KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ylva Johansson (S):
Det är en jätteviktig fråga som Christian Holm Barenfeld tar upp. Vi måste riva hinder och göra det enklare att jobba i den gemensamma arbetsmarknad som vi har Norden. När vi jämför oss med andra länder kan vi se att det finns mycket att vara stolta över. I 60 år har vi haft en gemensam arbetsmarknad i Norden, och det har tjänat oss väl. Men det är otroligt irriterande med de hinder och svårigheter som fortfarande finns. Jag reser till nordiska arbetsmarknadsministerrådet i Oslo i nästa vecka för att tala med mina kollegor.
Under det svenska ordförandeskapet som börjar den 1 januari kommer de här frågorna att vara prioriterade.
Ylva Johansson (S):
Det gläder mig att Désirée Pethrus vill vara med regeringen när det gäller att skydda arbetstagarnas villkor och se till att vi får förbättrad uppåtgående konvergens när det gäller villkoren, inte minst på arbetsmarknaden, för Europas löntagare. Jag kan försäkra Désirée Pethrus om att vi inte förordar att man ska ha en ökad överstatlighet.
Bland annat därför är jag glad att vi i förhandlingarna kring den sociala pelaren lyckades säkerställa att den inte ska innebära en överflyttning eller några nya befogenheter på EU-nivå. Désirée Pethrus ställer frågan om att EU-kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker har sagt att han vill se en europeisk arbetsmarknadsmyndighet. Något sådant förslag finns ännu inte men är aviserat att komma strax före sommaren. Då får vi ta ställning till det förslaget.
Vi vill inte ha en ny myndighet som lägger sig i svensk arbetsmarknad, men vi vill gärna stärka förutsättningarna för sund konkurrens så att vi inte använder gränsöverskridande verksamhet för att snedvrida konkurrensen eller utnyttja arbetstagare.
Ylva Johansson (S):
Vi har ett gott nordiskt samarbete, och jag är säker på att vi kommer att fortsätta ha det också i framtiden, även mellan Sverige och Danmark. I Sverige är vi ledsna över att vi inte lyckades vinna kampen om EMA. Danskarna är också ledsna över att de inte vann. Jag förstår att det finns en besvikelse. Vi är besvikna, och de är besvikna. Det verkar som att Sveriges röster inte var avgörande. Danmark hade förmodligen inte tagit hem det ändå.
Jag är säker på att Sverige och Danmark kommer att kunna fortsätta ha ett bra samarbete. Men båda länderna är ledsna över att vi inte lyckades.
Ylva Johansson (S):
Det ska vara enkelt att starta företag och vara företagare. Men vi ska inte ha falska egenföretagare eller ofrivilliga egenföretagare. De problem som Ann-Christin Ahlberg tar upp är reella, och regeringen tar dem på mycket stort allvar. Alldeles nyligen har regeringen tillsatt en särskild utredning för att se över F-skattmöjligheten.
I direktiven framgår tydligt att man bland annat ska se över frågan om falska och ofrivilliga egenföretagare som i stället borde ha varit anställda.
Ylva Johansson (S):
Svaret på frågan är nej. Det blir inte lättare att matcha utan en arbetsförmedling. Tvärtom behöver vi göra stora förändringar av Arbetsförmedlingen, och det är det vi arbetar med. Matchningsfrågan är helt central. Precis som Jessika Roswall säger har matchningen försämrats på den svenska arbetsmarknaden. Jag ser mycket allvarligt på det. Arbetsförmedlingens egen analys har varit att det är fråga om den ändrade sammansättningen. I dag bedöms 75-80 procent av de inskrivna höra till grupper som står mycket långt från arbetsmarknaden.
Nyligen kom Riksrevisionen med en intressant rapport, som Jessika Roswall hänvisar till. Man gör en annan analys och använder en annan analysmetod än den som Arbetsförmedlingen använder, och man har kommit fram till en annan slutsats. Det är ett nyare sätt att analysera på som Riksrevisionen har använt, och man uppmanar Arbetsförmedlingen att ta till sig den metoden för att kunna förklara och förbättra matchningen. Det måste Arbetsförmedlingen göra.
