Nina Lundström (L):
Den här debatten visar på många olika perspektiv, men det är ändå en ganska dystopisk debatt. Det kan också vara viktigt att påminna sig om vad näringarna själva ser framför sig.
När jag läste Lantbruksbarometern 2019 inför den här debatten kunde jag konstatera att det ändå fanns väldigt mycket förhoppningar om en ljusnande framtid. Hälften upplevde god lönsamhet. Gris, nöt- och mjölkproducenter såg förbättrad lönsamhet.
Växtodlingsproducenterna konstaterade ett minus, men väldigt många anförde ändå en optimism. I dessa tider, när vi kämpar med frågor om corona, klimatförändringar och mycket annat, gäller det också att lyfta fram det positiva. Fru talman! Klimatförändringar leder till extremväder och naturkatastrofer, både i Sverige och i världen.
Det krävs ett fokus på effektiva riktade åtgärder på miljö- och klimatområdet för att de ambitiösa målen ska kunna uppnås, både i Sverige och inom EU. I en resultatorienterad politik behöver medlemsländerna kunna utforma miljöåtgärder som hanterar regionala och lokala utmaningar för att möta gemensamma klimat- och miljömål.
Den gemensamma jordbrukspolitiken måste öka miljö- och klimatambitionerna. Det brukar vi från Liberalerna alltid framhålla. Det behövs en fortsatt marknadsorientering av den gemensamma jordbrukspolitiken och en ökad ambition för miljö och klimat.
För att i EU få ett effektivt jordbruk som bidrar till att nå framtida klimatmål samtidigt som en växande befolkning globalt kan försörjas behöver marknadsstörande regler ses över.
Utgångspunkten för den fortsatta inriktningen av reformeringen av jordbrukspolitiken bör vara att delar av stödet satsas på miljö, klimat, utveckling, ekosystemtjänster, landskapsvård, miljöskydd och biologisk mångfald. Fru talman!
Utifrån det vill jag också nämna någonting om en annan fråga som är viktig för Liberalerna och som har en stark klimatbäring, nämligen det som beskrivs i betänkandet om våtmarkerna. Riksdagen har beslutat om 16 miljökvalitetsmål som anger det tillstånd som ska uppnås i ett generationsperspektiv. Ett av miljökvalitetsmålen är Myllrande våtmarker.
Definitionen av detta mål är att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet ska bibehållas och att värdefulla våtmarker ska bevaras för framtiden. I propositionen En samlad politik för klimatet - klimatpolitisk hand lingsplan anförs att insatserna för restaurering av våtmarkerna ska stärkas.
Restaureringen av våtmarker som dikats ut kan vara ett bidrag i klimatarbetet genom deras funktion som kolsänka. Restaureringen av våtmarker kan också ge flera andra vinster i form av vattenhushållning och vattenrening och främja den biologiska mångfalden.
När jag i tisdags kunde ta del av den kunskap som finns i miljöorganisationerna gällande vattenfrågor och våtmarker var det tydligt vilken betydelse som våtmarkerna kan ha. I klimatförändringens tider kan dessa vara som svampar som bibehåller vatten under torka. De kan finnas som en barriär vid bränder.
Våtmarkerna kan suga upp stora mängder vatten vid regn. Även i tätbebyggda städer kan de fylla en viktig funktion. De kan till exempel hjälpa till med dagvattenhanteringen och med att rena vattnet innan det leds vidare. Våtmarker kan bidra till biologisk mångfald och ett rikt fågelliv. För några år sedan besökte jag en turistö.
I stället för stora hotellkomplex hade våtmarker etablerats. Det visade sig vara en framgång ur många olika perspektiv, både för den biologiska mångfalden och för att man hittade en ny besöksnäring. Det blev en turistmagnet. Många ville besöka våtmarkerna för att få uppleva det unika.
I budgetpropositionen för 2020 avsattes 200 miljoner kronor för våtmarker. Våtmarkssatsningen avbröts 2019 på grund av det årets budget. Men regeringen föreslog i propositionen för vårändringsbudgeten ökade medel.
Enligt budgetpropositionen har våtmarkssatsningen bland annat möjliggjort för länsstyrelserna att besluta om 148 projekt hos kommuner om våtmarker och att genomföra 159 egna restaurerande åtgärder, främst i skyddade områden. Det går att söka bidrag till åtgärderna för att restaurera eller anlägga våtmarker.
Länsstyrelserna har dessutom genomfört 156 restaureringsåtgärder i 121 områden. Målsättningen är att miljöersättningen för skötsel av våtmarker och dammar ska omfatta 8 400 hektar. Den totala arealen har ökat från 5 500 hektar 2007 till 8 500 hektar nu.
Det är viktiga frågor och framtidsfrågor, inte minst sett till de klimatförändringar som pågår. Fru talman! För Liberalerna är klimatfrågan högt prioriterad. Klimatet påverkar allt liv på jorden. Det är utsläppen vi ska motverka.
För att rädda klimatet och miljön och skapa en renare framtid för kommande generationer måste vi fortsätta att satsa på och utveckla metoder som bidrar till att värna klimatet. Jag vill yrka bifall till reservation nr 3.
Jag vill också påtala för åhörarna att genom det enkla motionsförfarandet kan man hitta alla de övriga förslag som Liberalerna har i vår motion.