KBLab/rixvox huggingface dataset:
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Ledamoten Daniel Riazat säger att Moderaterna ställer grupper mot varandra, vilket jag inte tycker stämmer. Vi satsar pengar på olika sätt, precis som Vänsterpartiet. Min fråga gällde egentligen den omfördelning av pengar man oftast gör när man gör en stor satsning. Jag var lite nyfiken på vad det är man kanske vill ta bort i stället. Men det hade Vänsterpartiet kanske inte något svar på. Jag undrar också hur man underlättar för studenterna. Många studenter vill gärna komma ut i arbetslivet under studietiden för att bättre kunna komma ut sedan, när de är färdiga med sina studier.
Om studenterna har det så besvärligt undrar jag om de verkligen vill ha semester och om det då ska ges pengar till detta. Jag förstår inte riktigt det resonemanget. De studenter jag träffar - och jag träffar många - är angelägna om att kunna komma ut och arbeta så tidigt som möjligt.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag har några frågor till ledamoten Pia Nilsson. Först vill jag säga att det är väldigt smickrande att S-ledamoten så tydligt har läst vad vi har skrivit och gärna talar om vad vi tycker - nästan mer än om vad det egna partiet tycker. Dock ser jag något väldigt positivt: att det så sent som i dag kom besked från Utbildningsdepartementet att man vill höja åldern för att kunna få studiemedel från 56 år till 60 år. Det har vi tyckt länge, men tidigare har ni endast talat om en översyn av möjligheten att eventuellt höja åldern för studielån.
Men nu har även ni faktiskt kommit fram till att ni önskar det. Det har tagit lite tid, men jag tror att ni har tagit intryck av vad vi tycker. Ledamoten Pia Nilsson talar mycket om studiestartsstödet och har haft åtskilliga repliker om detta. Min fråga är om detta är den allenarådande lösningen för att till exempel sänka arbetslösheten. Jag vet att er gruppledare och även statsministern har haft ett stort och tydligt mål om att sänka arbetslösheten till den lägsta i EU. Det har vi dock inte sett någonting av.
Min fråga till ledamoten är framför allt om det finns några andra lösningar än studiestartsstöd. Jag hör nämligen ingenting annat.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag instämmer i att det är positivt att vi kan vara överens om vissa punkter. Givetvis kan det vara så att vi kan dra nytta av varandra. Jag tycker att ni i det här fallet har tagit mest intryck av vad vi tyckte om åldershöjningen till exempel. Jag tycker fortfarande inte att jag har fått något tydligt svar på vad det finns för andra möjligheter än studiestartsstöd. Studiestartsstöd har vi pratat om större delen av debatten i dag. Jag vet att det finns andra saker, vilket också Moderaterna har talat om vid flera tillfällen.
Man kan läsa om det i utgiftsområde 14, men jag har också redogjort för flera olika möjligheter. Fortfarande tycker jag att det är ett bekymmer med arbetslösheten som tyvärr inte har sjunkit, och jag undrar om det finns några andra åtgärder än studiestartsstöd för att sänka den.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag vill ställa lite frågor till Mats Berglund. Vi har i dag pratat mycket om studiestartsstödet i både anföranden och repliker. MP har nu suttit i regeringen i fem år, och jag förstår att ett syfte med studiestartsstödet är att man ska få ned arbetslösheten. Jag försökte tidigare få svar på vad vi ska göra eftersom arbetslösheten tyvärr inte har minskat alls. Vad finns det för andra förslag på vad man kan göra? Det kan ju inte bara vara studiestartsstödet som är lösningen.
Vidare talade ledamoten Mats Berglund om Moderaternas satsning på till exempel polisernas avskrivning av studiemedel och har i stället ett förslag om att man ska göra yrket mer attraktivt. I stället för att ge förslag på hur man kan göra polisyrket attraktivt anger Mats Berglund hur man gör läraryrket mer attraktivt, vilket i och för sig är bra. Men frågan här handlade egentligen om hur polisyrket ska göras mer attraktivt, och ett av våra förslag är att man ska avskriva studiemedel.
