Niklas Wykman (M):
RUT-avdraget är en populär reform som har stöttat många människor tillbaka in i arbete. RUT-avdraget är också speciellt, nästan unikt, på så sätt att det är just självfinansierande.
Självfinansierande betyder att det å ena sidan utgår ett stöd, en rabatt, för att anlita den typen av tjänster, men intäkterna till staten blir å andra sidan enligt professionella bedömare åtminstone lika stora eller till och med lite större än de subventioner som delas ut. RUT-avdraget skapar också arbetstillfällen på flera sätt. Svarta arbeten blir vita. Det har bekräftats av till exempel Skatteverkets undersökningar.
Det är också så, herr talman, att vägarna in till jobb blir fler. Särskilt för grupper som har det tufft och utmanande på arbetsmarknaden sänks trösklarna till det som ibland är första jobbet i livet eller andra gånger är första jobbet i Sverige. Det gör att människor kan växa i produktivitet och förmåga, komma in i samhället och komma in på arbetsmarknaden. RUT-avdraget bidrar också till ökad jämställdhet i samhället.
Tyvärr fortsätter kvinnor i Sverige att ta större ansvar än män i hemmet. Det borde på sikt förändras. RUT-avdraget hjälper till i den riktningen på så sätt att kvinnor får större möjlighet att göra karriär och arbeta heltid när de kan få avlastning i det som håller dem tillbaka, nämligen hemarbete.
RUT-avdraget stöttar alltså att svarta jobb blir vita, vägar in till jobb, ökad jämställdhet och att antalet arbetade timmar i ekonomin ökar. Det beror på att fler människor kommer in på arbetsmarknaden och att fler människor kan arbeta fler timmar. Det beräknas ge ungefär 20 000 fler jobb. Herr talman!
Det är mot bakgrund av detta kanske inte konstigt att RUT-avdraget är en mycket populär reform med ett brett och starkt stöd hos svenska folket. Finansministern säger att regeringen inte vill ta bort RUT-avdraget. Det är förvisso sant. En annan sanning är att socialdemokratin har varit emot införandet av RUT-avdraget och att regeringen nu vill göra kraftiga försämringar av RUT-avdraget.
Man kan inte låta bli att undra i ett läge med hög arbetslöshet, med en matt återhämtning i ekonomin och med ett svårt läge i de offentliga finanserna att finansministern och regeringen prioriterar att ge sig på en av de mest jobbskapande reformerna. Det gör att man undrar vilka motiv som ligger bakom den typen av förändringar.
I frågan i min interpellation angående förändringar av RUT-avdraget måste man ta in vad Skatteverket säger. De förändringar som har gjorts av RUT-avdraget, finansministern, är av den karaktären att Skatteverket efterlyste förändringarna för att det skulle vara enklare att tillämpa reglerna. Det var svårt med de tidigare reglerna - de regler som regeringen nu vill gå tillbaka till - att få en rättssäker och korrekt tillämpning.
Därför tog Skatteverket upp frågan om förändringarna med regeringen och bad om den typen av förändringar. Nu vill finansministern gå tillbaka till det läge som Skatteverket beskrev som om inte rättsosäkert så åtminstone svårt att tillämpa. Vad är de bakomliggande motiven till förändringarna?
RUT skapar jobb, bidrar till offentliga finanser, pressar tillbaka svartarbete och är legitimt på så sätt att Skatteverket har efterlyst förändringarna. Det råder hög arbetslöshet. Ändå är detta en jobbskapande åtgärd som finansministern lägger stort krut på att göra sig av med. Det skulle jag vilja ha svar på.