KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Jag frestas att citera Göran Persson här i kammaren: "Jag är stolt men inte nöjd." Vi stöder vätgasutveckling på ett antal olika områden som jag sa i mitt interpellationssvar.
Men när det gäller personbilssidan och de utsläpp som kommer från personbilstrafiken i Sverige tror vi att en ren elektrifiering, i det korta och det medellånga perspektivet, har betydligt större chans att ge ett kraftfullt bidrag till minskade växthusgasutsläpp än vad vätgastekniken har.
Det beror dels på att vätgastekniken än så länge inte är tillräckligt utvecklad och inte finns i tillräckligt många fordon, dels på de energiförluster som görs vid vätgasframställningen. Men det betyder inte att vi inte tar del av den internationella utvecklingen. Jag var den första minister som skrev på den europeiska vätgasdeklarationen, och Sverige är nu fullvärdig medlem i det arbetet.
Jag ska naturligtvis som energiminister följa utvecklingen både i Sverige och i Europa och fortsätta att bidra till en positiv utveckling för vätgasen. Även om jag inte ser den stora potentialen i personbilsflottan på kort och medellång sikt finns det många andra områden där vätgas kan ge ett mycket positivt bidrag till minskade växthusgasutsläpp. Inte minst gäller det de industriella applikationerna.
Sverige ger ett mycket stort bidrag och ligger i utvecklingens absoluta framkant med Hybritprojektet, där man ska framställa stål utan kol. Där kommer just vätgas att vara energibärare.
Anders Ygeman (S):
Den främsta anledningen till att vi ser en blygsam andel vätgasfordon i Sverige är priset på dessa fordon. I andra hand beror det på att vi har en högst blygsam infrastruktur. Sverige har dock högst antal elbilar i hela Europeiska unionen.
Skulle vi byta ut dessa elbilar mot vätgasbilar skulle vi tappa en tredjedel av effektiviteten. Det är upp till tre gånger mindre effektivt att använda el för att göra vätgas att driva bilar med än att driva bilarna med el direkt.
Vi skulle alltså behöva producera tre gånger så mycket el för att driva samma antal vätgasbilar som antalet elbilar. Så länge vätgasen inte är mer kostnadseffektiv, det vill säga billigare, kommer vätgasen ha svårt att hävda sig.
Skulle vi dock se en positiv utveckling för vätgas vad gäller kostnad och effektivitet kommer vi givetvis att behöva ta initiativ för en utbyggnad av infrastrukturen för vätgasbilar. Det stämmer att vätgas kan produceras av elektricitet oavsett vilken kraftkälla som används i botten: kärnkraft, vindkraft, kolkraft eller annan gaskraft.
Men det blir bara aktuellt om elpriset är konkurrenskraftigt. Fördelen för Sverige är att vi har det, och vi har dessutom något som ytterst få andra länder i världen har, nämligen ett enormt elöverskott. Under de första elva månaderna i år hade Sverige ett överskott på mer än 24 terawattimmar, vilket var 2 terawattimmar mer än vi någonsin tidigare har producerat i överskott.
Det betyder att vi under de första elva månaderna i år exporterade el motsvararande fyra Ringhalsreaktorer av modell 1 och 2. Jag ser framför mig att detta överskott kommer att växa ytterligare, för enligt Energimyndighetens prognoser växer elöverskottet i Sverige trots att Ringhals 2 stängs i år och Ringhals 1 nästa år. Elproduktion har vi alltså.
Frågan är då om vi ska använda denna elproduktion direkt i våra fordon eller om vi ska gå via vätgas. Hittills förefaller det att vara en bättre idé att använda den direkt i fordonen.
Anders Ygeman (S):
Jag delar de förslag på åtgärder som Mattias Bäckström Johansson ger uttryck för. Många av dem gör vi också i dag. Vi deltar med hundratals miljoner kronor i vätgasutveckling på både fordons- och industrisidan. Vi subventionerar inte industriländer i vår närhet med elexport. Vi exporterar till marknadspris, och det är en god affär för Sverige.
Jag kan dock ge Mattias Bäckström Johansson rätt såtillvida att jag gärna använder det växande elöverskottet i Sverige för att importera arbetstillfällen till Sverige. Då är kanske Hybritprojektet, som också är ett vätgasprojekt, en bra modell för det.
