KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sten Bergheden (M):
Jag börjar med det sista. När det gäller registreringsskyltar fram på motorcyklar är vi inte ens beredda att utreda frågan. Vi tycker att vi har ett system i dag som fungerar. Självklart får vi bevaka detta vidare, men EU går i samma riktning som vi. Dels finns det säkerhetsskäl, dels är det EU-handelsproblem med den här frågan.
Dessutom är det ändå svårt att identifiera en motorcyklist som har både visir, halsduk och luva på. I så fall måste man hitta en annan lösning för att komma åt fortkörning med motorcyklar. Det är märkligt att Siv Holma tar åt sig äran av att antalet miljöbilar har ökat under alliansregeringen. Ni har ju suttit ett antal år vid makten tidigare. Jag behöver inte upprepa hur många år det är, men det är ett antal år.
Det intressanta i sammanhanget är att under den tiden lyckades ni skapa 30 000 nya miljöbilar. Vi har under fyra års tid fått fram 330 000 miljöbilar. Då försöker du, Siv Holma, påstå att det beror på er politik. Jag skulle nog vilja säga att det beror på allianspolitiken att vi har lyckats med det. Vi har satsat på att folk har vågat köpa de här bilarna, och vi har visat att vi vill gå den vägen. Det har varit oerhört positivt.
Vi tycker att det är bra att det har kommit fram så pass många miljöbilar, och det hoppas jag att även Siv Holma tycker, för det är ju det mål som vi försöker nå. Sedan är det rätt att enligt pumplagsutredningen är det många strukturomvandlingar inom bensinbackarna som har påverkat nedläggningarna. Men det är många landsbygdsmackar som har fattat beslut om rationaliseringsförändring.
Men bolagen kanske också har tryckt på och sagt att en mack inte längre är värd att satsa på för alternativt bränsle därför att den har så dålig lönsamhet och så låg försäljningsnivå. Självklart har pumplagen varit en effekt av hela den här delen.
Sten Bergheden (M):
Ja, det är väl bra att vi är överens om att det har varit ett lyckat resultat. Att vi sedan har lyckats få fram fler miljöbilar under våra fyra år än vad ni lyckades med under era tolv år är ändå ett konstaterande som vi kan stå fast vid. Det intressanta är att du vill göra ett tillkännagivande om redovisningscentralerna.
Vi tycker att det är viktigt att vi väntar in remissvaren och kommer fram med ett förslag som håller och som taxinäringen och övriga delar kan stå bakom fullt ut. Vi vill utreda först och sedan fatta beslut. Skillnaden är att i vår politik tycker vi att det är ett bättre tillvägagångssätt att man först utreder och sedan fattar beslut.
Vi har ju sett effekterna när man i stället fattar ett beslut och inför en pumplag och efteråt konstaterar att det inte var så bra. Som jag sade i inledningsanförandet kanske det är viktigt att dra lärdom av att det är bättre att först utreda och sedan fatta beslut.
Sten Bergheden (M):
Jag börjar med siffrorna. De talar sitt tydliga språk. Vi är på rätt väg när det gäller att få fram fler miljöbilar. Vi jobbar med miljöbilspremier och fordonsindustrin i fråga om satsningar på forskning och utveckling. Det är de delarna som kommer att leda framåt. Vi har 18 år på oss att ta oss fram till det mål vi har satt upp. Vi ligger väl framme i Europa. Jag är övertygad om att med hjälp av våra åtgärder kommer vi att nå fram.
Självklart hoppas vi på stöd från oppositionen för åtgärder och förslag som kommer att presenteras. Ni sade i debatten om konkurrensutsättning av bilprovningen att om stationer läggs ned ute i landet blir det längre färdvägar.
Resultaten i dag visar att det har blivit fler stationer, fler valmöjligheter och att priset inte har stigit. Det talar också sitt tydliga språk att förändringen har genomförts på det sätt vi sade. Det kommer sedan att ske en förändring av ägarstrukturen inom bilprovningen, men den välkomnas av Svensk Bilprovning.
