KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Låt mig säga något om hela diskussionen om vad olika aktörer har sagt i fråga om välfärden. När jag var utbildningspolitisk talesperson förut debatterade jag ofta med Jan Björklund. Jag noterade hur han sa att vi i det svenska politiska systemet har varit naiva i vår syn på både valfrihet och vinstfrågan i samband med att en del företag gjorde en del konstigheter.
Jag vet inte om Jan Björklund står fast vid detta, men då ville han stoppa riskkapitalbolag från att agera på skolmarknaden. Det är alltså inte bara några få partier som har varit kritiska till de skandaler och problem som har funnits i och med att en del bolag faktiskt inte har uppträtt helt seriöst. För mycket av våra gemensamma skattepengar har inte gått till det de är till för. Det här gäller inte minst nu, när vi har haft en period med fallande skolresultat. Förhoppningsvis ser vi dock en liten vändning nu med stora investeringar i utbildningssystemet.
Det är viktigt att de stora miljardsatsningar på skolsystemet som finns både i vår budget och i Liberalernas budget kommer både lärare och elever till godo. Det måste bli riktiga kvalitetshöjningar i verksamheten. Vi har ett gemensamt arbete att göra där. Regeringen återkommer med hur man ska kunna garantera att mer av skattepengarna går till det de ska.
Man kan självklart säga att vi har gjort en del skattejusteringar, inte minst vad gäller arbetsgivaravgifterna för unga. De borgerliga argumenterade kraftigt mot det och sa att det skulle leda till högre ungdomsarbetslöshet. I stället har vi rekordlåg ungdomsarbetslöshet. Vi har en väldigt god utveckling på arbetsmarknaden. I den budget vi nu diskuterar har vi satsningar på Norrlandsfonden och de fem Norrlandslänen för att företag ska kunna växa. Vi satsar på elektromobilitetslabb för att fordonsindustrin ska ställa om. Det här är viktiga satsningar.
Någonstans får man ta ansvar. Om man stryker dessa budgetposter får man också stå för det och vara tydlig med varför man gör det.
Mikael Damberg (S):
Detta är en spännande ideologisk diskussion. Om man är socialliberal måste man också kunna se att det finns utmaningar i samhället som marknaden inte löser på egen hand. En sådan utmaning kan vara att företag och entreprenörer i norra Sverige inte har samma förutsättningar att få tag på kapital för att verksamheten ska växa och för att kunna anställa fler. Vi går in med stöd till Norrlandsfonden för att från statens sida hjälpa till med det här.
När Norrlandsfonden är med som aktör är det lättare att få med de privata affärsbankerna och växla upp verksamheten. När vi talar regionalpolitik kan staten ha intresse av att ge liknande förutsättningar att skapa jobb i hela landet. Ett annat exempel är elektromobilitetslabbet. Här har vi ett samhällsintresse av att snabba på omställningen av hela fordonssektorn, eftersom vi vill klara klimatmålen. En tredjedel av CO2-utsläppen kommer från transportsektorn.
Om vi i Sverige ska klara våra egna mål måste vi ställa om fordonssektorn. Genom att på detta sätt samarbeta med fordonsindustrin stärker vi dess konkurrenskraft. Industrin kan då ligga ett steg före och sälja nästa generations lastbilar, bussar eller personbilar på världsmarknaden. Det blir även ett sätt att framtidssäkra industrijobben, som är enormt viktiga för vårt land. Vi har inte minst i Trollhättan sett hur viktig fordonssektorn fortfarande är i den delen av landet.
Man ska vara lite försiktig när man säger att politikerna inte ska lägga sig i detta. Fordonssektorn har nämligen kommit till oss och sagt: Kan vi göra det här ihop? Det här är ett sätt för dem att framtidssäkra jobben i deras industri. Jag tycker avslutningsvis att ni i Liberalerna förtjänar respekt. Ni är nästan det enda borgerliga parti som inte skär ned på kommunsektorn. Ni är jättetydliga med att vi även i fortsättningen måste satsa på utbildningssektorn. Det här är områden som också vi brinner för.
Vi måste göra detta, och långsiktigt är det här kanske den viktigaste investering som vi kan göra för konkurrenskraft och innovationskraft i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Isabella Hökmark har frågat mig hur jag avser att arbeta för att stärka förutsättningarna för den svenska dataspelsnäringen. Dataspelsnäringen är, som Isabella Hökmark noterat, en av de snabbast växande näringarna i Sverige och ett bra exempel på hur kunskapsintensiva företag växer i Sverige. Det är viktigt att Sverige fortsätter att vara ett attraktivt land för nya och kunskapsintensiva företag. Det gör oss konkurrenskraftiga, innovativa och är en förutsättning för framtida välfärd.
