Ilona Szatmári Waldau (V):
Det går inte att tala om forskning utan att nämna coronapandemin, som ju inte fanns när vi skrev våra motioner i höstas. Jag vill därför börja med att rikta mig till Sveriges högskolor, som jag tycker har klarat detta på ett väldigt bra sätt. Det handlar om studenter och forskare som nu tvingas jobba på distans och vars studier nu kanske blir försenade.
Vi jobbar tillsammans för att se till att minska följderna av pandemin. Vi här har infört stöd till företag, regler för sjukskrivningar och studiemedel för inställda kurser. Detta är några av de åtgärder som har tagits fram för att bromsa effekterna av pandemin, men det är bara forskningen som kan åtgärda och hitta bot och vaccin mot viruset.
Virussjukdomar, inte bara covid-19, orsakar ett stort lidande. Ebola och zika är några virussjukdomar som orsakar både död och stor skada utan att det finns någon bot. Forskningen om dem har inte varit i närheten av att få de resurser som nu läggs på covid-19.
Med det sagt är det välkommet att såväl Sverige som EU och andra starka forskningsnationer satsar på forskning om covid-19, och förhoppningsvis kan det också innebära att bot och vaccin hittas för virussjukdomar som huvudsakligen drabbar länder med sämre ekonomier och mindre forskningsresurser och som därför inte beforskats lika mycket.
För att forskningen ska vara bra och för att Sverige ska fortsätta vara en forskningsnation i framkant räcker det inte bara med mer forskningsmedel. Jag vill, fru talman, lyfta fram några andra åtgärder, bland annat trygga anställningar. Osäkra anställningsförhållanden är ett stort problem på den svenska arbetsmarknaden, och det är särskilt stort inom högskolesektorn.
Osäkra anställningsförhållanden kan få bra forskare att välja andra yrken än de akademiska. Det ständiga knoget att dra in forskningsmedel för att bekosta sin egen lön minskar också tiden för den egna forskningen. Vänsterpartiet menar att alla doktorander och forskare ska erbjudas trygga och fasta anställningar. En stor fördel med att anställa doktorander redan från första dagen på forskarutbildningen är att det kan leda till en större öppenhet i antagningen.
Informationen om lediga platser kommer att spridas till fler, vilket leder till fler kvalificerade ansökningar. Det kommer förhoppningsvis även att leda till att fler med utomeuropeisk bakgrund och fler från arbetarklassen antas samt att könsfördelningen kan bli jämnare i fler ämnen. En stor bredd ökar kvaliteten i forskningen när flera perspektiv och erfarenheter möts.
Statistiken visar att fler män än kvinnor har doktorandtjänst, annan anställning inom högskolan eller är företagsdoktorander. Kvinnor försörjer sig oftare på ett annat sätt. Det innebär också att kvinnors tid innan de når en examen är längre än för män. Trygga anställningar för alla doktorander skulle jämna ut dessa könsskillnader. Fru talman!
Jag yrkar bifall till reservation 4 som föreslår att regeringen bör vidta åtgärder för en ändring i högskoleförordningen i syfte att öka anställningstryggheten för doktorander. Det bör sättas en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd innan anställningen övergår i en reguljär tillsvidareanställning. Den övre tidsgränsen bör vara maximalt 24 månader under de senaste 5 åren.
Regeringen bör också gå vidare med Forskarkarriärutredningens förslag om bättre villkor för doktorander med stipendier. Trygga doktorander och forskare forskar bättre. Vänsterpartiet har också motionerat om att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att se över möjligheterna att inrätta ett institut för polisvetenskaplig forskning. Denna motion har beretts enligt reglerna för förenklad beredning, och jag kan därför inte yrka bifall till den.
Men behovet av polisvetenskaplig forskning är påtagligt, och polisvetenskap och polisforskning behöver få en akademisk status. Fru talman! Trots att kvinnor länge varit i majoritet på grundutbildningarna har män varit i majoritet inom forskarutbildningen. Valet av forskningsområde skiljer sig mellan kvinnor och män. Kvinnor är överrepresenterade inom medicin och folkhälsovetenskap, medan männen är överrepresenterade inom teknik och naturvetenskap.
För Vänsterpartiet är det viktigt att akademin snarast kommer till rätta med detta och att det finns ett genusperspektiv i forskningen. Vad vi i Sveriges riksdag säger och tycker spelar roll, och jag hoppas att vi alla kan enas om att såväl genusforskning som forskning om rasism är viktiga vetenskaper.
Det finns mycket kvar att säga om forskning, men jag planerar som övriga debattörer från utskottet att återkomma i samband med forskningspropositionen.