KBLab/rixvox huggingface dataset:
Otto von Arnold (KD):
Jag håller helt och hållet med om att det är beklagligt att Bodström inte är närvarande. Han är ju trots allt pappa till mycket av detta. Det hade varit intressant att höra hans bevekelsegrunder för att han nu inte vill gå vidare. Vi har ett antal principer i vår allians som vi vill följa. Vi har satt upp dem och accepterat dem.
Vi går vidare med dem. Jag tror att det är viktigt att vi ser till medborgarnas behov. Vi behöver också ha en yttre organisation. Det måste finnas en samordning med de övriga rättsliga myndigheterna, och den inre organisationen måste ha en viss storlek.
Effekten av det hela är positiv på många ställen. Givetvis är det lätt att det blir lokalpolitik. Det ser vi också. Samma argument finns hos oppositionen. Det viktiga är vi får en långsiktigt hållbar tingsrättsorganisation. Jag tror att det är A och O här.
Otto von Arnold (KD):
Beatrice Ask sitter inte i riksdagen vad jag vet. Hon är minister. Det är kanske en viss skillnad. Vi har ett antal principer för den här nedläggningen.
Vi såg att det under den socialdemokratiska tiden var lite hipp som happ med detta, och man hade ingen klar linje i den ledning som fanns. Därför vill jag återigen säga att vi menar att vi har en klar linje och en klar målsättning. Vi har en långsiktighet i det hela, och det är det som är det viktiga.
Otto von Arnold (KD):
Det blir mycket diskussion om tullens göra och inte göra. Jag tänkte diskutera lite grann utifrån det regleringsbrev som man har. Vi har en konstitution som reglerar myndigheternas ansvar och så vidare.
Som ledamot i justitieutskottet har jag kanske en lite annan infallsvinkel på det hela. Men vi ska inte glömma bort att tullen har två syften. Tullen ska hantera gods som kommer in i landet, belägga det med moms, tull och så vidare och kontrollera det. Sedan har tullen den brottsbekämpande uppgiften. Detta är en synnerligen viktig del som regeringen och riksdagen är väldigt överens om att man ska satsa på.
Att bekämpa den grova och organiserade brottsligheten är en synnerligen viktig del, och här ingår tullen som en viktig del. Regeringen och riksdagen har tillfört medel till detta, och det har även kommit tullen till del.
Egentligen handlar denna debatt mycket om en intern utredning som tullen själv har lagt fram. Den är relativt okänd för riksdagen och troligtvis också för regeringen. Den får ganska konstiga konsekvenser, vilket framkommer av denna debatt på ett tydligt sätt.
Man ska dra ned den brottsbekämpande styrkan med 300 personer, och man ska ersätta den med ny teknik. Det är vad man har tänkt sig. Jag tycker faktiskt att man kan sätta lite frågetecken kring båda dessa saker. Speciellt för Skåne som jag kommer från - Trelleborg är min hemkommun - kan detta få avsevärda problem.
I hela Skåne sker, precis som Morgan Johansson säger, det stora inflödet av narkotika, människohandel och införsel av vapen till landet. Har vi en mobil styrka riskerar vi att de kriminella vet precis var tullen är, och då ökar införseln.
I Skåne finns ett väldigt nära samarbete mellan tullen och länskriminalspaningen som fungerar på ett alldeles ypperligt sätt i dag. Det har till syfte att stoppa denna införsel vid gränsen. Om vi får in detta blir det omedelbart problem. I dag ställer sig många frågan varför denna utredning har kommit fram.
I till exempel Trelleborgs kommun har 16 000 personer protesterat mot nedläggningen av tullen. Detta engagerar alltså väldigt brett och vitt över hela landet. Jag är lite förvånad över den utredning som tullen har tagit fram. Jag vill uppmana ministern att påpeka tullens brottsbekämpande syfte.
Det är väldigt starkt, och det verkar som om det behöver påpekas. Sedan kan man föra en diskussion om tullens hemvist. Ska den verkligen ligga under Finansdepartementet? Borde inte en del ligga under Justitiedepartementet? Avslutningsvis förefaller det som om tullen på ett cyniskt sätt utnyttjar ett budgettrick för att få lite löften om pengar i framtiden.
Man kanske skulle ta dem lite grann i örat.
Otto von Arnold (KD):
Jag tycker faktiskt att vi har fått ett bra förslag från finansministern. Även om det kanske satt långt inne har det i alla fall bringat klarhet i det hela. Problemet är att oppositionen, socialdemokrater med flera, försöker blanda bort korten - precis som vanligt.
Man tar lite här och lite där och blandar ihop och så blir det en kökkenmödding. Det handlar om att blanda ihop hur företag styrs med att allokera. Man vill blanda sig i och styra helt och hållet själv. Det är viktigt att målstyra verksamheterna. Det har vi kommit fram till.
Finansministern har gett besked om vilka mål som finns för verksamheten. Vi ska bekämpa brottsligheten, och det ska fungera i hela landet. Marie Nordén var inne på att servicen försämras. Då kan jag glädja dig med att regeringen kommer att föreslå regionala servicekontor. Myndigheter runt omkring i landet samlas för att öka servicen.
Morgan Johansson sade att vi drar ned på antalet poliser. Det gör vi faktiskt inte. Vi har ökat antalet till 20 000. Sedan kommer det att minskas till att ta in 700 varje år. Det har varit genomsnittet. Det blir alltså ingen minskning. Fru talman! Det här är ett bra förslag. Det är viktigt att myndigheterna får styra budgetprocessen och att vi når målen om rättssäkerhet.
Otto von Arnold (KD):
Tack så mycket, Elisebeht Markström! Det är en bra fråga. Den är välmotiverad. Det här är ju ett problem som förekommer och som bland vanliga människor ute i landet uppfattas som en komplex materia. Det är helt rätt.
Om vi tittar på hur regelverket och regelsystemet är uppbyggt ser vi att det när det gäller skadestånd är en privaträttslig lagstiftning som ligger till grund för det här. Den lagstiftningen är komplex, och den kan då bli lite kontradiktorisk när den tillämpas, speciellt när Brottsoffernämnden ska utbetala och det blir helt andra belopp.
Jag vill återigen påpeka att det här är en sak som är under utredning. Vi får se vad som kommer fram där. Att vi har avstyrkt detta ska man inte ta som en negation, utan det är bara ett vänta-och-se-beslut. Jag anser nog att det här är en sak där vi får se framtiden an med tillförsikt.
Otto von Arnold (KD):
När det gäller den första frågan får vi avvakta denna utredning och hoppas att den då är i linje med det som har uttryckts i kammaren i dag från vår sida, att det kommer att ske en översyn. Jag förstår att Elisebeht Markström är ivrig på att få reda på det här, men man får ge sig lite till tåls.
Men så fort jag vet någonting ska jag kunna överlämna någonting i ärendet. Den andra frågan gällde den här brottsofferjouren i Stockholm. Det är fortfarande ett lokalt beslut. Det är inte regeringen som fattar beslut om nedläggning av det här.
Rent principiellt vill jag säga att det finns ett väldigt stöd för att stödja HBT-personer från den här regeringens sida. Det måste finnas andra anledningar till att den i så fall skulle läggas ned. Det kan jag inte gå in på.
Det är samma sak där; jag tror att det är viktigt att sprida den här verksamheten och kunskapen.
Otto von Arnold (KD):
Visst är det många bra motioner, och det är väldigt viktigt att vi gemensamt arbetar för att hjälpa brottsoffer. Det kan jag helt hålla med om. Det här med nedläggningen av HBT-brottsofferjouren har vi som sagt debatterat en gång tidigare. Vad jag kan se finns det en hemsida, och jag håller på att undersöka det hela.
Det ligger absolut inte inom den nuvarande regeringens linje att lägga ned detta. Jag skulle vilja säga att det här säkert är en finansiell lapsus som har inträffat. Det har kommit ut något illasinnat rykte som jag tycker att man nog ska vara lite försiktig med att sprida. Jag tror att det finns en god framtid för HBT-jouren. När det gäller vittnesstöd är det alltid problem att nå unga.
Om man tittar lite grann på vad som finns på nätet ser man att det finns en brottsofferjour och en portal, men det hjälper inte alla. Jag tror inte att alla tittar på den tyvärr. Risken att någon hamnar vid sidan av finns och det är mycket olyckligt, precis som i det fall som Margareta Persson nämnde. Men det är viktigt att det här sprider sig i skolorna.