Regeringen arbetar dedikerat med att skapa goda förutsättningar för företagande i Sverige såväl för dataspelsnäringen som för övriga näringar. Tack vare stabila finanser har vi kunnat göra viktiga investeringar i infrastruktur, forskning och inte minst bostäder och utbildning. Det innebär även att vi kan bedriva en aktiv näringspolitik med fokus på insatser som ytterligare förbättrar företagens villkor, tillväxt och ökar Sveriges attraktionskraft. Men vi skapar också fler utbildningsplatser och satsar mer på matematik och programmering redan i grundskolan.
Tillgång till kvalificerad kompetens är mycket riktigt en nyckelfråga för dataspelsnäringen. Regeringen har därför föreslagit skattelättnader för personaloptioner för att lättare kunna attrahera och behålla kompetens i innovativa och snabbväxande företag. När kompetensen inte finns inom landets gränser ska det vara enkelt att rekrytera talanger från andra länder. Därför har vi bland annat gett Migrationsverket i uppdrag att arbeta för att korta handläggningstiderna och förbättra informationen till arbetssökande och företagare.
De regler för arbetstillstånd som vi har i dag togs fram av den förra borgerliga regeringen. Reglerna leder i vissa fall, precis som Isabella Hökmark påpekar, till orimliga konsekvenser. Regeringen anser att dagens situation där arbetstagare riskerar utvisning på grund av mindre misstag från arbetsgivarens sida är oacceptabel och drabbar både arbetstagare och seriösa arbetsgivare som försöker att göra rätt.
Det måste finnas en möjlighet att korrigera misstag så att arbetstagare får möjlighet att stanna och bidra med sin kompetens i svenska företag. Regeringen lämnade därför den 22 juni en proposition om möjligheten att underlåta återkallelse när arbetsgivaren på eget initiativ har vidtagit rättelse. Regeringen har även gått vidare och utreder en möjlighet att rätta mindre, icke uppsåtliga misstag efter det att Migrationsverket påpekat brister i villkoren under tillståndsperioderna.
Utredaren ska lämna sina förslag senast den 31 december 2017. Detta är exempel på åtgärder som stärker utvecklingen av och kompetensförsörjningen för bland annat dataspelsnäringen och för Sverige som kunskapsnation.
Mikael Damberg (S):
Vad säger branschen själv: Vi har aldrig haft fler nyetablerade företag än nu. Det beror till stor del på de framgångsrika inkubatorerna, vars koncept knoppar av sig till fler platser i landet, men även på ett växande antal branschveteraner som startar eget efter lång tid hos några av Sveriges mest renommerade spelutvecklare. Hur många talar vi om? Under 2016 tillkom över 70 nya bolag. Det är en ökning med 19 procent. Sysselsättningsökningen var 16 procent.
Jämför man med resten av arbetsmarknaden ser man att det är en hög siffra. Jag delar bilden att man måste jobba med både kompetens och kapital, som är två av de stora begränsningarna, men också med bostadsfrågan. Här har Moderaterna i Stockholm inte något bra track record. Ni byggde mindre än vad vi gör, och ni sålde ut de hyresrätter som fanns. Det gör det ännu svårare för människor som inte vet om de tänker etablera sig i Sverige eller inte.
Att komma hit och hyra en lägenhet under några år och sedan bestämma sig för att köpa en lägenhet är så det borde gå till, för det skapar en flexibilitet på bostadsmarknaden. Så till riskkapitalet. Var finns de nya bolagen, och var jobbar det flest människor med spelutveckling i Sverige? Stockholm dominerar. Här finns 72 procent av alla spelutvecklare.
I Malmö finns 15 procent, i Göteborg 8 procent och sedan kommer Uppsala och Skövde. I denna uppräkning saknas något. Norrlandslänen väger inte särskilt tungt på detta område. Vad görs där för att stödja detta?
Man har startat Arctic Game Lab för att samla hela spelbranschen i Norrlandslänen och utveckla kluster. Det startades i Skellefteå 2014 och har utvecklats positivt under 2015 och 2016. Boden, Piteå, Umeå och Luleå är kommuner som är partner nu. Boden har också fått en unik tvåårsutbildning i indiespelutveckling, vilket håller ihop detta initiativ.
Här finns en enorm potential. Den stora finansiären är Norrlandsfonden. Det är en jättespännande aktör för riskkapital också från statens sida för att få till stånd investeringar i hela Sverige. Man har investerat i fem olika spelutvecklingsföretag i Umeå, Skellefteå, Boden och Sundsvall.
I höstens budget föreslår vi att Norrlandsfonden ska få 200 miljoner kronor mer, för vi ser att det är viktigt att stödja tillväxt och jobbskapande i hela landet. Moderaternas budget är lite svårare att läsa. Ni verkar stryka alla nya satsningar för året på detta utgiftsområde. Så tolkar jag det, för det är ungefär lika mycket pengar som hela vår nysatsning. Här ingår Norrlandsfonden.
Vill ni stryka Norrlandsfondens möjlighet att stödja den framväxande spelindustrin i Norrlandslänen, som visar på stor potential och är ett sätt för Sverige att ta vara på kompetens i hela landet när vi nu vill utveckla en industri som ska stå på flera ben för att kunna möta framtiden?
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Isabella Hökmark för debatten. Jag diskuterar gärna med dataspelsnäringen hur vi kan utveckla den mer. Det handlar både om kompetens och om kapital, inklusive Norrlandsfonden för att använda hela Sveriges potential. Jag hoppas verkligen att det är något fel i Moderaternas budget vad gäller att strypa de 200 miljoner kronorna till just riskkapital i de tidiga faserna när det privata kapitalet ofta inte finns. Det är ju exakt det som efterfrågas i denna sektor.
Det handlar också om att titta på bostadsfrågan, som är en trång sektion. Denna regering har fått upp bostadsbyggandet på helt historiska nivåer, och vi prioriterar också byggandet av hyreslägenheter. Vi kan ta ett ännu längre perspektiv. Det är inte bara det tekniska kunnandet som driver dataspelsbranschen. Det är också en väldigt kreativ bransch.
Här finns faktiskt en koppling till förra debatten om kultur. Det handlar om att få fler konstnärer, manusförfattare, formgivare, musiker och designer att jobba i denna sektor. Här gör regeringen offensiva satsningar för att utveckla kultur så att fler prövar på kultur och så att man kan utöva kultur i många olika former.
Ska vi diskutera dataspelsektorns utveckling är detta en fråga för Moderaterna att se över. Ni gör en rejäl slakt på kulturområdet, och det tror jag är kortsiktigt om Sverige vill ha en dataspelsbransch som växer.
Mikael Damberg (S):
Jag håller verkligen med om att det behövs både offentliga och privata jobb i framtiden och att näringslivet har ett stort ansvar. Men om vi börjar med det offentliga tycker jag att det blir lite dubbla besked från Moderaterna i denna diskussion. Om man nu tycker att det vore bra att avlasta vård- och omsorgspersonal i Sverige med sådana arbetsuppgifter som ligger lite vid sidan av men som skulle kunna göra yrket lättare så att man får mer tid att göra det man verkligen ska på jobbet är extratjänsterna exakt en sådan åtgärd.
Vad jag har förstått vill Moderaterna ta bort dem. Det är 10 000 människor som nu har extratjänster och avlastar befintlig personal i bland annat vård- och omsorgsyrken. Detta ger en chans att få riktig arbetslivserfarenhet, komma in på en arbetsplats, visa att man duger och lära sig språket under en tid. Jag tror alltså att denna insats är väldigt bra och att det vore ett stort misstag om Moderaterna fick som de ville och tog bort denna möjlighet att avlasta personal i offentlig sektor.
Jag går över till den privata sidan. I augusti skrev ni ihop er om inträdesjobben. Ni skrev att ni vill lagstifta om detta i framtiden, vilket egentligen innebär en lagstiftning om lägre löner på svensk arbetsmarknad. Jag blev upprörd över detta och tyckte att det var fel. Ni skrev också att detta är en stor prioritet för en tillträdande alliansregering, om inte arbetsmarknadens parter enas om en motsvarande lösning.
Nu har vi ju parter på svensk arbetsmarknad som brett har enats om en principöverenskommelse, och vad händer då? Det första som händer är att de borgerliga partierna står på rad och säger att de struntar i om parterna kommit överens om en ny modell för att få in mer folk på svensk arbetsmarknad med enklare vägar in, där arbetsgivarna bara behöver betala runt 8 000 kronor i månaden för att ha en anställd; det är principöverenskommelsen.
