KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Om Joar Forssell har kunskapsluckor på fotbollsområdet kan jag avslöja att mina kunskapsluckor på vattenpoloområdet är monumentala. Jag tror att han gör helt rätt i att säga att jag inte är någon . jag vågar inte ens uttala namnet igen. Jag är nog mer att likna vid en gråsten när det kommer till vattenpolo - närmast vattenrädd. Jag hoppas att jag gör bättre insatser som statsråd.
Vi kommer naturligtvis att fortsätta att föra fram den svenska uppfattningen i alla internationella sammanhang. Jag tror, som jag sa tidigare - även om det är spekulationer - inte att det faktum att Sverige inte ombads skriva under det här brevet har att göra med att den svenska positionen är okänd.
Vi träffas minst en gång i månaden energiministrar emellan och diskuterar detta, och vid varje tillfälle jag får möjlighet för jag fram den svenska ståndpunkten. Som Joar Forssell och jag är överens om är det till syvende och sist de enskilda länderna som ska avgöra energimixen. Det är inte EU som ska bestämma vad vare sig Sverige eller Ungern ska ha för energimix, utan det finns det andra förhållanden som ska avgöra.
Det handlar om de nationella demokratierna i respektive land. Jag kan försäkra Joar Forssell att jag kommer att fortsätta att verka för att den svenska ståndpunkt som vi båda är överens om förs fram i alla sammanhang där det är möjligt.
Anders Ygeman (S):
Jag uppfattade att det var tre frågor som Joar Forssell ställde. På de två första, om EU-kommissionen respekterar de beslut som finns i EU och om EU-kommissionen verkar teknikneutralt, skulle jag säga att svaret är ja. Det går säkert att ha synpunkter på enskilda beslut, men brett hållet skulle jag svara ja på de två frågorna.
Den tredje frågan är om Sverige är berett att skriva på brev med länder med vilka vi är överens i en särskild sakfråga men som vi i övrigt kanske inte är överens med i andra saker. Där skulle jag säga att svaret är otvetydigt ja.
De flesta av de länder som har skrivit under det här brevet har jag skrivit under ett annat brev tillsammans med om taxonomi, som dessutom flyttade fram positionerna rejält. Om vi hade fått frågan skulle inte det faktum att det i den här kretsen fanns några länder som EU har synpunkter på ha hindrat oss från att skriva under ett brev. Det tror jag är det raka svar jag kan ge.
Anders Ygeman (S):
har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att i den uppkomna situationen ja näringslivet och tillväxten i Skåne. Interpellationen har överlämnats till mig. Ann-Charlotte Hammar Johnsson tar upp problemen med höga elpriser och brist på nätkapacitet i södra Sverige. Låt mig först understryka att svensk industri betalar de lägsta elpriserna i hela Europeiska unionen.
Elpriserna i södra Sverige var visserligen höga under några fåtal timmar denna sommar, men sett över perioden har elpriserna i Skåne varit de lägsta på fem år och de näst lägsta sedan hösten 2011 då Sverige delades in i elområden. När det gäller nätkapacitet i södra Sverige presenterade regeringen tillsammans med energibranschen redan för ett år sedan ett initiativ för ökade investeringar i elnäten och ökad regional effekt.
Med initiativet säkrades tillräcklig eleffekt i södra Sverige. Nu har tyvärr bland annat Moderaterna valt att inte stödja initiativet om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet, vilket gör situationen osäker och hotar Skånes elförsörjning.
Jag hoppas att Moderaterna nu tar sitt ansvar i denna viktiga fråga så att näringslivet och sysselsättningen i södra Sverige inte drabbas. Vid sidan av initiativet uppdrog regeringen för ett år sedan åt Energimarknadsinspektionen att återkomma med förslag på åtgärder mot brist på nätkapacitet. Vi går nu igenom förslagen, och regeringen avser att återkomma med åtgärder. Slutligen vill jag passa på att nämna att Svenska kraftnät genomför historiskt stora investeringar i ny elnätskapacitet.
Den kommande treårsperioden planeras investeringar på 17 miljarder kronor, jämfört med 7 miljarder kronor de tre senaste åren. Projektet Sydvästlänken har tyvärr kantats av förseningar men kommer att förbättra situationen i södra Sverige. Svenska kraftnät räknar med att ta den nya kabeln i drift den 18 december i år.
