Maria Ferm (MP):
I mitt inledande anförande lyfte jag särskilt fram vilka möjligheter som finns i ett Sverige som växer och både tar till vara och bejakar utvecklingsmöjligheterna med migrationen. Jag lyfte också fram hur de som kom till Sverige under Balkankriget har etablerat sig väl här. Samtidigt finns stora utmaningar.
Även om andelen högutbildade är lika stor bland utrikes och inrikes födda saknar hälften av dem som kommit till Sverige de senaste åren gymnasieutbildning. Det är väsentligt färre än hos resten av befolkningen. 10 procent av de utrikes födda har bara en förgymnasial utbildning som är kortare än nio år. För personer födda i Sverige är denna andel knappt 1 procent.
Samtidigt är andelen så kallade lågkvalificerade arbeten, jobb som man kan få med kort eller ingen utbildning, liten i Sverige jämfört med andra länder. Det är viktigt med offensiva åtgärder som är särskilt riktade till denna grupp och som vidtas relativt snart, precis som statsministern tog upp. Enligt siffror från LO är 90 procent av dem som kom som asylsökande till Sverige förra året under 40 år.
Det är i stor utsträckning människor som har ett långt arbetsliv framför sig, som kommer att kunna lära sig svenska, som det lönar sig att utbilda och som med rätt insatser kommer att kunna vara en ren pluspost för Sverige inom några år.
Tidigare har permanent uppehållstillstånd garanterat en långsiktig etableringsprocess, där människor haft möjlighet att komplettera det som saknats i deras utbildning för att kunna arbeta inom sitt yrke i Sverige eller för att alls bli anställbar på den svenska arbetsmarknaden.
Nu införs tillfälliga uppehållstillstånd, men inte för att regeringen sett det som eftersträvansvärt, utan för att hantera en ohållbar situation som har att göra med att EU som helhet i höstas svek sitt ansvar för människor på flykt. De tillfälliga uppehållstillstånd som nu införs under en begränsad tid riskerar dock, vilket till exempel Saco påtalat, att få högutbildade att ta arbeten som de är överkvalificerade för i syfte att få permanent uppehållstillstånd.
Det ger dem sämre chanser att på sikt arbeta inom det yrke som de är utbildade till. På detta sätt berövas också samhället den kvalificerade arbetskraft som de annars skulle tillföra. Dessutom tränger det undan människor med lägre utbildning från chanserna att arbeta med sådant som de skulle kunna arbeta med. Inte minst därför är det viktigt att höja kapaciteten i mottagandet och förbättra etableringen.
Så kan vi få ett samhälleligt stöd för att påskynda återgången till en mer human migrationspolitik. Sverige växer, och det som förenar oss är byggandet av vår gemensamma framtid snarare än gemensam historia, etnicitet eller religion. Vi behöver fortsätta på den inslagna vägen och skapa vägar in på arbetsmarknaden för fler.
Regeringens arbete med snabbspår för den som tidigare arbetat som kock, lärare, sjuksköterska eller farmaceut är ett tydligt exempel på hur vi kan underlätta genom att skapa kontaktytor i arbetslivet som stärker den enskilde och täcker behov hos arbetsgivarna där det finns brist på arbetskraft. Avslutningsvis vill jag säga att jag ändå ser hoppfullt på framtiden. Sveriges arbetsmarknad går mycket bra, Sveriges ekonomi likaså.
Att många människor har kommit hit på kort tid är en utmaning, men också en möjlighet. Det är en möjlighet att få de extra händer i vården som vi vet att vi behöver så mycket, att bygga hus och tågspår i en utsträckning vi knappt sett i modern tid och att pusha de tekniska framstegen och forskningen ännu längre framåt och göra Sverige till ett ännu bättre land för fler.