Mina frågor till Mats Berglund är nu alltså: Hur gör vi polisyrket mer attraktivt? Och hur kan vi sänka arbetslösheten när det tydligen inte räcker med studiestartsstödet?
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Tack, Mats Berglund, för svaren! Ett vanligt politikertrick är annars att tala om en annan fråga än den som ställdes. Men nu fick jag faktiskt lite svar på hur även polisyrket och inte bara lärarnas yrke skulle kunna göras attraktivt. Det är i alla fall positivt att det finns lite förslag här. Nu har MP suttit i regeringen i fem år och har fortfarande egentligen inga konkreta förslag på hur man ska få ned arbetslösheten.
Mats Berglund nämner flera förslag som han tycker kunde vara bra, men de har tydligen inte gett den effekt som vi hade önskat eftersom arbetslösheten inte har minskat. Trots allt är ju målet med både studiestartsstöd och studiemedel att man ska kunna studera och sedan kunna få ett arbete; det är det som är tanken med det hela. Men det har ju inte räckt, så min fråga står kvar: Vad finns det mer för lösningar? Jag tror nämligen inte att studiestartsstödet är den enda lösningen, som den tydligt verkar vara för MP.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag har lite frågor till Matilda Ernkrans utifrån hennes anförande. På några punkter kunde jag inte riktigt förstå vad Matilda Ernkrans menade, till exempel när jag hörde att Moderaterna skulle vara emot att fler vill utbilda sig, att vi vill bromsa och att vi inte vill hjälpa de svaga. Ett stort bekymmer som jag nu ser i Sverige är att var fjärde elev som lämnar nian inte har fullständiga betyg och att 17 procent av eleverna som går ut gymnasiet inte har fullständiga gymnasiebetyg.
Att hjälpa dem är att ta hand om de svagaste som måste komma in på arbetsmarknaden. Vi har tidigare talat om att det för att underlätta för människor att få arbete är viktigt att de har en gymnasieutbildning och självklart en grundskoleutbildning. Även en eftergymnasial utbildning är viktig. Vi vill verkligen hjälpa dessa att komma in på arbetsmarknaden. Att ett studiestartsstöd skulle vara det enda som löser detta stämmer inte, har vi kommit fram till, eftersom vi fortfarande har en väldigt hög arbetslöshet efter att majoriteten nu har styrt i fem års tid.
Dock är det besked vi fick i dag från Utbildningsdepartementet väldigt positivt, nämligen att majoriteten nu vill ta över en del av Moderaternas omställningsförslag som man tidigare sagt nej till. Man vill höja åldersgränsen för att få ta studielån från 56 till 60 år, något vi har talat om väldigt länge. Man talar också om flera extra studieveckor, något som vi också har talat om länge. Moderaternas förslag var att höja från 40 till 60 veckor. Nu hörde jag att det bara var med några få veckor det skulle öka, oklart hur många.
Men om nu Socialdemokraterna ändå är beredda att ta hand om våra förslag kan de ju också ta med att vi vill förbättra möjligheten att studera med barn och öka tilläggsbidraget från 3 800 till 5 000 kronor per månad, liksom att vi vill öka fribeloppet till 200 000 kronor per kalenderår så att man har möjlighet att arbeta samtidigt som man studerar. Jag hoppas alltså att Socialdemokraterna nu tar efter alla våra omställningsförslag, eftersom ni har tagit efter hälften av dem - vilket förstås är väldigt positivt.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Matilda Ernkrans undviker skickligt att svara när det gäller bekymret att var fjärde elev som går ut nian inte har fullständiga betyg och att 17 procent av dem som går ut gymnasiet inte heller har det. Vi pratar här om elever som behöver komma in på arbetsmarknaden men som har svårt att göra det eftersom det krävs gymnasieutbildning och helst eftergymnasial utbildning för att göra det. Jag tycker nog att Moderaterna ser till de svaga och ser vilka som behöver hjälp - och det är tidigt man behöver hjälp.
