Hillevi Larsson (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till hela betänkandet och avslag på alla reservationer. Det mest intressanta i betänkandet är våra två tillkännagivanden som vi socialdemokrater står bakom. Det är klart att det är ett problem att faderskapet inte kan fastställas förrän efter förlossningen eftersom det är fler barn som föds vars föräldrar är sambor än gifta.
Det kan dessutom ta lite tid att fastställa faderskapet. Det här behöver alltså verkligen göras. Det som vi beslutar rent konkret är att regeringen ska se över frågan och återkomma med ett förslag på området. Man kan tänka sig lite olika modeller. Ju tidigare under graviditeten som faderskapet kan fastställas, desto bättre är det.
Men regeringen får se över detta så att vi kan undvika hemska fall där den värsta konsekvensen uppkommer om mamman hamnar i koma eller till och med dör. För barnets rättssäkerhet måste vi göra något, och självklart även för den andra förälderns, faderns, möjligheter. När det gäller framtidsfullmakter tittar regeringen redan på det.
Därför är det extra positivt att vi också fattar det här beslutet. De jobbar redan med det, och nu får de extra stimulans att prioritera frågan. Framtidsfullmakter ger ökad beslutsmöjlighet för den enskilde. Det är visserligen vanligt att anhöriga blir gode män, och det är alltid frivilligt.
Men det här är ett sätt, både för den som det berör men även för den som kanske är anhörig och ställer upp på uppdraget, att bestämma det i förväg. Det kan annars ske väldigt plötsligt, när behovet uppkommer och någon plötsligt ska bli god man. Det är en möjlighet att förbereda sig och förebygga, vilket också ökar beslutsmöjligheten för många.
Med tanke på befolkningsutvecklingen, med allt fler äldre människor, kommer behovet att öka. Det här är alltså jättepositivt. Jag tänkte också nämna de andra viktiga områdena. En fråga som inte har diskuterats särskilt mycket men som är viktig handlar om transpersoner, framför allt transsexuella, och möjlighet till retroaktiva namnbyten.
Gamla dokument, till exempel gamla betyg, med ett annat namn kan nämligen ställa till det när man utbildar sig och söker jobb. Det kan leda till att människor far illa i systemet och känner sig illa behandlade. Det problem som finns i dag har lett till att Socialstyrelsen har tittat på det och samordnat med andra myndigheter. Det är många myndigheter som berörs.
En del av problemen har man kunnat rätta till under resans gång; en del återstår. Och det som återstår har skickats till regeringen, som nu tittar på om det finns något som man behöver och kan gå vidare med. Nästa fråga rör föräldraskap vid assisterad befruktning. Det är en fråga som har diskuterats under lång tid.
Utredningen kom redan 2007. Sedan har inte mycket hänt. Nu ligger frågan i den utredning som jobbar med utökad hjälp med assisterad befruktning till par. Jag kan säga så mycket som att utredningen kommer att komma med något förslag under det här året. Förslaget när det gäller assisterad befruktning för ensamstående kvinnor beräknas komma i juni.
Det är för övrigt positivt. Men sluttiden för utredningen är december i år. Utredningen kommer alltså att komma med något förslag, antingen i samband med de ensamstående kvinnornas möjlighet till assisterad befruktning i juni eller i december. Men regeringen är redan inne på den här linjen, och vi har en majoritet för detta.
Den förra regeringen bakade in frågan i utredningen, och det är klart att man ändå får ge utredningen en chans att komma med sitt förslag, även om det egentligen var onödigt. Vi har redan en väl genomarbetad utredning från 2007 med förslag som vi skulle kunna genomföra. De förslag som kommer att komma under året får regeringen sedan sätta tänderna i och se till att komma med ett konkret förslag till riksdagen.
Det gäller samkönade par. I praktiken handlar det om lesbiska och bisexuella kvinnor. Det är också viktigt att passa på och göra lagstiftningen könsneutral. Det första steget handlar om att se till att medmamman, i det här fallet, slipper genomgå en jobbig adoptionsprocess direkt efter att ha fått ett nyfött barn.
Det handlar dock även om att se till att allt blir könsneutralt, så att man i sammanhanget inte längre talar om faderskapspresumtion utan om föräldraskapspresumtion. Nästa fråga som jag tänkte ta upp handlar om adoptioner. Regeringen tittar nu på ett utredningsförslag.
Enligt förslaget ska det bli möjligt för sambor att bli prövade för adoption, och det går också i linje med utvecklingen där allt fler väljer att leva som sambor medan allt färre gifter sig. Utifrån barnets bästa kan ett sambopar vara precis lika bra som ett gift par. Utredningen föreslår också att det ska bli möjligt med vuxenadoption.
Man vill ännu tydligare slå fast att adoptioner ska handla om barnets bästa. En annan viktig fråga är vårdnadsreglerna. Dagens vårdnadsregler är från 2006. Det man då beslutade var att grundregeln ska vara att vårdnaden ska vara gemensam, men barnets bästa betonades särskilt.
Man tog hänsyn till våld och övergrepp i familjen, till om det fanns risk för barnen att föras bort eller på andra sätt fara illa. Hur dessa regler har slagit ut utvärderas nu. Den 28 oktober 2016 ska utredaren lämna sitt betänkande. Det ska bli spännande att ta del av det.
Flera här har också lyft fram att detta är viktiga frågor, men att vi måste se till vad utredaren kommer fram till innan vi lägger fram några skarpa förslag. Dessa regler ändrades 2006, och ändringen dessförinnan skedde 1998. Det har alltså genomförts förändringar med jämna mellanrum, och mycket handlar om var balansen ska ligga. Gemensam vårdnad är självklart att föredra, och det är det som alla vill ha.
Men det får inte ske i kollisionskurs mot barnets bästa. När barnets bästa kräver det måste det bli en annan lösning. Sedan tänkte jag ta upp detta med vigselförrättare. Det har ju förts en diskussion här tidigare om tvångsäktenskapen.
Jag tycker att de borgerliga företrädarna på ett väldigt bra sätt har lyft fram även våra argument i de frågorna, att det finns ett starkt skydd på området. Men det som inte har berörts så mycket gäller vigselförrättare. Sverigedemokraterna föreslår att alla vigselförrättare, oavsett religion, ska ha skyldighet att viga personer som är ogifta enligt svensk lag. Förslaget är väldigt långtgående.
Det kan innebära att katolska kyrkan som inte vill viga skilda par skulle tvingas till det. Alla - och det står faktiskt alla - skulle då tvingas att viga också samkönade par. Jag väljer ändå att tolka förslaget på ett snällt sätt.
När det står om ogifta personer enligt svensk lag förutsätter jag självklart att de är över 18 år, men det står ju inte uttryckligen. Jag måste säga att det är ett förvånande förslag. Man kan tycka att det är rätt väg att gå, men jag upplever förslaget som att man vill komma åt fallen inom islam som lyfts fram i reservationen.
Muslimska kvinnor kan inte skilja sig enligt muslimsk lag, så de tvingas att vara gifta. Men man får ju med många andra på köpet. Å andra sidan kan man glädja sig över att Sverigedemokraterna tar det här steget och går längre än många andra.
Registrering av testamenten är en jätteviktig fråga. Kan man registrera äktenskapsförord borde man göra på precis samma sätt med testamenten. EU-kommissionen tittar på förslaget, så vi får följa det arbetet. Men det vore väldigt bra om vi fick detta till stånd.