Annie Lööf (C):
Min principiella utgångspunkt som näringsminister är att Sverige inte har råd att säga nej till jobb. Vi har inte råd att säga nej till företag, oavsett bransch eller oavsett storlek. Och det är mycket angeläget att ha en konkurrenskraft och en innovationskraft i Sverige som gör det möjligt för oss att inte bara vara bäst i dag utan också om fem år och tio år.
Det svenska näringslivet är sannerligen inget särintresse utan snarare det som lägger grunden för Sveriges välstånd. För det är genom goda förutsättningar för det svenska näringslivet - det gäller basindustrin ned till egenföretagaren - som vi skapar möjligheter för jobb men också skatteintäkter som gör det möjligt för oss att satsa på skola, vård, omsorg, infrastruktur och sociala trygghetssystem.
Det svenska näringslivet är alltså grundbulten och förutsättningen för det svenska välståndet. Det är nonsens att vi har en beröringsskräck i fråga om det svenska näringslivet. Jag samtalar och samarbetar med det svenska näringslivet varje dag. Vi har upparbetade och regelbundna dialoger med olika branscher, bland annat med life science-branschen.
Där är det viktigt att vi har en intensiv dialog, inte minst inför den kommande forsknings- och innovationspropositionen, där givetvis life science kommer att vara en av de viktiga delarna, precis som det var 2008, som jag sade i svaret tidigare. Just medicinsk forskning var ett av tre huvudområden när vi storsatsade på forskning och innovation 2008.
Förutom life science - för Hans Ekström efterfrågade vad vi gör för andra saker inom industrin - kan jag bara lyfta fram den del som också kom 2008 som gäller fordonsindustriforskning. Det är 450 miljoner från staten per år - sedan fyller fordonsindustribranschen på med lika mycket - för att satsa på utveckling när det gäller miljö, säkerhet och andra delar som är angelägna inom fordonsindustrin.
Det här gör vi för att vi tycker att det är viktigt med samverkan mellan staten och det offentliga och näringslivet. Näringslivet sitter på kunnandet. De sitter på kompetensen. De sitter på verktygen. Staten kan till viss del stå för medelstilldelningen, för det är angeläget att vi stärker svensk innovationskraft, och det gör vi redan i dag.
Astra Zeneca är ett globalt företag där man har haft väldigt svårt att kommersialisera och nyttiggöra sin forskning. Enheten lades, tråkigt nog, ned i Södertälje. Motsvarande enhet i Montreal lades också ned. Det var på två platser som man bedrev den här forskningen.
Det här är beklagligt, och det är ett dråpslag mot svensk forskning, särskilt i ljuset av att vi vill se oss som och ska vara en framstående forskningsnation. 7 300 tjänster dras in globalt, varav 1 200 här i Sverige. Det vi behöver göra nu, precis som Stockholm-Uppsala Life Science säger i dag i Dagens Industri, är att se till att vi får en framväxt av små och medelstora företag inom life science.
Det handlar om att vi faktiskt ser till att skapa en grogrund, ett kluster, där dessa företag har möjlighet att växa fram och att vi kan gå från idé till verksamhet, från idé till produkt och från idé till kommersialisering. Och vi har varit aktiva i detta. Allan Larsson var samordningsman efter det som hände i Lund, till exempel. Där är det enbart ett fåtal som fortfarande är arbetslösa. Lejonparten har faktiskt ett arbete att gå till.
Nu är Lars Leijonborg samordningsman efter det som hände i Södertälje för någon vecka sedan. Sverige är i dag etta vad gäller kreativitet i världen. Vi är etta i Europa när vi pratar om innovation, och vi ligger högt upp när vi pratar om konkurrenskraft. Det är angelägna och viktiga siffror. Men det viktigaste är vad vi är om fem eller tio år. Av den anledningen satsar vi nu på en innovationsstrategi.
Vi har en företagsbeskattningsutredning som ser över skattetrycket i Sverige framöver.