KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Jag tror att Magnus Oscarsson är väl medveten om att jag som statsråd inte kan kommentera en förordningsförändring som myndigheten ansvarar för. Jordbruksverket har gjort denna förändring och gjort dessa bedömningar, och jag har fullt förtroende för att det som de har gjort är korrekt. Jag har också stått här i riksdagen för inte så länge sedan och besvarat en interpellation om denna fråga, och jag har ingen anledning att gå in på detaljerna i dag.
Men jag måste också säga att jag är imponerad av Magnus Oscarssons engagemang och fokus på lantbruket när vi diskuterar detta ärende i kväll. Vi diskuterar areella näringar, landsbygd och livsmedel. Det handlar inte bara om lantbruket, Magnus. Det finns så mycket annat i detta.
Livsmedelsstrategin hanterar givetvis lantbruket men också växthusnäringen, det kustnära fisket, livsmedelsindustrin, det småskaliga, exporten och forskningen. Den hanterar också så många andra saker, och det är mycket positivt. De flesta bönder - en majoritet - säger att det är mycket bra i dag och att de har en god lönsamhet.
Det handlar också om landsbygdsutveckling. Vi ser i dag att butiksdöden på svensk landsbygd har stoppats på grund av att denna regering gjorde stora insatser för ett par år sedan och nu gör ännu större insatser. Vi ser också det positiva när bredbandet kommer ut på svensk landsbygd. Det är precis lika viktigt som när vi en gång i tiden elektrifierade Sverige.
Men det är också lika viktigt för bönderna, ledamot Oscarsson. Det är viktigt att vi får allt detta på plats.
Sven-Erik Bucht (S):
Det står att det ska prövas som miljöfarlig verksamhet. Uppnås de krav som finns är det inte miljöfarlig verksamhet. Låt oss ändå tala om det som skapar förändring för svenskt lantbruk, om det är det som ledamoten ville tala specifikt om. Vi ger ett ökat stöd till bönderna i norra Sverige. Detta anslag har inte ökat sedan 1995. Anslaget ökar med 100 miljoner.
Det skapar konkurrenskraft och möjlighet att upprätthålla ett jordbruk också i norra Sverige. Vi går in med stora belopp för att kompetensutveckla växtförädlingen - 90 miljoner. Vi moderniserar köttkontrollen. Vi ger ett stöd till ekologisk produktion och konsumtion, som ledamoten Oscarsson kanske inte riktigt gillar. Vi går in med ett stöd till slåtterängar och betesmarker.
Vi går in med miljöåtgärder i landsbygdsprogrammet. Det är en rad åtgärder för att stimulera landets lantbruk. Det handlar om 1 miljard och 35 åtgärder hittills för att understödja och skapa verkstad för Sveriges livsmedelsstrategi.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag tackar för uppskattningen av mitt anförande. Jag tolkar det ändå som att det var en uppskattning. Från ord till handling ska det inte vara långt, och det är det inte heller. När beslutet om en nationell livsmedelsstrategi klubbades igenom i stor enighet här i riksdagen satte vi direkt in 1 miljard för åtgärder och verkstad för att uppfylla livsmedelsstrategin.
En betesersättning, som ledamoten här tar upp, kanske vi kan få i framtiden med en förändrad CAP. I dag finns inte denna möjlighet. Man försöker ge en bild som inte riktigt stämmer med verkligheten. Det var väl verkstad som ledamoten ville ha? Jag tror att det är viktigt att vi lyfter fram de svenska mervärdena i livsmedelsproduktionen.
När jag inledde detta värv som statsråd fanns inte märket Från Sverige på livsmedel. Jag tog upp denna diskussion med branschen och sa att det är möjligt att vi måste lagstifta men att jag tyckte att en frivillig märkning vore mycket bra. Vi har i dag en frivillig märkning på plats. Det går mycket bra för svenska livsmedel.
Vi har ungefär 7 000 produkter i dag som är märkta med Från Sverige. Vad står dessa svenska livsmedel för? Jo, de står för världens bästa djurvälfärd. De står för en primärproduktion som är världsmästare på miljötänk. De står för Europas och EU:s lägsta antibiotikaanvändning.
