Robert Halef (KD):
Efter andra världskrigets slut sade Europa: Aldrig mer! Låt oss aldrig upprepa första världskrigets meningslösa skyttegravskrig, Nazitysklands förintelseläger eller Stalins systematiska utrotning av oliktänkande. Detta var budskapet från de tidigare ärkefienderna i Västeuropa.
Öppenhet, frihet och samarbete skulle råda bot på främlingsfientlighet, nationalism och våld och cementera fundamenten för en varaktig europeisk fred.
I sin strävan att förhindra ytterligare blodspillan på den europeiska kontinenten lade tre framstående västeuropeiska kristdemokrater, Robert Schuman, Konrad Adenauer och Alcide de Gasperi, år 1952 grunden till den Europeiska kol- och stålgemenskapen som fyra decennier senare kom att mynna ut i Europeiska unionen.
Sedan dess har fred rått mellan kol- och stålunionens ursprungliga medlemsländer. Med tiden har samarbetet kommit att fördjupas och breddas till att inkludera fler samarbetsområden och fler medlemmar.
Ledstjärnan för samarbetet har genomgående varit att fred, säkerhet och samförstånd i Europa endast kan nås genom att kontinentens stater knyts närmare varandra genom handelsutbyte och en likartad värdegrund. Herr talman! Västra Balkan är det enda av Europas hörn som ännu inte finns representerat i unionen.
Fram till och med Kosovokrigets slut år 1999 skedde här det som aldrig skulle få ske igen, nämligen etnisk rensning och omfattande blodspillan på europeisk mark. Detta och en rad andra nationalistiskt, etniskt och religiöst motiverade krig under 1900-talets sista decennium kom kraftigt att försena ett möjligt medlemskap för före detta Jugoslaviens delrepubliker.
I och med Europeiska rådets undertecknande av det gemensamma anslutningsfördraget för Kroatien i december 2011 kan vi snart dock ha äran att välkomna det första landet från västra Balkan, nämligen Kroatien, i Europeiska unionen. Detta är en seger inte bara för Kroatien och kroaterna, utan för regionen och dess folk i stort.
Det finns, som andra har sagt, representanter i denna kammare som inte delar uppfattningen att Kroatien nu är redo för ett medlemskap i Europeiska unionen, trots att såväl Europeiska kommissionen och Europaparlamentet som Europeiska rådet, efter sex år av tuffa anslutningsförhandlingar, med all tydlighet har fastslagit att Kroatien nu har uppfyllt Köpenhamnskriterierna.
I kristider i en globaliserad värld är det mer dialog, mer samarbete och mer solidaritet vi behöver - inte mindre. På samma sätt som Sverige och andra medlemsstater utanför eurozonen nu har ett ansvar att bistå hårt drabbade människor och få Europa på fötter igen, har vi också ett intresse av att utvidga Europeiska unionen.
Ett utvidgat EU är en starkare, säkrare och mer konkurrenskraftig union. Även om Sveriges bidrag till Europeiska unionens budget för år 2013 kan komma att öka något i och med Kroatiens anslutning, är Kristdemokraterna övertygade om att denna tillfälliga merkostnad kommer att suddas ut på sikt.
Kristdemokraterna delar till fullo utrikesutskottets uppfattning att utvidgningen av EU med Kroatien och i förlängningen hela västra Balkan är för den europeiska fredens, säkerhetens, miljöns och välfärdens bästa.
Liksom kol- och stålgemenskapen kom att bli det första steget för att förhindra framtida krig mellan de tidigare ärkefienderna Frankrike och Tyskland har Europeiska unionens utvidgning på västra Balkan redan bidragit till att stabilisera och demokratisera regionen, och knutit tidigare länder i konflikt närmare varandra.
Som utrikesutskottet påpekar kan Europeiska unionens utvidgning i regionen också bidra till att uppmuntra andra stater i närheten, österut och i Medelhavsområdet, att genomföra de politiska, ekonomiska och sociala reformer som krävs för ett fördjupat samarbete med Europeiska unionen.
På så vis blir fredstanken, de mänskliga fri- och rättigheternas okränkbarhet och den sociala marknadsekonomins fördelar värden som utgör det europeiska samarbetets stomme. Det blir i sig ett incitament att närma sig Europeiska unionen. Herr talman! För oss kristdemokrater står det klart att Kroatien uppfyller samtliga kriterier för EU-medlemskap.
Likt utrikesutskottet vill vi dock understryka vikten av att Kroatien aktivt verkar för att samtliga kriterier är uppfyllda vid det tilltänkta inträdet den 1 juli nästa år. Kroatien måste rätta till de brister inom rättsväsendet samt gällande grundläggande fri- och rättigheter, säkerhet, rättvisa och konkurrenspolitik som kommissionen understrukit.
I synnerhet måste Kroatien hörsamma Europarådets och OSSE:s kritik gällande bristfällig mediefrihet. Herr talman! Å Kristdemokraternas vägnar önskar jag yrka bifall till vad som anförs i utrikesutskottets betänkande. Med detta sagt vill jag passa på att välkomna Kroatien in i den Europeiska unionen!