Jag vet att många brottsofferjourer går ut på skolorna och berättar om sin verksamhet. Som sagt var har vi hållit på tillsammans med den här verksamheten, både er regering och nu den här regeringen som har satt extra fart på det här. Jag ser med tillförsikt fram emot att det bara kan bli bättre.
Otto von Arnold (KD):
När det gäller nämndemännens ersättning har den som sagt var varit i kraft i drygt två år. Som vi ser det är det viktigt att följa upp detta. Det görs successivt särskilt inom Domstolsverket. Som med alla sådana här saker och alla reformer ligger det alliansregeringen varmt om hjärtat att följa upp detta.
Så vi kan nog säga att det kommer att ske en uppföljning. Sedan återstår att se vad det får för effekter.
Otto von Arnold (KD):
Mehmet Kaplan har alltid intressanta frågor, och vi hamnar oftast i de här diskussionerna som är lite svårlösta, skulle jag vilja påstå, för den svenska lagstiftningen refererar och härleder till en europeisk lagstiftning som kommer från en lagstiftning från FN.
Det gör att det finns ett antal internationella konventioner som styr lagstiftningen, och att ändra det är inte helt enkelt. Hypotetiskt skulle man kunna tänka sig att Sverige tar ett eget initiativ och säger: Vi gör si eller så. Men det skulle bryta mot alla konventioner, tyvärr.
Som jag nämnde i mitt anförande finns det två dimensioner i det hela. De utsatta som brottsoffer är den ena. Där har vi möjlighet i Sverige att hantera det brottsoffervägen. När det så gäller ändringar i internationella konventioner har både den föregående regeringen och den nuvarande gjort väldigt mycket för att få ändringar till stånd.
Det här rättsmaskineriet är tyvärr inte, som jag nämnde, det snabbaste. Det är mycket olyckligt att människor hamnat där som sedan, visar det sig, har blivit frikända. Jag håller fullkomligt med Mehmet Kaplan om att det inte finns något system som är tillräckligt rättssäkert. Det har vi också konstaterat.
Den svenska regeringen arbetar tillsammans med ett antal länder på att åtminstone inom Europa kunna hantera detta. Vi får se med tillförsikt an på det.
Otto von Arnold (KD):
Vad Mehmet Kaplan säger är att vårt rättssystem inte fungerar när det gäller terroristdömda som hamnar inom Säkerhetspolisens hägn och att vi har en kanske dubiös process. På det måste jag svara att det har vi definitivt inte. Däremot kan det utifrån sett synas vara så. Det finns nödvändiga sekretessbestämmelser för den typen av brott.
Det finns lagstöd i internationella konventioner för varför man skickar någon till ett annat land och varför man inte dömer dem i Sverige. Det kan vara personer misstänkta i ett annat land som har begärts utlämnade, etcetera. Här finns alltså ganska klara bestämmelser. Däremot kan man säga att vi ur integritetssynpunkt måste se över hur detta kan drabba de oskyldiga.
Här finns en hel del integritetstänkande på gång, och vi har också en utredning på gång om den personliga integriteten. Man måste skilja på olika saker. Vi har integriteten och internationella konventioner. De går kanske inte alltid hand i hand.
Sverige är ett land som ligger långt framme när det gäller integritetsskydd, men något annat land - ingen nämnd, ingen glömd - kanske har en helt annan uppfattning. Men Sverige ligger långt framme, vi har en stabil lagstiftning, men den går kanske inte hand i hand med många andra länders, tyvärr.
Otto von Arnold (KD):
Jag tycker att det är glädjande att det går framåt. Det har ändå gått 30 år. Det här är ett väldigt tragiskt fall, och det är alltså 30 000 personer som har försvunnit. Tyvärr är det här sådant som händer inte bara i Argentina utan även i andra mer eller mindre totalitära stater runt omkring oss.
Nu är vi medlem i Europeiska unionen, och Lissabonfördraget, med de fördelar som det för med sig på rättsområdet, kommer förhoppningsvis att kunna stärka det europeiska handlingsområdet.
Borde vi då inte inom EU genom stöd av folkrätt och internationella konventioner försöka få en snabbare hantering? Vi får troligtvis en större tyngd genom att agera gemensamt. Vi har ju Frankrike, Spanien och Italien med oss.
Otto von Arnold (KD):
Tack för svaret, minister Carlgren. Det var i mångt och mycket ett bra svar. Att vi har problem med våra vattendrag är väl känt. Vi har också en hög ambitionsnivå i Sverige att rätta till det. Det finns många bra exempel på hur man kan lyckas med det. Jag återkommer till det. Jag kan däremot inte låta bli att se detta ur konstitutionell aspekt.
Vi har i Sverige en maktfördelningslära där makten delas mellan en förslagsställande, en lagstiftande och en dömande församling. Det är viktigt att det genomsyrar demokratin ned i förvaltningar och ut till myndigheter att det är det system vi har. Samtidigt har vi också ett antal miljömål.
Vi har minst sju miljömål som berör vattnet. Vattenkvaliteten är viktig. Vi kanske med tiden kommer att få vattenbrist, problem med torka etcetera. Det är i dag vi måste lägga grunden för ett förnuftigt vattenhanterande. Vattnet påverkar alla former av resurser i samhället.
Det är också viktigt att man i det här sammanhanget har en väl avvägd balans mellan de olika områdena när det gäller miljöbalken, plan- och bygglagen och så vidare. Här menar jag tillsammans med mina meddebattörer i interpellationsdebatten att det finns en brist i hanteringen av vattendirektivet.
Det finns flera exempel på hur vattendelegationerna har ett väldigt teknokratiskt synsätt på de regler man lägger fram. Man tittar bara på det ur vattensypunkt. Med den lagstiftning som finns och den tidsplan som ligger kan det vara förståeligt.
Det visar också på bristen i den demokratiska beslutsprocessen att man inte riktigt tittar på frågan, utan man måste vidga perspektiven. Jag kan nog förstå att en myndighetsperson har sitt perspektiv som expert. Men han måste även se det ur ett större perspektiv.
Han får inte riskera att bli både lagstiftande och dömande, vilken är en uppenbar risk i de här fallen. Herr minister! Jag skulle vilja vädja om att man tittar över tillämpningsreglerna och kanske återför det till regionen för att just få balansen i beslutsfattandet.
Det finns många organisationer och enskilda personer som är synnerligen oroade för vilka konsekvenser det kan få, för att inte tala om de ekonomiska konsekvenserna.
Otto von Arnold (KD):
Jag tolkar ministern positivt när han säger att det kommer att finnas möjlighet till domstolsprövning. Det är viktigt att man inför det här på alla nivåer. När det gäller tillämpningen i dag riskerar vi att få en tjänstemannabyråkrati kring detta. Det är uppenbart.
Det finns tyvärr flera exempel på det, inte minst i mitt hemlän, även när det gäller vatten. Länsstyrelsen tar fram ett direktiv, och man förhandlar inte med de berörda. Detta är en metod som skapar irritation, och vi får en onödig konflikt.
Det är lätt att stå och gnälla på en minister; det är en favorit åtminstone hos oppositionen. Men vi ska försöka vara lite positiva i alliansen. Det finns faktiskt exempel på hur man kan hantera vatten på ett gemensamt och positivt sätt. Jag refererar till något som heter Tullstorpsåprojektet som ligger i Trelleborgs kommun.
Där bygger man underifrån genom att markägare, vattenägare, kommunen, fiskeintressen etcetera samarbetar kring detta. Man bygger över 50 små dammar på en sträcka över fyra mil.
Tanken är helt och hållet att genom frivilligt arbete göra det här tillsammans och få stöd från staten och möjlighet att rena vatten på ett sätt som väl kommer att överträffa vad länsstyrelserna kommer att göra. Det här är något man ska titta på lite mer och uppmuntra.
Otto von Arnold (KD):
Associationsrätten är, som Jan Ertsborn påpekade, inte något ämne som är väl debatterat. Däremot är associationsrätten en synnerligen viktig del av det privata samhället - hur vi organiserar oss och hur vi människor samarbetar.
Det gäller alltifrån att starta daghem för barn i kvarteret och att göra gemensamma inköp till att hjälpa andra människor att bygga en bilfabrik. De olika associationsrättsliga formerna har olika syften, och politiken ska ge ett ramverk för dem. Det finns ett antal viktiga principer lite grann beroende på vilken typ av associationsrätt man väljer. Äganderätten är en väsentlig bit. Vi har en transparens.
Vi har statens insyn i vissa bitar. Det är också fråga om risktagande och så vidare. Dessa bitar är viktiga. Det är beklagligt att oppositionen inte har mer att komma med här. Vi har mycket bra förslag om detta. Den bit som har debatterats här och som också jag skulle vilja lyfta fram är kvoteringen i bolagsstyrelserna.
Det blir lätt en teknisk diskussion. Vi har inte hört så mycket om det moraliska i att låta staten ingripa i äganderätten. Med den kraft som vi politiker har borde vi egentligen se till att vi får en bättre könsfördelning i de statliga styrelserna och bolagen. Äganderätten urgröps om den privata ägaren inte får bestämma vem som ska sitta i bolagets styrelse.
Den oundvikliga följden av oppositionens förslag om tvingande könskvotering till bolagsstyrelser blir dessutom att kvinnor inte kan vara säkra på att de rekryteras på grund av sin kompetens. Vi är ett kunskapssamhälle. Därför är det kompetensen som är det viktiga. Det blir inte någon vinst för kvinnorna. Man vet inte vad denna osäkerhet kan ge.
Givetvis kan man inte bortse från att denna snedrekrytering finns. Det är vi politiker som ska jobba på att få en jämställdhet i både statliga och kommunala bolag där vi vet att vi har möjlighet att påverka. Här kan vi vara föredömen.
Det behövs uppmuntrande utbildning och kompetensprojekt, som vi vet förekommer. Det handlar om styrelseskolor och om den svenska koden för bolagsstyrelser i stora bolag, där man ska ha en jämn könsfördelning.
Samtidigt satsar man också över 100 miljoner på kvinnligt företagande. Herr talman! Det som föreslås från oppositionens sida är en stor inskränkning i äganderätten där de enskilda näringsidkarna har att förvalta och ta ansvar för sin egendom.
Samtidigt kan det vara ett problem för de fackliga representanterna, där kompetensen också är avgörande. Herr talman! Med dessa ord yrkar jag avslag på reservationerna och bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Otto von Arnold (KD):
Det är positivt att notera att det finns ett antal lagförslag under bearbetning i Regeringskansliet under 2011 och 2012 som kommer att besvara många av de motioner som behandlas i betänkandet, dock inte Jan Lindholms fråga.
Trots att oppositionen har dragit ned mycket på Regeringskansliets resurser finns där en ambition att ständigt förbättra för medborgarna. När nu detta är sagt tänker jag gå in lite närmare på ett par av motionerna. Vi ser att utsökningsrätten som en del av insolvensrätten är under bearbetning. Vi har pratat insolvensrätt tidigare i dag.
När det gäller kronofogdens försäljning av utmätt fast egendom är det i undantagsfall så att den säljs under hand, i annat fall säljs den på offentlig auktion. Här finns problem då man inte kan nå en tillräckligt stor marknad för att få en korrekt marknadsprissättning. Därför är det positivt att Regeringskansliet ser över den lagstiftningen.
Förhoppningsvis kan vi få lite modernare säljmetoder även i fråga om utsökningsrätten. Det andra som jag vill lyfta fram berör löneutmätning gällande föräldrar som har delad vårdnad och den ene är bidragsskyldig.
Det har varit problem vid löneutmätning för dessa att ha råd att umgås med sitt barn. Här ser Regeringskansliet på möjligheten att öka levnadsutrymmet för den förälder som inte har barnet boende hos sig. Det ser vi positivt på.
En stor fråga som berör en hel del gäller de bilmålvakter som har funnits. En person har fått stå som ägare för någon annans bil och kanske inte betalat vare sig parkeringsavgifter eller fordonsrelaterade skatter och avgifter.
Det finns exempel där man har haft flera miljoner i obetalda böter utan att Kronofogdemyndigheten har kunnat göra någonting åt det. Det som är intressant här är att nu kan kronofogden lösa in egendomen som pant för böterna. Det kommer att bli ett relativt kort tidsförlopp för att det ska kunna verkställas.
Vi ser fram emot att få bort det här ofoget i samhället. Slutligen en viktig fråga som jag uppmanar Regeringskansliet att följa gäller information vid försäkringsfall.
Det finns i dag risk att en försäkringstagare eller dennes dödsbo när det gäller livförsäkring går miste om ersättningen som man har inbetalt till försäkringsbolaget under flera år. Det finns ingen absolut informationsplikt för försäkringsbolaget, trots att vi har alldeles ypperliga datasystem och så vidare.
Det borde vara ganska enkelt. Jag anser att det är viktigt för Regeringskansliet att noga följa den nya försäkringsavtalslagens utveckling. Med dessa ord tillstyrker jag förslaget i betänkandet och yrkar avslag på samtliga motioner.
Otto von Arnold (KD):
Tack för en intressant fråga! Då kan man fråga sig: Hur många då? Hur många ska man kunna ha? Vi måste ändå se att det är fråga om ansvar för barnets bästa. Där har lagstiftningen krav på vårdnadshavaren.
Om man har två vårdnadshavare och den ena inte fungerar kan den förlora sin vårdnad. Fungerar inte den andra kan den också förlora sin vårdnad. Då kan man tillsätta någon annan. Sedan finns det umgängesregler också. Man kan tillåta andra att ha umgänge med barnet.
Egentligen vill jag nog säga att det är utifrån ansvaret för barnet. Vi vet ju hur det är när man lägger ut ansvaret på många. Det är ingen som tar det. Därför är det viktigt att specificera vilka som har ansvaret.
Otto von Arnold (KD):
Det där är Marianne Bergs helt egen tolkning och också lite provocerande, om jag får säga det. Det finns väl anledning till det. Låt mig säga att detta är under utredning hos regeringen. Man tittar över situationen. Kan man hitta en form för det - à la bonne heure!
Man får dock inte, som jag sade i mitt anförande, bortse från att det är barnets bästa som gäller. Det är, återigen, ansvarsfördelningen mellan de olika vårdnadshavarna som är viktig.
Otto von Arnold (KD):
Ärade deltagare och åhörare! Vi har i dag att diskutera plan- och byggfrågor, ett stort och viktigt område där vi kan se två klara skiljelinjer.
Den ena är oppositionen, som vill detaljstyra kommunerna och ibland köra över medborgarna och bortse från äganderätten, även när det gäller det kommunala planmonopolet. Det har vi hört här ett antal gånger. Det är i och för sig inga nyheter, men det tål att nogsamt påpekas.
I den nya plan- och bygglagen har vi infört ett antal nya friheter och möjligheter för enskilda att bestämma och styra över sin närmiljö. Det är en lagstiftning som ska förenkla och föra det närmare medborgarna. Samtidigt är det viktigt att rättsprocessen är säker.
Genom de nya mark- och miljödomstolarna - en proposition antogs som lag förra året - kommer vi också att få ett rättssäkrare system. Tidigare kunde samma fall hanteras på fem olika sätt, hos kommunen, länsstyrelsen och olika förvaltningsdomstolar, som kunde komma till olika slutsatser.
I dag har vi ett system där det är betydligt mer enhetligt och där man är tvungen att sammanföra tidigare olika mål till ett ställe. Det är en klar förbättring när det gäller rättssäkerheten i plan- och byggfrågor.
En viktig fråga är också att vi inför en översiktsplan där människor snabbt kan få insyn och påverka sin närmiljö. Vi har diskuterat cykelfrågor, grönområden och anläggning av externa handelscentrum.
Denna översiktsplan blir ett betydligt mer effektivt instrument, dock utan beslutanderätt. Det är ett sätt att sprida informationen, att det tidigt kan komma till medborgarnas kännedom hur planeringen ser ut.
Det är också viktigt att samordna inom regionen, inte bara med infrastruktur utan också när det gäller anläggande av stora köpcentrum, hur det påverkar en hel region.
Det är viktigt att man tidigt kan komma in och planera detta, och det är någonting som den nya plan- och bygglagen ger möjlighet till. Jag vill påpeka att vi kan hitta svar på många av motionerna i Boverkets pågående utredningsarbete.
Fru talman! Detta var en ytterligt kort sammanfattning av vad som har sagts tidigare. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner.