KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Jag har försökt förklara att vi gör en genomgång av de statliga bolagen. Steg för steg kommer vi att redovisa vad vi har för åsikter om detta. När det gäller Vattenfall har vi redovisat att vi vill skärpa kraven. Vi tycker inte att den gamla strategin, som den gamla socialdemokratiska regeringen utformade, passar i dagens tid. Detta är ett europeiskt företag. Det är inget svenskt företag. Det är svenskägt, men verkar i hela Europa.
Det socialdemokraterna Eva-Lena Jansson och Carina Adolfsson Elgestam talar om är riktlinjer som gäller i Sverige. Det var därför ni kunde köpa kärnkraft och kol i Tyskland. Det var inget hinder för er att ni sade att ni skulle vara ledande i omställningen till förnybar energi. Ni köpte kol och kärnkraft. Det gick alldeles utmärkt! Då säger Carina Adolfsson Elgestam att det var för att det var värdeskapande. Men gäller principerna bara i Sverige, gäller de bolaget eller gäller de i hela Europa?
Någon hållning måste finnas i den inställning som ni har! Vi ändrar riktlinjerna därför att vi inte tycker att de är tillräckliga. Det är ett europeiskt bolag som verkar på en europeisk marknad. Då måste vi förtydliga uppdraget gentemot Vattenfall. Det är precis det vi håller på med. Det är ingenting konstigt med det. Vi tycker att det ska vara värdeskapande. Vi tycker att man ska ha ett aktivt deltagande i klimatomställningen. Vi tycker att man ska vårda varumärket Vattenfall.
Det är de tydliga krav som vi ställer på styrelsen och ledningen i Vattenfall. Vattenfall bidrar i en del av sina köp till klimatomställningen mycket aktivt. Jag tror att jag berättade förut att jag var i Polen för inte så länge sedan och träffade delar av den polska regeringen, som tycker att det är bra att Vattenfall köper kolkraftverk och ställer om en del till biobränsle för att minska klimatpåverkan.
Det är också en del i den omställning och de minskade koldioxidutsläpp som Vattenfall har lovat att bidra med. Sedan är det naturligtvis så att Vattenfall aktivt ska bidra till klimatomställningen, både här i Sverige och i övriga Europa. Det är precis därför som de här riktlinjerna blir viktiga och blir europeiska, inte bara nationella som ni vill ha det till.
Maud Olofsson (C):
Det är intressant att det är just socialdemokrater som ställer frågan om man ska köpa mer kol och kärnkraft. Det var under er tid i regeringsställning som ni köpte kol och kärnkraft i Tyskland. Det är inte jag som har köpt det. Det var ni som köpte det. Och det var med de gamla strategierna. Jag tror att Carina Adolfsson Elgestam måste lyssna på det jag säger. Hon läser själv de riktlinjer som finns, där det står att Vattenfall ska bidra till en uthållig svensk energiförsörjning.
Om man nu äger bolag i hela Europa kan det inte bara vara den svenska energiförsörjningen som riktlinjerna ska omfatta. De måste ju omfatta Europa i så fall, därför att det är där man verkar. Det är precis därför som vi behöver ändra på riktlinjerna till Vattenfall. Det är ett svenskägt bolag, statligt ägt, men det verkar i hela Europa. Då blir det otroligt underligt om man bara ska bidra till svensk uthållig energiförsörjning.
Vi tycker att det är en sak som borde gälla hela bolaget och all den verksamhet som man har i hela bolaget med huvudbolaget och dotterbolagen. Jag tycker också att det är viktigt att säga att det är klart att vi ställer krav på Vattenfall precis som på alla andra bolag som har bidrag till en hållbar omställning. Om vi har den mest ambitiösa klimat- och energipolitiken i hela världen är det klart att Vattenfall är en viktig spelare i det, men det är också många andra aktörer.
Vi styr inte bara omställningen till ett nytt energisystem via Vattenfall. Det är en del. Vi styr också med riktlinjer och målsättningar, med elcertifikat, koldioxidskatt och annat för att komma åt rätt håll. Jag är otroligt stolt över att vi får påbörja arbetet med det här på ett mycket mer strukturerat sätt än vi såg tidigare.
