KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Ja, många företag lever på väldigt små marginaler under den här djupa krisen. De har drabbats hårt av pandemin. Vi vet att företag inom besöksnäringen, kultursektorn och resebranschen - stora delar av tjänstesektorn, egentligen - har fått se sina intäkter minska.
De har minskat med 50, 60 eller 70 procent - ja, till och med över det, 80-90 procent. Alla begriper att det är en oerhört svår situation. Det är mot den bakgrunden som vi sedan mars förra året har sett till att införa stödprogram.
Vi har hjälpt till med de fasta kostnaderna, sett till att man kan få hjälp med likviditeten och sett till att man kan få hjälp när det gäller sjuklöneansvar med mera. Vi gör detta just för att försöka se till att vi tillsammans hjälps åt att komma ut ur detta. Vi hjälper i övrigt friska företag att överleva och övervintra den här ganska bistra situationen.
Vi gör det naturligtvis för att vi värnar våra företag, men vi värnar ju också just arbetstillfällen. Sverige hade innan pandemin den högsta sysselsättningsgraden i Europeiska unionen. Det har vi fortfarande, men naturligtvis är den på en lägre nivå än vad den var innan pandemin; det är 80 000-90 000 människor som har blivit av med sitt jobb det senaste året. Är då detta effektivt?
Jag tror att det är väldigt viktig att vara ärlig och säga att det när man genomlever en så otroligt djup och bred kris som vi har gjort kommer att bli negativa konsekvenser. Likväl ser vi att många av stödprogrammen, även om de ibland upplevs av särskilt småföretag som krångliga eller byråkratiska, också har varit effektiva. När vi tittar på antalet konkurser under 2020 ser vi att de var färre än under 2019.
Det betyder inte att vi därmed kan blåsa faran över, tvärtom. Vi är fortfarande mitt i pandemin. Det är därför vi har fortsatt fokus på att se till att hjälpa och stödja våra företag och våra löntagare.
Även om jag delar den optimism som nu finns hos många företag - man börjar skönja ljuset i tunneln, precis som Alexander Christiansson säger - så vet vi faktiskt inte. Vi hoppas naturligtvis att den pågående vaccineringen både i Sverige och i många andra länder blir effektiv och att vi kan komma ur detta och den djupa krisen.
Likväl vet vi att det finns osäkerhetsfaktorer. Det är därför vi fortsatt har väldigt mycket fokus på företag. Därutöver genomför vi ett stort antal åtgärder. Det innebär att vi ser till att stötta ekonomin. Ta de över 100 miljarder till extra reformer som fanns i budgeten för 2021! Det handlar om att se till att hålla igång konsumtionen.
Det ska helt enkelt finnas resurser hos svenska folket att kunna upprätthålla efterfrågan. Det gäller särskilt när vi kommer ur pandemin. Ta bara en sådan åtgärd som jag vet att Alexander Christianssons tilltänkta samarbetspartier gärna vill ta bort, förstärkningen av a-kassan för väldigt många människor.
Det kommer att betyda väldigt mycket när vi kommer ur pandemin att det finns människor som vill handla, besöka en restaurang och göra den där resan, Därutöver, herr ålderspresident, har vi precis presenterat en budget med ytterligare åtgärder. Det gäller både stöd och att se till att vi kan komma ur detta starkare när vi väl kommer igång.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tror inte att det är nu man ska göra det. Redan i höstas när vi lade fram den budget som gäller för 2021 gjorde vi stora satsningar just för att kunna upprätthålla krisberedskapen och stödprogrammen men också naturligtvis för att förbereda oss för den minut det går att öppna igen. Nu säger Alexander Christiansson att det beror på regeringens restriktioner.
Sanningen är den - och det har vi fått en del kritik för, men ändå stått upp för - att Sverige är ett av de länder som har infört minst restriktioner. Det är i den meningen att vi inte har haft den typ av lockdowns som vi sett i många andra länder såväl i vårt närområde som i andra delar av världen.