När jag åker till Kina på främjarresor vill man där köpa svenska produkter, inte för att vi slarvar utan för att vi har världens bästa livsmedelssäkerhet och världens bästa livsmedel, och man är beredd att betala för det.
Sven-Erik Bucht (S):
Vi har en lag om betesdrift, ja. I och med att den är utformad som en lag kan vi med det system som finns för den gemensamma jordbrukspolitiken i dag inte utge någon ersättning. Det kan förändras i en ny jordbrukspolitik, som just nu diskuteras. Det man har gjort under den här mandatperioden är dock att skapa lite mer flexibilitet i regelverket.
Jag träffar väldigt många bönder och lantbrukare, och det är väldigt, väldigt sällan de tar upp detta som ett problem. Men i den här salen kommer det då och då sådana som spelar upp detta som det sämsta som finns i världen. Så är det inte, fru talman.
Till och med representanten för hela Icarörelsen säger tydligt i medierna: Ta inte bort betesdriften! Se till att den finns kvar! Sedan hör vi ledamoten för Sverigedemokraterna rada upp förslag efter förslag här, fru talman.
Men när det röstas i kammaren röstar man på Moderaternas budget och röstar emot alla förslag man har talat om. Jag tycker att det blir - jag vet inte om jag ska använda det starka ordet - vilseledande, fru talman.
Sven-Erik Bucht (S):
När det gäller växtodlingens lönsamhetsproblematik, som jag känner mycket väl till och som har kommit i år, har den att göra med världsmarknadspriserna på detta område. Det finns en tydlig koppling till det. Det fanns en väldigt tydlig koppling till detta också i den mjölkkris vi hade för ett par år sedan. Dessa produktpriser styrs numera på en världsmarknad.
Vi kan rada upp en lång rad insatser som regeringen satte in under mjölkkrisen. Det var metangasreducering, det var ett särskilt stöd till mjölkbönderna och det var klövvårdsinsatser. För första gången på mycket länge förbättrade man dieselskattereduktionen.
Det var ju så, fru talman, att ledamoten Yngwes regering försämrade dieselskattereduktionen fyra gånger under åtta år. Man höjde dieselskatten två gånger. Det är klart att dessa insatser hade betydelse vid den tiden, när lantbruket var väldigt pressat.
Jag tycker också att man måste tala om annat än lantbruk när man har den här debatten, fru talman, för den berör så många andra områden. Jag försökte göra det och beskriva detta i diskussionen med ledamoten Oscarsson nyss. Vi gör i budgeten för 2018 en Hela Sverige-satsning på 1,2 miljarder - 1,2 miljarder!
Vi aviserar också 750 miljoner i en satsning i landsbygdspropositionen för 2019 och 750 miljoner för 2020. Därefter är det 400 miljoner. Detta är en historisk satsning på svensk landsbygd som aldrig tidigare har gjorts.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag ser fram emot mer samarbete på många olika politikområden. Jag tror att vi måste samarbeta mer i det lilla landet Sverige för att vi ska få en bra framtid. En politisk samverkan är viktig på många olika områden. Den här regeringen har vid ett flertal tillfällen visat att det finns en möjlighet att skapa samarbeten över blockgränserna. Det ska vi fortsätta med.
När det gäller politiken på just det här området spretar det ju väldigt mycket mellan allianspartierna i många stycken. Men jag ser att Centerpartiet har många förslag som tilltalar oss i många olika stycken, så varför inte lite mer samarbete? När det gäller propositionen kan jag inte avslöja någonting i dag.
Sven-Erik Bucht (S):
När ledamoten Berghedens parti regerade höjde ni dieselskatten vid sex olika tillfällen. Ni tog bort det särskilda reseavdraget som fanns för landsbygden, vilket drabbade landsbygden väldigt hårt. Ni sänkte skatterna väldigt kraftigt för dem som redan hade det bra. Det gjorde också att det blev minus 60 miljarder i börsen.