Det är tack vare den här nya regeringen som vi nu kan stoltsera i Sverige och säga: Vi är mest ambitiösa i hela världen, och vi använder de verktyg vi har för att också bidra till omställningen.
Maud Olofsson (C):
Börje Vestlund har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att utveckla företag som sysslar med design. De generella åtgärder som regeringen har vidtagit för att främja företagande ger också företagen utrymme att våga investera och satsa på exempelvis design.
Sänkta skatter, förbättrad kapitalförsörjning för små och medelstora företag, ökade möjligheter till mikrolån och krediter, jobbskatteavdrag för näringsinkomster, minskade kostnader för administration, regelförenklingar och så vidare ger företagen ökat utrymme att satsa på utvecklingsarbete. Design bör vara ett integrerat moment i produktutveckling. Design är ett verktyg eller en arbetsmetod som såväl företag som offentliga organisationer bör utveckla.
Görs det på ett medvetet och strategiskt sätt skapas mervärden som syns både i form av ökad lönsamhet och ökat värde för såväl kunder som medborgare. Regeringen främjar design på ett antal sätt, bland annat har Stiftelsen Svensk Industridesign, Svid, fått bidrag till sin verksamhet via Nutek. Svids uppgift är precis den som Börje Vestlund efterlyser, nämligen att verka för att företag, organisationer och offentliga verksamheter ska bli medvetna om designens betydelse som konkurrensmedel och integrera designmetodik i sina verksamheter.
Svid stöder också utbildnings- och forskningsinsatser inom designområdet för att öka kunskapen om design.
Maud Olofsson (C):
Jag tror att det finns en skiljelinje mellan Socialdemokraterna och regeringen när det gäller synen på hur man ska verka i de här sammanhangen. Vi tror nämligen att företagen har väldigt god kunskap och god vilja att försöka utveckla sina företag. Ett av hindren har ju varit att det inte har funnits ekonomiskt utrymme i deras eget företagande för att jobba med detta. Det är därför som den generella politiken är så viktig.
Om vi kan minska kostnaden för att anställa, för att hålla på med regelverk, för att driva sina företag blir det mer utrymme att göra de här andra sakerna. Sedan ska det finnas resurser i samhället på olika specialområden som företagen själva kan välja att vända sig till, köpa hjälp för att utveckla sina produkter och sina tjänster. Det är så vi ser på detta. Jag vet att Socialdemokraterna älskar program av olika slag, därför att det är väldigt lätt att sälja in.
Nu gör vi ett designprogram, nu gör vi någonting annat. Det svåra i politiken är att skapa bra grundförutsättningar för företagen så att de själva utifrån sina egna kommersiella bedömningar kan dra i gång vare sig det handlar om designverksamhet, om produktutveckling eller om andra saker. Där skiljer vi oss åt, därför att ni hela tiden har älskat alla dessa program. Men vi tycker att det är den generella politiken som är den viktigaste, för den skapar en bra grund. Dessutom ska det finnas stödfunktioner.
Svid är en sådan stödfunktion. Det är inte rätt som Börje säger att de inte finns ute i företagen. De finns där i allra högsta grad och hjälper företag att hitta nya sätt att producera, med industridesign som gör att produkterna blir bättre och mer säljbara. De verkar visst ute i de enskilda företagen. Sedan har vi ökat resurserna till Vinnova. Mycket av deras pengar går ju till den här typen av verksamhet, men vi säger inte att det är ett designprogram.
Vi startar olika program tillsammans med olika företagskonstellationer eller med enskilda företag som handlar om just design. Om man går in på Vinnovas hemsida till exempel och söker på ordet design får man 737 träffar. Det vill säga att även om det inte står design på alla de projekt som Vinnova driver finns det väldigt många sådana inslag i detta.
Jag sitter inte som statsråd och delar ut pengar till olika program och får pluspoäng för det, utan jag säger till Vinnova: Här har ni resurser! Vi ökar resurserna i den forsknings- och innovationsproposition som vi precis har lagt fram. Här har ni resurser! Ni ska jobba med de här sakerna. Men det ska vara företagsorienterat och utifrån företagens behov. Det är så vi vill jobba, därför att det stärker företagens egen beslutsmakt när det handlar om de här frågorna.