Man vill se konkurrensutsättningen, spänsten i branschen och de nya möjligheterna för fler företag att komma in. Samtidigt öppnar detta för vår svenska bilprovning att bedriva bilbesiktning utanför landets gränser.
I fråga om funktionshindrade är det oerhört viktigt att det finns ett regelverk så att inte parkeringstillstånd till handikappade delas ut utan en ordentlig prövning. Tillstånden ska gå till de personer som ska ha dem. Annars kommer personer att stå på dessa platser som faktiskt klarar att gå lite längre än vad som var tänkt.
Sten Bergheden (M):
I fråga om miljöbilarna är det oerhört viktigt att vi kommer vidare med att tillverka den biogas som behövs. Vi ska ha klart för oss att tillgången till biogasen är begränsad. I framtiden kommer kanske mer av biogasen att gå till flyg och eventuellt delar av fordonsflottan i form av lastbilar. Det finns en begränsning.
De som utvecklas mest i sammanhanget är hybrider och elhybrider. Denna utveckling måste gå i takt med vad som är möjligt att köpa. Vi kan inte så snabbt som ni vill fasa ut hela bränslesidan, utan det gäller att successivt jobba in nya motorer, drivmedel och mer miljövänliga delar. Våra siffror visar att vi har nått ett oerhört bra resultat.
Även om Leif Pettersson säger att vissa bilar drivs med bensin och diesel i vissa lägen handlar det om att det finns bilar på marknaden som är klassade som miljövänliga. Självklart måste biogas och annat möta den efterfrågan som finns. När det gäller priset på Svensk Bilprovning vet jag, Leif, att du i den debatten sade att det skulle bli som i Finland och att det skulle bli mycket dyrare.
Svensk Bilprovning tar 300 kronor om man betalar i förväg. Om de privata aktörerna har höjt priset har ändå fordonsägaren det fria valet. Jag kan välja om jag vill att en privat aktör ska utföra besiktningen på min bil eller om jag vill åka till Svensk Bilprovning. Jag ser inga problem. De har en konkurrenssituation i priset, och där är Svensk Bilprovning lägst i dag.
När det gäller de funktionshindrade vidhåller jag vad jag sade tidigare. Självklart måste vi se över detta så att de som behöver dessa parkeringsplatser får stå där och inte andra personer. Det måste ske en tillsyn över detta. Det är också viktigt att vi inte är för frikostiga med att dela ut tillstånd så att det äventyrar möjligheten för dem som verkligen behöver dessa platser.
Sten Bergheden (M):
Om jag börjar med lastbilar är det inte förvånande att Miljöpartiet har drivit frågan om lastbilar och deras vara eller icke vara. För vår del är det naturligt att vi i Sverige är beroende av lastbilar. Vi är ett glesbefolkat land, som jag sade. Vi har långa transporter. Vi har skogar. Vi har ett glest företagsnät ute på landsbygden som ska servas.
Det finns inga ekonomiska möjligheter att bygga vare sig järnväg eller något annat dit, utan det handlar om att vi har lastbilar som går på miljövänliga alternativ och är i världsklass när det gäller miljön. Det viktiga för vår del är svenska arbetstillfällen inom fordonsindustrin, med våra lastbilar, men det är lika viktigt att företag ute i glesbygden klarar av sina transportkostnader och kan överleva i Sverige.
Annars flyttar de utomlands, och vi får transportera deras varor därifrån till landet i stället. Vi har ändå den här verksamheten i landet, och det är självklart att vi ska se till att fortsätta att utveckla den och ha en bra och miljövänlig lastbilsflotta. Vi har också jobbat vidare med trådlastbilar, eldrivna lastbilar, och de är viktiga som komplement på vissa större leder. När det gäller miljöbilar har vi en klassificering på 50 gram koldioxid per kilometer.