Det är klart att det inte blev så mycket att omfördela till svensk landsbygd. Det räckte kanske inte till någonting. När nu börsen är full och vi har fått ordning på ekonomin med 80 miljarder i överskott, där vi amorterar 40 miljarder och vill ha 40 miljarder till investeringar, då kommer också ledamoten Bergheden och Moderaterna och vill spendera.
Men det gäller ju att själv se till att man har pengar i börsen och inte bara spendera det som andra har skapat. Den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP, kom väldigt sent på plats. Detta fördröjde också datasystemen för utbetalning av EU-stödet. Här har regeringen gjort insatser och sett till att Jordbruksverket får mer resurser.
Vi har anslagit pengar för det, men där har de borgerliga partierna hela tiden varit emot. Skulle de ha fått råda hade det blivit ännu senare utbetalningar av stöden. När det gäller livsmedelsstrategin och det ekologiska får jag komma tillbaka i nästa runda, för nu börjar tiden ta slut.
Sven-Erik Bucht (S):
Ledamoten Berghedens resonemang om att det är högkonjunktur och att vi har haft tur har jag hört väldigt många gånger. Jag har kommit högt upp i åldern och har varit med ganska länge i politiken.
Jag har hört det här varenda gång som en borgerlig regering har lämnat stora underskott efter sig, för varje gång har det blivit stora underskott. Då säger de: Ni har tur! Det var ju högkonjunktur. Vi har otur. Jag brukar ta fasta på att det kanske är så att vi har tur och ni har otur och säga till människor att de ska rösta på dem som har tur och inte på dem som har otur.
Det är ju en hög risk. När det gäller det ekologiska finns det ett tänk också kring att lyfta upp det högre i förädlingsledet. Den ekologiska produktionen och de ekologiska produkterna betingar ett betydligt högre pris.
Så här jobbar man inom många företag oavsett bransch, det vill säga man lyfter sina produkter i förädlingsledet för att kunna få ett högre pris. Vi ser att de ekologiska lantbrukare som bedriver en sådan produktion generellt har en bättre lönsamhet. Så är det.
Men vi ser också att det finns länder alldeles intill oss, inte minst Danmark, som satsar jättemycket för att ta ekologiska andelar i Sverige, eftersom vi har ett underskott. Därför är det självklart att vi ska se till att vi också kan producera ekologiskt, till och med mer än vad vi förbrukar, för vi ska även kunna exportera ekologiskt. Det är det som det handlar om - ingenting annat.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är bra att vi får diskutera fisket, som är en viktig näring och en viktig del i livsmedelsstrategin. Havets resurser är begränsade, och det gäller att vi hanterar de bestånd vi har på ett klokt och bra sätt så att vi har fiske också i framtiden. Ålen nämndes tidigare i debatten.
Hanterar vi inte det på ett klokt och bra sätt kommer vi inte att kunna fiska ål, och då kommer vi inte att kunna ha ål på julbordet i framtiden. Vi bör äta mer fisk, skaldjur och alger. Det gäller att utveckla vattenbruket, som är eftersatt i Sverige om vi jämför med vårt grannland Norge. Där har de hundra gånger så mycket vattenbruk som vi.
Regeringen går in med flera åtgärdspaket för att stimulera vattenbruket och fisket. Det är en viktig åtgärd. Jag har en fråga till Lars Tysklind. Jag lyssnade noga på alla allianspartiernas inlägg. Tysklind talade om att vilja ha höjda miljöskatter och ny läckageskatt. Han var tveksam till dieselskatt och dieselsubventioner.
Gammelskogen skulle ha starkare skydd, och man skulle ha hyggesfria metoder. Vilken partner tänker Liberalerna välja med tanke på det inlägget?
Sven-Erik Bucht (S):
Vi jobbar med regelförenklingar för fisket, för det behövs. Vi vill förlänga systemet för det pelagiska fisket. Det är tioårigt. När det gäller det demersala fisket är handeln ettårig, och det har fungerat bra. Det är inte aktuellt att i dag införa något annat än det system vi har i dag.
