KBLab/rixvox huggingface dataset:
Camilla Brodin (KD):
Ledamoten Amanda Palmstierna berörde den nya exportstrategin och var ganska glad över det som vi kunde läsa i fredags. Detta är en strategi som regeringen skulle ha presenterat i september. Den har dragit ut på tiden. Nu utropar man gladeligen att man har fått igenom ett stopp för exportgarantier för företag med fossil verksamhet till 2022. Jag tänker då på alla de företag som i dag jobbar hårt med att faktiskt få till detta.
Amanda Palmstierna nämnde själv Hybritprojektet och stål utan kol. År 2022 kommer SSAB troligtvis inte att vara där än, även om vi självklart skulle önska det. Min fråga är: Kan SSAB och annan liknande verksamhet över huvud taget se en framtid i Sverige?
Camilla Brodin (KD):
Ledamoten nämner här att företagen ofta går före, och det är jättebra. Det gör de i många olika delar, inte bara inom klimatomställningen. Min fråga är fortfarande om företag som bedriver en viss typ av verksamhet över huvud taget kan se en framtid även efter 2022 eller om de måste se sig om efter en annan plats i Europa eller världen.
Camilla Brodin (KD):
Tack, Rickard Nordin, för frågan! Det är inte första gången vi diskuterar de här frågorna. Vi vet att vi står inför många olika utmaningar framöver, och vi kristdemokrater anser att det är jätteviktigt att vi tar ansvar också för att genomföra det leveranssäkerhetsmål som vi gjorde ett tillkännagivande om här i riksdagen förra året. Vi ser inte att det har uppfyllts ännu.
Vi pekar tillsammans ut Svenska kraftnät för uppdraget, men vi vill också se en marknad som tar ansvar för en robusthet i hela elsystemet. Det är inte vi som till punkt och pricka i detalj ska avgöra hur. Vi ser dock att utmaningarna finns, och vi vill ta ansvar för att det också ska bli verklighet.
Camilla Brodin (KD):
Vi ser att vi i framtiden behöver mer el och inte mindre om vi ska klara klimatutmaningarna. Då gäller det att höja blicken och se hur hela systemet ska gå ihop. Vi måste se till att ha en utpekad aktör som tar ansvaret. Med vår modell tror vi att vi kan se till att vi har tillräckligt med effekt och kapacitet där marknaden inte fungerar i dag. Det vill vi bestämt peka på.
Camilla Brodin (KD):
I dag debatterar vi en angelägen fråga. Det är Riksrevisionens granskning av statliga insatser för att underlätta nyföretagande genom digitalisering. Riksrevisionens granskningar är bra, och denna granskning är ett tydligt exempel. Flera åtgärder inom förenklingsarbetet har gjorts. Men granskningen visar att de digitala tjänsterna har brister.
Rent generellt är både våra företagare och medborgare mer digitaliserade än vad Myndighetssverige är, och det visar även denna rapport.
Därför är det bra att utskottet föreslår fyra tillkännagivanden till regeringen om bland annat insatser för att förenkla för företag, där regeringen ska ge fler statliga myndigheter ett så kallat förenklingsuppdrag för att på så sätt underlätta företagandet i Sverige och vidta ytterligare åtgärder för att öka den digitala samverkan mellan myndigheter. Fru talman!
Några frågor som kvarstår som vi kristdemokrater driver är att införa en garanti om att företag bara ska behöva lämna en uppgift en gång till myndigheterna och att uppgiften sedan ska slussas vidare till den aktuella myndigheten. Det skulle påtagligt kunna minska den administrativa tiden för företag så att de i stället kan lägga mer tid på det de brinner för, att bedriva verksamhet, vilket i sin tur skapar värde och jobb.
Vi kristdemokrater har även lyft fram frågan om vikten av att Sverige bör inrätta ett implementeringsråd likt den danska modellen när det gäller EU-lagstiftning. Det ska vara ett råd som har till uppgift att bidra i arbetet mot överimplementering av EU-direktiv i svensk lagstiftning. Här bör utgångspunkten vara att EU-direktiv införs på miniminivå i nationell lagstiftning för att skydda och stärka de svenska företagens konkurrenskraft.
Vi kristdemokrater anser att regeringen behöver ta fram en sammanhållen handlingsplan med tydliga och mätbara mål för hur regelbelastningen för företag ska minska. Några tips på vägen från oss kristdemokrater är: En regel in, en regel ut, bör införas. Det innebär att när nya regler införs ska regellättnader genomföras i minst samma omfattning.