Det har vi gjort just för att se till att göra vårt yttersta för att rädda människoliv och stävja smittan men att göra det genom åtgärder som vi ändå vet har en viss verkan, till skillnad från sådant som man bara kan tänkas slå till med. Det har man gjort i många länder, och det har visat sig att det inte har varit så enkelt. Det är klart att det har betytt väldigt mycket för vår ekonomiska utveckling. Den är i många stycken bättre än i många andra europeiska länder.
Likväl är det så - och det tror jag att man ska vara väldigt ödmjuk med att säga - att vi kommer att på ett ordentligt sätt behöva gå igenom det som Alexander Christiansson talar om, nämligen krisberedskapen, men även lärdomarna från pandemin och dess effekter för sjukvård, människoliv och smittspridning och naturligtvis också ekonomi, företag och jobb. Det är precis som sägs här.
Det är klart att det är många företag som upplevt och fortsätter att uppleva en ganska tuff situation därför att pandemin fortfarande fortgår. Även om vi ser att antalet konkurser minskat 2020 jämfört med 2019 betyder inte det att det inte är företag som har gått i konkurs. Så är det, och så har det varit tidigare. Men det är viktigt att ta med sig att vi också ser en kraftig ökning av nyföretagande under andra halvan av förra året.
Det är viktigt att ta med sig i detta. Det är en tuff situation för väldigt många. Men det är också många som känner den framtidstro som vi talar om och som är beredda att starta igång verksamhet. Vi kan ta den bransch som kanske har drabbats hårdast av dem alla, nämligen besöksnäringen - både på resesidan och hotell och restauranger med mera.
Utöver de satsningar som jag redogör för och de stödprogram vi har jobbar vi också parallellt med en besöksnäringsstrategi. Där försöker vi tillsammans med branschen att ta in lärdomarna från krisen och det vi har varit med om för att se: Hur kan vi få ordentlig fart på en verksamhet som gick väldigt starkt innan krisen?
Den är på många sätt redan en basnäring för Sverige och har potentialen att bli en ännu större och starkare basnäring efter krisen. Det är klart att vi jobbar i nära dialog och i tätt samarbete med branschen för att just kunna komma igen. Då är det viktigt att man gör det strukturerat. Det handlar om resurser men naturligtvis också om andra delar som kan vara till hjälp för företagen och de anställda där.
Ibrahim Baylan (S):
Jag blir alltid lika förvånad. Sverigedemokraterna vill ju så oerhört gärna kalla sig Sverigevänner, men det finns inget parti som är lika upptaget av att banka ned landet Sverige i skoskaften och beskriva det så negativt det bara går.
Ta det vi hörde precis nu, att Sverige skulle ha varit ett av världens sämsta länder att starta och driva företag i. Det är ju inte med sanningen överensstämmande, vare sig för 20 år sedan eller i dag. I nästan alla internationella jämförelser, oavsett om de gäller Europa eller är globala, håller sig Sverige framme högt upp, både när det gäller att starta och att driva företag.
Det är mot den bakgrunden vi har fler och växande företag. Ja, vi är mitt i en pandemi, med allt vad det innebär. Då hjälps vi åt. Till det använder vi skattebetalarnas pengar, och dem får man just genom att ta in skatter.
Hade vi inte bedrivit den finanspolitik vi har bedrivit, sparat i ladorna, hade vi aldrig kunnat klara av att stötta vårt näringsliv genom den kanske absolut värsta kris vi har genomlevt och förhoppningsvis behöver genomleva i modern tid. På samma sätt är det klart att skatter behövs om vi ska satsa på kompetensförsörjningen, som ju är väldigt viktig för företagen, och på infrastruktur, energiförsörjning, forskning, innovation med mera.