Vi är överens om att de ska klassas som miljöbilar. Jag förstår att det är besvärande för Miljöpartiet att kunna konstatera att det finns så många nya miljöbilar med en alliansregering jämfört med vad som fanns tidigare, före 2006. Det är också viktigt att vi går vidare och utvecklar biodrivmedel.
Men då förstår jag inte Miljöpartiets tankar när man ena stunden vill ha biogas men andra stunden vill lägga ökade skatter på vårt svenska lantbruk, som producerar just den miljövänliga biogasen. Man vill lägga på gödselskatter, handelsgödselskatter och annat. Detta är ett rent hot mot en ökad djurproduktion och en ökad biogastillverkning i Sverige.
Sten Bergheden (M):
Jag tror att det är väldigt viktigt, precis som jag sade inledningsvis, att vi klarar båda sakerna. Vi måste klara både de svenska företagen, våra transportkostnader inom landet, och klimatmålet. Då går det inte att, som Miljöpartiet, bara fokusera på en sak och se att verksamhet flyttar från landet och vi förlorar den verksamhet som vi ska leva på långsiktigt i detta land, både skog och annan näringsverksamhet.
Vi försöker gå hand i hand med den här verksamheten. Vi har höga ambitionsnivåer när det gäller klimatmålen, och vi ser till att våra företag har konkurrenskraftiga och bra förutsättningar för att kunna överleva och växa i Sverige. Det ger arbetstillfällen i detta land.
Jag ser det som ett rent hot att Miljöpartiet har en sådan linje att företagarna redan i detta läge kan bli osäkra på om de ska våga stanna kvar i Sverige om Miljöpartiet i framtiden skulle komma till makten med den politiken. Vi ska också ha klart för oss att utsläppen ökar när vi har en bra konjunktur i landet, när företag producerar varor som ska transporteras, handeln ökar och verksamhet ökar och ger arbetstillfällen i landet.
Självklart ökar också utsläppen under den perioden. Men det är det långsiktiga målet vi jobbar med för att få ned utsläppen. Ni vill satsa på de alternativa biodrivmedlen, och jag välkomnar det. Men ni måste se helheten. För att få fram biogasen och få gasen till våra pumpar, som fattas i dag, måste vi börja i rätt ände. Vi måste gynna den närproduktion som ser till att skapa biogasen.
Det är där er politik inte hänger ihop. Ni tror att ni kan ta bort den också, och då kommer vi inte att få biogasen och den satsning på nya drivmedel som vi hoppas på.
Sten Bergheden (M):
Framför allt är det viktigt att vi tittar över den här delen. Det som har diskuterats nu har bara varit Hollandsmodellen. Vi vet att Finland har haft vissa antydningar om att reglera eller förändra. Det viktigaste är att vi tar en diskussion. Holland har en egen modell som är nästan unik i Europa. Vi borde väl titta på hur Tyskland, Belgien, Danmark, Norge och övriga har löst det innan vi bestämmer oss för att vi ska använda Hollands modell.
Det är där er reservation blir så utpekande. Ni har pekat just på Hollands modell som den enda lösningen. Vi är mer öppna för att man tittar brett i Europa på exakt vad som finns. Annars skulle jag kunna förklara och säga om jag visste. Men det viktiga är att vi tittar på de delarna innan vi för fram att den ena eller den andra modellen är bäst.
Det finns ett annat regelverk till exempel i Danmark, där man har i vissa delar har eftergifter beträffande kör- och vilotider och annat. Jag tror att det är viktigt att vi tittar över hur man tolkar olika regler i andra länder, så att vi på sikt får en harmonisering, så att man i Sverige inte kan säga att man är straffad på det ena eller det andra sättet.
Ska vi ha lika villkor i Europa ska väl inte Holland ha en viss modell, Danmark en annan modell, Tyskland ytterligare en annan modell, utan vi ska väl försöka landa så nära varandra att vi faktiskt har en fri konkurrens mellan länderna.