Myndigheternas service till företagen kan vara avgörande för företagens utveckling. Det är ett annat tips. Servicegarantier bör tydligt finnas definierade, och det bör finnas tidsatta garantier för vilken service man som företagare ska kunna förvänta sig. Utred servicegarantier för företagen i syfte att bidra till snabbare, mer kvalitativ och förutsägbar myndighetsservice.
Det bör även regleras hur företagen ska kompenseras om myndigheten inte klarar av att leva upp till just denna garanti. Fru talman! I tider som dessa, där vi befinner oss i en djup ekonomisk kris på grund av coronapandemin, är det alla pratar om oerhört angeläget. Det handlar om att företagen måste ställa om och digitalisera för att kunna göra digitala affärer.
Då behöver staten göra sitt och inte halka efter, för utan företag har vi ingen välfärd. Jag yrkar härmed bifall till reservation 8.
Camilla Brodin (KD):
Detta är en fråga som vi har presenterat här. Vi bör titta på hela systemet, och man måste givetvis ta dessa frågor i beaktande. Vi ser vilka utmaningar vi har i Sverige. Man behöver hitta en marknadsmodell som svarar upp mot att vi får en leveranssäkerhet inom landet, vilket riksdagen har fattat beslut om efter ett tillkännagivande i våras.
Vi behöver se på frågorna gemensamt och lyfta upp dem, och det är också det vi har framfört ända sedan i våras.
Camilla Brodin (KD):
Ledamoten tar upp en rad olika frågeställningar. Här tycker jag att det är viktigt att se vad Socialdemokraterna har haft för svar när det gäller att kunna säkra att företagen har en leveranssäkerhet. Titta på företagen i Skåne, och titta på företagen i Stockholm! Titta på alla de företag som står och knackar på dörren in till Sverige och som inte kan få besked om en energiförsörjning som man kan lita på!
Här tycker jag att Socialdemokraterna är skyldiga ett svar. Det enda man har sagt under den här tiden är att man är otroligt stolt över att man har några som bejakar kärnkraften på den ena sidan och några som bejakar vindkraften på den andra och att man ändå kan få ihop det hela. Det är absolut beundransvärt, men man tar inte problemen på allvar.
Här har Socialdemokraterna själva gått emot en överenskommelse genom att lägga fram kraftvärmeskatten och avfallsförbränningsskatten, vilket gör att man nu får lappa och laga det man själv har varit med och åstadkommit med ett krispaket och med en kortsiktig lösning. Det här tycker jag är den stora frågan i hela systemet. Visst, vi har kärnkraften, men vi kommer att behöva ha mer av allt - mer av allt som vi har i Sverige i dag.
Det gäller både kärnkraft, vattenkraft, vindkraft, solceller och biokraft. Vi kommer att behöva mer av allt om vi ska kunna leverera med svensk leveranssäkerhet framöver.
Camilla Brodin (KD):
Jag vet inte i vilken ände jag ska börja. Men här kan man tacka Socialdemokraterna för det Olof Palme ändå gjorde på sin tid när han valde att satsa på kärnkraften till att börja med. Men sedan kan ni inte stå upp för de beslut som ni fattar.
Tycker ni verkligen att det är en långsiktighet i den lappa-och-laga-teknik som ni nu använder för att kortsiktigt kunna lösa energiproblemen och elproblemen i Skåne och i Stockholm? Vad blir nästa ställe? Vilka pengar ska man använda då för att lappa och laga igen? Jag tycker att det är oansvarig politik. Här behöver vi hitta ett sätt som ger marknaden långsiktiga förutsättningar att bedriva detta på marknadsmässiga villkor.
Här har Socialdemokraterna någonting att svara upp emot.
Camilla Brodin (KD):
Jag tar vid där Patrik Engström och jag slutade vårt tidigare replikskifte. Som jag påpekade bryter kraftvärmeskatten och den kommande avfallsförbränningsskatten mot den överenskommelse vi gemensamt gick in i. Jag fick inget svar på om Patrik Engström ansåg att man bröt den.
Det handlar om ett snabbt genomförande med tre månaders respit för att genomföra denna omställning. Enligt Lagrådet och branschen pekar inget på att detta är en miljöinvestering.