Det tycks som sagt vara ett väldigt stort intresse hos just sverigedemokrater - som gärna vill kalla sig Sverigevänner, vilket gör det förvånande - att banka ned Moder Svea i skoskaften, samtidigt som man säger att vi ska ha väldigt låga skatter och ändå satsa på allt. Är man vuxen begriper man att det inte går att ha kakan och samtidigt äta upp den. Man får välja.
Vårt val är väldigt tydligt: Vi ska se till att ta ett gemensamt ansvar, såväl för jobben som för företagandet.
Ibrahim Baylan (S):
Tobias Andersson har frågat mig hur det kommer sig att regeringen inte har gjort mer för regelförenkling under pandemin och om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder i närtid. Det övergripande näringspolitiska målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättning för fler jobb i fler och växande företag. Förenklingspolitiken är en viktig del i detta arbete.
Effektiviserade och förenklade regelverk kan också understödja näringslivets återhämtning efter den pågående pandemin. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att minska de kostnader och begränsningar som kan följa av regelgivning.
Tillväxtverket har till exempel tidigare fått i uppdrag av regeringen att sammanställa och konkretisera förenklingsförslag för företag med utgångspunkt i erfarenheterna från Förenklingsresan. Regeringskansliet bearbetar nu de förslag som Tillväxtverket lämnat in. I Regeringskansliet pågår även en beredning av nya mål för förenklingspolitiken, där utgångspunkterna framgår av budgetpropositionen för 2021.
Moderna och effektiva tillståndsprocesser är därtill en viktig fråga för regeringen. Regeringen har därför tillsatt en utredning med uppdrag att se över det nuvarande systemet för prövning enligt miljöbalken. Utredningen ska lämna förslag på åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv prövning. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska lämna förslag om enklare regelverk för mikroföretagande och moderniseringar i bokföringslagen.
Länsstyrelserna har även fått i uppdrag att bland annat analysera möjligheterna att effektivisera myndigheternas prövningsverksamhet. Dessa initiativ syftar till att minska krånglet och väntas leda till konkreta förenklingar för många olika företag, vilket är positivt i ljuset av den pågående coronapandemin.
Ibrahim Baylan (S):
Jag kan försäkra Tobias Andersson och dem som lyssnar om att det pågår ett aktivt arbete - jag har redogjort för en del av detta - och vi kommer naturligtvis att fortsätta med det. Tobias Andersson säger å ena sidan att det inte pågår något och å andra sidan att det kommer att komma utredningsförslag. De utredningsförslagen kommer ju för att regeringen har tillsatt dessa utredare eftersom vi vill se till att få så effektiva regelverk som möjligt.
Addera det som också händer under den här pandemin, nämligen att vi, privatpersoner, myndigheter och företag, nu använder den digitala tekniken på en helt annan nivå än vad vi gjorde innan. Det gäller såväl företagens hantering som myndigheternas. Det ger väldigt stora möjligheter att skynda på förenklingsarbetet.
Ibland kan det handla om en förenkling av en regel, ibland kan det handla om tillämpningen av den regeln och ibland, faktiskt ganska ofta, kan det handla om att man digitaliserar sitt sätt att arbeta - där är Skatteverket ett gott föredöme - och på så sätt förenklar för den enskilde men också vinner mycket tid och därmed också resurser som man kan omfördela till annat. Herr ålderspresident!
Även om Regeringskansliet visserligen är stort - men det är mindre än regeringskanslier i många andra länder - har det som sagt inte obegränsat med resurser. Vi kan ta de frågor som vi nu diskuterar, regelförenklingar, som exempel. Det är två personer på Näringsdepartementet som jobbar med dessa.
När vi gick in i den akuta krisen i mars förra året fick alla hjälpas åt, liksom vi har sett i många andra delar av vårt samhälle: i sjukvården och i äldreomsorgen; vi hjälps åt när det är väldigt tufft. Då är prioriteringsordningen som sagt att prioritera arbetet med att få fram stödåtgärder, rädda så många friska företag som möjligt och se till att löntagarna inte i onödan behöver gå från sina jobb.
