KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Feministen - det var bra sagt! Jag är för! Det tror jag dessutom att vi båda är. Det tycks som att vi är överens. Om man har samma skatt i januari ett år som i december året innan har man inte höjd skatt. Och om man har lägre skatt i januari ett år än i december året innan är det en sänkt skatt.
Med de skiktgränsförändringar som vi gör kan då konstateras att blir det sänkta skatter snarare än höjda skatter. Däremot blir det höjda skatter för de personer som tjänar över 50 000 i månaden, och det är en viktig del av regeringens politik. Helena Bouveng säger helt korrekt att den inhemska efterfrågan har dragit en stor del av konjunkturuppgången. Det beror på att den förra regeringen valde att lägga mycket pengar just på den inhemska efterfrågan.
Det har varit väldigt bra för många hushåll att både kunna renovera kök och köpa nya saker för pengarna, även om en del som har lite högre inkomster säkert har lagt dem på utlandsresor snarare än på inhemsk konsumtion. Men det har också haft ett pris, nämligen att välfärden inte har fått de resurser den behöver. Det priset betalas just nu av de barn som inte får det stöd de behöver i skolan.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig hur jag ser på analyser och redovisning av förväntade effekter av den förda politiken, samt hållbarheten i de offentliga finanserna. Det är viktigt med transparens och öppenhet när det gäller effekter av den ekonomiska politiken. Därför redovisar regeringen sin bedömning av hur föreslagna reformer påverkar bland annat tillväxten, sysselsättningen och arbetslösheten i de ekonomiska propositionerna. Det råder dock en betydande osäkerhet om i vilken utsträckning och i vilken takt till exempel arbetslösheten förändras till följd av olika åtgärder.
De reformeffekter den tidigare regeringen redovisade bygger på modellskattningar och tumregler som får betraktas som ytterst osäkra, vilket kan ge ett falskt intryck av exakthet. Den tidigare regeringens bedömningar motsägs ofta i senare utvärderingar. En sådan redovisning främjar inte öppenhet och transparens. För att medborgarna ska ha förtroende för finanspolitiken måste den vara hållbar. Det är en förutsättning för att möta både nya lågkonjunkturer och framtida demografiska utmaningar.
De senaste årens utveckling i flera euroländer visar hur stora kostnaderna kan bli när förtroendet för finanspolitiken sviktar. En förtroendeförlust kan tvinga fram en snabb omläggning av finanspolitiken, från åtgärder för tillväxt, välfärd och sysselsättning till åtgärder för skuldsanering. Ur den synvinkeln är den försvagning av de offentliga finanserna som den tidigare regeringens politik ledde till djupt problematisk. Regeringen gör återkommande bedömningar av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet.
Syftet är att tidigt fånga upp ogynnsamma tecken så att korrigerande åtgärder kan vidtas i tid. Regeringens senaste bedömning, som publicerades i budgetpropositionen för 2016, visade att finanspolitiken är långsiktigt hållbar, trots att den tidigare regeringen fortsatte att försvaga finanserna med ofinansierade skattesänkningar även efter det att konjunkturen tydligt vänt uppåt. En uppdaterad bedömning av finanspolitikens hållbarhet kommer inom kort att publiceras i 2016 års ekonomiska vårproposition.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman oroar sig över läget i statsfinanserna. Men är det något Niklas Wykman borde oroa sig för är det effekterna av åtta år med moderat politik. Det vi ser är att statsfinanserna har förstärkts nu när vi har en ny regering, medan de under de åtta åren med alliansregeringen försämrades varje år.
Under själva finanskrisen var detta välmotiverat, men man fortsatte gladeligen att sänka skatten, mest för dem som tjänade mest, även när konjunkturen vände. När vi tog över regeringsmakten 2014 var inte statsfinanserna i ett sådant skick som de bör vara. Därefter har vi lagt om finanspolitiken i en mer ansvarsfull riktning.
