KBLab/rixvox huggingface dataset:
Helena Gellerman (L):
Jag tackar Teres Lindberg för detta. Jag blir dock lite bekymrad när Teres Lindberg ställer storskaliga tester mot att de som utför testerna inte skulle göra dem enligt de regler som är uppställda. Naturligtvis kommer testerna i Sverige att ske enligt de premisser, förordningar och lagar som vi har.
Om man i dag ska göra ett test med en personbil måste det finnas en person som övervakar testet och som kan ta över om bilen skulle fallera. Naturligtvis är det på detta sätt som dessa tester kommer att göras.
Men det är jätteviktigt att vi får fler tester, så att alla aktörer i samhället får möjlighet att testa denna teknik för att förstå vad en självkörande bil innebär. Det är viktigt att många personer får sätta sig i en bil och uppleva en självkörande bil. Hur tänker de runt detta? Vad kan förbättras? Hur kan funktionerna göras ännu bättre?
Detta går inte att svara på förrän riktiga tester i en verklig miljö görs. Jag är därför fortfarande mycket bekymrad över att Socialdemokraterna i sina frågor och svar här inte indikerar att de verkligen vill pusha på att vi ska få fler tester i en storskalig miljö.
Helena Gellerman (L):
Jag lyssnade noga under Lorentz Tovatts anförande. Jag kan konstatera att vi kanske inte står i diametralt olika ringhörnor när det gäller flyget men att vi står ganska långt ifrån varandra.
Det som vi har gemensamt är att vi ser att det finns en potential när det gäller biobränsle och också när det gäller elflyg, även om vi ser annorlunda på potentialen hos elflyg.
Det som fascinerar mig är att Miljöpartiet och Lorentz Tovatt fokuserar mycket på tågen när det gäller att rädda klimatet, men tyvärr går det inte att ta tåget till USA eller Afrika.
Sett till utsläppen i Sverige kommer 94 procent, på det sätt som man räknar nu, från vägtransporterna. Det är därför Liberalerna fokuserar på dem, för att minska klimatutsläppen. Flygets påverkan är inte speciellt stor i förhållande till de 94 procenten, även sett till global påverkan.
Vår inställning är att man ska kunna satsa på biobränslen och utveckla elflyget. För att kunna behålla flygets fördelar vill vi jobba med koldioxidinfångning.
Därför vill jag fråga: Hur ser Lorentz Tovatt och Miljöpartiet på att inte fokusera på en dramatisk minskning av flyget utan i stället göra så mycket det går med miljöåtgärder och kompensera med koldioxidinfångning för att få ett klimatneutralt flyg?
Helena Gellerman (L):
Jag tackar Lorentz Tovatt för svaret på min fråga. Min uppfattning är att om det är någon som förnekar flygets fördelar är det Miljöpartiet. Jag tycker inte att jag fick svar på min fråga. När vi i Liberalerna tittar på flyget tittar vi på det i stort och på vad vi kan göra i verkligheten.
Vi tror på flyget och på att det ska vara fortsatt stort. Vad kan man då göra? Jo, på korta distanser är det nu i början självfallet elflyget som kan täcka en stor del av flygbehovet. Det är därför vi i Liberalerna jobbar med biobränslen.
Vi tror att svenska folket är beredda att betala extra för att bekosta biobränsle för att kunna åka på semester till olika delar. Detsamma gäller företagen. Det är dessa två åtgärder som vi ser.
Vi tror inte heller att man med hjälp av biobränsle eller högnivåutsläpp kommer att ta bort alla utsläpp från flyget - självklart inte - men det är därför vi säger att det ska vara möjligt att kompensera för utsläppen.
Sett till flyget i dess helhet ska det kunna bli klimatneutralt, och detsamma gäller sjöfarten. Man går så långt man kan med tekniken, och sedan får man jobba med koldioxidinfångning.
Min fråga kvarstår: Anser Miljöpartiet att man inte ska kunna dra fördel av flyget utan i stället bara säga att man ska dra ned på det, i stället för att premiera koldioxidinfångning?
Helena Gellerman (L):
Jag vill ställa en fråga till Emma Berginger angående själva simulatortestet. Testet i simulator går till så att en person kör en viss bana där man upplever fler trafiksituationer än vad man gör vid ett normalt körprov på väg.
