Louise Malmström (S):
Jag förstår att utbildningsministern vill tala om grund- och gymnasieskolan. Man kan minska kraven i gymnasieskolan hur mycket som helst och få igenom hundra procent av eleverna, men de kommer varken att klara sig i arbetslivet eller i högre studier. Man får dock fin statistik.
Jan Björklund säger själv att det krävs många åtgärder för att bryta den sociala snedrekryteringen, men det enda han hänvisar till som har direkt betydelse nu för högskolan är kvalitetspengarna, vilket för övrigt är 300 miljoner mindre än det vi har budgeterat. Lärarledd tid är jätteviktigt för att man ska bli kvar i högskolan när man väl kommit in där, men det är långt ifrån det enda som kan göras.
Som tur är kan jag hjälpa utbildningsministern med några goda idéer om vad man skulle kunna jobba med för att minska snedrekryteringen till högre studier. Till att börja med måste högskolor få tydligare direktiv och incitament för att jobba med breddad rekrytering. Man behöver slå fast vad som räknas som breddad rekrytering, precis som du själv var inne på, och vilka mål det är rimligt att sätta upp och nå upp till.
Som det är nu tror jag att många lärosäten är osäkra på vad de får göra och vad som förväntas av dem, men de kanske också koncentrerar sig på att rekrytera studenter i största allmänhet och inte funderar så mycket över studenternas bakgrund. Antalet platser är avgörande. Det finns ingen som tror att vårt samhälle kommer att ha mindre behov av välutbildad arbetskraft i framtiden. Alla inser att behovet kommer att öka, och då måste antalet platser i förhållande till kullarnas storlek också öka.
Det betyder inte att alla ska bli akademiker, Jan Björklund. Men fler vill bli akademiker. Fler har kapacitet för det, och vi behöver fler akademiker. Då gäller det att inte tappa bort alla de här begåvningarna, som vi gör på alla nivåer i skolsystemet i dag. Högskolor måste finnas i hela landet. Vi har haft en debatt om det tidigare i dag. De måste hålla god kvalitet. De måste ha forskningsanknytning.
Jag var på Högskolan i Skövde för ett par veckor sedan och vill minnas att 13 procent av Skövdes invånare söker sig till högre utbildning utanför Skövde. Det är Skövde högskola som gör det möjligt att rekrytera helt nya grupper, som aldrig hade sökt högre utbildning om högskolan inte funnits där. Arbetslivsanknytningen och studievägledningen på själva högskolan måste förbättras.
Antagningssystemet behöver ses över, så att det inte missgynnar dem som gör fel tidiga utbildningsval, för att inte tala om hur svårbegripligt det är med meritpoäng och åttaårsregler. Hur ska en studieovan familj kunna hjälpa sitt barn att göra taktiska val i detta virrvarr?
Kvalitetsutvärderingssystemets effekter på snedrekryteringen måste också följas upp noga, eftersom det är konstruerat på ett sätt som gör att högskolor som lockar de mest välförberedda studenterna gynnas snarare än de högskolor som har den bästa utbildningen. Då kan man också förstå att högskolor blir rädda för att rekrytera den gruppen studenter. Jag tror inte att jag hinner säga så mycket mer nu, men jag kan rekommendera TCO:s mycket längre lista med konkreta förslag.
Du skulle kunna ta den och beta av den. Fru talman! Om utbildningsministern verkligen menar det han säger, att det är viktigt med breddad rekrytering, kan han inte bara luta sig tillbaka med armarna i kors när minskningen av den sociala snedrekryteringen stannar av. Han kan inte vältra över problemet på kommunerna eller på lärosätena. Begreppet "breddad rekrytering" används bara en enda gång i de senaste fyra budgetpropositionerna.
Nu måste han redovisa några egna strategier för hur han vill minska snedrekryteringen. Annars blir det inte trovärdigt.