Anders Borg (M):
Låt oss till att börja med klargöra hur det ser ut med de offentliga finanserna i Sverige. Vi har nu fått nya prognoser från EU-kommissionen. Vi har alltså goda möjligheter att jämföra Sverige med de andra europeiska länderna. Sverige tillhör de länder som har lägst skuldsättning. Den har alltså minskat under krisen, samtidigt som den genomsnittliga skuldsättningen i EU har ökat med i storleksordningen 15-20 procent.
USA och Japan har följt den utvecklingen och ligger nu på 100 respektive 200 procent i offentlig skuldsättning. Sverige ligger strax över 40 procent. När det gäller finansiellt sparande har vi en situation som gör att vi i år lägger ett stimulanspaket på 25 miljarder kronor. I förrgår presenterade den finska regeringen ett åtstramningspaket på 20 miljarder kronor som, givet att den finska ekonomin är hälften så stor som den svenska, skulle motsvara ett besparingspaket på 40 miljarder kronor.
Finland är en av de ekonomier som bedöms som starkast i Europa. I Danmark har regeringen också genomfört breda sparpaket. Sverige kan alltså som enda land fortsätta att stimulera ekonomin 2014. Då menar Leif Jakobsson att det är ett uttryck för att svensk ekonomi är på fallrepet. Sedan måste jag återkomma till detta med rövarkalkyl.
Nu gör skatteutskottets ordförande bedömningen att skatteavdelningens skatteekonomiska enhet har gjort beräkningen på 8,8 miljarder för att finansiera bolagsskattesänkningen. Det är den bedömning som skatteutskottets ordförande redovisar i Sveriges riksdag. Han menar att eftersom kalkylen skiljer sig från ESV:s är det en "rövarkalkyl", som han säger i Dagens Nyheter i dag.
Så fungerar inte svensk offentlig förvaltning. Myndigheter gör olika bedömningar. KI, Riksbanken och ESV gör olika bedömningar i nästan varje prognos. Det är inte ett uttryck för att vi gör rövarkalkyler eller att Riksbanken gör rövarkalkyler där de tar ned eller tar upp inflationen för att höja och sänka räntan. Så fungerar inte offentlig förvaltning i Sverige, utan vi gör så bra bedömningar som möjligt.
De är tillräckligt osäkra och svåra att göra ändå, utan att man för den skull ska lägga in anklagelser om politik i dem. Sedan vill jag också påpeka att när vi diskuterar budgethål vet vi alla var det stora budgethålet i svensk politik befinner sig. Socialdemokraterna har tappat den finansiering som man hade i sin budgetmotion. Det var 12 miljarder i jobbskatteavdrag och 3 miljarder i brytpunkt.
Det är ett tapp på 15 miljarder. Man har kvar alla sina utgifter. Därmed har vi ett stort budgethål. Socialdemokraterna säger nu att de är beredda att ta bort hela egenavgiften för unga. Men det täcker bara 7 miljarder. Det återstår alltså ett stort hål att täcka. Det är rätt rimligt att väljarna med mindre än sex månader kvar till valet får ett besked om varifrån de miljarderna ska komma.
Om nu Leif Jakobsson har gjort bedömningen att skatteintäkterna är 8 miljarder lägre måste väl Socialdemokraterna utifrån Leif Jakobssons bedömningar redovisa ytterligare 8 miljarder i skattehöjningar. Antingen tror inte Socialdemokraterna på Leif Jakobssons bedömning eller också kommer de att redovisa 8 miljarder i ytterligare skattehöjningar. Ska vi förvänta oss att Socialdemokraterna i sin vårmotion lägger på 15-20 miljarder i ytterligare skattehöjningar?
Eller är det helt enkelt så att Leif Jakobsson på partipolitiska grunder vill misstänkliggöra Finansdepartementets kalkyler?