Annika Strandhäll (S):
Alexandra Anstrell har frågat mig om mitt och regeringens arbete med återvinning av kompositmaterial i vindkraftverk. Alexandra Anstrell undrar om jag anser att det finns tillräckliga lösningar gällande återvinning av vindkraftverkens kompositmaterial och att detta fanns på plats innan den storskaliga utbyggnaden påbörjades.
Alexandra Anstrell har även frågat om jag har någon plan för hur kompositmaterialen ska omhändertas i avvaktan på att en ekonomiskt hållbar metod för återvinning finns. Regeringens arbete med omställningen till en cirkulär ekonomi har en stor potential att minska resursanvändningen och därmed begränsa klimat och miljöpåverkan.
Genom att återvinna det som har blivit avfall kan avfallet utnyttjas som en resurs i en cirkulär ekonomi. Potentialen för ökad materialåtervinning är fortsatt stor. Här har företagen och verksamhetsutövarna ett stort ansvar att utforma produkter och produktionsprocesser på ett sätt som möjliggör ett cirkulärt omhändertagande av produkterna när de blir avfall. Detta gäller även för vindkraftverken.
Riksdagen har beslutat om det övergripande målet för energipolitiken, som bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. År 2040 är målet att Sverige ska ha 100 procent förnybar elproduktion.
Vindkraftverkens utbyggnad är en central del av denna utveckling och för möjligheterna att nå målet. Regeringen är medveten om problemen som uppstår när komplexa plastflöden blir avfall, till exempel rotorbladen på vindkraftverk, som består av glasfiberarmerad plast.
Hittills har inte så många vindkraftverk tagits ur bruk i Sverige, och en stor del av nedmonterade verk har gått vidare till andrahandsmarknader för vidare bruk. I ett resurseffektivt samhälle vill vi hellre se att produkter och material kan tas om hand på ett bra sätt genom återanvändning och materialåtervinning.
Utvecklingen går starkt framåt, och Statens energimyndighet konstaterar att det i dag finns flera olika återvinningstekniker för glasfiberkompositer. Flera olika kemiska återvinningsprocesser är också under utveckling som kan vara intressanta för just uttjänta vindkraftverk.
Alexandra Anstrell har frågat om jag avser att initiera några riktlinjer för hur ekonomiskt hållbar återvinning av vindkraftverkens kompositmaterial ska genomföras. Vidare har Alexandra Anstrell frågat om jag har tagit något nytt initiativ till att stödja forskning gällande återvinning av kompositmaterial.
Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är att bidra till att uppfylla uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. Regeringen ser även positivt på den starka drivkraften i Europa att utveckla avancerad återvinning av plast.
Regeringens strategi respektive handlingsplan för en cirkulär ekonomi fokuserar på cirkulär ekonomi som drivkraft för näringsliv och andra aktörer genom åtgärder som främjar innovation och cirkulära affärsmodeller. I strategin lyfts plast fram som en av de mest prioriterade materialströmmarna. Regeringen har även nyligen publicerat en nationell handlingsplan för plast med 55 beslutade åtgärder.
Regeringen strävar efter en hållbar hantering av plast genom hela livscykeln för att uppnå giftfria och cirkulära kretslopp och undvika negativ påverkan på miljön. I handlingsplanen finns också mål för att uppnå detta.
Avslutningsvis vill jag påpeka att regeringen, som en del av handlingsplanen för cirkulär ekonomi och genom budgetpropositionen för 2021, breddade stödet till industriprojekt, med exempelvis stöd till kemisk återvinning av plast och andra återvinningsanläggningar. Industriklivet stärktes även för 2022 med ytterligare 159 miljoner kronor till 909 miljoner kronor. Då Alexandra Anstrell , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att Ann-Sofie Alm i stället fick delta i debatten.