Sten Bergheden (M):
Först ska jag säga att jag tycker att det är positivt. Du antyder att det inte är fel att vi tittar på fler länder, och det hade ju varit trevligt om ni hade skrivit det i ert tillkännagivande. Jag tar i alla fall med mig att vi i stort sett är överens om att kanske titta på fler modeller runt om i Europa innan vi hittar på att införa någon ny variant.
Skulle vi införa unika specialregler för åkeribranschen, vilken blir då nästa bransch som vi ska införa specialregler i Sverige för? Är det byggnadssektorn eller någon annan sektor vi ska tvinga, eller ska vi tillåta företag att utföra olika uppdrag runt om i Europa?
Vi ska självfallet se till att den lagliga delen efterlevs och att vi har kontrollverksamhet med polis och åklagare. En annan bra sak som nämndes här är beställaransvaret. Jag tror att det är bra att vi gör den här utvärderingen av vad den del av beställaransvaret som vi har infört har betytt, och sedan får vi se över om det räcker.
Ett utökat beställaransvar eller en skärpning i den här delen kan säkert underlätta en hel del för att få fler lagliga transporter runt om i landet, och det är något vi säkert får titta vidare på. Det är alltså mycket på gång. Jag tycker att vi har jobbat så snabbt som det går.
Jag hoppas att vi kan fortsätta i denna positiva anda och lösa de frågor inom åkeribranschen som är möjliga att lösa och att vi kan komma till bra lösningar som gör att konkurrenssituationen och lagligheten blir mycket bättre på våra vägar runt om i Sverige.
Sten Bergheden (M):
Först kan man väl konstatera att vi när vi hamnade i opposition trodde att det skulle komma en regering som hade energi och kraft att ta tag i de frågor man hade slagits för och pratat om i åtta år. Sedan upptäckte vi att man inte orkar lyfta klubban även om det ligger färdiga förslag i en proposition på bordet.
Även om det finns ett förslag om möjligheten att köra med 64 eller 74 ton orkar man inte slå klubban i bordet utan sätter i stället igång nya utredningar och tittar vidare på detta. Ta tag i de frågor som faktiskt var färdiga och som vi var överens om före valet! Det kan inte vara någon större svårighet att faktiskt också ta ett beslut i detta läge. Det syns ju tydligt i den rapport och den analys man har gjort tidigare att beslutet om 64 ton gick att ta direkt.
Ändå tog den här regeringen, efter alla sina fikapauser och allt runt omkring, fem sex månader på sig innan den lyfte klubban och dunkade för 64 ton - och då tillsatte man en utredning om 74 ton. Varför gjorde man inte det med en gång? Varför tittade man inte över det på en gång, om man nu tyckte att frågan var viktig? Varför väntade man i fem månader innan man tillsatte en ny utredning som ska ta ytterligare sex sju månader?
Vår utredning om 64 till 74 ton gjorde vi från april till augusti månad - hela utredningen, som visar vad som är möjligt när det gäller den biten. Vi lade fram en proposition, och ni tog över och genomdrev den här i kammaren. Den var ju färdig från vår sida, så den har ni inte heller jobbat fram. Det gäller klampning, sanktionsavgifter och handlingar i bilen. Det var ju tur att vi gjorde färdigt den, för annars hade vi hamnat i samma situation igen.
Då hade ni suttit ned och väntat i fem sex månader på att se vad ni skulle göra åt detta, och därefter hade det kommit en ny utredning. Sedan hade vi inte sett något resultat av det heller. Det är alltså rätt viktigt att komma ihåg att man faktiskt kan ta de beslut som finns att ta direkt när de är klara.
Sten Bergheden (M):
Det är lite märkligt att de här frågorna helt plötsligt kom upp på bordet när Socialdemokraterna satte sig i regeringsställning. På alla de möten om dessa 74 ton som skedde före valet var det som Magdalena och Ygeman skrev, nämligen att den gamla regeringen satt och rullade tummarna. Det var ju bara att fatta beslut direkt; det gällde konkurrenskraften för svensk skogsindustri och alltihop. Det var jätteviktigt, och jag delar den uppfattningen.