Att inte ens lyssna till det utan låta en hel bransch gå på knäna och lägga ned produktion samtidigt som Skåne och Stockholm har kapacitetsbrist förvärrar situationen. Sedan lanserade man ett krispaket.
Vet ledamoten hur många företag som hörde av sig till respektive region när de hörde att det ändå fanns lite kapacitet? Denna kapacitet klarade ändå bara av att kompensera i det akuta läge som var just där och då. Jag fick några frågetecken i huvudet när jag hörde att energiöverenskommelsen inte finns kvar.
Jag uppfattar det som att den är helt död eftersom ledamoten sa så. Har övriga också lämnat överenskommelsen? Det har jag i så fall missat. Hur ska vi fortsättningsvis hantera leveranssäkerheten och ta ansvar för att företagare ska kunna etablera sig i våra storstäder?
Camilla Brodin (KD):
Det är bra att du redogör för en liten del av de frågor jag ställde, Patrik Engström. Min fråga gällde att jag uppfattade att du berättade här att energiöverenskommelsen har fallit helt och att det inte finns några partier som har någon överenskommelse kvar, trots att vi bara är två partier som har lämnat den.
Sedan undrar jag: På vilket sätt skulle det bud som ändå kom vara Liberalerna till gagn när man inte var beredd att samtala med samtliga partier? Ville man bara samtala med Liberalerna? Jag förstår inte.
Camilla Brodin (KD):
Jag hörde precis ledamoten Nordin säga att vi inte kom till förhandlingsbordet i dag och att det var första gången vi skulle förhandla om frågorna. Vad jag vet var det ganska öppet att vi förde fram ett antal frågor redan i våras som vi ville förhandla om.
Kristdemokraterna ser utmaningar framöver som inte fanns inom ramen för den energiöverenskommelse som ligger på bordet. Här ville några av de andra partierna, inklusive Centerpartiet, inte ens diskutera frågorna därför att ni tyckte att vi måste genomföra det som finns på agendan nu.
Först efter det kan vi ta ansvar för Sveriges energipolitik. Här tyckte vi något helt annat. Vi har upprepade gånger fört fram dessa frågor, till slut tillsammans med Liberalerna när vi såg att vi inte fick gehör inom ramen för liggande energiöverenskommelse. Jag vill klargöra hur en korrekt historieskrivning ser ut.
Det bud Kristdemokraterna fick innehöll inte något som tyder på att det ändå går att komma i mål, att diskutera och uppdatera ett energimål. Branschen vill också se en ny överenskommelse. Energiföretagen som Rickard Nordin refererar till vill se en uppdaterad energiöverenskommelse.
Några har även uttryckt att de vill se att kärnkraften får en viktig roll. Här handlar det inte om att det enbart ska vara kärnkraft i Sverige. Här handlar det om att se att alla energislag behövs eftersom vi kommer att behöva mer el i framtiden. Vi måste se på dessa utmaningar. Jag vill gärna höra ledamotens reflektioner.
Camilla Brodin (KD):
Här står ledamoten och påstår att vi inte har diskuterat. Vi har diskuterat dessa frågor gång efter annan och inte fått något gehör alls. Nordin pratar om trovärdighet. Det trovärdiga här är att man också tar sig an vad som är relevanta utmaningar, och vi har fört upp dessa frågor till diskussion gång på gång.
Vi har fört fram att våra myndigheter också bör leva upp till energiöverenskommelsen i fråga om olika scenarier om framtiden. Man har inte velat ge det uppdraget till myndigheter. Man har själv brutit överenskommelsen när man lägger skattepålagor på kraftvärme och avfallsförbränning. Hur trovärdigt är det?
Det finns inget som tyder på att trovärdigheten är speciellt hög hos regeringspartierna och Centerpartiet.
Camilla Brodin (KD):
Elnäten är en naturlig monopolmarknad. Därmed finns också en reglering om elnätsföretagens intäktsramar som påverkar hur stora avgifter de kan ta ut. Ramarna gäller fyraårsperioder, och nivåerna bestäms slutligen av Energimarknadsinspektionen efter förslag från nätägaren. Den här propositionen rör denna reglering, närmare bestämt hur outnyttjad intäktsram ska få föras över mellan perioder.