En annan fråga runt fisket som upptar oss mycket är givetvis brexit och de förhandlingar som nu pågår mellan kommissionen och Storbritannien. Sedan länge hör 17 procent av det vatten som svenskt fiske nyttjar till Storbritannien. Därför är det mycket viktigt att vi kan få en bra överenskommelse.
Vi har också tillsatt en grupp med näringen och tjänstemän som hanterar detta för att ge bra underlag till kommissionen inför dessa förhandlingar. Denna fråga måste vi lyckas lösa på ett bra sätt för att säkerställa det viktiga svenska havsfiskets framtid.
Som jag nämnde i mitt anförande har lönsamheten ökat rejält, så detta fiske ska vi vara rädda om.
Sven-Erik Bucht (S):
Marknaden söker sig alltid till områden där det finns mycket kunder. Det är i sig inte konstigt; jag tror att en marknad ska fungera så. Men det finns ju inte så väldigt mycket kunder överallt, och därför tror jag att det behövs en större statlig närvaro - och även en statlig styrning av verksamheten.
Det ledamoten tar upp om avgifter för elnät är något som regeringen har noterat och även jobbar med. Det är dock inte jag som har det ansvaret, utan det är energiminister Ibrahim Baylan som hanterar detta. Frågan hanteras. Nej, jag tror att marknaden är en dålig herre - men, som någon sa: Den kan vara en väldigt god tjänare.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag ska inte fundera på det, ledamot Svenneling, utan vi har satt igång en utredning för att väldigt seriöst titta på detta. Det är även en viktig fråga när det gäller att attrahera kompetens till landsbygden. Det är dock inte bara den frågan vi ska titta på, utan vi vill titta väldigt brett på detta. Ett exempel är vår satsning på lärcentrum, som du nämnde, men det finns även andra saker. Det finns till och med sådant som man egentligen aldrig har tänkt på.
Jag har mött företagare som har sagt så här: "Bucht, se till att vi får ta vara på livsmiljön här på landsbygden. Vi är 100 ingenjörer på mitt företag. Det är svårt att få dem att komma hit, men låt dem få bygga i vackra lägen. Det skulle underlätta mycket."
Sven-Erik Bucht (S):
Det är bedrövligt att dessa utbetalningar och system inte har fungerat; jag är den första att erkänna det. Vi har tillfört 60 miljoner i extra resurser till Jordbruksverket för att man ska förbättra detta. Det har blivit bättre, men man är inte riktigt i mål ännu. Det är ett komplext system.
När det gäller det du, Lars Tysklind, sa i din inledning om miljöåtgärder är det så att Sverige driver på för att det under nästa programperiod för den gemensamma jordbrukspolitiken ska finnas bättre möjligheter i pelare 2 för att göra insatser på miljöområdet samt för att minska pelare 1, som snarare driver upp priserna på jordbruksfastigheter och som försvårar generationsväxlingen.
Sven-Erik Bucht (S):
Frågan om förenklingar av regelverk är jätteviktig, oavsett om vi pratar om den gemensamma fiskepolitiken eller den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta är ju en fråga som Sverige har drivit under lång tid. Vi måste få förenklingar. Detta skapar problem, inte bara när det gäller den nationella hanteringen. Det gäller framför allt verkligheten där ute; det ställer till problem för jordbrukarna och för fiskarna. Vi är nu flera länder som driver denna fråga på EU-nivå.
Det aviserades väldigt bra från jordbrukskommissionären, men när vi fick lagförslaget i fredags såg det inte så bra ut. Denna fråga är en av de saker som vi diskuterade på det informella jordbruksministermötet i går i Bukarest. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi är stenhårda i dessa frågor.
När det gäller fisket och möjligheterna för yngre fiskare att komma in och börja jobba med denna näring handlar det också om att vi inte har ett överfiske på olika arter och att det finns ett långsiktigt hållbart bestånd. Detta är grundförutsättningen. Det är många saker som inverkar på detta, inte minst miljön.