Ylva Johansson (S):
Det här är en oerhört viktig fråga, och en minut är kort tid att svara på. Först kan vi konstatera att antalet sjukskrivningar är högre i kvinnodominerade sektorer - för både män och kvinnor som jobbar i de sektorerna. Det ska vi ha klart för oss. Det är alltså verksamheten i sig som behöver förändras. Regeringen gör storsatsningar på resurser till arbetsmiljöarbete och arbetsmiljöforskning och inrättar en ny myndighet när det gäller arbetsmiljöarbetet och kunskapen kring detta.
Vi har en ny föreskrift som gäller organisatoriskt och socialt arbete, hur man organiserar arbete, som har stor betydelse. Regeringen gör också insatser när det gäller att säkerställa tryggare anställningar. Vi har en utredning som bland annat tittar på så kallade sms-anställningar, kontrakt där man har för få timmar i förhållande till vad man arbetar med, hyvling och sådant som kvinnor drabbas av mer än män.
När det gäller arbetet mot sexuella trakasserier och kränkningar kommer Åsa Regnér och jag inom kort att träffa arbetsmarknadens parter för att diskutera hur vi gemensamt kan stärka det arbetet ute på arbetsplatserna.
Ylva Johansson (S):
Situationen i Göteborgs hamn är mycket allvarlig, inte bara för Göteborg utan för miljön, för svenskt näringsliv runt om i Sverige och för svensk konkurrenskraft. Det är oerhört allvarligt att man har tappat mycket gods och att många företag i dag känner sig osäkra inför att använda hamnen och i stället väljer andra transportvägar. Just nu pågår ingen konflikt i hamnen. Just nu fungerar verksamheten. Men man känner sig inte trygg i och med att konflikten när som helst kan blossa upp igen.
Ylva Johansson (S):
Den grundläggande frågan som Helena Bouveng tar upp, nämligen tillgången på rätt personal i svensk sjukvård, är mycket viktig. Där har vi betydande brister. Det har bland annat att göra med frågan om arbetsmiljön inom vården som togs upp här tidigare. Många väljer tyvärr att lämna yrket eller inte jobba heltid, eller också blir de sjuka av arbetsvillkoren. Vi behöver också göra särskilda insatser för att fler ska välja att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor.
Herr talman! Självklart har skattesystemets utformning också betydelse för incitamenten på arbetsmarknaden, men jag gör nog ändå bedömningen att det inte är skattesystemet som är problemet när det gäller de brister vi i dag har i svensk sjukvård och tillkortakommandena i form av att vi har för få specialistsjuksköterskor. Det handlar framför allt om villkoren under studierna - att kunna finansiera dem - och lönenivåerna, självklart.
Ylva Johansson (S):
Det är ett allvarligt problem som Christian Holm Barenfeld tar upp. Under många år har mellan 6 000 och 8 000 personer fått nej på sin asylansökan men ändå stannat i landet. Det har legat relativt stabilt under en ganska lång tid. Det är inte acceptabelt med en sådan utveckling. Människor som får nej på sin asylansökan måste också lämna landet.
Regeringen intensifierar arbetet när det gäller resurser till polisen för att kunna verkställa avvisningar av människor. Det är också något som sker. Dessutom ökar naturligtvis antalet personer som frivilligt lämnar landet. Utöver problemet med folk som avviker efter att ha fått nej på sin asylansökan finns det också människor som befinner sig i vårt land utan att någonsin ha sökt asyl och utan att ha rätt att stanna här. Även det är ett allvarligt problem.
Många utnyttjas illegalt på arbetsmarknaden. Därför föreslår vi en del åtgärder, vilket jag återkommer om i mitt nästa inlägg.
Ylva Johansson (S):
Många som befinner sig illegalt i Sverige försörjer sig också genom att arbeta illegalt och utnyttjas ofta av oseriösa arbetsgivare. Därför har regeringen satsat stort på resurser för att kunna komma åt dessa. Arbetsmiljöverket samordnar insatser tillsammans med gränspolisen, Skatteverket och andra relevanta myndigheter och gör tillslag ute på arbetsplatserna.
Vi återkommer med lagförslag när det gäller möjligheten för polisen att själv gå in på arbetsplatser för att kunna se om människor utan rätt att vara i Sverige utnyttjas.