Maud Olofsson (C):
Börje Vestlund säger att det ska vara träffsäkra åtgärder. Jag står här dag ut och dag in och svarar på interpellationer. Ena dagen är det design, nästa dag är det turism och tredje dagen är det någon annan sak. Bekymret för socialdemokratin är att ni inte klarar av att prioritera. Det är därför ni måste spräcka utgiftstaken för att få rum med alla era utgifter. Vi menar att en generell politik för företagen som innebär sänkta kostnader ger företagen möjlighet att använda den egna viljan att göra saker.
Det är kommersiellt riktigt. Sedan kan det behövas stödfunktioner, särskilda projekt, för att utveckla saker och ting. För det finns resurser. Jag håller med Börje Vestlund om att design och industridesign - om man ser dem som en helhet - är oerhört viktigt för ett land som Sverige, som måste ligga i framkant.
Mycket av industridesignen handlar om funktionalitet, det vill säga att få bättre funktionalitet på olika produkter samtidigt som de också är tilltalande för kunderna. Svid är en otroligt spännande organisation som jobbar med att ta fram olika produkter som gör att företagens försäljning och läge på marknaden förbättras.
Vi ska utvärdera organisationen och se hur de delarna kan göras ännu bättre. Vinnova har fått ökade resurser. Men så säger Börje Vestlund att Socialdemokraterna ger ännu mer. Men det är inget svårt för ett parti som inte behöver hålla utgiftstaken att lova mer pengar. Det kommer ni att göra i vartenda ämne vi talar om i riksdagen. Vi håller utgiftstaken. Vi ser till att prioritera inom ramen för dem. I det stycket har Vinnova fått ökade resurser.
Vi ser också designfrågorna i de program som Nutek har direkt riktade mot företagen. Där används design som en del i företagsutvecklingen. Rådet för arkitektur, form och design har haft regeringens uppdrag att utveckla det offentligas roll för bland annat design. De ska lämna sin slutredovisning vid årsskiftet.
Då får vi titta på vad de säger i sammanhanget om att utveckla design på det offentliga området. Men i grunden handlar det om bra företagsvillkor. Där är det fråga om 50 miljarder i sänkta skatter för företagen. För Socialdemokraterna innebär det 70 miljarder i skattechock för företag och samhälle. De ska ställas mot varandra.
Jag tror att sänkta kostnader för företagen, minskade utgifter för företagen, gör att företagen har större möjligheter att själva ta ansvar för sin del. Sedan ska vi bygga stödfunktioner som gör att företagen själva kan bestämma vem de ska köpa stöd från och vem de ska begära hjälp från. Det ska vara företagsdrivet och inte drivet av politiker. Det är företagen som vet bäst vad de behöver.
Maud Olofsson (C):
Jag förstår om socialdemokrater blir upprörda när vi kritiserar er för att ha hur mycket pengar som helst. Om ni kör er budget genom samma system som regeringen kör sin budget kan vi konstatera att det blir 60 000 färre i arbete. Det måste man ta hänsyn till när man talar om hur mycket pengar man har. Jag är noga med att budgetregler ska hållas. Om riksdagen har fastställt ett utgiftstak är det rimligt att följa det.
Sedan var det frågan om hur vi bygger upp verksamheten. Vinnova har fått ökade resurser. I de resurser de får och de projekt de startar finns mycket av designinriktning. Det är för att företagen själva efterfrågar det. Svid finns som en funktion som företag kan vända sig till. Sedan kan man alltid önska mer pengar till alla dessa myndigheter.
Vår grund är att se till att företagen har så goda ekonomiska villkor som möjligt. 50 miljarder i sänkta skatter för företagen innebär ökat utrymme för dem. Sedan finns stödfunktioner på en mängd olika områden som gör att företagen kan vända sig dit. Det är ett bra sätt att förhålla sig till det här programmet och de här inriktningarna precis som på alla andra områden.
Maud Olofsson (C):
Börje Vestlund har frågat mig om jag kan tänka mig att pröva frågan om att inrätta en livsmedelsdelegation under Konkurrensverket. Jag tycker att det är glädjande att Socialdemokraterna nu till skillnad från när de var i regeringsställning vill göra det lättare för företag att öppna nya butiker och att följa livsmedelsreglerna i syfte att stimulera konkurrensen. Regeringen har konsekvent fokuserat på åtgärder för att säkerställa konkurrensen och minska regelbördan för företag. Vi har agerat för att säkerställa att vi har en så effektiv konkurrensmyndighet som möjligt och en modern konkurrenslagstiftning.
Den nya konkurrenslagen trädde i kraft den 1 november och syftar till att förebygga konkurrensöverträdelser samt att göra det enklare att följa lagen. Konkurrensverket har därmed getts effektivare verktyg för att värna och stärka konkurrensen i Sverige. Den nya lagen markerar allvaret i överträdelser av konkurrensreglerna och vikten av effektiva regler för att hindra konkurrenshämmande företagsuppköp.
Sveriges medlemskap i EU betyder att vi är en del av en gemensam inre marknad vars principer om fri rörlighet gynnar svenska konsumenter och medför lägre priser på många områden. Samtidigt är prisläget i Sverige på vissa områden högt i jämförelse med andra länder. Det kan finnas många orsaker till detta.
Regeringen har uttryckt vikten av att ta ett samlat grepp om konkurrensfrågorna och gett Konkurrensverket i uppdrag att göra en bred översyn av konkurrenssituationen i Sverige, där såväl befintliga som nya förslag till konkurrensfrämjande reformer behandlas samlat och konkretiserat. Den 17 november 2008 redovisade verket den första delen av rapporten. Verket ska redovisa uppdraget i sin helhet senast den 31 mars 2009.
Konkurrensverkets huvudsakliga uppgift är att säkerställa att konkurrensreglerna följs inom alla branscher. Det är angeläget att skilja verkets roll som tillsynsmyndighet på konkurrensområdet från regeringens arbete med att förbättra villkoren för företag och företagande. Regeringen har drivit igenom förändringar i plan- och bygglagen som innebär att god ekonomisk tillväxt och effektiv konkurrens ska främjas vid planläggning och byggande.
Kommunerna har därmed fått bättre förutsättningar för att kunna beakta grundläggande villkor för etablering och utveckling av näringslivet på ett sätt som bör gynna konkurrensen inom bland annat dagligvaruhandeln. Vi har även påbörjat ett omfattande arbete med att minska den administrativa bördan för företagen. Regeringen har inom ramen för regelförenklingsarbetet gett bland annat Livsmedelsverket i uppdrag att ta fram förslag som kan bidra till att förenkla regelverket för företagen och därmed villkoren för företagande inom dagligvarusektorn.
Sammanfattningsvis har regeringen vidtagit åtgärder för att värna konkurrensen och för och underlätta etableringen av bland annat dagligvaruhandelsföretag. Konkurrensverket har även fått ett rejält tillskott till budgeten. Regeringen föredrar konkreta åtgärder framför upprättandet av nya offentliga organ och ser därför nu inget behov av att inrätta en livsmedelsdelegation under Konkurrensverket.
Maud Olofsson (C):
Först vill jag säga till Börje Vestlund att jag tycker att det är bra att han tar upp den här frågan. Jag delar uppfattningen att vi behöver en bättre konkurrenssituation för dagligvaruhandeln. Det är viktigt att driva på, därför att inte minst när det är svåra tider drabbar höga matpriser konsumenterna. Det drabbar inte bara konsumenterna, utan också producenterna, som inte får de tunga betalningarna för det de producerar, utan det får mellanleden som ligger där.
Det intressanta var att när Konkurrensverket utredde den här frågan och lämnade sin rapport 2005 sade man att det som är en av trösklarna i det här är plan- och bygglagen. Jag säger 2005, därför att då hade vi en annan regering. Dock hände ingenting med detta. Den nya regeringen har ändrat plan- och bygglagen och har gjort det enklare att etablera sig på det här området.
