Göran Hägglund (KD):
Regeringen vill utveckla och modernisera den svenska familjepolitiken. Avsikt och ambition är att stödja föräldrarna i de val de gör i sin vardag. Införandet av ett frivilligt kommunalt finansierat vårdnadsbidrag är en reform som efterfrågas av många föräldrar i Sverige i dag och kommer att bli ett alternativ för de föräldrar som önskar mer tid med sina barn.
Med ett vårdnadsbidrag kan föräldrar välja mellan att ta hand om sitt barn i hemmet eller att kombinera detta med förskoleverksamhet eller annan barnomsorgsverksamhet. På detta sätt blir det möjligt att på olika sätt kombinera vistelse i förskoleverksamhet och omsorg i hemmet med förvärvsarbete. Det är viktigt att se att barn är personer med olika behov och att det är föräldrarna som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och att se till barnets bästa.
LiseLotte Olsson ställer tre frågor till mig som alla berör vitt skilda aspekter av vårdnadsbidraget. På frågan om vårdnadsbidraget och barnkonventionen vill jag börja med att säga att vårdnadsbidraget inte på något sätt strider mot vad som stadgas i barnkonventionen.
I stället är det så att av barnkonventionen följer att staten ska respektera det ansvar och de rättigheter och skyldigheter som tillkommer föräldrar och att staten ska göra sitt bästa för att säkerställa att båda föräldrarna har ansvar för barnets uppfostran och utveckling. Barnets bästa ska för dem komma i främsta rummet. Föräldrar ska i sammanhanget få lämpligt bistånd då de fullgör sitt ansvar för barnets uppfostran.
Det är därför av stor betydelse för barnet att samhället stöttar föräldrarna i deras föräldraroll. Barnets rätt till båda sina föräldrar ligger till grund för hur samhället väljer att organisera och stimulera föräldrarna att i början av barnets liv ta hand om barnet. Det är av avgörande betydelse för barnet att båda föräldrarna erbjuds verkliga möjligheter att vara föräldralediga.
Regeringen anser att vårdnadsbidraget gör det möjligt för föräldrar att tillbringa mer tid med sina små barn, vilket också innebär ökade möjligheter för föräldrar till små barn att ta större hänsyn till barnets behov. Det är en betydelsefull fråga i vilken omfattning barn får vårdas av sina föräldrar under sina första levnadsår. Vårdnadsbidraget gör det möjligt för små barn att få god omsorg av sina föräldrar och i en omfattning föräldrarna själva önskar.
Regeringen bedömer att detta sammantaget får positiva konsekvenser för barn. På interpellantens fråga om vårdnadsbidraget och de av riksdagen uppsatta målen för jämställdhet vill jag betona att vårdnadsbidraget inte står i strid med dessa. I detta sammanhang är det också viktigt att understryka att vårdnadsbidraget inte är en reform med fokus på jämställdhet utan med fokus på att stärka barnperspektivet.
Regeringen vill utforma en politik som gör det möjligt för både kvinnor och män att kombinera familjeliv med arbetsliv. Förutsättningarna för både kvinnor och män att ta ett aktivt och jämlikt ansvar för föräldraskapet bör förbättras, med utgångspunkt i familjernas självbestämmande. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv.
Vårdnadsbidrag ger män och kvinnor lika rätt att utnyttja bidraget. Det är svårt att förutse hur många kommuner som kommer att välja att införa vårdnadsbidrag och hur det kommer att utformas i den enskilda kommunen. Även förhållanden som att vårdnadsbidraget kan kombineras med fullt förvärvsarbete likaväl som det kan användas för att minska arbetstiden för den ena eller båda vårdnadshavarna gör att det kan vara svårt att förutse omfattningen och konsekvenserna av förslaget.
Regeringen avser att följa utvecklingen ur både ett barn- och ett jämställdhetsperspektiv. På frågan om innehållet i propositionen avser regeringen att återkomma till riksdagen i vår med en proposition om vårdnadsbidrag. Självklart kommer denna att innehålla avsnitt som behandlar konsekvensanalyser.