Vid den validering som Transportstyrelsen har gjort har det tagits upp att själva simulatordelen inte är validerad. Men VTI har följt upp de över 200 personer som har godkänts i testet.
Efter två år och åtta månader är det bara en enda person som har varit med om en lindrig trafikolycka. Det är alltså mindre än vad personer normalt upplever under samma period. Denna utvärdering har gjorts i verkligheten.
Jag har en fråga utifrån att vi kan se att de personer som klarat testet orsakar färre olyckor än vi som sitter här.
Jag skulle vilja veta: Hur ser Emma Berginger på att man i dag inte har någon möjlighet att söka dispens eller testa sin körförmåga och att 500 personer i Sverige därmed fått sitt körkort indraget, med alla de personliga katastrofer som det kan innebära?
Helena Gellerman (L):
Jag tackar Emma Berginger för svaret. Det är intressant att hon tar upp situationen från det att man har gjort ett syntest och körkortet är indraget. Vi kan titta på hur det fungerar i dag. Man kan få en stroke eller en demensdiagnos. Då testar man personen innan man drar in körkortet.
Då behövs inget nytt körkortstillstånd. Det är precis detta sätt att testa som de partier som står bakom tillkännagivandet vill införa. När det gäller simulatortestet vill jag säga att jag är den första advokaten för trafiksäkerhet. Jag har jobbat med trafiksäkerhet i tio år. Om inte jag trodde på denna metod skulle jag aldrig stå i denna talarstol och förespråka den.
Det är en auktoriserad trafiklärare och en trafiksäkerhetsforskare som utvärderar detta test. Det finns även möjlighet för en tredje person att utvärdera testet.
Det är alltså ett rigoröst test som dessa personer får göra, och körningen bedöms innan man säger att en person ska få körkortet tillbaka. Detta känner jag mig mycket trygg med. Men Liberalernas syn är att vi ska få en utredning som innebär att man kan göra testet på väg. Vi vill att alla som har synproblem ska testa sig.
Men det gör de inte i dag, för man drar in körkortet om de inte klarar testet. Där har vi ett verkligt trafiksäkerhetsproblem. Jag tycker inte att jag har fått svar på min fråga till Emma Berginger hur man ställer sig till dessa personer som man faktiskt ser kör trafiksäkert och varför de inte ska få testa sig.
Helena Gellerman (L):
I januariavtalet finns det olika skrivningar om det här.
Det får inte bli så att det tas ett beslut en mandatperiod och ett annat beslut nästa mandatperiod. Just när det gäller de här megaprojekten, får man väl kalla dem, är det viktigt att besluten är väl förankrade här i riksdagen.
Helena Gellerman (L):
Ja, i de diskussioner som vi har och som vi också gått ut med publikt är det just det här svaret jag ger - att när det gäller sådana här megaprojekt behöver vi ha god förankring här i riksdagen eftersom man inte kan växla över mandatperioderna och säga att det blir start och stopp hela tiden. Det är en sak som vi driver i de här diskussionerna.
Helena Gellerman (L):
Tack för frågan, Jens Holm! När det gäller höghastighetsbanor tog jag i mitt anförande upp att Liberalerna är positiva till sådana och till nya stambanor runt om i Sverige. Jag nämnde en rad olika delar av Sverige. Vi vill att man tittar på hela Sverige när det gäller var man ska satsa.
Det finns viktigt näringsliv, och folk har behov av att resa i många olika delar av Sverige - inte bara mellan våra tre större städer. När det gäller finansieringen är det, som jag sa i det förra replikskiftet, viktigt att vi har en bred förankring av ett så jättestort projekt.
Många andra projekt kan rymmas inom en nationell plan, men detta kommer att vara med i kanske sex, sju eller åtta nationella planer. Det innebär att man måste ha en bred förankring så att det inte skiljer beroende på vilken regering som sitter vid makten den aktuella mandatperioden.
När det gäller järnvägsunderhållet tycker jag att Vänsterpartiet har en intressant infallsvinkel. Det viktiga när det gäller vilken kvalitet vi får på underhållet är kompetensen hos den som upphandlar.