Förslaget är att nätföretag inte ska kunna tillgodoräknas fler tillsynsperioders underskott när de nya bestämmelserna i ellagen om underskott i förhållande till intäktsramen tillämpas för första gången efter utgången av tillsynsperioden 2016-2019. Med andra ord ska inte underintäkter från perioden 2012-2015 få rullas över till perioden 2020-2023.
Bland skälen till ändringen lyfts fram att lagstiftarens avsikt aldrig varit att man ska kunna samla på sig flera perioders underskott. Även kundperspektivet lyfts fram, att det kan dämpa avgiftsnivån. Beloppen som annars skulle rullas över uppskattas till 28 miljarder kronor. Fru talman! Kristdemokraterna ser propositionen till övervägande del som rimlig.
Vi vill dock betona i sammanhanget hur viktigt det är att säkra nödvändiga investeringar i nätet. Kapacitetsfrågan visar att reformbehovet är stort för att möta just de här problemen. Nätet är på många håll gammalt. Elnätsföretagen behöver ha utrymme för att göra nödvändiga investeringar. Mängden nät behöver byggas ut för att vi ska klara eltillförseln och därmed Sveriges tillväxt och konkurrenskraft.
I propositionen nämns att regeringen tänker återkomma med förslag om hur nätföretagen ska få möjlighet att använda underskotten från just tillsynsperioden 2012-2015, detta under förutsättning att det leder till just ökade investeringar i elnäten. Med tanke på de utmaningar som vi står inför måste arbetet ges hög prioritet och ske skyndsamt.
Därför föreslår vi i vår reservation att regeringen ska återkomma senast i september. Bristerna i elnätet har i kombination med vissa förändringar i elproduktionen lett till försinkningar och samhällsekonomiska förluster. Företagsinvesteringar har satts på vänt. Sveriges rykte som ett land att investera i har nog dessvärre fått sig en törn.
Skåne och Mälardalen är drabbade, och fler andra regioner står inför bekymmer runt knuten. Fru talman! Det är tydligt att Sverige behöver mer omfattande reformer än de som hittills presenterats. Kristdemokraterna menar att det bland annat behövs en grundlig effekt- och kapacitetsutredning som till exempel ger förslag om bättre och snabbare utbyggnad av nätet och ser över dagens elnätsreglering, som är i behov av utveckling.
Jag yrkar bifall till reservationen.
Camilla Brodin (KD):
För snart tre år sedan infördes kemikalieskatten, en viktbaserad punktskatt på elektronikvaror. Syftet med skatten är att minska konsumtionen av elektronikvaror som innehåller skadliga flamskyddsmedel samtidigt som staten förväntar sig ökade skatteintäkter.
Utvärderingar har gjorts av Svensk Handel, som visar att intäkterna är betydligt lägre än förväntat samtidigt som antalet arbetstillfällen har minskat med ungefär 1 000 tjänster. De visar också att privatimporten ökar i ungefär samma takt som antalet jobb försvinner. Lägg även till de administrativa kostnaderna, som har ökat med ungefär 300 miljoner kronor.
Samtidigt säger elektronikbranschen följande: Kemikalieskatten ger en mycket begränsad miljönytta och har redan bidragit till förlorade arbetstillfällen och ett försäljningstapp på ca 6 miljarder kronor för den svenska handeln.
Eftersom verkligheten nu ser ut som den gör - Sverige förlorar arbetstillfällen, och miljönyttan och skatteintäkter uteblir - blir min fråga om Magdalena Andersson kan tänka sig att utvärdera effekterna av kemikalieskatten ur ett helhetsperspektiv. Jag tänker då utöver de miljömässiga även på de ekonomiska och arbetsmarknadsmässiga aspekterna och, inte minst, ur ett cirkulärt perspektiv.
Camilla Brodin (KD):
Jag har noterat att regeringen har startat en utredning om - och nu uppenbarligen också beslutat om att försöka med detta - liknande regler även för dem som säljer in till svenska konsumenter. Det är bra, men jag upprepar att det borde ha föregåtts av en utvärdering av helheten utifrån både de miljömässiga, de ekonomiska och de arbetsmarknadsmässiga aspekterna och inte minst ur ett cirkulärt perspektiv.
Det gäller speciellt i det läge där man kan ana att denna skatt även kommer att innefatta ytterligare branscher, till exempel textil- och skobranschen.