De kvaliteter som finns i vattnet i Östersjön gör att vi har fiskbestånd som har jättestora problem. Det är därför - för att se till att vi kan ha ett långsiktigt hållbart fiske i Östersjön - som denna regering i budgeten för 2018 har gått in med 600 miljoner för att skapa ett renare Östersjön.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag förvånas över att ledamoten Bergheden kommer med ytterligare frågor, med tanke på hans svavelosande, oseriösa och retoriskt hatiska anförande. Ledamoten hade ju svar på alla frågor. Sverige och landsbygden var svart. Jag har en fråga till ledamoten.
Jag ska läsa upp en kommentar från en person som säkert många av er som sitter i kammaren mycket väl känner till. Han sa så här: "Ulf Kristerssons tal var mycket i linje med vad vi tycker i LRF. Men det gäller att det blir verklighet av det som sägs också. Vi blev väldigt besvikna på hur den förra alliansregeringen skötte lantbruksfrågorna.
Det hände inte mycket under deras år." Ledamoten kanske inte känner till vem som sa detta. Det är ett citat, rakt av, av LRF:s ordförande Palle Borgström. Det såg kanske inte så eländigt ut ens under den tiden.
Nog hände det väl något under den tiden, men jag vill ändå säga att det har hänt väldigt mycket under de fyra år som den här regeringen har haft ansvar för de här frågorna. Vi radar upp massor av exempel på hur vi har förändrat utvecklingen. Jag har ett dokument här som innehåller drygt 100 åtgärder för svensk landsbygd. Jag ska återkomma till det vid ett annat tillfälle, för jag har inte tid nu.
Jag kan svara på frågan om strandskyddet. Den bereds fortfarande av regeringen, men jag har inte någon anledning att ge dig någon tidsplan.
Sven-Erik Bucht (S):
Boken har många kapitel och innehåller massor av konkreta åtgärder.
Jag förstår mycket väl att Moderaterna och kanske något annat alliansparti är väldigt frustrerade av att se att den här regeringen verkligen har tagit tag i landsbygdsfrågorna på ett helt annorlunda sätt, för som Palle Borgström sa hände det inte så mycket under alliansregeringens år.
Sven-Erik Bucht (S):
Ledamoten tar upp en väldigt viktig fråga, nämligen skogen med dess möjlighet för oss att bli ett fossilfritt land. Regeringen har väldigt höga ambitioner kring detta. Ambitionen är att Sverige, som första välfärdsland i världen, ska kunna bli fossilfritt redan 2045. Vi har den möjligheten, eftersom 70 procent av Sveriges yta är täckt av skog. För att komma ifrån oljan behövs det biomassa, och där är skogen central.
Det är också därför som det sker enormt stora investeringar just nu inom svensk skogsindustri. De är historiskt stora. Det är klart att detta ska vi bejaka. Vi ska också satsa ytterligare på forskning för att få fram mer biomassa och kunna byta ut oljan helt och hållet. Det är centralt och viktigt.
Vi har ett bra och hållbart skogsbruk, som tar ansvar för miljön och de arter som finns där. Givetvis kan det alltid bli bättre. Man ska aldrig säga att det är helt och hållet på topp, utan det finns anledning att förbättra det. Vi har i dag en tillväxt i svensk skog på ungefär 125 miljoner kubikmeter, och vi avverkar 85-90 miljoner kubikmeter.
Det finns alltså potential att ta ut mer råvara för att kunna byta det fossila till biobränslen och också byta ut material, typ plaster som görs av olja. Också kompositmaterial och textilier kan göras av råvara från skogen. Vi har alla möjligheter i Sverige om vi hanterar detta på ett klokt och bra sätt.
Sven-Erik Bucht (S):
Regeringen kommer att se över såväl artskyddsförordningen som ersättningen till fjällnära skog. Det är viktigt att klara ut, för det finns en osäkerhet kring detta. Vi ska också komma ihåg att den lagstiftning som gäller inte sattes på plats av den här regeringen. Den sattes på plats 2010, då såväl landsbygdsministern som miljöministern var centerpartist. Lagstiftningen gör att den här osäkerheten finns, men nu ser vi över den.