Det är jätteviktigt; jag har personlig erfarenhet av detta från den tid då jag jobbade på Volvo och vi outsourcade saker. Man behöver egentligen större kompetens internt när man upphandlar något. Därför anser jag att vi måste stärka kompetensen hos Trafikverket, inte minska konkurrensmöjligheterna när det gäller upphandlingar.
Helena Gellerman (L):
Tack för ytterligare frågor, Jens Holm! När det gäller Sverigeförhandlingen och besluten från 2014 tar jag indirekt upp detta i mitt anförande. Jag håller med Riksrevisionen om att de tidiga prognoserna gällande kostnadsutvecklingen för utvecklingen av nya stambanor var för dåliga.
Om man redan 2008/09 hade vetat att detta kanske kommer att kosta 300 miljarder hade man kanske tagit andra beslut. Vad jag menar i mitt anförande är att man ska dra lärdom av det vi har gjort inför andra satsningar.
När det gäller underhållet har vi i diskussionerna framhållit att vi tycker att det är viktigt att Trafikverket har möjlighet att sköta underhållet på några mindre sträckor för att själva kunna testa nya saker. Men den absoluta majoriteten ska omfattas av en konkurrensutsatt upphandling.
När det gäller innovationer, som jag har hört Jens Holm ta upp upprepade gånger i sina frågor, kan företag inte jobba ideellt om Trafikverket i sina upphandlingar inte kostnadsmässigt ger utrymme för innovationer när underhållet utvecklas.
Om man vill ha utveckling och innovationer i fråga om underhåll får man också betala för den utvecklingen.
Helena Gellerman (L):
Vi debatterar här i dag, som ni hör, skydd av Sveriges säkerhet vid radioanvändning. Sverige ligger långt fram i digitalisering och digital mognad. 98 procent av alla barn och ungdomar har i dag en mobiltelefon och ser det som en självklarhet att ha tillgång till internet.
Allt fler saker som vi använder i vår vardag är uppkopplade - hus, elmätare, tvättmaskiner, bilar och så vidare. Enbart inom transportsystemet finns det en jättestor potential för ökad trafiksäkerhet och effektivare transporter genom snabb kommunikation mellan bilar och genom skapande av system som kopplar samman kunder och tillgängliga fordon.
På i stort sett alla områden i samhället kan vi genom uppkopplade system utnyttja våra resurser bättre. För att allt detta ska fungera behövs ett effektivt sätt att kommunicera. 5G är det senaste i den utvecklingen, som gör att vi får snabbare dataöverföring samtidigt som fler personer och saker kan vara uppkopplade.
Men, fru talman, samtidigt som det finns stora fördelar med systemet ska vi inte negligera de risker som en ökad sammankoppling av många delar av vårt samhälle innebär.
Genom 5G ökar risken att någon kan kartlägga stora delar av vårt samhälle ned till enskilda personer, vilket gör oss mer sårbara för såväl utländska som inhemska krafter som vill göra skada.
Kritiska tjänster kommer i allt högre grad att vara beroende av trådlös kommunikation, och därför kan en it-incident få förödande konsekvenser. Risken finns redan i dag, men den ökar i och med 5G-introduktionen. Liberalerna är teknikoptimister och välkomnar introduktionen av 5G i samhället. Vi tror att det ökar Sveriges konkurrenskraft och kan underlätta människors vardag.
Samtidigt välkomnar vi regeringens proposition om att tillstånd för radioanvändning för att till exempel tillhandahålla 5G i Sverige ska kunna villkoras med krav där man ser till nationella säkerhetsintressen. Det blir ett tillägg till nuvarande regleringar som är till för att hindra it-incidenter. Förslaget ger Säkerhetspolisen och Försvarsmakten den insyn som krävs.
Dock, fru talman, är det Post- och telestyrelsen som beslutar om licenser för radioanvändning. Där ska Säkerhetspolisen och Försvarsmakten, som har ansvar för rikets säkerhet, kunna överklaga tillståndsgivningen. Här har Liberalerna en annan ståndpunkt än den som regeringen har lagt fram.
Vi välkomnar det beslut som tagits i försvarsutskottet, som ju är de som ska kunna de säkerhetspolitiska aspekterna bäst i riksdagen. Och det vi debatterar här i dag är ju precis detta: skydd av Sveriges säkerhet vid radioanvändning.
Liberalerna hoppas därför att alla partier här i kammaren när detta ska upp till beslut följer sitt partis beslut i försvarsutskottet och röstar för att en överklagan ska behandlas av regeringen. Fru talman! Jag vill för Liberalernas del yrka bifall till utskottets förslag, inklusive tillkännagivandet om att en överklagan ska hanteras av regeringen av säkerhetsskäl.
Samtidigt vill jag uttrycka vår uppskattning av det övriga innehållet i regeringens proposition.
Helena Gellerman (L):
Min fråga går till Tomas Eneroth. Sverige är bäst i världen på trafiksäkerhet, mycket tack vare nollvisionen. Vi har sett en stadig minskning i antalet döda i trafiken. Dock bröts trenden förra året när över 25 procent fler människor omkom i trafiken än 2017. Den stora ökningen var i det regionala vägnätet.
I dag bedömer Trafikverket att en satsad krona i det regionala vägnätet skulle göra mer nytta för antalet omkomna i trafiken jämfört med att vidta ytterligare åtgärder i det statliga vägnätet. Problemet är att Trafikverket endast får använda sina resurser till åtgärder i det statliga vägnätet.
Därför är min fråga till Tomas Eneroth: Är han beredd att låta Trafikverket få använda sina resurser även till medfinansiering av åtgärder i det regionala vägnätet för att minska antalet omkomna?
Helena Gellerman (L):
Min fråga går till statsrådet Tomas Eneroth. Coronaviruset slår hårt mot många branscher i Sverige, särskilt inom transportsektorn. Risken är stor för betydande ekonomiskt bortfall och att man måste säga upp personal. Jag tänker fokusera på det utsatta läget för flyget. Flygbolagen och de regionala flygplatserna var redan efter nedgången 2019 i ett kärvt ekonomiskt läge.
Det har nu förändrats dramatiskt på grund av coronaviruset. Sverige är beroende av fungerande flyg, både för att hålla ihop Sverige och för att kunna bedriva internationell handel. Därför vill jag ställa två frågor till statsrådet.
Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att underlätta för den svenska flygbranschen så att den överlever coronautbrottet? Och sker det någon samordning av åtgärder inom Norden och inom EU?
Helena Gellerman (L):
Jag tackar statsrådet för svaret. Det är positivt att regeringen tar detta på allvar i och med att det är så viktigt för Sverige, efter viruset. Det handlar inte om de närmaste månaderna, utan detta kommer att få återverkningar under hela 2020, kanske även 2021.
Min fråga är: Hur anser statsrådet att stödet kan förändras om utbrottet blir allvarligt?
Helena Gellerman (L):
Min fråga går till Tomas Eneroth. Svensk sjöfart hade en väldigt positiv utveckling fram till coronavirusets verkningar. Sjöfartsverket har en nyckelroll men har tyvärr en mycket ansträngd ekonomi. Sjöfartsverkets nya taxor från 2018, som fick ökade farledsavgifter som följd, gjorde att myndigheten kunde visa svarta siffror, men man ligger fortfarande långt från att klara sina framtida investeringar.
Sjöfartsverket har stora investeringar framför sig, eftersom isbrytarna snarast behöver bytas ut. Samtidigt har coronaviruset slagit hårt mot sjöfarten med minskade intäkter för myndigheten som följd.
Hur anser statsrådet att Sjöfartsverket ska kunna klara sina åtaganden framöver utan att farledsavgifterna skjuter i höjden och ger en minskad konkurrenskraft för sjöfarten?
Helena Gellerman (L):
Jag vill tacka för svaret. Jag vill dock återkomma till just isbrytarna, för jag tycker att detta är jätteviktigt. De har en väldigt viktig roll när det gäller att hålla svenska hamnar isfria så att företag riskfritt kan planera för att skeppa ut sina produkter via våra hamnar året om. Annars får man titta på alternativa lösningar.
Min fråga är därför, mer konkret: Hur anser statsrådet att de nya isbrytarna ska finansieras?
