man ger kunskap, bildning och röst åt ofta förbisedda medborgare i vårt samhälle.
Jag har sett många olika studiecirklar, projekt och mer långtgående utbildningar initierade, genomförda och drivna av olika studieförbund där man lyfter förmågor hos sina deltagare och som ger otroligt mycket mer än bara den specifika kunskapen, och man lika mycket lyfter och stärker själva människan.
Där blir studiecirkeln en början till något mycket större - en början till något som man kanske inte har förutsett men som ger ytterligare en dimension till ens bildning. Men detta skulle inte kunna hända om inte folkbildningen hade sin fria roll att hitta egna vägar.
Det är friheten och öppenheten som ger folkbildningen dess kraft att genom just bildning möta varje individ där hon står för att därifrån lyfta vidare i ett livslångt lärande. Folkbildningens kraft ligger också i att den finns över hela landet. Folkhögskolor, studieförbundens studiecirklar och kulturarrangemang finns inte bara i städerna utan minst lika mycket och kanske till och med mer på landsbygden och på mindre orter.
Fru talman! Staten satsar stora resurser på folkbildningen. Det är enligt min mening väl använda pengar. Kontakter med andra och bildning är viktigt för att kunna orientera sig, forma självständiga uppfattningar och aktivt delta i samhället. Folkbildningen, med studieförbunden och folkhögskolorna, är en viktig aktör för att lyfta och skapa engagemang i vårt samhälle. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna.