KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Vi har infört det största stödprogrammet någonsin för att kunna mildra effekterna för jobb och företagande i vårt land. Vi gör nu dessutom förändringar i detta program för att det ska bli lite mer träffsäkert. Vi stärker myndigheterna för att kunna möta upp den stora efterfrågan. Det kommer vi att fortsätta med. Parallellt presenterar vi den största budgeten någonsin för att just kunna investera för att öka både antalet jobb och antalet företag i framtiden.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Teres Lindberg, för en väldigt viktig fråga! Alla förstår hur viktiga jobben är för ett samhälle men också för den enskilde. Det är det som är fokus för den budget som regeringen precis har lagt på riksdagens bord. För att säga som finansministern: Det är jobben, det är jobben, det är jobben. Vi satsar över 20 miljarder mer nästa år på välfärden - på att se till att man i äldreomsorgen, skolan och sjukvården kan anställa fler.
Då ökar man både kvaliteten och sysselsättningen. Vi gör det genom våra stora satsningar på utbildning och trygghet. Över 11 miljarder satsas, både för att se till att säkra kompetensförsörjningen, som Teres Lindberg var inne på, och för att se till att öka tryggheten för dem som trots dessa insatser på grund av pandemin behöver gå ifrån jobben. Vi gör också den största investeringssatsningen när det gäller grön omställning. Det är naturligtvis nödvändigt för miljön.
Men det är också oerhört viktigt för landets konkurrenskraft och därmed för möjligheten att hävda jobb och välfärd i framtiden.
Ibrahim Baylan (S):
Jag kan försäkra Teres Lindberg att vi är redo. Vi är fortfarande mitt i denna eländiga pandemi. Vi ser att sjukdomen återigen ökar i stora delar av Europa. Vi ser tecken på det också i vårt land. Mot den bakgrunden är regeringen beredd att vidta fler åtgärder. Vi ska inte nöja oss med de åtgärder som redan har presenterats. Om det visar sig vara nödvändigt är vi beredda att vidta åtgärder, både för att stödja företagen och löntagarna och för att så för framtiden.
Ibrahim Baylan (S):
Detta är inte en partipolitisk debatt mellan M och S, utan jag är här som företrädare för regeringen och för att svara på frågor. När det gäller klimatpolitiken är regeringens syn inte nationalistisk. Den måste av nödvändighet vara global. Så är det. Likväl måste man komma ihåg att ens trovärdighet inte blir särskilt stor om man ska tala om för andra vad de ska göra men inte själv vidtar nödvändiga åtgärder för att göra en ordentlig klimatomställning. Fru talman!
Jag som näringsminister är dessutom övertygad om att det kommer att vara kärnan i vår konkurrenskraft, för såväl företagen som oss som land, att vi kan visa på en väg framåt där vi gör vår ekonomi, våra jobb och våra företag alltmer gröna samtidigt som vi får fram nya jobb och därmed kan stärka vår konkurrenskraft och välfärd. När det gäller Preemraff är det ett juridiskt förvaltningsärende.
När frågan är beredd kommer vi naturligtvis att lämna ett gemensamt besked.
Ibrahim Baylan (S):
Man ska vara noga med att komma ihåg att ett grundkrav för att kunna motta stöd för föreningslivet som gäller folkbildningen är grundläggande demokrati. Man måste dela vår syn på demokrati och mänskliga rättigheter. Det slags diskussion som Jonas Andersson nu tar upp har vi haft tidigare.
Regeringen har både skärpt reglerna och sett till att Folkbildningsrådet och andra kan följa upp och dra tillbaka stöd där de grundläggande demokratikraven, som vi har all rätt att ställa, inte uppfylls. Innebär detta att vi därmed kan säga att alla problem är lösta inför framtiden? Nej, jag tror att vi måste fortsätta att följa upp detta.
Vi ska naturligtvis inte acceptera att det finns föreningar eller organisationer som kränker människovärdet eller har en syn som är odemokratisk. Därför kommer regeringen att fortsätta följa detta arbete och genomföra skärpningar där så krävs.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Åsa Coenraads, för frågan! Låt mig först bara faktamässigt säga att det inte finns något statligt flygbolag. Ja, vi är största minoritetsägare i ett flygbolag med i dag 14,8 procent, men något statligt flygbolag finns inte. Däremot finns en statlig flyginfrastruktur, och den går just nu på knäna. Vi ligger sedan pandemin började på mellan minus 80 och minus 95 procent av trafiken.
Det är mot denna bakgrund som regeringen har föreslagit riksdagen och har fått dess stöd för att skjuta till stora resurser av skattebetalarnas pengar - 3,15 miljarder - till Swedavia. I detta läge är det både klokt och, tror jag, nödvändigt att bolaget vänder på varenda sten för att se hur man kan använda skattebetalarnas pengar på bästa sätt. Vi befinner oss nämligen fortfarande i mitten av krisen.
Den kommer inte att gå över i första taget. Att inte vända på varenda sten och se över varje kostnad skulle innebära ett slöseri med skattebetalarnas pengar. Därför är det klokt att göra detta.
Ibrahim Baylan (S):
Vi har sedan pandemin började infört ett stort antal stödåtgärder för näringslivet generellt. Det inbegriper alla delar av näringslivet. Därutöver är staten delägare eller helägare till ett stort antal bolag, inklusive Swedavia, som ju sköter det statliga flygplatsnätet. Som ägare har vi naturligtvis behövt gå in och göra insatser. Förslaget har legat här i riksdagen.
Det är 5 miljarder till SAS, eftersom de är centrala för flyginfrastrukturen i det här landet. Vi äger Swedavia, som äger både Arlanda och andra statliga flygplatser. Vi har ett ansvar som ägare att se till att de kan bedriva verksamheten. Som Lotta Finstorp vet ligger flygverksamheten på mellan -80 och -95 procent - det har varierat under våren och framåt.
I grunden handlar det naturligtvis om att vi tar ett ansvar som ägare för det som är statens bolag.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Saila Quicklund, för en viktig fråga om jobb och sysselsättning! Statistik kan vara lurigt. Vi har ju under väldigt lång tid haft den högsta andelen sysselsatta i hela Europeiska unionen. Man kan titta på ett land, oavsett vilket, i Europeiska unionen och jämföra det med vårt. Svenska folket är ett flitigt folk. Vi jobbar. Då blir naturligtvis frågan: Hur kan det komma sig att vi också har högre arbetslöshet än många andra länder?
Jo, det handlar om att i Sverige jobbar såväl män som kvinnor. Arbetskraftsutbudet är större i vårt land än i, nästan, något annat land. Detta är viktigt att komma ihåg när man jämför länder. Vi har fortfarande den högsta sysselsättningen i Europeiska unionen - det ska vi ha. Men vi är naturligtvis inte nöjda med att det finns alldeles för många människor som är utan arbete. Det är mot den bakgrunden vi har presenterat en budget som har just jobben, jobben, jobben i fokus.
Enligt beräkningar kommer ytterligare 75 000 svenskar att ha ett jobb att gå till tack vare denna budget.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Helena Antoni, för en viktig fråga! I nästan alla internationella jämförelser när det gäller företagsklimat eller innovationskraft i näringslivet hamnar Sverige väldigt högt upp. Det är ingen slump. Det är någonting som vi har jobbat och kommer att fortsätta jobba aktivt med nästan oavsett regering. Parallellt med det försöker vi naturligtvis se till att göra det så lätt som möjligt att både starta och driva företag i vårt land.
Jag blir lite fundersam, fru talman, när jag hör att Helena Antoni menar att vi inte gör tillräckligt för företagen. Vi har ju under en period på sex månader kommit med närmare 800 miljarder i olika garantier, olika låneprogram och direkta stöd till vårt näringsliv för att just mildra effekterna av den pandemi som finns. Vi gör detta eftersom vi måste hålla ihop i ett litet land.
Vi måste se till att hävda jobb och välfärd i landet. Att säga att vi inte gör någonting är lite magstarkt.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Jonny Cato för en viktig fråga.
Under förra året, som nybliven näringsminister, initierade jag just denna förenklingsresa genom att åka runt i landet och träffa företagare, organisationer och forskare för att just se var problemet ligger i det regelverk som vi har och hur vi ska jobba tillsammans för att försöka se till att förbättra ett redan enligt internationella mätningar mycket gott företagsklimat och se till att det blir ännu bättre.
Detta utmynnade i just det uppdrag till Tillväxtverket, som Jonny Cato talade om, att konkretisera och återkomma till regeringen med förslag. Nu har de gjort det. Vi håller på att analysera Tillväxtverkets rapport, och jag ser framför mig att vi också går vidare och kommer med konkreta förslag till förändringar både i förordningar och kanske också i lagar. Jag gör det mer än gärna, både med Centerpartiet och med andra partier här i riksdagen, så att bolagen får långsiktiga förutsättningar.