Sedan ska man ha hjälp även senare i livet med kompetensutveckling. Där kan jag känna mig lite tryggare eftersom Socialdemokraterna med medföljande partier nu tydligen har lyssnat på vårt omställningsförslag och vill genomföra en del av det. Det känns väldigt positivt. Vi har påtalat under ganska lång tid att det är mycket som måste göras och att det måste göras nu - inga långa utredningar; det ska göras nu. Det är nu som hela arbetsmarknaden håller på att förändras. Det är nu som vi ser att många måste förändra sin utbildning för att kunna vara kvar på arbetsmarknaden.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Som vi alla vet är forskningen viktig för ett lands utveckling och välstånd. Sverige har ett gott renommé när det gäller forskning. Vi har stora framgångar. Exempelvis känner alla till Nobelprisen, som snart kommer att delas ut. Det är något som rör hela världen, och många framsteg har nåtts. Det pågår hela tiden mycket livsviktig forskning. I morse var jag på ett frukostmöte med Hjärt-Lungfonden, där man berättade att det för närvarande finns 200 pågående projekt som fonden finansierar. De handlar om hjärtstopp och plötslig död.
10 000 personer per år drabbas av plötsligt hjärtstopp, och 90 procent av dem dör. Det kan jämföras med att 100 personer dör på grund av brand eller att 300 personer dör i trafiken. Det är alltså ett stort forskningsområde. Det behövs alltså forskning för att ta fram fler lösningar och minska antalet dödsfall. Denna spännande forskning visar till exempel att överlevnad innan man kommer in till sjukhuset är en viktig faktor.
Man använder drönare för att få dit hjärtstartare, och man har lärt sig mer om att kyla ned hjärnan för att överleva ett hjärtstopp och även må bra efter överlevandet. Det är viktigt att all forskning genomgår en etikprövning, precis som föregående talare sa - detta för att skydda medverkande från att drabbas av forskningen. Forskning ska göra gott och inte skada. Jag har själv forskat inom området stroke, och jag vet att det är krångligt att göra en etikprövning. Men jag vet också att den är nödvändig för att få en god forskning.
Man ska kunna lita på forskaren, man ska kunna lita på att patienter inte drabbas och man ska kunna lita på att forskningen gör gott. Ändringarna kommer att innebära att även observation av patienter eller informanter kommer att ingå. Det kommer alltså att ske en breddning av vilka som ska ingå i etikprövningen, vilket jag tycker är viktigt. Det är också bra att straffmaximum kommer att ökas.
Tidigare var straffet sex månaders fängelse om man inte ansökt om prövning hos Etikprövningsnämnden eller vid grov oaktsamhet. Nu blir straffmaximum två år. Detta talar om hur viktigt det är med en riktig etikprövning och att de som är inblandade i forskningen skyddas. Jag ställer mig också positiv till studentundantaget, som innebär att forskning utförd av studenter inte behöver etikprövas. Detta är för att underlätta forskning på lite lägre nivå.
Studenter behöver alltså fortfarande inte ansöka om etikprövning. Jag är mycket glad för det här betänkandet, och Moderaterna ställer sig positiva till en skärpt lag och utökningen av etikprövningen av forskning som avser människor. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag vill ställa min fråga till utbildningsminister Anna Ekström. För Moderaterna är utbildning en viktig fråga. Vi ser med oro på att betygen i årskurs 9 sjunker och att en minskande andel elever får behörighet till gymnasiet. Därför satsar Moderaterna nu 2 miljarder på fler undervisningstimmar. Vi satsar 350 miljoner på lovskola. Vi satsar på fler karriärlärartjänster. Vi vill tillföra mer resurser till utsatta skolor och elever som behöver särskilt stöd.
Vi satsar 100 miljoner på språkförskola för barn som tidigt kommer hit som nyanlända och behöver lära sig språket. Min fråga till utbildningsministern är vilka skolsatsningar hon avser att göra. Vi ser att ni gör en satsning på ungefär 100 miljoner. Det är ungefär det som är pris och lönekompensation. Vi ser inte någon större satsning utan mest omfördelning mellan olika poster. Vi ser också att ni inte skjuter till några pengar till kommunerna, där skolorna faktiskt finns.