Det Niklas Wykman ska oroa sig för är inte en socialdemokratisk och miljöpartistisk regerings politik, utan det är resultatet av hans egen politik. De resultat vi såg efter åtta år med en moderatledd alliansregering var sämre statsfinanser, högre arbetslöshet, högre ungdomsarbetslöshet, högre långtidsarbetslöshet och skolresultat som föll snabbare än i något jämförbart land.
Den oro Niklas Wykman känner ska han nog rikta inåt snarare än utåt.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen har sedan den tillträdde genomfört viktiga och kraftfulla åtgärder för att vända utvecklingen i Sverige. Vi har tagit ett fast grepp om statsfinanserna och vänt den utveckling som rådde på Finansdepartementet när Niklas Wykman jobbade där och underskotten hela tiden ökade. I stället ser vi nu en positiv bana för de offentliga finanserna. Vi har tagit tag i arbetsmarknadspolitiken.
I stället för att låta människor går arbetslösa månad ut och månad in jobbar vi med aktiva insatser för människor som tidigare befann sig i fas 3 och inte minst för ungdomar. Vår bedömning är att det är olyckligt om ungdomar ska behöva gå arbetslösa månad ut och månad in. Vi har också genomfört viktiga satsningar för att förbättra utvecklingen i skolan, stärka sjukvården och äldreomsorgen samt förstärka våra socialförsäkringar.
Tillsammans är ordning och reda i de offentliga finanserna, aktiv arbetsmarknadspolitik, trygg välfärd och starka, fungerande socialförsäkringar en central del av den svenska modellen, som vi alla brukar vara så stolta över och berätta om när vi är utomlands. Det är en politik som regeringen kommer att fortsätta med, för vi menar att det är viktigt att bygga Sverige starkt inför framtiden och skapa framtidshopp och framtidstro genom en aktiv politik och en ansvarsfull finanspolitik.
Magdalena Andersson (S):
Låt mig åter konstatera att när Niklas Wykman varnar så varnar han i huvudsak för sin egen politik. Det var ju precis detta som skedde på Finansdepartementet när Niklas Wykman var där. Trots att konjunkturen svängde kunde man inte hålla emot utan fortsatte med stora, ofinansierade skattesänkningar så att underskottet ökade och ökade.
För varje år som vi hade en alliansregering ökade underskottet i de offentliga finanserna eftersom det var viktigare att snabbt sänka skatten än att ta långsiktigt ansvar för finansieringen av välfärden. Det är precis detta som är den ideologiska skillnaden mellan Moderaterna och Socialdemokraterna. Vi tycker att en gemensam och väl fungerande välfärd är en central del av den svenska modellen. Det är viktigt att värna och se till att det finns en stabil finansiering för.
Det är därför som Socialdemokraterna alltid har tagit ansvar för de offentliga finanserna. För Moderaterna är det inte lika viktigt, utan för er är det huvudsakliga målet att sänka skatten. Det är mycket viktigare än att ta ansvar för välfärden. Det är därför borgerliga regeringar alltid har lämnat efter sig stora underskott i de offentliga finanserna.
Dessa underskott har Socialdemokraterna tagit över och sedan sett till att ordna finansiering av vår välfärd så att det finns en trygg, långsiktig och stabil finansiering. Här går en av de viktiga skiljelinjerna i svensk politik.
Socialdemokraterna tar alltid ansvar för de offentliga finanserna eftersom vi tycker att det är viktigt med en väl fungerande generell välfärd så att alla medborgare i Sverige ska känna sig trygga när de är barn, när de blir gamla, när de blir sjuka - genom hela livet.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig hur jag ser på att resursutnyttjandet i ekonomin ökar påtagligt under kommande tre år men att underskotten biter sig fast. Dessutom har han frågat mig om jag ser en fara i att genom en underskottspolitik i högkonjunktur försätta Sverige i en sådan situation att statsskulden riskerar att öka kraftigt när lågkonjunkturen väl slår till. När denna regering tillträdde fanns betydande underskott i de offentliga finanserna.