Helena Gellerman (L):
Tack, Staffan Eklöf, för frågan! Detta med teknikneutralitet driver Liberalerna på många olika områden, så även på detta område.
I och med att vi ser stora risker med klimatförändringarna och också vill kunna få ut mer från jordbruket, såsom större skördar, är det viktigt att vi kan göra genförändringar så att grödorna blir mer motståndskraftiga.
Det är glädjande att man nu ger kemipriset till just gensaxen, som gör att man mer kirurgiskt kan gå in och hitta de delar i generna som behöver bytas ut för att de ska bli mer motståndskraftiga. Vi har inte ändrat ståndpunkt.
Vi var med om tillkännagivandet, och vi står bakom att fortsätta att driva denna fråga. Med tanke på klimatförändringarna och att det kanske blir varmare och varmare i Sverige måste vi se vad vi kan göra för att stärka de grödor som är bra och lättodlade i Sverige.
Vi är naturligtvis intresserade av att fortsätta samarbetet just när det gäller genmanipulering.
Helena Gellerman (L):
Detta med teknikneutralitet driver vi i många olika utskott. För oss gäller det effekten av saker som kommer ut, inte hur. Vi politiker ska inte hålla på och säga hur och bestämma, utan det finns sådana som har betydligt högre kompetens än vad vi har inom området. Vi ska lägga fast plattformen och säga vad vi vill uppnå.
Sedan får andra komma på hur och vilken teknik som är mest lämpad för att komma till olika steg.
Helena Gellerman (L):
Jag får tacka så mycket för frågan, Denis Begic. Jag håller med om att vi i de diskussioner vi haft ser väldigt positivt på utvecklingen inom svenskt flyg och att det finns en färdplan för att nå fossilfria flyg.
När det gäller elflyget specifikt får vi i det sammanhanget inte glömma att en testbädd för elflyg innebär att när elflyget börjar flyga på vanliga flygplatser kommer flygplanen att vara certifierade enligt exakt samma regler som dagens flygplan.
Det kommer inte att släppas ut elflygplan som inte är certifierade och godkända enligt de gängse, globala reglerna. När det gäller att testa elflyg ligger ju Heart Aerospace vid Säve flygplats, en avlyst flygplats som inte har kommersiell trafik.
Där kommer de att testa planen, men när dessa väl kommer ut i kommersiell trafik kommer det att vara certifierade flygplan. Jag är alltså inte ett dugg orolig. Den oron delar vi inte.
När det gäller att använda just Bromma som en stadsnära flygplats för elflyget lämpar sig Bromma väldigt bra eftersom flygplatsen ligger nära Stockholm, och Stockholm är en destination som väldigt många i hela landet vill komma till av olika orsaker, även som mellanlandning för att flyga vidare.
Just med sin position som stadsnära flygplats har Bromma också väldigt mycket bostäder runt omkring sig. Därför är det väldigt positivt att använda Bromma för att titta på hur bullernivåer och sådant går ned med elflyget.
Helena Gellerman (L):
Tack för följdfrågan, Denis Begic! Jag tar först frågan om att bevara Bromma. Vi tror ju på att flyget kommer tillbaka. När det gäller återhämtning efter kriser har man i princip alltid underskattat takten i återhämtningen.
Vi tror att flyget kommer att återhämta sig i betydligt snabbare takt än vad många av prognoserna säger. En av de saker som vi har reagerat väldigt starkt på är att Swedavia i sin rapport talar om att man just nu kan flytta över kapaciteten. Det är inte så konstigt att man just nu kan flytta över kapaciteten, för just nu flyger nästan ingen från Bromma. Då är det ganska enkelt att flytta över den kapaciteten till Arlanda.
Men före pandemin sa man att det inte fanns plats för den kapaciteten på Arlanda. Man sa även att Bromma var en lönsam flygplats. Vi tror att flyget kommer tillbaka till Bromma och att det kommer att öka i snabb takt. Därför tror vi inte att man kan flytta över den kapacitet som kommer att finnas inom tre fyra år.