Med banbrytande teknik kan vi framställa stål utan koldioxid och därmed stärka vår konkurrenskraft i världen och locka hit mer stålproduktion. I den meningen bidrar jag gärna till att vi använder både elöverskottet och vätgastekniken för att skapa nya arbetstillfällen i Sverige.
Jag vill också passa på att önska fru talmannen och Mattias Bäckström Johansson en riktigt god jul och ett gott nytt år.
Anders Ygeman (S):
har ställt tre frågor till mig avseende stängningarna av Ringhals 1 och 2. Den första frågan avser vilka åtgärder som jag ämnar vidta om de framtida koldioxidutsläppen ökar i Sverige och Europa som en följd av stängningen av Ringhals 1 och 2. Den andra frågan rör vilka åtgärder som jag avser att vidta om effektkapaciteten och stabiliteten på elnäten i västra och sydvästra Sverige försämras som en följd av stängningen.
Slutligen gäller den tredje frågan på vilket sätt jag inom mitt ansvarsområde kommer att följa vilka konsekvenser som stängningarna av Ringhals 1 och 2 kan komma att få för industrin och tillväxten i västra och sydvästra Sverige. Jag vill börja med att understryka att gällande stängningarna av Ringhals 1 och 2 ska inte jag i rollen som energiminister ha några synpunkter på Vattenfallkoncernens marknadsmässiga bedömningar.
Stängningarna är ett beslut som är taget av Vattenfalls styrelse för många år sedan. Vad gäller den första frågan satte Sverige under 2019 rekord i elexport. Vi exporterade 25,8 terawattimmar el, mer än någonsin tidigare. Fru talman! Det motsvarar tre fjärdedelar av Danmarks hela elkonsumtion.
Därutöver sker nu en kraftig utbyggnad av förnybar elproduktion. Det är glädjande! Energimyndighetens prognoser säger dessutom att Sveriges elöverskott kommer att fortsätta öka. Sverige bidrar alltså med mer fossilfri el, och därmed minskade koldioxidutsläpp, än någonsin tidigare.
Sveriges stora elöverskott tillsammans med åtgärder för att förstärka elnätet ger oss goda förutsättningar att behålla en robust elförsörjning, vilket är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle. Vad gäller den andra frågan om effektkapaciteten och nätkapaciteten i västra Sverige är risken för effektbrist i Sverige mycket låg. Det framgår av den utvärdering som Affärsverket svenska kraftnät gjort inom ramen för myndighetens långsiktiga marknadsanalys.
När det gäller nätstabilitet är det också Svenska kraftnät som systemansvarig myndighet som fastställer vilka stödtjänster som behövs. Svenska kraftnät arbetar med nya och uppdaterade krav för frekvensrelaterade stödtjänster för att säkra en fortsatt god nätstabilitet. Vad gäller den sista frågan följer regeringen och berörda myndigheter kontinuerligt utvecklingen på elmarknaden.
Energipolitiken ska redan i dag bidra till konkurrenskraft, och svensk industri har i dag de lägsta priserna bland EU:s medlemsländer.
Anders Ygeman (S):
Det var många fina och kanske lite tekniska ord från David Josefsson. Jag ska göra det väldigt enkelt. Vad ska jag göra för att det som målas upp som ett möjligt scenario i Konjunkturinstitutets rapport inte ska bli verklighet? Vad ska jag göra för att se till att vi inte exporterar mindre el och därmed ökar koldioxidutsläppen i Europa?
Svaret är enkelt: Jag ska se till att Sverige fortsätter öka elexporten. Vi ska ha goda marknadsförutsättningar så att fler investerar i svensk energiproduktion, inte färre.
Nu är verkligheten sådan - och då pratar jag inte om några avancerade framtidsscenarier - att vi har den största gröna elexporten någonsin i Sveriges historia. Titta gärna tillbaka! Vi har haft många år, många av dem under moderatledda regeringar, då vi hade underskott och var tvungna att importera, trots att vi då hade fler reaktorer i drift. Nu är situationen den omvända.
Vi exporterar mer grön el. Och prognoserna, David Josefsson, pekar inte på någon minskning; de pekar på en fortsatt ökning. Jag kan tycka att det moderata intresset för utdaterad kärnkraft är lite underligt. Jag tror nämligen att jag och David Josefsson är överens om att kärnkraften har och kommer att ha en viktig roll att spela i det svenska energisystemet under många år framöver.