Anders Ygeman (S):
Låt mig slå fast några grundläggande saker. När Sverige införde elprisområden hade Sverige en moderatledd regering. Ett beslut från EU-domstolen tvingade fram elprisområden i Sverige, och det genomfördes av den moderatledda regeringen.
Tanken med elprisområden är att man med marknadsmässiga incitament ska öka elproduktionen i de områden där det finns lägre elproduktion än vad marknaden eftersträvar med prisincitament som grund.
Om Moderaterna har ändrat uppfattning sedan man införde elprisområden är de välkomna att berätta det för kammaren och även hur man skulle kunna undgå den dom i EU-domstolen som gjorde att den moderatledda regeringen var tvungen att införa elprisområden.
Låt mig även slå fast att sedan regeringen och energibranschen presenterade det gemensamma initiativet finns det ingen som på grund av kapacitetsbrist har nekats anslutning av ökad effekt i Skåne. Detta har jag tillsammans med Handelskammaren i Skåne och de regionala elnätsleverantörerna konstaterat. Däremot finns det ett antal andra problem, precis som Ann-Charlotte Hammar Johnsson ger uttryck för.
Det gäller till exempel ett företag, som hon också nämner, som är i konflikt med nätägaren om vem som ska betala 3 miljoner kronor för den elledning som krävs. Det är helt naturligt att man kan ha en konflikt om någonting sådant, men det har ingenting med kapaciteten att göra. Vidare tas en kommun upp där frågan gäller om man ska göra en så kraftig expansion av elen att det krävs en ny transformatorstation.
Jag tror för övrigt att det handlar om 50 miljoner och inte 50 miljarder. Annars skulle det bli en väldigt dyr station. Där ligger ellagen till grund. Den som behöver ett så pass kraftigt ökat uttag att en sådan investering behöver göras ska också stå för en stor del av den investeringen.
Alternativet, Ann-Charlotte Hammar Johnsson, tror jag inte att Moderaterna hävdar, nämligen att alla andra elkonsumenter ska stå för den investering som bara en elkonsument behöver. Det är förvisso en mer socialistisk ordning, men det är inte den ordning som är fastslagen i lag i Sverige. Jag tror faktiskt att vi är överens om den ordning som ska gälla framöver.
Det gemensamma initiativet är intressant. Det räddade kvar kraftvärme i Malmö. Det garanterade eleffekt under de närmaste tio åren i Skåne. Det gav expansionsmöjligheter för skånskt näringsliv. Men när detta initiativ förelades kammaren röstade Moderaterna emot det.
Om Moderaterna är så oroliga för en påstådd kapacitetsbrist i Skåne kan man fråga sig varför de röstade emot det initiativ som skulle garantera just den effekt och kapacitet som de själva eftersträvar.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Ann-Charlotte Hammar Johnsson. Trots tonen i början kan jag konstatera att vi verkar vara eniga om det mesta. Moderaterna tycker att den ordning vi har i ellagen är bra. Då får Höganäs och nätägaren reda ut sin konflikt på egen hand. Regeringen har tagit ett gemensamt initiativ med andra som gör att alla skånska företags kända kapacitet och expansionsbehov garanteras.
Moderaterna har röstat emot detta i kammaren. Nu säger sig Ann-Charlotte Hammar Johnsson vara för förslaget. Det återstår att se hur det blir när vi nästa gång går till omröstning i kammaren - om det blir en omröstning en annan gång. Till dess utgör de partier som röstade emot förslaget naturligtvis den största oron för Skånes företag. Det är ju de som kan släcka ned möjligheten till expansion.
Jag vill även påminna om att vi har de största elöverskotten någonsin i svensk historia. Vi exporterar lika mycket el som tre fjärdedelar av hela Danmarks elkonsumtion.
Även den kallaste vinterdagen i Skåne och en dag med det största kapacitetsutnyttjandet exporterar vi el. Vi importerar el också. Det är en del av en fri marknad som gynnar svenska konsumenter, och jag tror att även Moderaterna är positiva till det. Fru talman!