Bekymret är att ni, nu när ni har hamnat i regeringsställning, helt plötsligt tycker att det inte är färdigutrett. Det är inte lika viktigt längre, utan vi ska utreda ytterligare en gång. Och det intressanta är att ni inte utreder det som ska utredas. Ni tittar på om det går att hitta andra lösningar i stället för 74 ton och längre och tyngre lastbilar.
Ni försöker utveckla utredningen så att den blir ännu större för att försöka undvika att ge den konkurrensfördel som längre och tyngre lastbilar i Sverige ändå skulle kunna innebära. Då skulle vi kunna behålla många av våra svenska jobb. Du vill att jag ska vara lugn, Leif Pettersson. Nej, jag kan inte bli lugn. Det ligger färdiga förslag på bordet borta på Regeringskansliet, som vi har jobbat fram och lagt fram. Vi har lagt klubban bredvid för att ni ska kunna ta den, dunka ned den och genomföra detta.
Då tar ni fem månader på er att lyfta klubban för 64 ton och tillsätter ingen utredning. Vi kan inte vara lugna. Om det ska ta så här lång tid att ta ett beslut om sådant som redan är färdigutrett och klart, hur lång tid kommer då inte att ta för er att införa 74 ton och gå vidare med längre och tyngre lastbilar? Vi ser med stor oro på den långsamhet, den trötthet, som har infunnit sig i den nya regeringen redan efter sex månader.
Den dagen ni inser att det här inte går särskilt bra och avgår är vi i Alliansen beredda att ta över och regera landet.
Sten Bergheden (M):
Tack, Jasenko Omanovic, för att du är upptagen av de här frågorna och framför allt för att du vill ha svar på vad vi har gjort. Hade du frågat dina partikamrater i utskottet hade de antagligen kunnat berätta för dig om när vi satte igång utredningen om åkerinäringen. Det gjorde vi 2012. Därefter har vi hela tiden lagt fram olika förslag för att komma i mål.
Det som hände när ni tog över var att ni bromsade de delar som redan låg färdiga för beslut. Det anser vi var olyckligt. Vi har utrett möjligheten för polisen att anställa specialkompetens. Vi har sett till att åklagarna är samlade i Karlskrona och Östersund när det gäller trafikbrott. Vi har infört ett register på Transportstyrelsen. Vi har ordnat med fler säkra uppställningsplatser i ett EU-projekt tillsammans med Trafikverket.
Vi har infört det första steget i beställaransvaret, och vi har beställt det andra steget av den här regeringen, men där stannar även den frågan. Vi har infört alkobommar vid alla våra hamnar och gränsstationer. Det vill regeringen backa på och säger: Men ska det verkligen vara vid alla gränsstationer och i alla hamnar? Detta försöker regeringen att glida ur. Men vi kommer att följa upp det, var så säker! När det gäller sanktionsavgifter lade vi fram en proposition om klampning, sanktionsavgifter och nivåer.
Vi var ensamma i EU om att införa sanktionsavgifter, vilket skulle vara ett av de tuffaste verktygen för att komma till rätta med de här problemen. Vi lade propositionen på bordet till er, och den lyckades vi faktiskt få igenom när ni tog över i oktober. Vi har också sett över körkortsfusket och jobbat ihop med åkerinäringen när det gäller fjärrtransporter. Det intressanta som Jasenko Omanovic tar upp är att det behövs mer kontroller på våra vägar. Det är precis det vi tar upp i vårt särskilda yrkande.
Det säger ni nej till, men här står du och säger ja till det. Vad är er uppfattning egentligen?