Jag tror dock inte att utdaterad kärnkraft som inte klarar moderna säkerhetskrav och med rost i reaktorns bottenplåt har någon roll att spela i det svenska energisystemet. Det är en naturlig utveckling att gammal och utdaterad teknik fasas ut och ny teknik fasas in. Det gäller inte bara kärnkraften utan även den förnybara energin.
Det rivs massor av vindkraftverk i Sverige och Europa, men får jag interpellationer från moderata och sverigedemokratiska riksdagsledamöter som undrar hur vi ska kunna kompensera för den elen och den exporten till Europa?
Nej, det får jag inte, för det moderata och sverigedemokratiska intresset för kärnkraften handlar inte om klimatet utan om en fixering vid just kärnkraftsproduktionen. Den andra frågeställningen rör kapaciteten. Det är samma sak där. Vi ska vidta de åtgärder som krävs för att vi ska få ett robustare elsystem i framtiden.
Därför tiodubblar Svenska kraftnät sina investeringar i elnätet jämfört med i början av detta århundrade, alltså för 20 år sedan, och därför kommer det de närmaste tio åren att byggas dubbelt så många luftledningar som det har gjorts de senaste 30 åren.
Vi gör detta för att det stora svenska elöverskottet ska kunna komma svenska konsumenter och svenskt näringsliv till del. Detta stora överskott gör också att vi har ett rekordlågt elpris. I inget annat land i Europa har näringslivet ett lika konkurrenskraftigt elpris.
Om vi börjar peta i detta och förstör marknadens funktionssätt genom att subventionera den ena eller andra energikällan är risken att vi får färre investeringar, mindre el och större koldioxidutsläpp.
Anders Ygeman (S):
Det blir lite märkligt att höra David Josefsson först bli upprörd över att jag ifrågasätter hans genuina klimatintresse och sedan tala om EU-parlamentets klimatnödläge samtidigt som jag vet att David Josefsson har lagt ett förslag på riksdagens bord om att bensinskatten ska sänkas med 1 krona så att fler ska kunna köra fossildrivna bilar.
Precis när vi står inför eldriftens stora genombrott vill David Josefsson försvåra för elbilar och göra det billigare att köra fossilt. I det gemensamma initiativ som presenterades för Skåne och Stockholmsregionen är varje kilowattimmeeffekt som tillkommer fossilfri.
David Josefsson kallade två gånger Heleneholmsverket fossileldat - inte i det initiativet; det ska eldas med biogas. Kom därför inte och påstå att det skulle vara en fossil komponent där. David Josefsson bygger vidare på det lilla, ska vi kalla det, fantasislottet.
Han tror att det kommer att bli vissa konsekvenser av att Ringhals stängs och vill ställa mig till svars angående vad jag ska göra åt de påhittade konsekvenserna. Vad säger Svenska kraftnät att konsekvenserna ska bli? Vad säger energibranschen att konsekvenserna ska bli? Vad säger Energimarknadsinspektionen att konsekvenserna ska bli?
Jo, Sverige kommer att fortsätta att öka sitt elöverskott. Elexporten av grön el kommer alltså att öka, inte minska. Vad ska jag göra åt konsekvenserna av en ökad elexport? Ingenting. Jag ska glädjas åt att Sverige trycker bort fossileldad el.
Låt oss vara medvetna om att detta är en ganska kort horisont, för resten av Europa gör samma omställning som Sverige. Det finns ingen stor fossilel att importera från Danmark. Det finns snart bara vindkraftsel. Det finns inga stora fossilkällor att importera el från i Norge.
Den mesta el vi importerar de få dagar om året vi behöver kommer från norsk vattenkraft, i princip utan klimatpåverkan. Så till stabiliteten i elnätet. Nyligen blev det svenska elnätet av IEA, det internationella energirådet, utsett till det stabilaste elnätet i världen. Men vi är inte nöjda med det.
Vi tiodubblar utbyggnaden av elnätet jämfört med för tio år sedan. Vi dubblerar antalet luftledningar de närmaste åren jämfört med hur många som byggts de senaste 30 åren. Vi har sannolikt inte haft en sådan här stor utbyggnad av elnätet sedan elektrifieringen fick sitt genomslag i Sverige. Vi har ett växande elöverskott och en stark utbyggnadstakt i elnätet.
