Maria Malmer Stenergard (M):
Tack, finansministern, för svaret, även om det är ett svar som gör mig lite konfunderad! Alliansens arbetslinje skapade förutsättningar för att jobben i Sverige skulle kunna växa. Det gjorde de också. Många olika reformer lade grunden för det, och en av dem var den sänkta arbetsgivaravgiften för unga. Ungdomsarbetslösheten är en stor samhällsutmaning. Det skriver även regeringen i sin budgetproposition. Arbetslösheten bland ungdomar är betydligt högre än i andra ålderskategorier. Vi har inte särskilt stor lönespridning i Sverige. Vi har höga ingångslöner.
Det innebär att det är nästan lika dyrt att anställa en person som inte har någon arbetslivserfarenhet som att anställa någon som har lite arbetslivserfarenhet. Det gör det svårare för unga att få sitt första jobb. För att ge unga större möjligheter att få in en fot på arbetsmarknaden valde alliansregeringen att göra det billigare att anställa unga. Nu vill finansministern alltså göra det dyrare. Remissinstanser som representerar stora ungdomsarbetsgivare, såsom Visita, Almega och bemanningsföretagen, har avstyrkt förslaget och framhållit att det skulle få negativa sysselsättningseffekter för unga.
Det är klart att de säger så, för de vill såklart ha lägre kostnader, kan man då invända. Ja, men också de oberoende remissinstanserna har allvarliga synpunkter. Konjunkturinstitutet menar att sänkta kostnader för att anställa unga just ökar arbetsgivarnas drivkrafter att anställa ungdomar med svag förankring på arbetsmarknaden. Och drivkrafter spelar som bekant roll. Tillväxtverket tror att förslaget kan komma att få negativa konsekvenser för främst företag i restaurangbranschen och övrig besöksnäring.
Det, herr talman, är branscher i vilka unga, kvinnor och personer med utländsk bakgrund ofta driver företag. När man anställer någon ska man betala den personens lön, men man ska också betala de sociala avgifterna. När arbetsgivaren lägger sin budget måste han räkna med hela kostnaden.
När den ena delen av kostnaden, i det här fallet de sociala avgifterna, ökar ordentligt måste man antingen sänka den andra delen eller kanske helt avstå från att anställa. Det finns en påtaglig risk att lönerna sänks när socialavgifterna höjs. Nu citerar jag det som regeringen själv har skrivit i sin konsekvensanalys i budgetpropositionen: "På kort sikt antas en del av det ökade socialavgiftsuttaget övervältras på lönerna.
Den del av förändringen som inte övervältras på lönerna leder till lägre vinster för företagen. På längre sikt antas det ökade socialavgiftsuttaget övervältras på lönekostnaderna i form av lägre löner för hela löntagarkollektivet." Det är alltså vad regeringen har skrivit i sin egen budgetproposition. Det var mot den bakgrunden som jag frågade finansministern varför regeringen vill riskera att sänka ungas löner genom att höja arbetsgivaravgifterna.
I sitt svar till mig säger nu finansministern: "Det finns ingen tydlig grund för Maria Malmer Stenergards påstående att ett slopande av nedsättningen kommer att medföra lägre löner för just ungdomar." Men det är inte mitt påstående, utan regeringens eget. Därför vill jag nu ha svar på min fråga. Varför vill regeringen sänka ungdomars löner genom att höja arbetsgivaravgifterna?
Om finansministern vidhåller att det inte kommer att bli så vill jag gärna veta vad det är mer i regeringens konsekvensanalys som inte stämmer.