Stefan Attefall (KD):
Katarina Köhler har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att syftet med den nya plan- och bygglagen uppnås. Inledningsvis vill jag påminna om att den nya lagen är resultatet av ett stort antal utredningar ända sedan början av 2000-talet. Samtliga utredningar har i princip konstaterat att de problem som finns på plan- och byggområdet inte egentligen har sin grund i lagens bestämmelser utan i tillämpningen av bestämmelserna men också i andra förhållanden som inte omfattas av regleringen i plan- och bygglagen, såsom finanskriser etcetera.
Samtliga utredningar har dock lämnat förslag på hur bestämmelserna i plan- och bygglagen skulle kunna förtydligas och förenklas i syfte att underlätta tillämpningen. Regeringen har gått vidare med utredningarnas förslag i två steg. Det första steget togs våren 2007, och det andra steget togs våren 2010 då regeringen föreslog en helt ny plan- och bygglag. Anledningen till att regeringen föreslog en helt ny lag i stället för ändringar i den befintliga lagen var i första hand det stora antal ändringar i lagen som då fanns på regeringens bord, ca 250 stycken.
I hela lagstiftningsprocessen fanns det ett stort engagemang från alla berörda, och som så ofta i denna typ av processer har det funnits många olika åsikter om hur bestämmelserna bör utformas. Utöver syftet att underlätta tillämpningen av bestämmelserna i lagen var regeringens huvudsyfte med den nya lagen att förenkla plan- och byggprocesserna samtidigt som kontrollen av byggandet behövde skärpas för att förbättra kvaliteten i byggandet.
I dag har det gått drygt ett år sedan lagens ikraftträdande, och vi kan konstatera att det i många delar ännu är för tidigt att utvärdera om syftena med den nya lagen har uppnåtts. Exempelvis har det ännu knappt hunnit beslutas någon översikts- eller detaljplan med stöd av den nya lagen. Det är också för tidigt att göra en utvärdering av om kvaliteten i byggandet har ökat som en följd av den skärpta kontrollen av byggandet. För närvarande besöker jag dock ett antal stadsbyggnadskontor för att ta del av deras synpunkter på den nya lagen.
De ger både ris och ros. I enlighet med de nya uppföljningsbestämmelserna har Boverket också nyligen inkommit med synpunkter på tillämpningen av lagen och lämnat förslag på förbättringar. Med anledning av dessa synpunkter kan jag avslöja att vi just nu bereder ett förslag med förändringar i byggsanktionssystemet i den nya plan- och byggförordningen och att dessa förändringar inom kort kommer att remitteras. Det kan konstateras att regeringen har ett tydligt fokus på plan- och byggfrågorna. Skälet för detta är enkelt.
Smidiga plan- och byggprocesser är av central betydelse för ett ökat bostadsbyggande. Av detta skäl har regeringen under hösten 2011 också tillsatt två utredningar med anknytning till plan- och bygglagen, den ena i syfte att få en tydligare, effektivare och mer transparent plangenomförandelagstiftning, det vill säga bestämmelserna som reglerar vägen från beslutad detaljplan till färdigt bygge. Den andra utredningen ska kartlägga och analysera effekterna av så kallade kommunala särkrav som många kommuner ställer vid byggandet.
Dessa två områden har inte tidigare utretts. Det pågår också en rad myndighetsuppdrag inom plan- och bygglagsområdet. Slutligen vill jag poängtera att det är min uppfattning att lagstiftningen på plan- och byggområdet ska ge stöd för effektiva och rättssäkra plan- och byggprocesser. Om detta innebär att ytterligare förändringar behöver göras i regelverket kommer jag att initiera detta.