Precis som David Josefsson var inne på gör vi detta på ett positivt sätt för att vi har två stora elektrifieringar att göra. Vi ska elektrifiera industrin och fordonssektorn. Då krävs det fasta marknadsförutsättningar så att marknadens aktörer vågar investera i Sverige. Jag kan glädja David Josefsson med att de gör det. De senaste tre åren har det investerats 80 miljarder kronor i svensk energisektor.
Anders Ygeman (S):
Tack, David Josefsson, inte minst för att du delar min och Stefan Löfvens syn på energipolitiken och vikten av att ha ett fortsatt överskott på svensk energi! Jag vill bara rätta David Josefsson på en punkt. Jag dömer absolut inte ut KI-rapporten. Det är säkert sant att det skulle kunna leda till att det blir mer utsläpp i Europa om vi minskar vår elexport kraftigt.
Detta tror jag att vi kan vara överens om, men verkligheten är den motsatta: Exporten minskar inte, utan den ökar. Då måste ju samma analogi i KI-rapporten innebära att vi minskar utsläppen i Europa, något som både jag och David Josefsson kan glädjas åt.
Trots att David Josefsson två gånger har sagt att debatten inte handlar om Ringhals kommer han ändå tillbaka till samma ruta: Det skulle kunna gå att driva Ringhals vidare, och det spelar ingen roll att finska, tyska och svenska ägare säger att det inte är lönsamt. På Moderaternas partikansli har man grävt upp en rapport som visar att det är lönsamt.
Det spelar ingen roll att Strålsäkerhetsmyndigheten säger att Ringhals inte lever upp till moderna säkerhetskrav och inte skulle få drivas vidare därför att det är rost i reaktorplåtens inneslutning på grund av att det saknas moderna silar och oberoende härdavkylning. Det spelar ingen roll - man kan driva dem vidare ändå. Jag säger samma sak som jag sa i början till David Josefsson: Värna gärna om kärnkraft!
Prata gärna väl om kärnkraft, men gör det om den moderna kärnkraften, som lever upp till säkerhetskraven och som inte har rostskador! Varför ska vi bevara rost i uttjänt kärnkraft när det finns modern kärnkraft som lever upp till säkerhetskraven? Om kärnkraften är konkurrenskraftig går det väl att bygga ny kärnkraft?
Anders Ygeman (S):
Jag noterar att Moderaterna stöder regeringens och Energimyndighetens initiativ. Det välkomnar jag. Jag välkomnar också att regeringen och Moderaterna tillsammans med Centern och Kristdemokraterna genom energiöverenskommelsen har skapat rekordstora elöverskott i Sverige och lägre elpriser än i vår omvärld.
Jag ser fram emot att näringslivet i Stockholm och Skåne kommer att kunna fortsätta expandera och investera och att enligt elnätsägarna kapacitetsbehovet framemot 2030 är täckt. Jag ser fram emot att jobba vidare tillsammans med Moderaterna och de övriga partierna i energiöverenskommelsen för Sveriges bästa.
Anders Ygeman (S):
De nödvändiga beskeden har visst kommit till dem som vill expandera. Jag var tillsammans med Eon näts vd på Pågen och presenterade det. Pågen välkomnade att det nu kan expandera. Jag utgår från att nätägaren kommer att ge motsvarande information till de andra kunderna som den har diskussion med. Beskedet till samtliga kunder som hade önskemål om ökad effekt var att de skulle få det från nätägaren.
Det finns också ytterligare information på nätägarens hemsida. Jag vill börja med att glädja Boriana Åberg med att tack vare de åtgärder som regeringen har vidtagit och de åtgärder som nätägarna nu vidtar försvinner de sista resterna av fossil eldning. Nu kommer man att gå över till biogas i Skånes elförsörjning. Det blir minskade koldioxidutsläpp men ökad utbyggnad av elnät och ökad elkapacitet.
Det tror jag att jag och Boriana Åberg är överens om är en positiv utveckling. När det gäller kärnkraften vill jag understryka att regeringen inte har fattat några beslut om att avveckla några reaktorer och inte eller kommer att fatta några sådana beslut.