Min fråga är: Kan ministern uppge hur man kommer att kunna säkerställa att secondhandbutiker, exempelvis Erikshjälpen, Röda Korset och Svenska kyrkans olika butiker, som säljer begagnat kommer att kunna fortsätta att göra det utan att bli extra beskattade och därmed riskera att behöva lägga ned sin verksamhet?
Camilla Brodin (KD):
Min fråga går till energiminister Ygeman. Effekt- och kapacitetsbristen är allvarlig. Vi ser företagsinvesteringar som stoppas och hotas därför att elförsörjning inte kan garanteras i hela vårt land. En av nycklarna för att möta detta är tillgången till kraftvärmeproduktion. Regeringen har tidigare understrukit kraft- och fjärrvärmens betydelse. Energiöverenskommelsen gör också detta tydligt. Jag hörde så sent som i somras statsrådet säga: Jag ger branschen rätt.
Vi behöver ge långsiktiga förutsättningar så att de vågar investera i kraftvärme. Med tanke på detta och det prekära läget är det därför anmärkningsvärt att regeringen går fram med kraftiga skattehöjningar som slår mot lokal produktion och förvärrar situationen. Fru talman! På vilket sätt anser statsrådet att kraftigt höjda skatter gynnar kraft- och fjärrvärmens konkurrenskraft och underlättar den lokala försörjningen?
Camilla Brodin (KD):
Energipolitiken är viktig för klimatet. Svensk energi har unika förutsättningar att spela en viktig roll i den globala klimatomställningen, där Sveriges elproduktion är renast i hela EU. Rapport efter rapport har under året visat att vi kommer att behöva mer el i framtiden, inte mindre, och då på rätt plats vid given tidpunkt. Så ser det inte ut i dag. Med detta som bakgrund går min fråga i dag till statsrådet Ibrahim Baylan.
Staten är huvudägare i Vattenfall. Vattenfall har beslutat om nedläggning av Ringhals 1 och 2. Tvåan läggs ned redan nu vid årsskiftet. Transmissionen från norr till söder är inte utbyggd och är en flaskhals. Dessutom är effekt- och kapacitetsutmaningen i södra Sverige stor.
Om vi ska klara klimatutmaningen på riktigt, har regeringen gjort någon konsekvensanalys av vad Vattenfalls beslut att stänga Ringhals 1 och 2 kommer att innebära för Sverige, framför allt för södra Sverige?
Camilla Brodin (KD):
Det är helt rätt att vi har el i Sverige. Vi har ett elöverskott. Men vi har det absolut inte på rätt ställen vid rätt tidpunkt. Ska vi kunna vara trovärdiga i att företag kan etablera sig i Sverige bör de kunna lita på att elen finns där den gör sig bäst.
Är inte risken, till exempel vid en tioårsvinter i Skåne eller i Stockholm, att situationen blir oerhört ansträngd och att medborgare och företag inte kan lita på att det finns tillräckligt med el i framtiden?
Camilla Brodin (KD):
Rapport efter rapport pekar på ökad elproduktion som en nyckel för att åstadkomma nödvändig omställning i fordonsindustrin och inom industrin. Behovet av el väntas öka med ungefär 60 procent de kommande 25 åren. Vi kan även konstatera att utsläppen av växthusgaser under förra året ökade i Sverige jämfört med året dessförinnan. Den största ökningen står el- och fjärrvärmesektorn för.
I dag går min fråga till statsrådet Isabella Lövin och handlar om Vattenfalls beslut att Ringhals i förtid ska stänga två reaktorer. Konjunkturinstitutet varnar för att utsläppen i samband med denna avveckling kommer att öka med 8 miljoner ton som en följd av Vattenfalls beslut. Det är ca 15 procent av Sveriges samlade utsläpp 2018. Rapporten pekar även på riskerna med nedläggningen.
Man uttrycker det som att det kan leda till kraftigt ökade utsläpp och anser att man ska göra en förnyad analys av stängningsbeslutet. Är regeringens agerande i denna fråga ansvarsfullt?
Camilla Brodin (KD):
Givetvis ska vi aldrig tumma på säkerhetskraven. Här menar vi i Kristdemokraterna att det enda rimliga om man menar allvar med en trygg elförsörjning och klimatet är att göra en förutsättningslös analys - som ni från regeringen inte vill eller vågar göra. Förutsättningarna ser annorlunda ut i dag än när Vattenfall fattade beslutet om avveckling av de två reaktorerna. Den skadliga effektskatten är borta, priserna ligger högre och produktionens betydelse för klimatet har blivit tydligare.