Enligt de gällande lagar och regler vi har går dessutom enkla frågor och interpellationer alltid före - det känner Tobias Andersson till. Där finns bestämda tidsgränser. Det är riksdagens både plikt och rätt att granska regeringen och regeringens arbete. Då ska regeringen naturligtvis också svara inom bestämd tid. Det är prioriteringsordningen. Därutöver har vi som sagt drivit på det arbete som jag pratar om. Och det kommer vi att fortsätta göra, av alla skäl.
Det gör vi bland annat för företagens skull. Men ur mitt perspektiv är dessutom varje krona man satsar på onödig byråkrati en förslösad krona. Lägg därtill de enorma möjligheter som nu växer fram.
Tack vare att alltmer av den digitala tekniken och mognaden hos såväl våra företagare som medborgare och myndigheter nu växer finns också stora möjligheter att titta på inte bara regelförändringar och tillämpning av dessa regler; hur vi använder den digitala tekniken kommer också att kunna revolutionera detta. Där använder vi som sagt Skatteverket som förebild.
Jag tror att vi alla har sett vad deras resa har inneburit genom åren.
Ibrahim Baylan (S):
Vi fick i veckan höra att Sverigedemokraterna har som ambition att bli regeringsdugliga och att be om väljarnas förtroende att ingå i en regering alternativt i ett tätt regeringssamarbete med Moderaterna och Kristdemokraterna. När man lyssnar på Tobias Andersson blir man varse hur oerhört lång den resan är.
De tror att det räcker med ett förslag som man sedan ska skicka fram i en proposition till riksdagen utan att se till att ta fram ordentligt underlag, se över konsekvenserna och vilka kostnader det medför för företagen eller det offentliga och att se till att det håller i en rättslig prövning.
Man behöver utreda frågan, man behöver experter och jurister som tittar igenom det och man behöver ekonomer som ser över konsekvenserna och hur många miljoner eller miljarder det kommer att kosta. De tror att man bara kan skjuta från höften och säga: "Nu är det klart." Men det är mot den bakgrunden som vi fortsätter att driva på, genom utredningar men också konkreta förslag. Tobias Andersson vill gärna höra konkreta förslag.
Jag har redan nämnt ett antal konkreta förslag som vi har presenterat. Det finns ytterligare en sak, som jag inte har nämnt men som också kom upp under Förenklingsresan: efterhandsdebitering. Det har regeringen gått vidare med och infört inom livsmedelssektorn, som ett exempel. Vi kommer naturligtvis att titta över de övriga förslagen och se till att underlätta så långt det är möjligt för våra företag.
Varje krona till onödig byråkrati är som sagt en förslösad krona som behövs på andra håll, särskilt efter den här pandemin.
Ibrahim Baylan (S):
Arin Karapet har frågat mig vilka skyndsamma åtgärder jag tänker vidta för att påskynda handläggningen och utbetalningen av permitteringsersättningar till Sveriges företagare. Fru talman! Den pågående pandemin har fått stora konsekvenser för många företag, och restaurangbranschen är en av de branscher som är särskilt utsatt. För att drabbade företag ska kunna överbrygga krisen har regeringen presenterat ett flertal stöd som restaurangbranschen kan ta del av.
Stöden har kommit att användas i stor utsträckning. Vi ser till exempel att de i hög grad går till bland annat besöksnäringen, däribland restaurangbranschen. Möjligheten att ansöka om stöd för korttidsarbete för perioden december 2020 till juni 2021 öppnade den 29 mars i år, och Tillväxtverket påbörjade utbetalningarna under vecka 14.
För att skynda på handläggningen har Tillväxtverket rekryterat över 200 nya handläggare sedan början av 2021, och Tillväxtverket har fått ytterligare medel för att bland annat korta handläggningstiderna. Fru talman!