Vi är nämligen överens i energiöverenskommelsen om att kärnkraftsägarna både kan livstidsförlänga sina reaktorer och om de så önskar bygga nya reaktorer. Den energiöverenskommelse vi gjort avskaffade också effektskatten så att det blir ekonomiskt mer lönsamt att producera kärnkraftsel i Sverige än vad det var under tidigare regeringar. Om de väljer att göra det eller inte är en marknadsmässig bedömning.
Det är någonting som vi, Moderaterna, Kristdemokraterna och Centerpartiet är överens om.
Anders Ygeman (S):
Tack, Boriana Åberg, för frågorna! Sagan om ringen-inspirerade rubriken i tidningarna får lämnas vidare till Stora journalistpriset. Självklart har regeringen inte hittat några nya energikällor. Däremot är det, precis som Boriana Åberg var inne på, nätägaren som tillsammans med Svenska kraftnät har hittat förutsättningar för att möta effektbehoven från nu fram till 2030.
I god tid innan dess ska överföringskapaciteten från nord till syd ha förbättrats. Vi investerar nu tio gånger mer i stamnätet än vad som gjordes i början av 2000-talet. De närmaste tio åren kommer det att byggas dubbelt så mycket luftledning i Sverige som det har byggts de senaste 30 åren - allt för att Skånes näringsliv ska kunna expandera och företagen kunna investera.
Även om det kan ha framskymtat i tidningar och i den moderata retoriken är det inte så att kraftverk har stängts. Vad som händer nu är att Heleneholmsverket ställs om från fossilgas till biogas. Det tror jag är en utveckling som både jag och Moderaterna bejakar. Jag ser fram emot att fortsätta diskussionen tillsammans med Moderaterna och de andra partierna i energiöverenskommelsen.
Precis som Boriana Åberg sa är det de långsiktiga spelreglerna som är avgörande för svensk energiproduktion och för svensk industriproduktion. Även om vi i talarstolen ibland har olika uppfattningar krävs det att vi klarar att jobba tillsammans för Sveriges bästa och sätta nationens intressen i första rummet.
Anders Ygeman (S):
Lotta Olsson har frågat mig var jag och regeringen står i denna fråga och hur jag och regeringen avser att lösa de säkerhetsrisker som kan uppstå om man avser att implementera en elmarknadshubb. Etablering av en så kallad elmarknadshubb är viktig bland annat för att skapa bättre förutsättningar för efterfrågeflexibilitet, underlätta för nya marknadsaktörer och sammantaget öka konkurrensen på elmarknaden. Affärsverket svenska kraftnät arbetar, efter uppdrag från regeringen, med att utveckla och i framtiden driva en elmarknadshubb.
I detta arbete lägger Svenska kraftnät stort fokus på säkerhetsfrågor. Regeringen å sin sida arbetar med att ta fram en produkt med förslag till nödvändiga författningsändringar för att införa elmarknadshubben. Säkerhetsfrågor och frågor som rör totalförsvaret ligger högt på regeringens dagordning och ges stor vikt i arbetet med författningsändringarna. Regeringen kommer även att säkerställa att regleringen uppfyller kraven i EU:s dataskyddsförordning, GDPR.
Regeringen planerar att under 2020 återkomma med en produkt med förslag till reglering.
Anders Ygeman (S):
Jag vill inledningsvis säga att vi naturligtvis kommer att ta de invändningar som finns i remissvaren från försvaret och Datainspektionen på största allvar. Datainspektionens huvudkritik var att förslaget inte var i överensstämmelse med GDPR. Det beror på att GDPR inte fanns när förslaget presenterades. Därför måste förslaget kompletteras så att det uppfyller de hårda dataskyddskrav som nu finns i och med GDPR. Försvaret hade frågor om vissa försvarsanläggningar skulle finnas med.
Det ska de naturligtvis inte göra. Förslaget är tyvärr inte från 2015 utan kom redan 2009 när den dåvarande alliansregeringen kom överens med de andra länderna i Norden om hur elmarknaden skulle se ut. En elmarknadshubb är redan införd i Danmark och i Norge, och Finland håller, precis som Sverige, på att införa en elmarknadshubb.