Ylva Johansson (S):
Insatser behöver göras på de ställen och i de länder där många flyktingar finns. Ungefär 60 miljoner människor är på flykt i världen. De allra flesta har inte kommit till Europa utan finns i andra länder. Och där behöver det göras stora insatser. Det står dock inte i motsatsställning till att stå upp för asylrätten. Den här regeringen kommer alltid att stå upp för asylrätten. Jag tror att det är en mycket farlig utveckling om man börjar tumma på asylrätten.
Ylva Johansson (S):
Paula Bieler blandar ihop två saker här. Det är självklart viktigt med stora insatser på de platser där flyktingar redan finns. Men det står inte i motsättning till att stå upp för internationella konventioner som värnar asylrätten. Båda sakerna behöver göras. Självklart behövs insatser. Sverige är en stor givare, också till UNHCR som ger stöd till flyktingar på plats. Men vi kommer att värna asylrätten. Jag vill varna för en utveckling där länder inte står upp för asylrätten.
Ylva Johansson (S):
Jag hoppas att utvecklingen under den gångna hösten och det kvinnovrål som metoo-rörelsen innebär ska leda till en stor förändring av läget och verkligheten ute på arbetsplatserna.
Jag tror att det är uppenbart för de allra flesta att det är just otrygghet i anställningen eller beroendeförhållanden på arbetsplatsen som har lett till att många kvinnor inte har vågat eller tyckt sig kunna slå larm eller protestera när de har utsatts för sexuella trakasserier på sina arbetsplatser.
Av det drar jag slutsatsen att man behöver värna anställningstryggheten, inte urholka den. Om man skulle riva upp turordningsreglerna i LAS, så att arbetsgivaren själv kan välja vem som ska avskedas, innebär det att i princip alla på arbetsmarknaden får otrygga anställningar. Jag tror att det skulle få förödande konsekvenser.
Ylva Johansson (S):
Jag tror att det är många i vårt land som inte har tillräckliga kunskaper om hur den svenska modellen och arbetsrätten fungerar i praktiken. Det är arbetsgivaren som själv bestämmer om man behöver säga upp personal. Men man bestämmer inte själv vem som ska sägas upp. Och det är ett skydd för att man inte ska kunna sparka den som man tycker är misshaglig, som har ett annat ursprung eller som har en annan sexuell läggning. Man behöver förhandla om frågan, och det gör man.
Ylva Johansson (S):
Tack, Jamal El-Haj, för en mycket viktig fråga! Jobben är regeringens viktigaste fråga, och vi har haft en positiv utveckling sedan vi tillträdde med 250 000 fler människor i arbete och en sjunkande arbetslöshet. Glädjande är att antalet långtidsarbetslösa också minskar. Också bland personer som står långt från arbetsmarknaden minskar arbetslösheten, till exempel personer med funktionsnedsättning. Men mer behöver göras i detta.
Det finns absolut ingen motsättning mellan insatser för dem som är nyanlända och dem som är långtidsarbetslösa. Därför gör regeringen riktade insatser. Vi har avskaffat fas 3 och i stället gjort hela verktygslådan tillgänglig för alla de personer som är långtidsarbetslösa. Man är inte längre fast i en återvändsgränd, utan det finns möjligheter till utbildning, arbetsträning och en lång rad insatser.
Kanske särskilt viktig är utvecklingen av extratjänster där över 11 000 personer i dag, varav många långtidsarbetslösa, har fått chans till ett jobb med en egen, avtalsenlig inkomst.
Ylva Johansson (S):
Det är en prioriterad fråga. Vi ser en tydlig könsskillnad när det gäller arbetslösheten bland utrikes födda och särskilt bland nyanlända. Faktum är att högutbildade nyanlända kvinnor får jobb i mindre utsträckning än lågutbildade nyanlända män. Det är mycket allvarligt, och där gör vi riktade insatser.
En viktig sak är att vi har kunnat se att de anställningsstöd som har funnits tidigare, till exempel nystartsjobb, i stor utsträckning har gått till män medan extratjänsterna har en jämn könsfördelning.