Parallellt med korttidsstödet finns andra stödåtgärder, däribland omställningsstöd, omsättningsstöd till enskilda näringsidkare, kreditgarantier - den så kallade Företagsakuten - och likviditetsstöd via skattekontot efter beviljande av anstånd med inbetalning av skatt. För att rädda fler jobb och företag har regeringen även föreslagit att flera av dessa stöd förlängs juni ut.
Ibrahim Baylan (S):
Jag log lite när Arin Karapet beskrev många av dem som kommer in i restaurangbranschen som unga och invandrare eftersom jag kände igen mig så väl i det. Så här är det ju. Det handlar inte bara om nyanlända, utan också många unga har det här som sitt första jobb. Jag har genom åren både öppnat och stängt restauranger och kan vidimera precis det som Arin Karapet pratar om. Man vet inte på förhand hur många gäster man får.
Jag lärde mig tidigt i den restaurang där jag jobbade att vädret spelade väldigt stor roll. Om det var soligt gick dagen väldigt långsamt. Eftersom restaurangen låg i ett varuhus gick människor inte in. Om det däremot regnade gick dagen mycket snabbt. Ofta fick man dessutom gå utan lunch; man jobbade på hela tiden. Så här är det.
På så vis har den här branschen inte samma förutsägbarhet som industrin. Lägg därtill, fru talman, den tuffa situation som vi har haft på grund av pandemin. Nu säger Arin Karapet att vi borde ha stängt ned. Det är ju inte det förslag som hans parti har lagt fram, och jag uppfattar att det har funnits en stor samsyn i riksdagen att inte gå in i onödiga lockdowns med tveksamma resultat.
Vi har sett sådana i en rad andra länder, och det finns inget entydigt svar på om det hade hjälpt. Nu är vi inne i den 14:e månaden sedan mars förra året då det här startade. Tyvärr hade det inte bara varit restaurangbranschen som vi hade behövt stänga om vi skulle ha följt Arin Karapets förslag.
Resebranschen har med något litet undantag i slutet av sommaren och början av hösten befunnit sig i en kris där mellan 80 och 100 procent av intäkterna är borta. Vi känner alla till hur oerhört tufft man har haft det i kultursektorn. Samma sak gäller andra delar av tjänstesektorn, till exempel hotellbranschen. Fru talman!
Vi har försökt införa generella stöd för ett antal branscher för att hjälpa till när intäkterna av olika skäl tryter. Det kan vara på grund av pandemin eller restriktioner. Det kommer vi att fortsätta göra eftersom det är viktigt att se till att friska företag kan överleva.
Men, fru talman, under det här året har många av stöden blivit betydligt större än vad vi eller någon annan från början prognostiserade. Vi har nästan fått bygga upp en helt ny verksamhet. Låt oss ta korttidsstödet som exempel. I mars förra året jobbade noll personer med detta stöd, eftersom det inte fanns.
Nu jobbar över 500 personer med detta på Tillväxtverket. Som svar på din fråga om vad vi gör: Vi har skjutit till resurser så att man har kunnat anställa kvalificerade tjänstemän att ta sig an detta. Låt mig ge exempel på vad det har inneburit. Den 29 mars öppnades omgången för korttidsstöd för 2021. Den 13 april hade man fått in 13 461 ansökningar.
Av dessa hade man redan bifallit 4 319 ansökningar till en summa på 699 miljoner, enligt uppgift från Tillväxtverket. Det är klart att man jobbar på. När blir det fördröjningar? Jo, när det finns oklarheter med ansökan eller när man har svårt att få till en dialog med det företag som har gjort ansökan. Då kan det dröja.
Det behöver inte betyda att det är något skumt, men när man använder så stora resurser av skattebetalarnas pengar måste man ändå göra kontroller.
Ibrahim Baylan (S):
Det här är naturligtvis angelägna frågor. När vi någon dag förhoppningsvis kommer ur den här krisen kommer vi självklart att behöva gå igenom detta ordentligt för att se vad som har varit bra men också se vad som har brustit och se till att åtgärda detta. Det finns mycket att lära sig av en så här djup, bred och framför allt lång kris.