Det ser vi med stor oro eftersom det finns risk att kommunerna måste spara mycket pengar.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Utbildningsministern talar om pengarna som satsas på likvärdighet. Vi ser att lika mycket dras från pengarna till antalet anställda i lågstadiet. Det blir tyvärr plus minus noll. Moderaterna satsar 10,5 miljarder direkt på kommunerna därför att kommuner och skolor säger att de vill ha långsiktighet. De vill veta att de har finansiering så att de inte känner oro för skolan. Man kan då även satsa mer lokalt på de behov man har. Jag tycker alltså att vi gör en ganska stor satsning - 10,5 miljarder är ganska mycket pengar.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Precis som min kollega Hans Wallmark tidigare sa har jag nåtts av nyheten att Danmark vill införa ett säkerhetspaket. Där ska man ha gränsöverskridande granskningar en till flera gånger i veckan av både tåg- och färjetrafik därför att man anser att kriminaliteten har ökat så mycket i Sverige. Danska justitieministern säger att han inte vet hur mycket kriminaliteten har ökat i Sverige men att han avser att utreda den. Han avser alltså att utreda hur svårt vi har det i Sverige.
Vidare vill han göra en utredning av den kriminalitet som finns i Öresundsregionen. Danmark vill alltså starta en utredning om Öresund. Min fråga till inrikesminister Mikael Damberg är nu varför den socialistiska regeringen ska utreda vad den svenska regeringen borde ha utrett om kriminaliteten i Sverige, om du nu anser att den har ökat så mycket som Danmark anser att den har gjort.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag vill ställa min fråga till statsrådet Matilda Ernkrans. Att få komma in på en efterlängtad utbildning är en dröm för många. En chans i dag är att göra högskoleprovet. Många kallar det en andra chans. Förra året var det så många som 100 000 som gjorde högskoleprovet. Tyvärr har det de senaste åren förekommit flera fall av organiserat fusk. Man har mot betalning fått de rätta svaren. Så får det förstås inte vara.
För att komma till rätta med detta tillsatte regeringen en utredning den 23 augusti 2018 för att se vad som kan göras för att stävja fusket. Det var alltså mer än ett år sedan, och fusket kan fortfarande pågå. Vi måste påskynda utredningen. Förvaltningslagen säger att man kan bli av med sin plats om man fått den via fusk. Man kan dock ännu inte bli av med de poäng man tillskansat sig när man kommit in efter att ha fuskat.
Nu har det kommit delförslag från utredningen om hur man kan komma till rätta med fusket. Man talar om radiovågsdetektorer och kroppsvisitation vid in och utpassage. Det kanske kommer ytterligare förslag. Min fråga till statsrådet är om statsrådet anser att detta är bra förslag och om dessa åtgärder räcker för att komma åt alla former av fusk. Eller tycker statsrådet fortfarande att man kanske ska ta bort högskoleprovet?
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag har under veckan haft en mycket intresserad praoelev hos mig. Hon har berättat att hon funderar på att bli statsminister, så statsministern får se upp lite grann här. När jag frågar henne vad det viktigaste är som jag ska jobba med här i riksdagen säger hon att hon är orolig för hur ungdomar mår. Hennes vänner rör sig alltför lite och mår allt sämre. Jag kan bara instämma med henne som mamma, läkare, politiker och även medmänniska. Jag vill därför rikta dagens fråga till statsministern om han oroar sig för att ungdomar rör sig för lite och drabbas mycket av psykisk ohälsa.
Eftersom fysisk aktivitet är en del av behandlingen blir det en ond cirkel. Folkhälsomyndigheten har sagt att man ser olika orsaker. Det kan vara svåra brister i skolans funktion. Skolan behöver alltså stärkas. De pekar även på en större medvetenhet om de ökade kraven på arbetsmarknaden. De unga har alltså en stor oro för om de kommer att få ett jobb i framtiden. Herr talman! Min fråga till statsministern är, och det är en ganska stor fråga, om han delar min och min praoelevs oro för ungdomars allt sämre hälsa och vad statsministern i så fall vill göra åt detta.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Min fråga går till utbildningsminister Anna Ekström. Redan under hösten 2019 kritiserade Moderaterna regeringen med stödpartier för att inte prioritera välfärden i sin budget. Vi ser redan nu hur kommuner och regioner behöver spara inom skola, vård och omsorg samt inom polis och rättsväsen. Vi ser nedskärningar, uppsägningar och även skattehöjningar, detta inom några av våra viktigaste välfärdsområden.
