Märta Stenevi (MP):
Det är väldigt allvarligt att antalet barn som berörs av vräkningar har ökat under det första halvåret av 2021, detta efter en positiv utveckling under många år där vi har kunnat minska antalet barn som utsätts för vräkningar. Vi ser ett trendbrott under det här året, och det är väldigt allvarligt. Regeringen följer den här utvecklingen väldigt noga.
Vi kallade utan några som helst dröjsmål bostadsmarknadens parter till samtal så fort uppgifterna från Kronofogden publicerades. När det har gått så långt som till att en vräkning ska genomföras är väldigt mycket av skadan redan skedd. Hushållets rätt att bo kvar i den aktuella bostaden har upphört. Att skjuta flytten på framtiden är inte en hållbar lösning i första hand, utan samhället måste komma med insatser innan man är framme vid en vräkning.
Det absolut viktigaste vi kan göra för att förhindra att någon blir vräkt är att se till att personen redan från början kan betala sin hyra och att personen får det stöd från kommunen och socialtjänsten som behövs. Att se till att fler har ett jobb att gå till och att skapa starka trygghetssystem för dem som förlorar sin försörjning är grundläggande delar i det arbetet. Inte minst kommunerna behöver agera snabbt och tydligt när en barnfamilj riskerar att bli uppsagd från sin bostad.
Länsstyrelserna stöttar på regeringens uppdrag kommunerna i att arbeta vräkningsförebyggande, och Kronofogden har också som en del i Kunskapslyftet för barnets rättigheter uppdaterat sina arbetssätt. Det är mycket arbete som kvarstår för att motverka att barn riskerar otrygga uppväxtförhållanden och hemlöshet.
Förutom de 300 miljoner kronor som satsas på skyddat boende för våldsutsatta barn och vuxna satsar regeringen också 40 miljoner kronor på en nationell hemlöshetsstrategi, och vi fortsätter att bygga allt fler bostäder med hjälp av investeringsstödet. Men med anledning av den ekonomiska situation som har uppstått på grund av utbrottet av coronaviruset har också många hushåll fått eller riskerar att få kraftigt sänkta disponibla inkomster.
Bostadsbidraget är inkomstprövat och därmed en träffsäker förmån för att nå hushåll med svag ekonomi. Det är en lämplig förmån för att ge ekonomiskt utsatta barnhushåll extra resurser. Vi vet att boendekostnaden är den enskilt största utgiftsposten för många hushåll. För att minska risken för att barnfamiljer inte ska kunna betala sina boendekostnader är det lämpligt att under begränsad tid förstärka bostadsbidraget till barnfamiljer med ett tilläggsbidrag.
Ett förstärkt bostadsbidrag kan också vara ett stöd för de hushåll med barn som inte tidigare har haft bostadsbidrag men som med anledning av virusutbrottet har fått en stor försämring av sina disponibla inkomster och därför ansöker om och beviljas bostadsbidrag. Tilläggsbidraget till barnfamiljer är ett stöd av extraordinär karaktär. Men det finns många regler kopplade till stödet, bland annat att det bör användas restriktivt under en begränsad tidsperiod.
Pandemin har sannerligen varit extraordinär, och jag är därför glad att vi införde det. Regeringens bedömning var inledningsvis att det skulle finnas ett behov av det tillfälliga tilläggsuppdraget under perioden juli-december 2020. Regeringen har också löpande följt utvecklingen för berörda hushåll och i vilken utsträckning olika insatser med anledning av coronaviruset samspelar och har betydelse för hushållsekonomin.
Regeringen bedömde att det fanns ett fortsatt behov av förstärkningar för barnhushåll inom bostadsbidraget och att stödet därför skulle lämnas även under andra halvåret 2021. Jag vill dock ta tillfället i akt att säga att när vi tittar i backspegeln kan vi se att det tillfälliga bostadstillägget inte borde ha pausats, utan det borde ha legat kvar också under det halvåret.
Det gjordes en bedömning att vi skulle komma snabbare ut ur situationen än vad som faktiskt blev fallet. Nu är det positivt att vi ser allt fler i arbete igen och att allt fler får tillbaka sin ekonomi. Men skadan lever kvar.