Sten Bergheden (M):
Hade vi fått fortsätta regera hade vi tagit beslut om de 64 och 74 tonnen så fort vi hade tillträtt. Anledningen till att vi lade fram utredningen i april och att den blev färdig på fyra månader, till augusti månad, var att vi skulle kunna genomföra det här. Sedan lade vi en färdig proposition på ert bord om klampning, handlingar med mera. Det hade väl varit märkligt om ni inte hade orkat bära den till Riksdagshuset för att få igenom den här.
Därefter har ni suttit i fem sex månader sedan utredningen om 64 ton och funderat på om ni ska införa 64 ton. Vad har ni gjort på de fem sex månaderna för att fatta beslut om 64 ton? Det bör vi ha svar på. Återigen: Polisfrågan är rätt viktig med tanke på att ni i er budget har sagt att ni ska ta bort nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för ungdomar. Det drabbar även polisverksamheten.
Det drabbar polisverksamheten med först 30 miljoner och sedan 60 miljoner kronor, det vill säga, ert förslag, om det hade gått igenom här i riksdagen, hade inneburit att man hade fått ta bort ungefär 150 poliser i landet. Vi har i vårt särskilda yttrande skrivit att vi vill ha en förstärkning av trafikpoliser.
Er regering och er polisledning sitter just nu och lägger ned hela trafikpolisen i Sverige och för över den till närpolisen och lokalpolisen. Emma Wallrup tog i sitt anförande upp just att polisfrågan är känslig och att vi behöver fler poliser. Vi har avsatt mer pengar och har lagt fram ett förslag på lösning. Ni har tagit bort pengar och håller på att lägga ned trafikpolisen, medan vi tycker att den här frågan är viktig. Här är ni oss svaret skyldiga.
Leverera det, och gärna också vad ni gjorde mellan oktober månad och april månad för att orka ta beslutet om 64 ton.
Sten Bergheden (M):
Nu behandlar vi betänkande TU3 som handlar om klampning av fordon för att hindra fortsatt färd. Lagförslaget föreslås träda i kraft den 1 mars 2015. Det har varit en lång process, precis som en del tidigare talare sagt, för att få igenom detta förslag med klampning. Först gjordes en utredning.
Från början tyckte Rikspolisstyrelsen i det läget inte att vi skulle införa detta med fysisk klampning. Däremot var trafikpoliserna som arbetade ute på våra vägar mycket positiva till att få klampning som ett verktyg mot brottsligheten. Trafikutskottet och alliansregeringen stod ändå på sig, och nu har vi förslaget på bordet här i dag.
Det är mycket bra att vi i trafikutskottet även i den här frågan inte har backat utan stått upp för att se till att det nu blir verklighet. Många länder i Europa har infört klampning och har klampning som ett hjälpmedel när man vill få stopp på olagliga fordon och brottslighet runt detta. Det har fungerat mycket bra där.
Det kommer det säkert också att göra här i Sverige, om vi nu snabbt får igenom detta. Det var glädjande att höra att Leif Pettersson sa att vi nu har en regering som tar frågorna på allvar. Jag utgår från att nu när vi är eniga i dessa frågor kommer tilläggstillkännagivanden och annat att behandlas mycket skyndsamt så att vi får tillbaka förslag till utskottet och riksdagen för beslut.
Herr talman! Det är också glädjande att vi är överens om frågan i trafikutskottet. Vi vill att den nya regeringen ser över möjligheten att införa en längre klampning än 24 timmar. Det var från början en diskussion om att införa en 24-timmarsgräns för att underlätta polisens arbete ute vid vägen.
De kunde då klampa snabbare än om de var tvungna att gå via åklagare och annat för att få det godkänt. Det var därför man satte gränsen. Vi är helt eniga om att gå vidare. Vi vill gärna ha klampningen längre än 24 timmar i de fall det är nödvändigt.
Vi vill också att både tulltjänstemän och polisen ska ha möjlighet att klampa fordon när man bryter mot regelverket för att ytterligare öka möjligheten för polis och tull att agera direkt vid vägen och få stopp på de olagliga transporterna. Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet.