Britt-Marie Danestig (V):
Först skulle jag vilja kommentera lite grann de tidigare anförandena. Jag tillhör själv en universitetsstyrelse, i Linköping. Vi har faktiskt med stor glädje hälsat vår nya ordförande Beatrice Ask, moderat riksdagsledamot och tidigare skolminister, välkommen.
Vi är övertygade om att hennes bakgrund är av betydelse för universitetets bildnings- och forskningsuppdrag, vilket just är grunden för regeringen när den utser nya ledamöter i högskole- eller universitetsstyrelser.
Jag skulle vilja kommentera Torsten Lindströms ord om att den forskningspolitiska propositionen, som är en samarbetsproposition av Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet, inte blickar framåt och saknar visioner. Jag har läst maktalliansens - Moderaterna med sina stödpartier - åsikter om den framtida forskningspolitiken.
Där blickar man så långt framåt att man är framme vid 2010, vilket är en bra bit in på tiden för nästa forskningspolitiska proposition, som vi kan förvänta oss läggs fram någon gång 2008. Men ibland kan det bli så. Jag skulle också vilja kommentera kårobligatoriet. I vissa delar kan vi principiellt dela farhågorna.
Men man måste komma ihåg att studentkårerna faktiskt är demokratiskt uppbyggda och att de representanter som utses har uppdraget att företräda alla studenter. Under senare år har flera reformer genomförts som givit studenterna ökat inflytande och bättre rättigheter att vara representerade i högskolans både beslutande och beredande organ.
De reformerna har faktiskt kårobligatoriet som grund. Om kårobligatoriet avskaffas riskerar studentorganisationerna att försvagas, och det finns en risk att det bildas kårer som konkurrerar sinsemellan. Det har faktiskt inte studentdemokratin någon fördel av.
Jag tycker att vi måste erkänna att studentdemokratin har fördjupats och att det därför framstår som ganska orimligt att så där oövertänkt bara riva ned en organisation, som finns på plats och som kan utvecklas, moderniseras och förändras. Det kommer den utredning som nu är tillsatt att lämna förslag på.
Jag tycker också att de borgerliga företrädarna borde betänka att det i dag är varken studenter, lärare eller universitetens och högskolornas ledningar som driver frågan om avveckling av kårobligatoriet, utan det är politiker här i riksdagen som gör det.
Kårobligatoriet är nära anslutet till nationsväsendet och därmed till studenternas möjlighet att själva organisera både boende, fritid och, inte minst viktigt, studiesociala aktiviteter.
Nationstraditionen och nationshusen i främst Uppsala och Lund är faktiskt en del av vårt kulturarv, och verksamheten är en viktig förutsättning för att studenterna ska kunna träffas över ämnesgränser, knyta sociala kontakter och delta i meningsfulla aktiviteter i anslutning till studierna. Det är faktiskt en väldigt viktig del av studentlivet. Jag tror att många av oss har upplevt det så också.
Det är mycket värdefullt inte minst för de utländska studenterna. Men det är också värdefullt för studenternas personliga och sociala utveckling, alltså för deras bildningsresa.
Dessutom skulle studentkårernas ekonomi kunna komma att undergrävas genom att de förlorade avgiftsintäkterna och genom att de fastigheter som kårer och nationer äger skulle beskattas på ett annat sätt om man förlorade sin skatterättsliga status.
Det är, tror jag, ganska osannolikt - vi får väl se vad utredningen kommer fram till - att vi skulle få en speciallagstiftning som just är riktad till studentkårerna. En sådan speciallagstiftning skulle förmodligen på sakliga grunder avvisas redan av Lagrådet. Det finns faktiskt en rad stiftelser och organisationer som på lika goda grunder, skulle jag vilja säga, skulle kunna hävda att de också borde skattebefrias.
Jag tror alltså att vi måste tänka igenom det här ordentligt. Att slopa kårobligatoriet får inte äventyra studenternas självförvaltning och självbestämmande. Då skulle det finnas en uppenbar risk att vi i stället skulle få finansiera de här aktiviteterna genom statsbudgeten. Då skulle studentkårerna berövas den styrka och den frihet som de har i dag.
De skulle bli mycket mer beroende av statsmakternas generositet. Sedan ska jag prata lite grann om det som vi har en del motioner om.
Jag tänkte ta upp några frågor som rör lagen om likabehandling av studenter i högskolan som slår fast att studenter oberoende av kön, etnicitet, religiös åskådning, sexuell läggning eller funktionshinder ska behandlas likvärdigt. Denna huvudregel är i de flesta fall självklar.
Avsteg kan endast accepteras då det gäller intressen som uppenbart är överordnade förhindrandet av diskriminering i högskolan. Men nu tycks det råda osäkerhet om hur denna undantagsregel ska tolkas. Det har inneburit att lärosätenas arbete med att öka mångfalden i högskolan har fördröjts, något som vi beklagar.
Peter Danielsson pratade vackert om att mångfald var en av de grundläggande principerna för Moderaterna. Men det gällde mångfald av lärosäten. Vi tycker att det är väldigt viktigt att universiteten och högskolorna också har en mångfald av studenter med olika bakgrund, olika etnicitet, olika religion och så vidare.
Det är en viktig fråga. Jämställdheten är en politisk viljeyttring som samtliga partier har kommit överens om. Jämställdhetssträvan har också skrivits in i styrdokumenten för både skolan och högre utbildning. När det gäller högskolan finns det en bestämmelse i högskolelagen om att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas i högskolans verksamhet.
Men för att kunna leva upp till den paragrafen krävs kunskap om könsmaktsordningen, om kvinnors och mäns olika livssituation, om feministiska teorier och om samhällsanalyser. Vi menar att det på högskolenivå borde skrivas in dessa kunskapsaspekter om jämställdhet i examensordningarna.
Det gäller alla examina, men särskilt viktigt är det för de utbildningar som leder till yrken där man arbetar med människor, såsom läkare, sjuksköterskor, jurister, socionomer, psykologer och så vidare. Vi tycker också att genuskunskaper bör prioriteras i all fortbildning av personer i just dessa yrken.
Med detta vill jag yrka bifall till vår reservation 44 under punkt 31.