Sven Otto Littorin (M):
En utredning för ett antal år sedan visade att arbetsrelaterad ohälsa kostar samhällsekonomin ungefär 50 miljarder per år i direkta kostnader och i produktionsbortfall. Det är en siffra som förskräcker. Den förskräcker därför att det är oerhört mycket pengar, men den förskräcker också därför att den står för ett antal personer som mår dåligt av sina jobb. Så kan vi inte ha det.
Vi måste se till att visa att en god arbetsmiljö är en vinst för den enskilde, för arbetsgivaren och för samhällsekonomin totalt sett. Detta kan göras på lite olika sätt. Vi hade ett seminarium den 24 augusti då vi försökte lyfta fram arbetsmiljöfrågan och diskutera det som vi kallar för en ny tankeram för arbetsmiljöpolitiken. Jag är lite ödmjuk inför denna diskussion.
Jag skulle så småningom så att säga landa i en ny svensk arbetsmiljöstrategi. Den strategin kommer sedan att ha ett antal verktyg. Det kan bli propositioner, förordningar och annat. Men innan vi landar i det skulle jag vilja ha en väldigt bred diskussion och debatt.
Därför kommer vi inom bara någon vecka med en departementsskrivelse som kommer att sammanfatta detta första steg, det som jag kallar tankeram, som sedan kommer att gå ut för en bred diskussion mellan parterna - forskare, Arbetsmiljöverket och alla som är intresserade av detta. Jag ska försöka stimulera fram ett antal större debattforum för att kunna diskutera dessa frågor också.
För dem som var med på seminariet den 24 augusti framkom det åtminstone 25-30 goda idéer på olika insatser som kan och bör göras för att man ska se till att förbättra arbetsmiljöpolitiken. Det var inte så många av dessa idéer som handlade om medel till Arbetsmiljöverket.
Jag tycker att man gör det lite lätt för sig när man återkommer till att säga att det bara handlar om pengar till en myndighet. Det är naturligtvis viktigt, men det är inte det enda i arbetsmiljöpolitiken. Även efter de förändringar som vi nu gör kommer vi ned i nivåer på anslaget som gällde för ungefär sju år sedan.
Då hette arbetsmarknadsministern Björn Rosengren, känd från kammaren för att finnas med i ganska många interpellationsdebatter. Jag skulle vilja göra några saker till. Förutom att lyssna på dem som är delaktiga i denna debatt och som kommer att vara viktiga för att kunna ladda om arbetsmiljödiskussionen i en mer positiv riktning är det just denna positiva riktning som jag skulle vilja hitta.
Många gånger när man hör personer diskutera arbetsmiljöfrågor kretsar det väldigt mycket kring det grundläggande regelverket, inspektioner och annat. Och det är oerhört centralt och viktigt att vi har inspektörer som kontrollerar, förebygger och tittar på dåliga arbetsmiljöer. Men om det ska bli någonting av det skulle jag också vilja lägga till en mer positiv laddning i arbetsmiljöpolitiken. Jag sade någonting liknande i samband med detta seminarium. Jag fick då frågan: Hur menar du då?
Jag tog då upp det danska exemplet. Jag var med på Kenth Petterssons sista utlandsresa. Vi var i Danmark för att se vad man har gjort i den danska arbetsmiljöpolitiken. Jag tog då Smileysystemet som ett exempel. Man kan tycka att det är larvigt och fel på alla sätt och vis. Men som ett exempel på att det går att göra positiva laddningar också i arbetsmiljöfrågor är det viktigt att också lyfta fram de goda exemplen och att peka på goda arbetsgivare och god arbetsmiljö.
Det finns all anledning att återkomma i denna diskussion, och jag ser fram mot Sylvia Lindgrens, Patrik Björcks och andras aktiva deltagande i den debatten eftersom detta är en viktig fråga alldeles oavsett vilket politiskt perspektiv man väljer att ha.