Det är vår utgångspunkt. Vi tror att om man tar beslutet att lägga ned Bromma kommer man att allvarligt skada flygplatskapaciteten i hela Sverige. Då kommer man inte att kunna flyga.
Om vi ska fokusera lite grann på elflyg och Bromma är det så att elflygen kommer att vara mindre och har behov av en kortare bana, och därför passar Bromma väldigt bra. Elflygplanen kommer att vara mindre, och det kommer att vara många fler flygplan.
Det gör att kapaciteten på Arlanda inte kommer att räcka till. Vi behöver bevara Bromma för framtiden.
Helena Gellerman (L):
Jag får tacka Patrik Jönsson för frågan. Jag håller med honom om att vi ska få ut så mycket som möjligt av våra skattepengar. Det är jätteviktigt att de inte slösas bort, och det har jag också tagit upp i mitt anförande.
När det gäller underhåll finns det utredningar som visar att vi får ut mer efter det att vi lade ut underhållet på marknadsmässiga grunder och det inte längre bara är staten som utför det. Kostnaden för underhållet har gått ned med 11 procent. För mig är detta en tydlig signal om att vi får ut mer för pengarna.
Jag vill gärna lyssna på forskningen när jag funderar på de här frågorna.
Dessutom har de företag som jobbar med underhåll tydligt sagt att ett av problemen är att kapacitetsutnyttjandet på järnvägen är helt annorlunda i dag mot hur det var för 20 år sedan. Det är betydligt fler tåg, vilket vi har kunnat se otaliga prognoser på.
Detta gör att de inte får lika mycket tid för att genomföra underhållet, vilket i sin tur gör att kostnaderna för samma åtgärd har stigit - i vissa fall har de dubblerats, i andra fall har de tredubblats. Det är denna information som jag baserar mina uttalanden på.
Helena Gellerman (L):
Tack, Patrik Jönsson, för ytterligare frågor! Min reflektion när det gäller upphandlingskompetensen på Trafikverket är att man kanske skulle ställa fönstren på vid gavel så att det kommer in lite friska fläktar.
När det gäller upphandlingsunderlagen är det faktiskt så att man kan ha ett utbyte av kompetens om man samverkar och ställer krav på att få mer information om hur statusen är ute i järnvägsnätet. Det kan också ske ett utbyte mellan dem som genomför underhållet ute på spåren och Trafikverket. Folk kan röra på sig.
Folk som jobbar i det privata kan börja jobba för Trafikverket, och folk på Trafikverket kan börja jobba ute på spåren. Jag köper inte riktigt den här fasta delen om att man jobbar antingen offentligt eller privat. Ett utbyte är oftast bra; då ser man saker med nya ögon och genomför saker på andra sätt.
Jag tror att Trafikverket på det sättet skulle kunna öka sin upphandlingskompetens. Ett annat sätt berörde jag i mitt anförande. Man behöver ha bättre koll på själva statusen på järnvägen.
Jag tror att det är viktigt att man inför ett it-system som underlättar för Trafikverket att känna till underhållet, för det är utifrån detta som man vet vad man ska lägga beställningar på. I övrigt kommer den effektivisering med 11 procent som VTI pekar på från att man gick från att ha det offentligt till att det blev privat.
Helena Gellerman (L):
Jag begärde replik, då jag blev apostroferad ett antal gånger. Bakgrunden till att jag tycker att man ska outscourca och använda den kompetens som finns inom området bygger väldigt mycket på min egen erfarenhet. Jag har jobbat på Volvo tidigare, och där jobbade vi väldigt mycket med outscourcing.
Vi vet att om man outscourcar måste man själv ha mycket kompetens. Det var därför som jag i mitt anförande tryckte på att Trafikverket måste skaffa sig en väldigt stor kompetens, men den kan man få genom att samverka, precis som jag nämnde i repliken till Patrik Jönsson efter mitt anförande.
I princip all utveckling på Volvo är outsourcad till en stor mängd underleverantörer. Man skriver en specifikation på vad man vill ha, och sedan gör leverantörerna det som företaget vill utveckla.
Att jag är väldigt positiv till att outscourca underhållet bygger just på att jag tycker att man ska utnyttja den kompetens som finns på marknaden. Det är mitt svar till Jens Holm på hans fråga.