Är det viktigare för regeringen att reaktorer stängs än att ni tar tag i klimatkrisen?
Camilla Brodin (KD):
"Lilla hjärtat" Esmeralda fick inte fylla fyra år. Hennes levnadsöde lämnar ingen oberörd. Ett litet barn rycktes upp från sin trygghet, från sina familjehemsföräldrar och syskon, de som var hennes familj. "Lilla hjärtat" hade bott hos dem i hela sitt liv. Men det bestämdes att hon skulle bo med sina biologiska föräldrar som var främlingar för henne. Tiden som följde ledde till det värsta som kan hända. Hon dog.
Att sätta barns bästa i främsta rummet innebär att biologiska föräldrars rättigheter får stå tillbaka. Vi kristdemokrater har länge krävt en förändring, men den utredning som 2012 tillsattes av Maria Larsson fullföljdes inte av de socialdemokratiska ministrar som följde efter henne. Och våra motioner i frågan sedan 2014 har avslagits.
Är regeringen nu beredd att skyndsamt ta fram de lagändringar som är nödvändiga för att barns bästa på riktigt ska sättas i främsta rummet också i dessa situationer?
Camilla Brodin (KD):
Jag vill tacka för svaret. Jag är glad att regeringen, alltför sent men ändå, är villig att samtala med andra partier i syfte att få en bred enighet om viktiga lagändringar. På det sättet har jag uppfattat de beslut som ändå har tagits i socialutskottet. Vi kristdemokrater kommer att noga följa frågan. Och vi har återigen lämnat förslag som just nu förbereds i socialutskottet.
Camilla Brodin (KD):
Fyra av fem jobb skapas av småföretag. Nu riskerar många av dessa jobb att försvinna för gott på grund av nuvarande läge. Regeringens stödpaket som kom i går var efterlängtat av småföretagen, men det räcker inte. Mer behövs för att rädda jobb och företag. Vi kristdemokrater har bland annat fört fram att permitteringsmöjligheterna bör stärkas.
Vi menar att permittering ska kunna göras upp till 90 procent, med en minskning av företagens lönekostnader med nästan 80 procent. Även Svenskt Näringsliv och LO har lyft frågan om stärkt permittering som viktig. Därför vill jag fråga statsrådet Baylan om regeringen är beredd att ta till sig Kristdemokraternas förslag att genomföra en sådan förstärkning nu. Nästa vecka kan det vara för sent.
Camilla Brodin (KD):
För varje dag som går uteblir intäkter som aldrig kommer att kunna tas igen. Inom besöksnäringen kommer hotell, restauranger och många därtill att behöva läggas ned. Åtgärder måste till dessförinnan. En stark synpunkt som framförts till oss och säkerligen också till regeringen gäller de oerhört höga räntekostnaderna på anstånd med skatteinbetalningar. Därför undrar jag om regeringen är beredd att agera här för en väsentlig sänkning.
Camilla Brodin (KD):
Den situation som Sverige och världen nu befinner sig i med anledning av coronapandemin är inte en vanlig finanskris. Regeringen har agerat men underskattat djupet och hastigheten i denna kris. Vi har utarbetat ett färdigt förslag som ger direktstöd till alla företag som befinner sig i en krissituation.
Vi kristdemokrater anser att vi behöver göra som våra grannländer och ha ett betydligt större direktstöd för fasta kostnader baserat på omsättningsbortfall för alla branscher. Detta är något som även Svenskt Näringsliv har fört fram och som skulle slå mer träffsäkert än något förslag regeringen hittills presenterat. I går kunde vi höra både Centerpartiet och Liberalerna prata om att det pågår ett arbete inom Regeringskansliet.
Hur ser det arbetet ut, och när kan vi förvänta oss ett resultat av det?
Camilla Brodin (KD):
Jag hade önskat att statsrådet här i dag kunnat svara att det finns en plan, helst en sådan som skulle presenteras direkt efter det här sammanträdet. Det behövs nämligen åtgärder nu. Nästa vecka kan det vara för sent. Allt pekar nu på att konkurser och massarbetslöshet kommer och att detta kommer att drabba samhället väldigt hårt. Vi måste ändå ha en ambition att vara det bästa företagarlandet i världen. Min fråga kvarstår. Vad har regeringen för plan?
Vi vill vara med och bidra, för det behövs en plan nu.