Ibrahim Baylan (S):
Det har jag absolut ingenting emot - tvärtom. Vi för en sådan diskussion, och det finns också en del konkreta förslag. Dock har vi, som Jonny Cato vet, varit med om den värsta krisen i vår moderna historia, och väldigt mycket av arbetet har fått stå åt sidan för att just rädda företag och jobb och därmed löntagarna i vårt land. Detta arbete kommer naturligtvis också att fortsätta eftersom vi fortfarande är mitt i krisen.
Men, tro mig, vi kommer tillsammans med näringslivsorganisationer och fackföreningar att fortsätta att se till att förbättra företagsklimatet i vårt land.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Jens Holm för en angelägen fråga. Det är klart att det måste bli verkstad, och det är verkstad. Jag måste säga att jag är stolt över det sätt som det svenska näringslivet och den svenska industrin har svarat upp mot denna utmaning på, att se till att vi blir världens första fossilfria välfärdsland och blir av med utsläppen och samtidigt skapar hållbar tillväxt och därmed också hållbara jobb.
Dessa färdplaner tar vi naturligtvis in i regeringens arbete, och vi tar fram förändrade regelverk och nya resurser men också nya samverkansformer för att få fram nya innovationer. Om vi kan visa att detta är fullt möjligt att göra - att bli av med utsläppen och samtidigt stärka ekonomin - blir vi också ett föregångsland. Fru talman! Det pågår så oerhört mycket som är så lovande. Ta bara stål utan kol. Det ansågs tidigare vara orealistiskt.
Men det håller på att bli verklighet tack vare samarbetet mellan regeringen och den svenska industrin.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tror att dialogen är väldigt viktig för att hitta en gemensam väg framåt i en mycket komplicerad men nödvändig fråga att lösa. Vi jobbar och har lagt fram den största budgeten och den största satsningen på klimatåtgärder någonsin. Många av dessa åtgärder går just ut på konkreta åtgärder för att se till att hjälpa den svenska industrin och det svenska samhället att förändras i en sådan takt att vi blir världens första fossilfria välfärdsland.
Det är inte bara snack, det är också verkstad här och nu.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Mattias Jonsson, för en viktig fråga! Svensk industri är viktig. Den har varit viktig, den är viktig och den kommer att bli än viktigare framöver. Den tillhör inte historien. En av de viktigaste roller som jag tror att vi har är att tillsammans lösa en del av mänsklighetens stora utmaningar. Nu under pandemin har vi hjälpts åt för att se till att svenska löntagare i industrin har fått vara kvar på jobbet genom korttidsarbete - till skillnad från hur det var i finanskrisen har detta räddat ett par hundra tusen jobb.
När vi tittar framåt handlar det om hur vi stärker vår konkurrenskraft samtidigt som vi ställer om. Då blir omställningen väldigt central. Vi jobbar väldigt tätt med den svenska industrin för att visa att detta inte bara är möjligt utan också ett naturligt steg som innebär att vi blir effektivare och renare. Det skapar dessutom exportmöjligheter för vårt land och därmed också nya, hållbara jobb och en ny, hållbar tillväxt. Sverige ska ju bli det första fossilfria välfärdslandet i världen.
Där har industrin en väldigt viktig roll, och jag är väldigt glad att industrin vill vara med och ha den rollen.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Annicka Engblom, för frågan! Sedan pandemin började har regeringen, ofta i tät dialog med näringslivet, tagit fram ett stort antal program för att stötta det svenska näringslivet, därför att vi vill rädda livskraftiga företag men naturligtvis också svenska jobb.
Det innebär att vi i över dussinet ändringsbudgetar har sjösatt stödprogram av olika slag, krediter, garantier med mera på närmare 800 miljarder. För ett land av vår storlek är det en enorm ansträngning som det svenska folket tillsammans som skattebetalare nu gör. Vi har naturligtvis riktat en del av detta stöd till de företag som haft det svårast, och just resebranschen och reseföretagen har haft svårt.
De har fått korttidsstöd för att kunna permittera sina anställda. Nu har vi dessutom gått fram med en förlängning av det anställningsstöd som är så viktigt för flera av dessa företag. Vi hjälps åt, även om det är tuffa tider.
Ibrahim Baylan (S):
Ja, det är utan tvekan en svår tid. Det är den för resebranschen. Det är den egentligen för varje verksamhet i vårt land som bygger på att människor har med varandra att göra. Och det beror på att vi är mitt i en global pandemi, som tyvärr i inledningen av hösten är på väg att öka ganska kraftigt igen. Det innebär att människor kommer att resa mindre.