Vi måste skapa långsiktiga spelregler kring detta. Det är oerhört viktigt.
Sven-Erik Bucht (S):
Denna proposition har stort fokus på jobb och företagsutveckling eftersom regeringen har gjort resor i hela landet. För första gången har en regering besökt samtliga Sveriges kommuner under en mandatperiod, och vi har självfallet tagit intryck av det vi har mött på dessa resor.
Jag har själv träffat jag vet inte hur många hundra företagare, så jag vet vad företagarna prioriterar. Två frågor är alltid centrala: Se till att det finns utbildad och kompetent arbetskraft, och se till att underlätta finansieringen. De vill även ha ordning och reda på arbetsmarknaden.
Givetvis finns det en och annan gång kritik mot tillståndsgivningen, och det är viktigt att den blir någorlunda enhetlig över landet. Detta följer vi, och vi har också tagit upp i regleringsbreven att det ser lite olika ut. En annan central fråga för företagen är transporter, inte minst tunga transporter. Därför lägger vi i den nationella planen 700 miljarder på infrastruktursatsningar.
Vi gör stora satsningar för att klara av de tunga transporterna och för att kunna flytta över från väg till järnväg och sjötrafik. Bredbandssatsningen, som jag nämnde i mitt anförande, är också en viktig satsning på infrastrukturområdet. Det är också en central fråga för företagarna.
Jag och regeringen har en mycket god bild av vad företagarna på svensk landsbygd vill ha, för vi har lyssnat på dem när vi har besökt samtliga kommuner under denna mandatperiod.
Sven-Erik Bucht (S):
Isabella Hökmark har frågat mig hur jag avser att agera för att ytterligare sänka torskkvoterna i Östersjön. Regeringens grundinställning är att de åtgärder vi beslutar om, inklusive fastställandet av fiskemöjligheterna, är i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer.
Jag tänker särskilt på målet om en beståndsstorlek över MSY att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för besluten, och vad gäller Östersjön att den fleråriga planen för torsk, sill och skarpsill i Östersjön följs.
Dessa mål om ett långsiktigt hållbart fiske är satta för att säkerställa att vi fortsatt har fisk i våra hav, men även för att optimera den hållbara produktionen av fisk till förmån för såväl vår fiskeindustri som allmänheten och dess konsumenter.
Den politiska överenskommelse om fiskemöjligheter i Östersjön för 2018 som Sverige ställde sig bakom vid jordbruks- och fiskerådet i oktober 2017 var grundad på den vetenskapliga rådgivningen från Ices och försiktighetsansatsen och i enlighet med den fleråriga planen för Östersjön. Även den del av överenskommelsen som rör de två torskbestånden i Östersjön grundades på Ices råd för 2018 och försiktighetsansatsen.
För torskkvoterna i östra Östersjön innebär överenskommelsen en sänkning av kvoterna för 2018 med 8 procent jämfört med 2017. För torskkvoterna i västra Östersjön innebär överenskommelsen en oförändrad torskkvot för 2018 jämfört med 2017. Det är inte ett mål i sig att ytterligare sänka torskkvoterna i Östersjön.
Kvotsättandet är centralt för att uppnå målet om ett hållbart fiske, men är ett av flera verktyg som står till buds. Om ytterligare sänkningar av torskkvoter behövs för att vi ska få ett hållbart fiske kommer jag att verka för det i enlighet med den grundinställning som regeringen har. Min förhoppning är dock att vi inom en nära framtid kommer att ha ett hållbart torskbestånd i Östersjön, och då hoppas jag att vi kan öka de nu historiskt låga torskkvoterna.
Min målsättning är att torskfisket i Östersjön ska bli både biologiskt och socioekonomiskt långsiktigt hållbart. En förutsättning för socioekonomisk lönsamhet är hållbara bestånd. Jag kommer därför att fortsätta att verka för ett långsiktigt hållbart fiske som gynnar vår näring och våra kustsamhällen och som erbjuder hälsosamma livsmedel både till oss och till framtida generationer.