Ylva Johansson (S):
Sfi, svenska för invandrare, är oerhört viktigt. Det är viktigt att människor så snabbt som möjligt lär sig svenska språket. Det är nyckeln in i det svenska samhället. Vi har allt att vinna på att den undervisningen är så effektiv som möjligt. Jag blir väldigt upprörd när jag tar del av uppgifterna från Kalla fakta där det visar sig att oseriösa aktörer som vunnit upphandlingar i en kommun sedan kan bedriva en helt oseriös verksamhet, i varje fall som det verkar vara enligt tv-programmet.
Man levererar inte den kvalitet som man har lovat i upphandlingarna, och det verkar finnas brister i kommunens kontroll. Självklart måste kommunen ha noggrann kontroll och säkerställa kvaliteten om den väljer att anlita privata aktörer som utförare av sfi.
Men jag vill också säga att jag vet att det finns många seriösa och mycket bra privata aktörer som gör ett utmärkt arbete och är viktiga för att vi ska klara svenskundervisning för många nyanlända.
Ylva Johansson (S):
Nej, det har vi inte. Vi behöver naturligtvis se till att människor som har kommit till Sverige för att arbeta, som har viktig kompetens, som är efterfrågade och som behövs på arbetsmarknaden också kan fortsätta att arbeta här och inte blir utvisade på grund av misstag eller mindre felaktigheter som inte är av avgörande betydelse. Den lagstiftning som ligger till grund för det som sker i dag togs ju fram av den tidigare regeringen. Den här regeringen har tagit fram förslag till att ändra detta.
Ylva Johansson (S):
Tack, Mathias Tegnér, för en mycket viktig fråga! Den arbetslivskriminalitet som förekommer är oerhört allvarlig. Inte minst finns det flera bevis på att de är särskilt omfattande inom just bygg och anläggningsbranschen. Det här får förödande konsekvenser för individer som ofta blir utnyttjade och utsatta för farlig, ibland livsfarlig, arbetsmiljö.
Dessutom blir seriösa aktörer utkonkurrerade av de oseriösa aktörerna, och därmed riskerar vi att få en väldigt farlig utveckling. Fair Play Bygg gör ett imponerande arbete. De tipsar ju om olika oseriösa och kriminella aktörer. Jag tror att de förra året lämnade in 40-50 tips till olika myndigheter som då kunde agera.
Regeringen agerar också i och med ett särskilt uppdrag till Arbetsmiljöverket, som har till uppgift att samordna ett antal olika myndigheter som gemensamt gör tillslag på arbetsplatserna. Arbetsmiljöverket, Skatteverket, gränspolisen, Ekobrottsmyndigheten och andra relevanta myndigheter gör gemensamma insatser.
Ylva Johansson (S):
Jag ser oerhört allvarligt på detta. Det här är ett av skälen till att regeringen har förändrat och skärpt upphandlingsreglerna så att man kan ställa andra och tydligare krav - så kallade sociala krav - i upphandlingar. Det är viktigt att vi på område efter område kan sätta stopp för kriminaliteten och att vi får bättre kontroll. Det kan exempelvis gälla personalliggare i byggbranschen, identitetsfrågor, långa entreprenadskedjor och mycket annat.
På område efter område tänker vi fortsätta tills vi får ordning och reda i hela bygg- och anläggningsbranschen.
Ylva Johansson (S):
Tack, Thomas Strand! Detta är en väldigt viktig fråga. Under många år har tiden innan hälften av de nyanlända är etablerade på arbetsmarknaden, alltså inte tiden till första jobbet, pendlat mellan sju och tio år. Nu ser vi att vi halverar den tiden, och det är oerhört glädjande. Prognoserna framåt ser ännu bättre ut. Särskilt snabbt går det för män.
Efter tre år har hälften av männen etablerat sig på arbetsmarknaden, medan det tar mycket längre tid för kvinnorna. Det är därför det är viktigt att fortsätta med insatser. Fokus på jobb från första dagen är oerhört viktigt.
Det är också viktigt att utnyttja den goda konjunkturen, där många arbetsgivare efterfrågar arbetskraft, genom att rusta individerna med utbildning och genom snabba och effektiva språkinsatser, som är anpassade och utgår från individernas olika förkunskaper och även tar hänsyn till särskilt yrkeskunnande. Från den 1 januari ställer vi också ökade krav på individen.
Ylva Johansson (S):
Ja, det gör det. Regeringen satsar särskilda resurser för att den som är föräldraledig ska kunna fortsätta med sfi, så att man inte tappar kontakten med svenskundervisningen under föräldraledigheten. Vi har särskilda resurser för uppsökande verksamhet gällande folkbildning för just utrikes födda kvinnor, för att motivera till studier. Inom etableringsuppdraget införs utbildningsplikt för den som är kortutbildad.
Vi har särskilda resurser när det gäller studiestartstöd, som vänder sig till den som är kortutbildad. Och vi ser över samhällsorienteringen i syfte att skärpa jämställdheten.
Ylva Johansson (S):
Det är en mycket angelägen fråga som Tuve Skånberg tar upp. Vi ser hur sjukvården står inför enormt stora utmaningar runt om i landet. Skåne nämndes, men det finns flera områden. I grunden handlar detta om att vi har en demografisk utveckling där allt fler är vårdbehövande, men det är glädjande att allt fler kan få vård tack vare utvecklingen.
Det behövs därför nya friska resurser till sjukvården, riktade till barn och ungdomspsykiatrin, som togs upp här, men också till sjukvården generellt. Detta är vad regeringen tillför och också vad regeringen lovar att tillföra de kommande åren. Att säkerställa resurser till välfärden kommer att vara nästa mandatperiods stora fråga.
Utöver nya resurser behövs en professionalisering - ett utrymme för dem som arbetar i vården att få ägna sig åt sitt kärnuppdrag och inte tyngas av alltför mycket byråkrati, hopplösa it-system och annat. Resurser till sjukvården kommer i valrörelsen att ställas mot skattesänkningar.
Ylva Johansson (S):
Det är faktiskt tvärtom, Tuve Skånberg. Vi har satsat stora resurser, både öronmärkta resurser till flera olika delar av sjukvården - även barn- och ungdomspsykiatrin som redan fått riktade resurser - och icke öronmärkta resurser till landstingen, som de väl behöver. Vi lovar att under nästa mandatperiod tillföra nya, mycket stora resurser. Detta krävs för att alla äldre och sjuka i vårt land ska kunna säkerställas en tillräckligt god vård.
Varje krona kan bara användas en gång. Om den används till skattesänkningar kan den inte användas till sjukvård.
Ylva Johansson (S):
Det ska alltid löna sig att arbeta, och alla som arbetar ska kunna leva på sin lön. Tvärtemot vad Jessica Polfjärd säger lönar det sig väl att gå till arbete från olika typer av ersättningar i Sverige. Detta har visats i SNS Konjunkturråds rapport, och nyligen uttalade sig professor Lars Calmfors om just detta. De generella skillnaderna är stora för den som går från någon typ av annan försörjning över till arbete.
ESO har dock pekat på ett problem - även om man inte har visat det tydligt - nämligen att det för vissa grupper inom etableringen till och med kan vara kontraproduktivt som ekonomiskt incitament. Den frågan bör tas på största allvar, även om den inte speglar den generella situationen när det gäller att det lönar sig att gå till arbete.
Det man pekar på i ESO-rapporten är att det för större familjer med etableringsersättning inte alltid lönar sig för person nummer två, som ofta är kvinnan, att ta ett avlönat arbete. Nu är min talartid slut, så jag får återkomma i nästa inlägg.
Ylva Johansson (S):
Det här bör tas på största allvar. Det är därför regeringen redan i budgetpropositionen i höstas aviserade en översyn av hur politiken är upplagd vad gäller incitamenten, inte minst för utrikes födda kvinnor, att gå till studier och arbete. Låt mig påminna om att det som gällde tidigare, under den gamla regeringen, var att den som hade etableringsersättning också kunde arbeta utan att det avräknades alls från etableringsersättningen. Man kunde alltså ha dubbel ersättning: både lön och bidrag.
Det tycker jag är orimligt, och det har vi ändrat på. Jag är inte beredd att återinföra det. Däremot bör vi titta på andra delar för att det här ska bli möjligt. Jag tycker bara att man ska se upp, så att man inte inför system som särskilt drabbar barnfamiljer, vilket jag tror blir fallet med ett bidragstak. Det som systemen ska säkerställa är drivkraft till arbete för alla.
Ylva Johansson (S):
Sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda har minskat under flera års tid, men det är fortfarande betydande. Vi har också en stor skillnad i arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda. Därför är det mycket angeläget att åtgärda det. Särskilt viktigt för mig är det att se till att nyanlända snabbt kommer i arbete.
När jag tillträdde var det 27 procent av de nyanlända som kom i arbete eller studier - men det var mycket få som gick till studier - 90 dagar efter etableringen. Det senaste året var det 34 procent, och i början av detta år var det 41 procent - en ökning med 10 procentenheter jämfört med samma period förra året. Det går mycket tydligt i rätt riktning. Den tid som det tar att etablera sig på arbetsmarknaden har i princip halverats för nyanlända.
Subventionerade anställningar är en anställningsform som en samlad expertis anger är den mest effektiva för att leda vidare till varaktiga icke-subventionerade anställningar på arbetsmarknaden.
Ylva Johansson (S):
Regeringen för en väl avvägd finanspolitik och har tagit Sverige från stora underskott till stora överskott, och inte minst har vi sett en mycket positiv utveckling på arbetsmarknaden. Den fortsätter, och den kommer inte minst nyanlända och utrikes födda till del. Herr talman! Jag ska också svara på frågan om etableringsjobb. Finanspolitiska rådet säger att man inte är säker på hur väl de nya etableringsjobben kommer att fungera. Det kan jag förstå, eftersom de ännu inte är färdigt utformade.
Det är någonting som regeringen och arbetsmarknadens parter just nu arbetar med.
Ylva Johansson (S):
Inställningen att subventionerade anställningar inte skulle vara riktiga jobb eller att de är ett dåligt sätt att ta sig in på arbetsmarknaden är lite bekymmersam. Den stämmer inte överens med den samlade forskningen och erfarenheten. Subventionerade anställningar är - det är sällan ifrågasatt - ett av de mest effektiva sätten att leda människor vidare till ett icke-subventionerat arbete, alltså till en varaktig, fast förankring på arbetsmarknaden.
Det som är svårt med subventionerade anställningar är att säkerställa att de träffar rätt personer, så att man inte får en stor dödviktskostnad. Det var något som till exempel nystartsjobben tidigare fick kritik för, det vill säga att man subventionerade anställningar av folk som annars hade fått ett icke-subventionerat jobb. När det gäller personer som har varit i Sverige i bara två år och genomgått etableringsuppdraget skulle jag säga att det är en klockren grupp att satsa på subventionerade anställningar för.
Det finns goda förutsättningar för att det ska leda vidare till icke-subventionerat arbete.
Ylva Johansson (S):
Låt mig korrigera några siffror. Vi jämförde början av året, de första tre månaderna i år, med de första tre månaderna förra året. Förra året var det 31 procent av de nyanlända som kom i arbete eller studier - det är väldigt få som går till studier - och de första tre månaderna i år var det 41 procent. Det är en markant förbättring, med 33 procent eller 10 procentenheter. Tittar vi särskilt på gruppen kvinnor är det en ökning med 50 procent när det gäller personer som har gått till arbete eller studier. Är jag nöjd med detta? Nej.
Är det en utveckling i rätt riktning? Ja.
Ylva Johansson (S):
Seyfo innebar fruktansvärda övergrepp på den armeniska folkgruppen och andra minoriteter under första världskriget. Jag tror att det påverkar och skakar oss alla. Det är också bakgrunden till att socialdemokratin under den förra mandatperioden, under den förra regeringen, drev igenom ett beslut och en beställning här i riksdagen om att seyfo skulle erkännas som ett folkmord.
Vi har bedrivit ett arbete för detta. Regeringen gav 2015 Stockholm Centre for International Law and Justice ett uppdrag att på principiell och allmän nivå belysa relevanta rättsliga, historiska och andra aspekter på förhållningssätt och benämningar i anslutning till historiska massövergrepp. Enligt den rapporten är regeringsuttalanden som fastställer historiska fakta inte helt oproblematiska.
Det är naturligtvis så att viljan att tydligt uttrycka den avsky vi känner också kan - och behöver - vägas mot den praxis som gäller när regeringar uttalar sig om historiska fakta.