Vi ska, precis som de länderna, göra det med en hög respekt för säkerhet och integritet. Regeringen har inte för avsikt att lägga fram ett sådant förslag om det inte heller kan få de negativa remissinstansernas stöd.
Anders Ygeman (S):
Först måste jag säga att Lotta Olsson naturligtvis har rätt i avseendet att i sådana här lite mer långsiktiga projekt måste vi alltid väga nytta mot risker. Det återstår både för riksdagens partier och för regeringen att göra det när vi har en färdig produkt och färdiga förslag till författningsändringar framme. Arbetet med produkten och med författningsändringarna sker parallellt för att det inte ska ta ännu längre tid.
Då får naturligtvis även Moderaterna, precis som hela riksdagens kammare, avväga om det tidigare stödet för hubben ska ändras eller inte. Jag vill dock understryka en sak: Det här är inte någonting som administrerar produktionen. Elproduktionen är helt skild från elmarknadshubben.
Det här systemet kommer att handha statistik om produktionen, men produktionssystemet är helt skilt från detta. Det är en viktig sak att ha med sig. Det är inte så att hubben är en förutsättning för någon elmarknadsproduktion. Nu ska vi göra systemet så säkert att det inte ska kunna slås ut, men även om det skulle slås ut har det ingen påverkan på produktionen av el i Sverige.
Det är viktigt att vi har med oss detta, för annars riskerar vi att måla upp risker som inte finns. Vi ska naturligtvis inte gå fram med en produkt om det visar sig att den inte skulle behövas eller om det finns alternativa handlingsvägar som skulle ge lika bra eller bättre effekter. Jag hoppas att kunna samarbeta med Moderaterna och med andra partier i processen för att se till att vi får fram en så bra produkt som möjligt som är till gagn för Sveriges energikonsumenter och Sveriges energiproducenter.
Det är min förhoppning att så kommer att bli fallet.
Anders Ygeman (S):
Det korta svaret på Lars Hjälmereds fråga är nej. Däremot är regeringen beredd att vidta ett antal kraftfulla åtgärder för att näringslivet i Skåne ska kunna fortsätta att expandera och för att näringslivet i Stockholm ska kunna fortsätta att expandera. Jag är av förhoppningen att de åtgärder som Lars Hjälmered ger uttryck för har hänt faktiskt inte kommer att hända.
Anders Ygeman (S):
Jag svarade på frågan i mitt första inlägg. Bakgrunden är att alla energislag måste bära sina egna klimatkostnader. Däremot är regeringen beredd att vidta andra åtgärder och i dialog med företagen säkerställa god tillgång till effekt i både Skåne och Stockholm. I Sverige finns nu de största elöverskotten någonsin. Det har aldrig exporterats så mycket el från Sverige som nu.
Regeringen är naturligtvis beredd att vidta de åtgärder som krävs för att det enorma elöverskottet också ska gå till de kunder och brukare som så väl behöver det.
Anders Ygeman (S):
Tack, Camilla Brodin, för frågan! Det är helt enkelt så att vi inte vill subventionera något kraftslag. Vi vill inte ge subventioner till dem som eldar fossilt. Det skulle betyda att de fick en lägre skattebörda jämfört med exempelvis den kärnkraft som vissa partier förespråkar. Vi vill ha ett level playing field och inga subventioner.
Jag vill dock också passa på att påpeka att ingen lokal kraftproduktion har lagts ned. Man har varnat för det, men samma företag har också sagt att de är beredda att föra en diskussion om att driva sin kraftproduktion vidare. Jag välkomnar den diskussionen. Men jag kommer inte att vilja bidra till att vi subventionerar fossileldning det år då klimatet kanske har diskuterats mest av alla frågor.
Anders Ygeman (S):
Ja, absolut! En av grundstenarna i energiöverenskommelsen är ju att vi inte ska subventionerna vissa kraftslag. Det var därför vi tog bort effektskatten på kärnkraft eftersom den snedvred konkurrensen. Det är därför vi tillsammans för diskussioner om hur vi ska kunna ta bort subventionen av vindkraften och de gröna elcertifikaten. Grunden är att varje kraftslag ska klara sig på sina egna premisser.
Jag är beredd att vidta andra åtgärder, tillsammans med Camilla Brodin, för att kraftvärmen ska fortsätta att vara konkurrenskraftig i Sverige.