Moderaterna, nu med stöd av Vänsterpartiet, har därför föreslagit ett så kallat räddningspaket på 7,5 miljarder som vi satsar omedelbart på generella statsbidrag. Det är viktigt att det är generella bidrag och inte riktade sådana, för det har kommunerna fått nog av. För Göteborgs del, där jag kommer ifrån, skulle det innebära ett tillskott på ca 295 miljoner. Det skulle kunna bli 481 lärare eller 584 undersköterskor - mycket välbehövligt. För Västra Götalandsregionen skulle det innebära 376 miljoner kronor, vilket skulle motsvara 550 sjuksköterskor.
Min fråga till utbildningsministern är om hon inte ser med samma oro som vi på det som händer i skolan. Ser inte ministern att var fjärde elev går ut nian utan fullständiga betyg? Lärare slutar för att de saknar kompetenta kollegor, och fler går ut gymnasiet utan fullständiga betyg.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag vill ställa min fråga till kultur- och demokratiminister Amanda Lind. Jag blev aktiv i politiken för att jag ville förändra, förbättra och förstås kunna påverka. Vad vi kan påverka i dag leder till förbättringar också i framtiden. När jag tänker på framtiden tänker jag på våra barn och ungdomar och deras uppväxt, trygghet och mående. Det finns tre stora bekymmer som jag ser just nu, på tre olika områden. Det är det ökande antalet brott mot unga, den ökande psykiska ohälsan och den ökande barnfetman. Det är tre ganska vitt skilda områden.
Hur kan man få ihop detta? Det finns mycket att göra, och det är förstås förebyggande som är det viktigaste. Herr talman! Jag ser ett viktigt område som sammanför alla dessa frågor, och det är ungdomsidrotten. Vi har tidigare pratat om att den har stor betydelse för hälsan. Regeringen valde att sänka statsbidraget till just ungdomsidrotten med 20 miljoner. Moderaterna vill i stället höja det med 200 miljoner för att man ska kunna satsa på ungdomsidrott, särskilt i utanförskapsområden. Varför valde man just ungdomsidrotten?
Den bidrar till långt mer än själva idrottsutövandet. Det är mycket mer fostran. Förebyggande åtgärder är ju viktiga. Vill ministern satsa mer på förebyggande, eller anser ministern att man har satsat tillräckligt? Tyvärr ser vi ju att just dessa bekymmer ökar.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Min fråga går till kultur- och demokratiminister Amanda Lind. I Sverige bor det ca 50 000 thailändare. Det finns ungefär 100 föreningar, och många är engagerade i dem. Det finns även många tempel. Dessa tempel drivs oftast av eldsjälar och ideell verksamhet. I templen bor det också munkar. Munkarna har som tradition att man inte får äga någonting utan bara ta emot allmosor.
De lever alltså på att få bo i dessa tempel och på allmosor och mat som tillagas av privatpersoner som av skattade medel, förstås, köper mat och skänker till munkarna. Tre buddhistiska föreningar i Sverige har nu fått registrera sig som arbetsgivare till de munkar som bor i klostren. Man måste då betala både kost- och bostadsförmån. Då får alltså föreningarna stå för detta, och de har inte råd med det. Det finns även kristna kloster där det finns munkar och nunnor.
Där beskattas man inte på samma sätt. Mina frågor till ministern är: Anser ministern att det är rätt att förmånsbeskatta för kost- och bostadsförmån? Jag är inte för fler skatter, men tycker ministern att även kristna i så fall ska beskattas?
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag inleder med att svara på statsrådets fråga angående möjligheter för fler att läsa på högskola och universitet. Frågan uppkom när man införde att alla yrkesutbildningar skulle bli treåriga och teoretiska och även vara högskoleförberedande. Då blev bekymret att inte alla som inte var studiemotiverade ville läsa på gymnasiet. Det blev en stor diskussion om vad som skulle göras, varpå Moderaterna ändrade sig och sa att man i stället ska kunna välja bort de högskoleförberedande ämnena.
Man kan välja så att det blir en yrkesutbildning utan de ämnena, eller så kan man ha kvar dem. Sedan kan man givetvis ångra sig senare i livet - man kanske vill läsa vidare i alla fall. Då finns förstås möjligheter att komplettera. När man har gjort det är det viktigt att högskoleprovet finns kvar som en andra chans. Även moderater kan ändra sig när det blir fel. Vi vill alltså att det ska finnas högskoleförberedande yrkesutbildning men att man ska kunna välja bort de högskoleförberedande ämnena.
Sedan har jag några frågor om forskningspropositionen, som statsrådet nämnde. Vi är väldigt positiva till det som vi har hört hittills. Vi har förstås inte hört allt ännu. Jag vet inte om vi ska kalla det julklapp eller inte; det återstår väl att se om några dagar. Vad vi vill vara säkra på är att de stora ekonomiska satsningarna också höjer kvaliteten och att det inte blir mer av samma som redan finns och som kanske inte riktigt räcker till. Sista frågan gäller satsningarna på studenthälsan och hur de ska ske.
Det är en jätteviktig fråga, och kvaliteten varierar mycket mellan olika studenthälsor. Jag har själv suttit i styrelsen för Akademihälsan och såg att behovet var väldigt stort men att det också var väldigt begränsat hur mycket studenthälsan fick och kunde göra. Därför vill jag gärna höra hur satsningar ska ske på studenthälsan.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag vill återigen förklara för statsrådet att Moderaterna hade synen att det är viktigt att kunna gå på gymnasiet. När elever valde bort att gå på gymnasiet gjorde vi det möjligt att välja bort de studieförberedande ämnena. Men vi har ändrat oss och sagt att det är viktigt att möjligheten finns. Vi tycker absolut att det ska vara möjligt. Jag är fortfarande väldigt glad att jag har haft möjligheten, och jag vill att många andra också ska ha den. Vi tycker alltså att alla elever ska ha möjlighet att gå treårigt gymnasium som är högskoleförberedande.
Den som vill gå en yrkesutbildning och inte vill ha det teoretiska ska dock ha möjlighet att välja bort det. Det ska gå att komplettera senare. Gymnasieutbildningen är nämligen också väldigt viktig, även om det givetvis är viktigt att sedan komma ännu längre och vidare. Vi ser därför fortfarande med oro på att vissa som tycker att det är för teoretiskt väljer att inte läsa gymnasiet, men bilden är att alla ska ha möjlighet att läsa den utbildning de önskar. Det har man rätt att göra.
När det gäller forskningen i Europa har man inom forskningsvärlden sett en ganska stor oro just för satsningen i Europa, eftersom man inom EU ändå har satsat mindre pengar än tidigare. Vi har diskuterat detta tidigare. Det satsas mindre pengar inom forskningen, vilket gör att man känner en stor oro för att forskningskvaliteten ska minska både inom EU och i Sverige. Jag ser dock fram emot propositionen, givetvis.
Jag hoppas också att det jag säger inte stämmer utan att vi kommer att satsa ännu mer än vi gjort tidigare och att vi kommer att hålla hög klass och inte bli förbisprungna, vilket vi håller bli att bli just nu.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag vill tacka ministern för anförandet. I propositionen står det om ett nytt kvalitetsbaserat system för fördelning av forskningsanslag genom profilområden. Vi moderater ser med oro på det förslaget. Vi är oroliga för att det blir en fragmentering av forskningen, att man missar detta med klustermedel tillsammans över lärosäten och att man lägger väldigt mycket resurser där som man i stället ska lägga på forskningen.
Vi ser att detta nog kommer att leda till minskat resursutnyttjande och risk för lägre kvalitet på forskningen. Jag undrar hur ministern ser på det. Kommer vi att få spetsforskning med den här fragmenteringen av forskningsanslagen?