Då dumpar ni det och hotar med att i stället gå in med lagstiftning och pressa lönerna på svensk arbetsmarknad. Jag tycker att detta är ett väldigt märkligt besked. Det hotar den svenska modellen på svensk arbetsmarknad. Jag har lyssnat på många av mina kollegor i olika länder i Europa. Där har valrörelserna handlat om att politikerna ibland har velat gå in och bestämma om höjda minimilöner. Här har vi för första gången moderater som går till val på att sänka minimilöner i ett samhälle.
Det kommer att få effekter för den här gruppen, men det kommer även att påverka svensk arbetsmarknad som ringar på vattnet. Detta är ett förslag som jag tror att vi kommer att behöva diskutera många gånger fram till valet. Jag tror inte på att politiker ska lagstifta om sänkta löner på svensk arbetsmarknad, särskilt inte när parterna på svensk arbetsmarknad har gjort en principöverenskommelse som de vill ha en diskussion med det politiska systemet om och som de vill att vi ska supporta.
Det kommer den regering som sitter nu att ta på väldigt stort allvar.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att detta är en otroligt viktig diskussion att ha inför valet i september. Vi kan ha en situation där fackförbund och arbetsgivarparter förhandlar på svensk arbetsmarknad om löner och villkor. Nu har de gjort en principöverenskommelse som handlar om att minska kostnaden för en företagare eller arbetsgivare som väljer att anställa en person som nyligen har kommit till Sverige eller en person som är långtidsarbetslös - radikalt minska kostnaden för att få in dem på arbetsmarknaden.
Vi vet nämligen att dessa människor kanske inte är lika produktiva som någon som har bott hela sitt liv i Sverige eller som har rätt utbildning. Då sänker man kostnaden för företagen utan att sänka lönerna på svensk arbetsmarknad. Jag uppfattade att Moderaterna var intresserade av att diskutera detta. Nu när principöverenskommelsen finns vänder ni och säger att det viktigaste inte var att sänka kostnaden för arbetsgivaren utan att sänka lönerna på svensk arbetsmarknad.
Det är ett väldigt viktigt besked till väljarna inför valet i september.
Mikael Damberg (S):
Penilla Gunther har frågat mig om jag kan ge en förklaring till, och en bild av, vilka aktörer som ska ges anslag utifrån vilken strategi för att möta behovet av fler och växande företag över hela landet. Regeringen för en politik för fler och växande företag. En mångfald av företag och företagare är viktig för hela näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet.
Regeringens budgetproposition för 2018 innehåller en rad satsningar som kommer företag och företagare till gagn och som för det svenska näringslivet framåt. Sverige är och ska vara ett land med ett gott företagsklimat som ger förutsättningar för företag att skapa, växa och exportera. En i raden av de företagsfrämjande insatser som regeringen gör är att möjliggöra stöd till företagsfrämjande aktörer, vilket Penilla Gunthers fråga avser.
Detta sker inom ramen för Tillväxtverkets uppdrag att främja en hållbar näringslivsutveckling och en hållbar regional tillväxt i hela landet. Tillväxtverket har möjlighet att ge verksamhetsbidrag till näringslivsfrämjande organisationer, och regeringen har sedan 2007 överlämnat ansvaret för verksamhetsbidragen och deras storlek till Tillväxtverket.
Detta gjordes för att säkerställa en så effektiv och rättssäker fördelning av stöden som möjligt, då myndigheten har den kompetens som krävs för att göra denna typ av bedömningar. Från och med 2017 fördelar Tillväxtverket verksamhetsbidrag genom tematiska utlysningar. Myndigheten beviljar sedan 2017 även verksamhetsbidragen för en längre tidsperiod på tre år, något som varit ett starkt önskemål från just aktörer som Coompanion och Nyföretagarcentrum, vilka Penilla Gunther lyfter i sin interpellation.
Tillväxtverket erbjuder i nuläget möjlighet för verksamhetsbidrag till organisationer som kan bidra till att stärka företags arbete med design, stärka företags produktionskompetens, främja innovationskontor, inkubatorer och science parks, erbjuda affärsrådgivning för nyföretagande, främja studenters entreprenörskap, främja kooperativ utveckling och sprida kunskap om entreprenörskap, innovation och näringslivets utveckling.
Utöver Tillväxtverkets verksamhetsbidrag utlyser också Jordbruksverket med flera myndigheter inom ramen för landsbygdsprogrammet medel för företagsrådgivning med syfte att stärka, utveckla och nyskapa företag på landsbygden. Verksamhetsbidragen bidrar till arbetet med att fortsätta stärka grogrunden för starka svenska företag. Regeringen anser att en mångfald av företag och företagare är avgörande för Sveriges konkurrenskraft, sysselsättning och innovativitet och rustar Sverige för framtiden.
Mikael Damberg (S):
Vi kanske kan återkomma till denna fråga flera gånger, för den är viktig. Den här regeringen gör otroligt mycket mer för regional utveckling än den tidigare regeringen gjorde. Det gäller de facto i budgetsammanhang, där det handlar om att vi prioriterar de medel som går till kommuner och landsting för att ge utvecklingskraft i hela landet. Det gäller också den uppväxling av investeringar i bredband där vi har fördubblat stödet till utbyggnad och gör större satsningar på infrastruktur inför den kommande planperioden - mycket större än tidigare.
Dessutom gör vi till exempel riktade satsningar på finansiering just till företag i de fem Norrlandslänen. Jag är väldigt förvånad över att Kristdemokraterna går emot denna satsning - den största satsningen på många decennier på regional utveckling och företagsfrämjande i de fem Norrlandslänen. Jag tror att detta är jätteviktiga frågor. Vi kommer att fortsätta att driva dem. Det kanske inte var så enkelt för Kristdemokraterna eller Centerpartiet att få igenom denna typ av frågor med en moderatledd regering tidigare.
Det är fullt möjligt, för Moderaterna var väldigt Stockholmsfixerade. Vi kommer att fortsätta att driva regional utveckling, och man kan garantera att en feministisk regering kommer att fortsätta att driva jämställdhetsfrågorna. Vi har helt olika bilder av hur framgångsrika Kristdemokraterna är i sitt jämställdhetsarbete. Detta är strukturella frågor där man måste jobba på bred front, och det kommer vi att fortsätta att göra.
Jag är stolt över att vi har statliga aktörer som redovisar hur skev fördelningen är och att det finns möjlighet att över tid se till både de statliga organisationerna och privata aktörer och sätta press på dem att bli bättre på utlåning och jämställdhetsarbete. Detta kommer vi att fortsätta att driva i den här regeringen.
Mikael Damberg (S):
Tack för en viktig interpellationsdebatt, Ali Esbati! Detta är ett viktigt bolag. Det är ett bolag som ger människor som annars har väldigt svårt att ta sig in på svensk arbetsmarknad en chans. Bolaget har verksamhet i nästan hela Sverige; nästan alla kommuner runt om i Sverige har en sådan verksamhet i dag, vilket faktiskt är ganska unikt. Det är 23 000 medarbetare som går till jobbet varje dag tack vare den här verksamheten.
Det är alltså viktigt att vi slår vakt om den och gör kvalitetsförbättringar, som vi nu gör i budgetarbetet för i år - för första gången på väldigt många år. Ambitionen är att detta ska kunna växa med kanske ytterligare 1 000 i år och 1 000 nästa år, för att vi ska ge ännu fler funktionsnedsatta en möjlighet på svensk arbetsmarknad. Men det är också viktigt att man tar de kvalitetsdiskussioner som nu finns på allvar. Det har riktats kritik, och då ska man ta den på allvar.
Man ska gå igenom den seriöst och se vad man kan göra, och jag upplever att bolaget nu har en konstruktiv dialog med de fackliga parterna för att diskutera detta och se hur man kan komma framåt. Det är sant att man också har haft sjuktal som har gått åt fel håll över tid, även om det har vänt på slutet. Det är en fråga som bolaget har jobbat mycket med. När det ökade såg man att det ökade på hela den svenska arbetsmarknaden, så Samhall är även en reflektion av hur det är på svenska arbetsplatser.
Samhalls verksamhet är nämligen inbäddad i andra arbetsplatser, så har vi en negativ utveckling på arbetsmarknaden i stort blir det ofta så att Samhall dras med av det. Det är ingen ursäkt, men det är en förklaring; Samhall styr inte helt och hållet över sin egen verksamhet, utan man är beroende av att samarbeta med andra. Jag är dock stolt över att vi i Sverige har Samhall, som ger många människor chansen. Jag vill, i samarbete med Vänsterpartiet, både öka kvaliteten och utveckla verksamheten.
Då hör det till att man också tar kvalitetsfrågan på stort allvar, så det hoppas jag att vi ska visa att vi gör också under de kommande åren.