När vi har en myndighet som kommer med analyser, som gör rapporter och som lägger fram förslag är det viktigt att vi går igenom och ser vad vi kan göra. Eftersom de pekade ut PBL som en av de viktigaste frågorna tyckte den här regeringen att det var viktigt att ändra plan- och bygglagen och göra det lättare att etablera sig.
Det är också viktigt att säga att även om livsmedelspriserna nu är föremål för en interpellationsdebatt ska vi konstatera att även energi- och byggmarknaderna är två viktiga marknader där Konkurrensverket har pekat på att det är för dålig konkurrens. Som jag ser det måste vi se det ur konsumentens synpunkt: Vad är möjligt att göra för att öka konkurrensen så att det blir billigare att bo, rimliga energipriser och rimliga matpriser?
Det är i grunden det som är det viktiga. Det är därför som vi tycker att vi måste ha en stark konkurrensmyndighet som bevakar de här delarna. Det är inte regeringen som ska säga att nu ska ni titta på livsmedel och nu ska ni titta på det, utan det är utifrån analyser som Konkurrensverket självt gör, med tillräckliga resurser för att jobba med det här, som vi stärker Konkurrensverkets roll. Det här gör man ute i Europa. EU:s samarbete kring konkurrensfrågor är otroligt viktigt för att stärka konkurrensen.
Nu gör vi detsamma här hemma i Sverige. Det här är någonting som den förra regeringen helt har underlåtit. Man har inte velat öppna marknaden. Man har inte tyckt att konkurrensfrågor har varit så viktiga. Nu förstärker vi de resurserna på Konkurrensverket. Sedan är det upp till Konkurrensverket självt att organisera sitt arbete på det sätt som man tycker är mest effektivt. Där tror jag inte att enskilda statsråd ska gå in och säga att man behöver en delegation för det här, för då har vi en mycket otydlig myndighetsorganisation.
Vi ger resurser till Konkurrensverket, förstärker nu, och sedan är det utifrån deras egna analyser som de organiserar sitt arbete. Så har vi valt att arbeta.
Maud Olofsson (C):
Jag förstår att Börje Vestlund blir lite upprörd när jag säger att ni inte prioriterade konkurrensfrågorna. Men jag kan konstatera att den nya regeringen har tillfört ökade resurser till Konkurrensverket jämfört med den förra regeringen. Det kan man väl ändå tolka som att vi vill stärka Konkurrensverket och deras övervakning på alla områden? Jag nämnde bygg- och energimarknaderna därför att det är två områden där konkurrenssituationen drabbar enskilda konsumenter och företag.
Det är väldigt viktigt att vi har en stark konkurrensmyndighet som kan övervaka detta. Då måste man också ha muskler. Det innebär också att myndigheten själv måste har ansvaret för att organisera sitt arbete. Om någon tycker att man ska organisera en livsmedelsdelegation i den verksamheten är det okej för mig, men det är myndigheten som ska organisera det. Vi ska inte stå här i riksdagen eller på departementet och säga att de borde inrätta en livsmedelsdelegation. Nästa gång är det någon annan sorts delegation som vi kommer på.
Det är viktigt att skilja mellan den politiska roll som vi har och det som är verkets uppdrag och uppgifter. Verket ska granska hur konkurrenssituationen ser ut generellt. Sedan ska man komma med förslag på åtgärder som vi kan fatta politiska beslut om. Men deras egen övervakning och deras egen analys måste de själv få ansvara för. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi håller den rågången.
Om vi för ett kort ögonblick ska ta upp detta med energimarknaden är det viktigt att säga att det genom de investeringar som i dag sker i förnybar energi, på vindsidan och så vidare, är många nya aktörer som kommer in. Det är viktigt att tillse att det är många som producerar, så att vi får en ökad konkurrens. Regeringen har tillsatt en utredare som också ska titta på samägandet när det gäller kärnkraften. Det är också ett sätt att förbättra konkurrensen på energiområdet.
Sedan har vi detta med PBL. Det kan hända att Socialdemokraterna inte hann, men ni hade då heller ingen brådska med att få fram plan- och bygglagen. Vi såg inget arbete där det fanns tendenser till att Socialdemokraterna var beredda att göra saker. Men om vi är överens om att plan- och bygglagen och den förändring som vi nu gör är bra, då räcker det för mig som besked från Socialdemokraterna att ni är beredda att stödja regeringen här.
Europeiska kommissionen har tillsatt en arbetsgrupp som ska titta på prissättningen på den europeiska livsmedelsmarknaden. Detta följer vi noga. Det är ju inte bara en nationell fråga utan i högsta grad en europeisk fråga.
Vi kommer att tillse att vi med det förstärkta Konkurrensverket verkligen kan granska så att svenska konsumenter verkligen ska veta att det finns en rejäl konkurrens både när det gäller livsmedel och när det gäller energi- och byggmarknad, så att de har råd att äta, råd att värma sina hus och råd att också bo på ett vettigt sätt.
Maud Olofsson (C):
Det är viktigt att Börje Vestlund lyssnar på vad jag säger. Om någon ska tolka vad jag säger ber jag att få göra det själv. Jag har inte sagt att det inte behövs. Jag har sagt att det är Konkurrensverket som ska avgöra hur de organiserar sin verksamhet: Enskilda statsråd ska inte peta i enskilda myndigheters sätt att organisera sitt arbete. Konkurrensverket gör analyser utifrån hur konkurrenssituationen ser ut.
Jag tycker att det är helt nödvändigt att man tittar på livsmedelssidan, och man gör också det, men hur man sedan i sin tur organiserar verksamheten är upp till Konkurrensverket. Det är det jag säger. Ni vill gå in och detaljstyra. Det är två helt olika synsätt här. Jag tycker att Konkurrensverket ska vara vasst. Jag tycker att de ska granska livsmedelssidan, energisidan och byggmarknaden därför att detta är så viktiga saker för enskilda konsumenter.
Men det är genom ett starkt verk, med ökade resurser som regeringen har tillfört, som vi kan klara av detta. Jag konstaterade bara att ni hade nedrustat Konkurrensverket. Vi har upprustat det. Det ger också ökade möjligheter för oss att bättre bevaka detta. Om sedan Socialdemokraterna är glada över att vi har lagt fram förslaget om förändrad plan- och bygglag är ju den saken ur världen.
Då har vi ju åstadkommit det som Börje Vestlund vill. Jag tror att det är otroligt viktigt att vi håller sträng koll på konkurrenssituationen i Sverige. Människor ska ha råd att bo, att äta och att betala sin elräkning. Då måste vi också bevaka så att konkurrenssituationen är vettig på den svenska marknaden. Att sedan EU också gör det inom ramen för sin konkurrenskontroll är egentligen samma sak.
Vi tänker precis likadant på EU-nivå som på nationell nivå. Genom den inspiration som vi har fått på EU-nivå, där man har en fungerande kontroll på konkurrensen, har vi förstärkt den också på hemmaplan. Vi kommer att fortsätta att stärka Konkurrensverkets möjligheter att bevaka - allt för att konsumenterna ska ha råd att bo och äta och också ha en vettig energitillförsel.
Maud Olofsson (C):
Eva-Lena Jansson har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att Riksrevisionen får granskningsrätt i det föreslagna svensk-danska postbolaget. Frågan ställs mot bakgrund av ett brev från Riksrevisionen till mig. Låt mig först säga att jag inte har några principiella synpunkter på Riksrevisionens önskan att granska Posten efter samgåendet.
Jag anser att Riksrevisionen i sin roll fyller en viktig funktion. Eva-Lena Jansson anger i sin interpellation att den danska riksrevisionen kommer att bibehålla sin granskningsrätt, då den har granskningsrätt även i av danska staten minoritetsägda aktiebolag. Den information jag har fått är att den danska riksrevisionen inte har en sådan rätt till direkt granskning. Den svenska Riksrevisionen utgör en del av riksdagens kontrollmakt, och uppdraget bestäms till både omfattning och inriktning enligt lagen om revision av statlig verksamhet m.m.
Mitt svar till Eva-Lena Jansson blir därför att det inte är jag eller regeringen som bör agera i frågan, utan det är alltså riksdagen som genom lagen avgör gränsdragningen för Riksrevisionens granskningsrätt.