Det är såklart rimligt att en skånsk riksdagsledamot lyfter upp skånska frågor i riksdagen. Det stöder jag. Men jag konstaterar också att Ann-Charlotte Hammar Johnsson i bästa fall kommer upp till samma nivå som regeringens när det gäller åtgärder som kan garantera Skånes elförsörjning de närmaste tio åren.
I sämsta fall är det Ann-Charlotte Hammar Johnsson och Moderaterna som släcker ljuset för Skånes företags expansionsmöjligheter.
Anders Ygeman (S):
Jag tar absolut eventuell oro i Skåne på allvar. Men den måste också grundas i faktiska förhållanden. När vi presenterade ett gemensamt initiativ som garanterar kapaciteten för tio år framåt röstade Moderaterna nej. Ann-Charlotte Hammar Johnsson frågar om rätt saker blir gjorda med det här initiativet. Det vet vi bara om riksdagen ställer sig bakom det.
Om Moderaterna och andra partier vidhåller sitt nej vet vi att ingen av de här sakerna blir gjorda. Då blir det ingen fjärrvärme i Malmö, inga flexmarknader, ingen övergång till svensk biogas etcetera. Ska man ta den här oron på allvar är steg ett att vidta de åtgärder som krävs för att garantera kapaciteten. Regeringen har gjort sin del.
Nu är det upp till Moderaterna och de andra partierna att göra sin del. Där måste man nog bestämma sig för vilken fot man ska stå på. Jag har redogjort för ett antal saker som regeringen gör förutom det gemensamma initiativet. Jag kan berätta om några till. Vi har gett uppdrag till bland annat Skånes landshövding och länsstyrelse, som har skrivit en rapport över vilka åtgärder som ökar kapaciteten. Det uppdraget fick även fyra andra landshövdingar, som också har rapporterat tillbaka till regeringen.
Vi har tagit fram en nätkapacitetsutredning som ska halvera byggtiden för en del viktiga ledningar och kapa den med flera år för andra ledningar. Vi i regeringen vidtar alltså ett antal åtgärder - inte för att vi skulle ha kapacitetsbrist eller elbrist nu, utan för att vi ska expandera och elektrifiera Sverige för att klara klimatutmaningen och ett expanderande näringsliv.
Anders Ygeman (S):
Mattias Bäckström Johansson har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att säkerställa driftssäkerheten i kraftsystemet. En trygg el- och energiförsörjning med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle under en pågående klimatomställning med ökad elektrifiering. Sverige har i dag ett robust och driftssäkert kraftsystem.
Vi har en genomsnittligt hög nettoexport av el med mycket låga utsläpp av koldioxid, och Affärsverket svenska kraftnät som ansvarar för driftsäkerheten i det nationella elsystemet bedömer risken för effektbrist i Sverige som fortsatt låg. Trots det uppstår emellanåt nätbegränsningar och elprisskillnader mellan olika elområden. För att komma till rätta med dessa och för att säkerställa att vi även i framtiden har ett robust och driftssäkert kraftsystem vidtas ett flertal åtgärder.
På sikt planerar Svenska kraftnät för omfattande förstärkningar av transmissionsnätet, och man närmare tredubblar sina nätinvesteringar under den kommande treårsperioden. I det kortare perspektivet genomför man även åtgärder och investeringar i stationer för att optimera kraftöverföringen i befintliga ledningar. Som en del av lösningen bör vi heller inte underskatta möjligheterna framöver för elförbrukare att bli mer flexibla i sin elanvändning och mer aktiva på elmarknaden och därmed också minska sina elkostnader.
Slutligen kan även nämnas det arbete som pågår inom Regeringskansliet med framtagandet av en nationell elektrifieringsstrategi. Den ska ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att bidra till klimatmålen 2030, 2040 och 2045 i syfte att möjliggöra en snabb och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering av hela samhället.
Anders Ygeman (S):
Mattias Bäckström Johansson frågade mig om det var en tillfällighet att vi under förra året hade både en pandemi och förlängda kärnkraftsrevisioner. Pandemin får väl ändå räknas på tillfällighetskontot. De förlängda kärnkraftsrevisionerna berodde delvis på detta och delvis på att marknadspriset på kärnkraft var så lågt att det inte var lönsamt att driva reaktorerna vidare. Visst finns det en poäng med att berätta att vi har överskott på el i Sverige och exporterar mer el än någonsin.
Detta trycker ju bort koldioxidutsläpp i andra länder. Jämför gärna med kärnkraftslandet Finland - de är i den situation som vi i Sverige var i för tio år sedan, när vi var tvungna att importera el med ganska stort koldioxidinnehåll. Denna situation är Finland i nu, och jag tror att Mattias Bäckström Johansson och jag är överens om att den svenska situationen är betydligt bättre. Det är bättre att exportera el än att vara tvungen att importera el.
Det är en positiv utveckling som skett, både när det gäller att vi har frigjort oss från ett importbehov och när det gäller att vårt elöverskott ökar. En annan sak som är positiv och som Mattias Bäckström Johansson nästan aldrig nämner är att Sverige har EU:s lägsta energipriser för näringslivet. Frågan är då vad den energipolitik som Mattias Bäckström Johansson skissar på skulle betyda. Är det subventioner som gäller?
I Storbritannien subventionerar ju regeringen kärnkraften kraftigt, med upp till 93 öre per kilowattimme, tror jag, beroende på kursförändringar. Elpriset är två och en halv till tre gånger så högt som det svenska. Liberalerna, som ju Mattias Bäckström Johansson säger sig vilja ha samarbete med, är beredda att gå in med stora subventioner av kärnkraft. Är Mattias Bäckström Johansson det?
Jag vänder mig mot bilden av att hela regeringens energipolitik skulle handla om de mindre planerbara energislagen. Vi har mer el från kärnkraft nu än vad vi hade för tio år sedan. Vi har stora inslag av vattenkraft - ju mer inslag vi får av vindkraft, desto viktigare blir vattenkraftresurserna.
Genom det gemensamma initiativet, som ju Mattias Bäckström Johanssons parti och Vänsterpartiet var ensamma om att rösta emot, säkerställde vi - förnybart - kraftvärmeproduktionen i Sveriges största städer. Kanske är det så att det är Mattias Bäckström Johansson som ger uttryck för lite mer enögdhet och bara tittar på vissa energislag.
Regeringens politik är enkel, och den har stöd av en bred majoritet i kammaren. Vi ska kunna använda oss av alla produktionsslag. De produktionsslag som är billigast och effektivast, både i sig själva och för produktionssystemet, är dem vi ska använda oss av. Detta är en av förklaringarna till att vi har EU:s lägsta priser för näringslivet.
Det är en av förklaringarna till att vi har ett växande överskott i Sverige medan många andra länder har gått i motsatt riktning och haft andra problem med sina leveranser. Det är kanske också skälet till att de internationella organ som rankar energisystemen rankar det svenska energisystemet högst i världen.
Anders Ygeman (S):
Jag blev inte klar över om Mattias Bäckström Johansson föredrar den finska underskottssituationen eller den svenska överskottssituationen. Men Mattias Bäckström Johansson är en flitig interpellant, så jag antar att vi kommer att få veta svaret i en framtida interpellationsdebatt.
När Mattias Bäckström Johansson ska försöka definiera den sverigedemokratiska politiken gör han det i sentensen att vi ska välkomna alla fossilfria energislag och att vi inte ska subventionera vissa energislag. Det skulle ju kunna vara en beskrivning av regeringens politik. Vi har avskaffat subventionerna i form av de gröna certifikaten.
Vi välkomnar alla fossilfria kraftslag, och det har vi väl gjort i Sverige sedan regeringen Reinfeldt slöt sin energiöverenskommelse med de partier som Mattias Bäckström Johansson vill samarbeta med eller samarbetar med. Det är inte regeringens politik eller riksdagens politik som har avgjort kraftbalansmixen. Det är den tekniska utvecklingen som är den stora skillnaden.
De förnybara energislagens kostnadskurva går brant nedåt, medan kärnkraftskurvan går hyfsat brant uppåt. Det är därför som svensk industri investerar i vindkraft. Vi har inga subventioner av vindkraft i dag. Det investeras otroliga summor pengar i vindkraft. Varför? Jo, därför att det är kostnadseffektivt, förnybart och bra för klimatet.