När det gäller de konkreta frågorna om att göra ytterligare förändringar av hur de här stöden hanteras kan jag säga att jag tror att det vore väldigt oklokt att mitt i detta, som nu är igång på det sätt jag redogjort för, göra ytterligare förändringar som skulle fördröja stödet till företagen. Summorna för en del av dessa stöd kan komma att landa på 30, 40 eller 50 miljarder - vi vet inte riktigt.
Jag tror att många som lyssnar blir förvånade över att Moderaterna är beredda att betala ut så mycket av skattebetalarnas pengar i förhoppningen att man ska kunna kräva tillbaka dem i efterhand om det blir fel. Alla begriper ju att det bara fungerar om det är hederliga företagare som har rent mjöl i påsen.
Om de inte har rent mjöl i påsen lär vi inte se röken av dessa avsevärda resurser från skattebetalarnas pengar. Ja, vi har problem med organiserad brottslighet redan som det är i dag. Vi ska inte se till att dessa brottslingar lättvindigt kan kasta sig över miljarder av skattebetalarnas pengar och därmed växa sig starkare. Vi ska se till att stötta våra företag. Det ska vara ordning och reda.
Men vi ska också ha kontroller, så att pengarna går till de företag som har rätt till dem och som har rent mjöl i påsen, vilket lejonparten av Sveriges företag naturligtvis har.
Ibrahim Baylan (S):
Alexandra Anstrell har frågat mig hur jag avser att säkerställa att Tillväxtverket ges förutsättningar att fatta korrekta beslut rörande korttidsstödet, hur jag avser att säkerställa att ansvarig myndighet skyndsamt betalar ut stöd till de personer som är berättigade till det och hur tidtabellen för detta ser ut samt om det är min bedömning att det krävs några förtydliganden i regelverket och vilka åtgärder jag i så fall vidtar.
Regeringen arbetar intensivt med att hantera konsekvenserna av den pågående pandemin och har presenterat ett flertal stöd för att mildra de ekonomiska effekterna för företag och företagare. Ett av dessa stöd är stödet vid korttidsarbete. Stödets omfattning har överskridit alla initiala prognoser vad avser både hur länge stödet har behövts, antalet ansökningar och den sammanlagda storleken på utbetalda stödbelopp.
Dessutom har det inneburit en mycket stor och ny uppgift för Tillväxtverket. Regeringen har därför vid ett flertal tillfällen tillfört Tillväxtverket medel för att det ska vara möjligt att hantera processerna kring stödet vid korttidsarbete så effektivt som möjligt. För att bland annat korta handläggningstiderna har Tillväxtverket genom en extra ändringsbudget, som beslutades av riksdagen den 24 mars i år, fått ytterligare 265 miljoner kronor i anslag.
Tillväxtverket har också rekryterat närmare 250 nya handläggare sedan början av 2021 för att skynda på handläggningen. Det är självklart att de lagar och regelverk som finns ska följas. Det är uppenbart att Tillväxtverket har brustit när det gäller hanteringen av överklaganden. Nu är det viktigt att myndigheten vidtar kraftfulla åtgärder för att förebygga att det händer igen.
Regeringskansliet har vidare täta kontakter med Tillväxtverket, och myndigheten arbetar med en åtgärdsplan som kommer att följas upp kontinuerligt för att se till att den får önskad effekt. Fru talman! Företag som drabbats ekonomiskt av coronapandemin har från och med den 29 mars i år kunnat ansöka om stöd vid korttidsarbete för perioden december 2020 till juni 2021.
Utbetalningar av beviljat stöd till företag påbörjades under vecka 14. Företag som söker stöd för hela perioden från december 2020 till juni 2021 kommer att kunna få sex månaders stöd utbetalat efter att ansökan beviljats, det vill säga för december 2020 till maj 2021. Företagen gör sedan en avstämning i juli och söker då, vid behov, stöd även för juni månad.