Den offentliga sektorn uppvisade 2014 ett underskott på 61 miljarder kronor, vilket var det största underskottet sedan 90-talskrisen. De ofinansierade skattesänkningar som den tidigare regeringen genomförde var en starkt bidragande faktor till detta förhållande. Sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning, vilket har bidragit till att underskottet har minskat kraftigt.
Samtidigt står Sverige mitt i situationen att ge det stora antalet människor som flydde från krig, förföljelse och förtryck till Sverige under 2015 en trygg tillvaro. Det innebär oförutsedda och på kort sikt ofrånkomliga utgiftsökningar som temporärt försämrar de offentliga finanserna. Regeringen har, genom den kraftiga minskningen av underskottet 2015, väsentligt förbättrat förutsättningarna för att Sverige ska kunna möta utgiftsökningarna utan nedskärningar eller skattehöjningar.
Utgiftsökningarna ställer krav på fortsatt ordning och reda i de offentliga finanserna. Det finansiella sparandet ska tillbaka till balans och överskott. Det är viktigt att det finns marginaler för att möta en kraftigt försämrad ekonomisk utveckling. Regeringen avser därför att under resten av mandatperioden fortsätta bedriva en finanspolitik som bidrar till att sparandet stärks i en takt som värnar samhällsekonomisk balans utan att hållbarheten eller förtroendet för de offentliga finanserna äventyras.
Magdalena Andersson (S):
Efter åtta år med en moderatledd regering, då vi såg hur underskotten ökade för varje år som man satt på Finansdepartementet, har vi nu fått en vändning. Vi har en regering som återigen för en ansvarsfull ekonomisk politik och ser till att vi har ordning och reda i statsfinanserna och inte lånar till stora skattesänkningar. Det gör att vi har skaffat oss ett handlingsutrymme.
Det är just för att kunna möta oväntade utgifter och oväntade händelser som det har varit så viktigt för mig som finansminister att föra en stram och ansvarsfull ekonomisk politik. I ett läge när många människor har sökt asyl i Sverige ska vi naturligtvis använda detta handlingsutrymme, så att detta faktum inte ska leda till att vi behöver genomföra drastiska nedskärningar i välfärden eller genomföra mycket drastiska skattehöjningar.
Det är inte heller någonting som jag hör att ekonomkåren efterfrågar. Min fråga till Fredrik Schulte är naturligtvis om Moderaterna avser att föreslå omfattande nedskärningar eller omfattande skattehöjningar för att hantera de ökade utgifter som det faktum att många människor har sökt asyl i Sverige har bidragit till.
När det gäller statsfinanserna har regeringen tillsatt en parlamentarisk utredning som nu kommer att se över hur man ska utforma överskottsmålet i statsfinanserna i framtiden. Det ska bli spännande att se vad den utredningen kommer fram till. Min bedömning är att det är dags att göra en förändring av det mål som fastslogs under 1990-talet i ett läge då vi hade en statsskuld på över 80 procent av bnp.
Men även med ett förändrat överskottsmål ska vi naturligtvis tillbaka till både balans och överskott i de offentliga finanserna. Även om denna kommitté skulle komma fram till ett balansmål ska man naturligtvis även med ett balansmål ha överskott.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte är upprörd i vanlig ordning. Den här regeringen för en ansvarsfull ekonomisk politik. Vi tar ansvar för statsfinanserna på samma sätt som socialdemokratiska regeringar alltid har gjort.
Precis som Fredrik Schulte har sagt var det en finanskris under det moderatledda regeringsinnehavet, och den socialdemokratiska kritiken riktar sig inte i huvudsak mot den politik som fördes under finanskrisen. Det är inte fråga om storleken på finanspolitiken, även om vi tror att det hade varit bättre att i kristider göra andra insatser än att sänka skatten mest för dem som tjänar mest.
Vår kritik handlar inte om omfattningen av finanspolitiken utan om det faktum att man fortsatte att låna till stora skattesänkningar i slutet av förra mandatperioden trots att konjunkturen vände uppåt. Det är inte ett ansvarsfullt sätt att bedriva ekonomisk politik. För tredje gången gillt i modern ekonomisk historia lämnade en borgerlig regering efter sig stora underskott i de offentliga finanserna.
Där är det bra att vi nu har kunnat se en omläggning av politiken och att den här regeringen tar ansvar för statsfinanserna. Vi ser också i prognoserna hur finanserna stärks allteftersom. Självklart finns en tillfällig kostnadspuckel i och med att många människor sökte asyl.
Givet Fredrik Schultes ingång i debatten undrar jag om Fredrik Schulte och Moderaterna avser att finansiera den tillfälliga ökningen av kostnaderna på grund av asylinvandringen via drastiska nedskärningar eller mycket kraftiga skattehöjningar.
Magdalena Andersson (S):
Det är ett faktum att historiskt många människor är på flykt i världen och historiskt många människor sökte sig till Sverige i höstas för att söka asyl. Man kan naturligtvis diskutera om det innebär en finansminister som slösar pengar eller om det innebär att Sverige har tagit ett stort ansvar för flyktingkrisen i världen.
Själv tycker jag att det ansvar som Sverige tog i höstas är något som vi ska vara stolta över, även om det naturligtvis kommer att påverka de offentliga finanserna i närtid. Det var här jag ställde min fråga till Fredrik Schulte.
I vilken dager Fredrik Schultes kritik hamnar beror naturligtvis på vilka förslag Moderaterna själva avser att lägga fram för riksdagen. Om Fredrik Schulte kritiserar mig för att jag inte genomför stora nedskärningar och mycket stora skattehöjningar på grund av att många människor söker asyl, och om Moderaterna kommer att föreslå en helt annan politik, finns det relevans i Fredrik Schultes kritik.
Men om Moderaterna inte heller kommer att föreslå mycket omfattande skattehöjningar eller nedskärningar på 30 miljarder kronor faller naturligtvis Fredrik Schultes kritik platt till marken.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill börja med att påpeka att takförändringen i RUT-avdraget inte påverkar personer över 65 år. Den här regeringen har tydligt prioriterat pensionärerna i sin politik.
När Moderaterna började tala om pensionärsskatten och det faktum att de tyckte att det var viktigt att pensionärer skulle betala högre skatt än löntagare har vi socialdemokrater hela tiden varit väldigt skeptiska till idén att pensionärer som har jobbat ett helt långt liv och får gå ned i inkomst när de får pension ska betala högre skatt.
Tanken från Moderaterna var från början att det skulle ge väldigt många nya jobb. Eller var det något annat motiv till att man skulle genomföra den särskilda pensionärsskatten? Jag har aldrig förstått tanken bakom det. Jag tycker också att det är principiellt tveksamt. Därför har vi hela vägen velat ta bort denna orättvisa skatteklyfta, den orättvisa pensionärsskatten. Jag är glad att vi kunde ta ett första sådant steg i samband med höstens budget.
Tyvärr stoppades ju förra årets budget med denna skattesänkning av moderater och sverigedemokrater. Men det är inte bara sänkt skatt som regeringen har genomfört för att förstärka och förbättra för pensionärerna. Vi har också höjt bostadstillägget för de pensionärer som har låga inkomster.
Vi har gjort en särskild satsning på höjd kvalitet i äldreomsorgen på 2 miljarder kronor som innebär att fler pensionärer kommer att kunna få lite mer tid med hemtjänstpersonalen. Vi kommer också att införa avgiftsfri sjukvård för pensionärer äldre än 85 år. Vi har alltså en rad satsningar för pensionärer, och det tycker jag är något som är viktigt.
Jag ser naturligtvis framför mig att vi kommer att kunna ta ytterligare steg för att sänka pensionärsskatten när ekonomin så tillåter.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill återigen påpeka att RUT-förändringen inte påverkar personer över 65 år utan bara personer under 65 år. Taket är kvar för dem som är över 65 år. Jag tycker att det är viktigt att ha koll på storlekarna det handlar om här.
Den pensionärsskattesänkning som vi gör kostar ungefär 2 miljarder kronor, 2 000 miljoner kronor, och förändringen av maxtaxan ökar intäkterna med ungefär 200 miljoner kronor. Vi minskar skatteintäkterna på pensionärskollektivet med 2 000 miljoner kronor men ökar sedan intäkterna med 200 miljoner på hemtjänsten och på maxtaxan i äldreomsorgen.
Då ska man veta att vi därutöver lägger 2 000 miljoner på höjd kvalitet i just hemtjänsten. Det är alltså en ökad taxa som ger ungefär 200 miljoner i intäkter, men de ökade utgifterna för äldreomsorgen är 2 000 miljoner kronor.
Det är naturligtvis många pensionärer som kommer att märka att den hemtjänstpersonal som kommer hem till en kanske har lite mer möjlighet att stanna kvar och dricka en kopp kaffe och få höra hur det går för barnbarnen efter att man har städat, tvättat, duschat och allt det andra som man behöver göra. Det är också viktigt att påpeka att pensionärerna i år har fått en ganska rejäl höjning av pensionen.
En genomsnittlig pensionär har fått en förbättring på i genomsnitt 500 kronor i månaden, och det tror jag att många pensionärer tycker är ett bra tillskott i kassan.
Magdalena Andersson (S):
Jag är väl medveten om att det finns en bred politisk överenskommelse bakom pensionssystemet. Ett exempel på styrkan i svensk politik är när breda blocköverskridande samarbeten kan skapa trygghet och stabilitet för ekonomin och för pensionärskollektivet. Det kan både interpellanten och jag vara stolta över. Vi har högre skatt för pensionärer än för löntagare.
Precis som Lars-Arne Staxäng sa höjde man inte aktivt skatten för pensionärerna, men man valde att sänka skatten för dem som arbetar och ofta har betydligt högre inkomst än pensionärerna. Man tyckte att det var viktigare att sänka skatten för dem med höga inkomster än för pensionärer med lägre pension. Det var ett tydligt val som Moderaterna gjorde. Varför man gjorde det har jag inte fått svar på. Jag inledde med att fråga det.
Jag har förstått att man trodde att det skulle ge många jobb om pensionärerna betalade högre skatt än löntagare. Så blev det dock inte eftersom arbetslösheten steg, långtidsarbetslösheten steg och ungdomsarbetslösheten steg som ett resultat av åtta år med denna skatteklyfta mellan pensionärer och löntagare. Frågar vi svenska folket om de tycker att det är rätt att pensionärer betalar högre skatt än löntagare svarar de allra flesta att det är fel.
De tycker tvärtom att pensionärer borde ha lägre skatt. Jag tycker att det är helt fel att pensionärer betalar högre skatt. Alla våra gamla har slitit, jobbat hårt och byggt upp det samhälle vi alla är så stolta över. Att Moderaterna då önskar att de ska straffas med högre skatt när de går i pension tycker jag är svårt att förstå.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson har frågat mig vilka beräkningar som gjorts på Finansdepartementet av hur det förändrade ROT-avdraget påverkar mängden svartjobb i byggbranschen. Hon har också frågat mig om jag bedömer att svenska folkets förtroende för skattesystemets legitimitet påverkas genom det sänkta ROT-avdraget. Efter den förra regeringens mandatperioder såg vi en situation med stora underskott i statens finanser tillsammans med en arbetslöshet som bitit sig fast på en hög nivå. Kostnaderna för ROT-avdraget har ökat kraftigt sedan skattereduktionen infördes.
Enligt uppgifter från Skatteverket ökade utbetalningarna av ROT-avdraget med 3 miljarder kronor bara mellan 2014 och 2015, och för 2015 uppskattas utbetalningarna uppgå till nästan 20 miljarder kronor. Regeringen har begränsat ROT-avdraget för att kunna finansiera mer angelägna investeringar för jobb och fler bostäder, som sammantaget bedöms bidra till en varaktigt lägre arbetslöshet. Att bekämpa skattefusk genom att ta bort skatt blir dyrt.