Skälet till att man inte investerar i Mattias Bäckström Johanssons favoritenergislag, kärnkraft, är inte några beslut från regeringen, och det är inte några beslut från riksdagen. Skälet är kärnkraftens kostnadsutveckling. Om Mattias Bäckström Johansson inte river av sig de skygglapparna kommer varje energipolitisk debatt att bli ett skuggspel, en marionetteater, framöver.
Anders Ygeman (S):
Det är för all del intressant att diskutera Thomas Morells Youtube-vanor och sprinkler i tunnelsystem, men arbetet i regeringen är så organiserat att den som vill diskutera detta får ställa en interpellation till ansvarig minister. Just denna diskussion har ju Anstrell tidigare i dag haft med ansvarig minister, nämligen Mikael Damberg, precis i denna kammare och talarstol.
Jag kan konstatera att risken för brand, enligt de forskningsrön som finns hittills, är ungefär hälften så stor i en elbil som i en fossildriven bil. Alla som har sett bilbränder på Youtube vet ju att de kan skapa rejäl oreda. Jag vill också ge en faktaupplysning.
Lagar och förordningar som reglerar funktionen och elsäkerheten vid laddstationer och laddpunkter är senast uppdaterade i elsäkerhetslagen och elsäkerhetsförordningen .
Anders Ygeman (S):
Thomas Morell insinuerar att jag inte skulle ta det här på allvar eller att jag skulle vara nonchalant. Tvärtom - som jag gav uttryck för i mitt interpellationssvar, som Thomas Morell säkert lyssnade på, är det ju tre år sedan vi tog initiativ till ett speciellt forskningscentrum för detta. Det gjorde vi just för att kunna följa utvecklingen och för att kunna förebygga. Vi har ett antal myndigheter som har ansvar och som gör relevanta insatser på det här området: Boverket, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Energimyndigheten.
Detta gav jag också uttryck för i mitt interpellationssvar. Det är ju inte så att regeringen kommer på att elbilar börjar brinna för att Thomas Morell har tittat på filmer på Youtube, utan det här är ett arbete som ständigt pågår på våra myndigheter. Anstrell frågade mig om vi tänker förbjuda elbilar i städernas kärnor, som man har gjort i en eller två tyska städer. Svaret på den frågan är nej.
Vi kommer att få se att en betydligt större del av vår mobilitet är elektrisk. Detta kommer att ge en del nya utmaningar, men det kommer också att ge en del nya möjligheter. Så ser det ut när samhället utvecklas. Jag har fullt förtroende för att de initiativ som regeringen har tagit och det arbete som myndigheterna gör på detta område är till fyllest.
Anders Ygeman (S):
Mikael Oscarsson har frågat mig om regeringen kommer att verka för att landets fjärde största stad, Uppsala, säkerställs tillräcklig reservkapacitet genom att i ägardialogen verka för att Vattenfall även framgent ska tillhandahålla lokal kraftvärmeproduktion. Riksdagen har beslutat att Vattenfall AB affärsmässigt ska bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion.
Bolagen med statligt ägande lyder liksom övriga svenska aktiebolag under aktiebolagslagen , och det är styrelsen som har ansvar för hur bolaget organiseras och förvaltas utifrån bolagets bästa. Det är bolaget som bestämmer vilka produktionsanläggningar som bolaget ska driva. Angående arbetet med att utveckla det nationella stamnätet arbetar Svenska kraftnät generellt med olika åtgärder som successivt kommer att förbättra överföringsförmågan där det behövs.
Ett konkret exempel i detta sammanhang är att Svenska kraftnät under hösten 2020 identifierat lösningar som kommer att kunna förse Uppsala med önskad kapacitet från regionnätsföretagen i området redan år 2024, vilket uppges vara hela sex år tidigare än planerat. Det är i sammanhanget förstås mycket glädjande.
Anders Ygeman (S):
Det var lite oklart vilka som var Mikael Oscarssons frågor, men jag ska försöka besvara dem jag uppfattade, så får vi se. För det första ska Uppsala få den el som Uppsala kräver. Uppsala ska kunna expandera. Kapaciteten kommer att byggas ut i takt med att nya ansökningar inkommer, om de är reella. Som Mikael Oscarsson säkert vet förekommer det att företag ansöker om el i landets alla regioner men bara använder el i en av dem. Det går alltså inte att bara addera ansökningar, utan det måste vara en reell bild.
Men naturligtvis kommer då Svenska kraftnät att bygga ut kapaciteten utifrån det behov som finns. Det är kärnuppgiften för Svenska kraftnät och för regionnätsägaren, Vattenfall. För det andra: Vilka tariffer man väljer att teckna avtal om för kollektivtrafiken i Uppsala får nog diskuteras med Vattenfall. Jag har inte närmare detaljkännedom och ska väl inte heller lägga mig i de prismodeller som man väljer.
Jag kan bara konstatera att det i så fall är en tariff och en prismodell för bussarna som man valt själv. För det tredje tycker Mikael Oscarsson att regeringen borde ålägga Vattenfall att göra si eller så. I så fall måste Mikael Oscarsson ändra aktiebolagslagen. Några sådana initiativ har Mikael Oscarsson såvitt jag vet inte tagit.
Anders Ygeman (S):
Där är Mikael Oscarsson och jag helt överens. Det sa jag i mitt första svar, och det sa jag i mitt andra svar. Uppsala ska ha den effekt som krävs för att Uppsala ska kunna utvecklas. Det är skälet till att vi har fördubblat investeringarna i stamnätet jämfört med den tid då Kristdemokraterna satt i regeringen. Det är skälet till att vi nu tredubblar investeringarna i stamnätet jämfört med den tid då Kristdemokraterna satt i regeringsställning.
Det hade naturligtvis varit fördelaktigt om man tidigare hade kunnat åtgärda det här, men nu gör vi det. Ett resultat av den dialog vi har haft med Uppsalas näringsliv, landshövding, kommun med flera kan vi nu se. Det är att vi snabbar på investeringarna med sex år i förtid. Det borde Mikael Oscarsson glädjas åt. Det gör inte Mikael Oscarsson. I stället säger han: Det kommer att komma flera nya som vill ha hjälp. Jättebra i så fall, säger jag.
Jag tror att Mikael Oscarsson liksom jag gläds om Uppsala expanderar, om fler företag vill etablera sig i Uppsala, om fler jobb kan skapas i Uppsala och om Uppsala län fortsätter att gå före i klimatomställningen. Däremot har ju Mikael Oscarsson varit med och röstat om aktiebolagslagen här i kammaren, som förhindrar mig att vidta just den åtgärd som Mikael Oscarsson föreslår i interpellationen.
Men de andra åtgärder som krävs för att Uppsalaborna ska ha en god och säker tillgång till el till konkurrenskraftiga priser kommer regeringen att vidta, och vi samarbetar gärna med Kristdemokraterna om dessa åtgärder. Vi hade ett sådant organiserat samarbete, som Kristdemokraterna valde att lämna.
Anders Ygeman (S):
Jag ska först säga något om brevet, för jag missade att svara på den frågan i mitt förra inlägg. Naturligtvis ska de som skriver brev till Infrastrukturdepartementet och energiministern få svar på sina brev. Om det är så att Handelskammaren i Uppsala har skrivit och inte fått svar kan jag inte svara på varför, för det har jag inte kännedom om. Men jag lovar att om det är några som inte har fått svar ska de få svar.
Jag kan bara hålla med om att det vore olyckligt om det råder osäkerhet. En sådan osäkerhet är den politiska osäkerheten. Därför var det så bra för Sverige, för företagarna i Uppsala och för svenskt näringsliv att vi hade en energiöverenskommelse där vi var överens över blockgränserna och kunde skapa trygghet.
Det gav otroligt stora investeringar i svensk energiproduktion - de största på många, många år. Tyvärr valde Kristdemokraterna att lämna denna uppgörelse och skapa mer osäkerhet kring svensk energipolitik. Det skapade osäkerhet om förutsättningarna för att investera i ny elproduktion.
Jag beklagar det, och jag hoppas att Kristdemokraterna är beredda att tänka om och lägga de partitaktiska övervägandena lite åt sidan och sätta landets främsta i första rummet. Det kommer att leda till att Sverige kan ta en än starkare roll i omställningen och klimatarbetet i framtiden.