Viktor Wärnick (M):
Vi moderater vill få ordning på Sverige. För detta behövs en politik som syftar till att bidra till ett tryggt samhälle där individen har möjlighet att forma sitt eget liv och göra en klassresa, så att det blir viktigare vart man är på väg än varifrån man kommer. För detta är en fungerande bostadsmarknad en grundförutsättning.
En fungerande bostadsmarknad gör det möjligt för ungdomar att påbörja vuxenlivet, för föräldrar att köpa ett småhus när familjen har vuxit och för den som vill lämna hemorten för att studera eller prova på ett nytt jobb. Fru talman! I dag är detta ingen självklarhet. Den svenska bostadsmarknaden är i grunden dysfunktionell. I stället för att erbjuda möjligheter hämmar den såväl individer som samhällsekonomin i stort.
Företag får svårare att anställa, och tillväxten hålls tillbaka samtidigt som trångboddheten och de sociala problemen ökar. Den svenska bostadsmarknaden präglas av långa köer till hyresrätter, höga krav för att få köpa en bostad och krångliga regler för att få bygga. För att få en bättre fungerande bostadsmarknad krävs en effektiv planprocess, tillgänglig mark och flexibla byggregler.
Då kan såväl tiden från idé till inflyttning som produktionskostnaderna minska och utbudet av bostäder därmed öka. Vi moderater vill bidra till en bostadsmarknad där möjligheterna står i centrum. Vi värnar äganderätten och vill stärka den enskilde i relation till det offentliga, så att den enskilde får större rådighet över sin egendom. Fru talman!
Det behövs en bred översyn av de samlade nationella regelverken för bostadsbyggande i syfte att skapa snabbare beslutsprocesser, öka flexibiliteten och minska produktionskostnaderna. Sverige har de högsta byggkostnaderna i Europa. Detta förklaras bland annat av höga lönekostnader och höga krav på det som byggs. Samtidigt utgör byggkostnaderna bara drygt hälften av den totala produktionskostnaden.
Utöver byggkostnaden finns kostnader för moms, markförvärv, kommunala avgifter och därtill byggherrens eller beställarens kostnader. Generellt sett är inte vinstmarginalerna i den svenska byggbranschen högre än i övriga Europa eller i näringslivet i stort.
Samtidigt finns många utredningar som pekar på att produktiviteten i branschen är låg och att en ökad internationell och inhemsk konkurrens skulle kunna öka effektiviteten i branschen och därmed möjliggöra en ökad produktion.
I Konkurrensverkets rapport Bättre konkurrens i bostadsbyggandet från år 2018 identifierar myndigheten tre områden som utmärker sig för att påverka konkurrensen negativt och därmed effektiviteten i branschen: byggmaterialindustrin, de offentliga upphandlingarna av bostadsbyggande och de kommunala särkraven. Materialkostnaderna utgör cirka hälften av den totala byggkostnaden.
Kostnaderna för material har ökat snabbt under ett antal år, och Konkurrensverket konstaterar att det är det främsta skälet till att också de totala byggkostnaderna stigit. Att kostnaderna ökat snabbt i byggmaterialindustrin indikerar att det kan finnas konkurrensproblem. I april 2020 gav regeringen Konkurrensverket i uppdrag att utreda just konkurrensen i byggmaterialindustrin, bland annat vad gäller marknadskoncentration och prisbildning, och i december förra året kom resultatet.
Konkurrensen i vissa delar av byggmaterialindustrin är bristfällig. Problemen är flera och finns på olika nivåer. Det handlar om hög marknadskoncentration på viktiga materialmarknader, upphandlingar upplagda på ett sätt som begränsar konkurrensen och kostnadsdrivande rabatter och ersättningsvillkor. Detta är några av de brister som Konkurrensverket redogör för i rapporten och som måste adresseras. Fru talman!
Kommunerna i vårt land har också en viktig roll att spela för ett ökat bostadsbyggande, samtidigt som det kommunala självstyret måste värnas, utan statliga pekpinnar och ovanifrånperspektiv som riskerar att undergräva acceptansen och toleransen bland kommuninvånarna för det byggande som så väl behövs. Staten ska å sin sida inte hindra bostadsbyggandet utan bör i stället underlätta i möjligaste mån.
Staten kan motivera kommuner att bygga, till exempel genom att koppla samman infrastruktursatsningar med bostadsbyggande, vilket vi moderater är mycket positiva till. Fru talman! Vi moderater har inga reservationer i betänkandet, då de förslag som vi har lagt på riksdagens bord behandlas så kallat förenklat.
Den kommittémotion som vi lagt på riksdagens bord - Reformer för ett ökat byggande och en bättre fungerande bostadsmarknad - med 70 skarpa förslag, visar dock vilken politik vi vill bedriva i en moderatledd regering efter valet i höst. För att vi ska få ordning på Sverige, som är efterlängtat av många, måste vi också få ordning på svensk bostadsmarknad och svensk bostadspolitik.