Regeringen prioriterar andra sätt att bekämpa svartarbetet och bidra till ökad legitimitet i skattesystemet än genom subventioner. Till exempel har krav på personalliggare införts i byggbranschen vid årsskiftet, vilket försvårar möjligheterna till svartarbete i byggbranschen som helhet.
Dessutom har regeringen den 7 april gett Skatteverket i uppdrag att lämna förslag på hur systemet med personalliggare kan utvidgas till att omfatta även bilverkstäder, partihandel med livsmedel samt kropps- och skönhetsvård, i syfte att motverka svartarbete och social dumpning. Utöver detta kan förslaget till månadsrapportering av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter, som nu är ute på remiss, effektivisera Skatteverkets arbete.
Magdalena Andersson (S):
Det är helt korrekt att ROT-avdragen minskade något i mars månad, precis som Anette Åkesson påpekar. Men då är det också viktigt att påpeka att de ökade väldigt mycket i december och januari. Man kan tänka sig att en del personer har lagt mer ROT-arbete i december och januari. Vi får se hur det utvecklas långsiktigt. ROT-avdrag är en subvention som tidigare har funnits till ombyggnation i privata hem.
Nu lägger vi i stället en subvention för att det ska byggas nya bostäder. Då kan man tänka sig att i och med den subventionsförändringen kommer en del av dem som arbetade med att bygga om bostäder i framtiden att arbeta med att bygga nya bostäder i stället. Min bedömning är att Sverige har ett stort behov av ökat bostadsbyggande och att det därför är förnuftigt att lägga en del av den subvention som tidigare lades på att bygga om bostäder på att i stället bygga nya bostäder.
Vi har en skriande bostadsbrist, vilket vi kände till när vi annonserade förändringen. Men sedan dess har bostadsbristen i Sverige blivit mycket större. Därför är det oerhört viktigt att vi ser till att det byggs fler nya bostäder. Vad gäller svartarbete minskade det självklart i ROT-sektorn när man införde det mycket generösa ROT-avdraget.
Sanningen är att det ROT-avdrag som fanns under Alliansens tid var så stort att det i praktiken inte fanns någon skatt i den branschen. Det är klart att utrymmet för svartarbete blir väldigt litet om man inte har någon skatt. Om man vill bekämpa svartarbete genom att i huvudsak avskaffa skatten är problemet med Anette Åkessons resonemang att man inte kommer att ha särskilt mycket välfärdsstat kvar till slut.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson tycks inte förstå. ROT-avdraget är så generöst att hela den tjänsten i praktiken är skattebefriad. Så är det också med RUT-systemet. Med ett avdrag på 50 procent är det i det närmaste inte någon skatt som betalas in när dessa tjänster utförs. Det är klart att när man inte har någon skatt, ja, då blir det naturligtvis inte heller så mycket skattefusk.
Med Anette Åkessons resonemang om resurser till Skatteverket är det i förlängningen klart att i ett samhälle där man inte har någon skatt eller har liten skatt behövs det inte så mycket resurser för att kontrollera svartarbete eller skattefusk eftersom det inte tas ut skatt. Om man fullföljer Anette Åkessons resonemang, vilka ytterligare branscher vill Anette Åkesson att man ska ta bort skatten ifrån? Var någonstans ifrån ska man ta resurserna? Vad ska man skära ned på?
Så länge man tar ut skatt finns det naturligtvis problem med att en del människor försöker att undvika att betala skatt. Här har man avskaffat skatten, och då är det självklart att människor inte ägnar sig åt att undvika skatten, eftersom dessa tjänster i praktiken är skattebefriade. Jag tror att det är en väldigt farlig väg att gå att bekämpa skattefusk genom att avskaffa skatten. Det blir dyrt, och det innebär att vi kommer att behöva skära i välfärden. Det tycker jag är fel väg framåt.