Det är mot denna bakgrund som vi har meddelat att vi kommer att förlänga en del av de stöd som Alexandra Anstrell talade om. Omställningsstödet är just till för att mildra effekterna. Det blir dock lite ologiskt, fru talman, när Moderaterna, när vi presenterar vår budget, säger att vi slösar med pengar, att det är en alldeles för stor budget och alldeles för mycket pengar och nu står i riksdagens talarstol och säger att det görs alldeles för lite. Hur ska ni ha det? Är det för mycket eller är det för lite?
Jag menar att vi hjälps åt i en väldigt svår situation, och det kommer vi att fortsätta göra, oavsett bransch.
Ibrahim Baylan (S):
Ja, situationen är allvarlig. Vi befinner oss mitt i en global pandemi. Det är viktigt att påminna sig om det. Jag tror att vi alla innerst inne önskar att pandemin vore över. Den plågar människor och tar människoliv.
Den förhindrar oss också att leva våra liv på det sätt vi vill, till exempel besöka en hockeymatch, gärna där det egna laget vinner. Tyvärr är vi inte där, utan vi är fortfarande i ett oroväckande läge där smittan dessutom ökar. Vi gör vårt yttersta, både genom de lagar vi har och, när de inte passar, genom att förändra dem och göra dem mer flexibla, på ett sätt som går att kombinera med att hindra smittan.
Vi går också in med stora resurser av skattebetalarnas pengar för att mildra effekterna, men jag tror inte att någon här tror att vi kommer att kunna ta bort alla effekter. Det är tyvärr inte möjligt, hur mycket vi än skulle vilja det.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Lars Hjälmered, för en viktig fråga! Vi är i en djup kris och en global pandemi som slår hårt mot människoliv. Miljontals människor smittas, och därmed ökar lidandet. Den slår också mot jobb och företagande. Regeringens strategi från allra första början har varit att rädda människoliv och stävja smitta men också mildra effekterna på jobb och företagande.
Det är mot denna bakgrund, fru talman, som regeringen hittills har föreslagit eller genomfört beslut om motsvarande 374 miljarder kronor av skattebetalarnas pengar i insatser för att både hantera smittan och mildra effekterna på jobb och företagande. Man kan titta på hur företagarna har tagit emot detta. Almi Företagspartner gjorde nyligen en undersökning bland företag som visar att tre fjärdedelar är nöjda med insatserna.
Men vi är fortfarande mitt i pandemin, och därför kommer vi att behöva fortsätta att jobba för att hjälpas åt genom denna tuffa situation.
Ibrahim Baylan (S):
Vi befinner oss i en väldigt svår situation. Då är det viktigt att vi står tillsammans och gör vårt bästa för att övervintra i denna tuffa situation. Då är det lite illa att Moderaterna bara ägnar sig åt att ta partipolitiska poäng. Vi jobbar snabbare än någon annan regering någonsin har gjort.
Jag vet att många företagare är i ett desperat läge, och vi kommer att fortsätta att jobba tillsammans med dem och gärna också tillsammans med riksdagen för att övervintra i denna situation och ta Sverige ut ur både pandemin och den djupa kris som drabbat många av våra företag och löntagare.
Ibrahim Baylan (S):
Vi är i ett väldigt besvärligt läge. Det mycket snabba införandet av stöd för korttidsarbete, det som kallas korttidspermittering, har varit nödvändigt för att rädda svenska jobb. Konjunkturinstitutet gjorde i somras bedömningen att i runda tal 200 000 jobb så långt hade kunnat räddas med detta stöd. Ett av kraven för att man ska kunna ta del av det - jag tror att vi i grund och botten delar uppfattning om det - är att man ska ha ekonomiska problem.
Man ska alltså själv ha vidtagit ett antal åtgärder för att anpassa kostymen i krisen innan vi går in med skattebetalarnas pengar. En av de tolkningar som har gjorts är precis den som Camilla Brodin pekar på. Jag är naturligtvis beredd att diskutera alla åtgärder som handlar om att skruva i dessa system så att de blir än mer träffsäkra. I grund och botten handlar det om att hjälpa svenska företag och se till att rädda svenska jobb.
Ibrahim Baylan (S):
Situationen är svår och till och med desperat för vissa branscher. Då är det extra viktigt att vi som företrädare för det allmänna inte far med oriktiga uppgifter. Exempelvis när det gäller korttidsarbetet, som är den viktigaste insatsen, var genomsnittstiden förra året åtta dagar för ett svar på den första ansökan. När man ska gå in och kontrollera tar det lite längre tid.
Och om ansökan inte är komplett tar det tid, eftersom man måste kontrollera att det är rätt företag som verkligen behöver detta som ska ha pengarna.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Solange Olame Bayibsa för frågan. Det är korrekt att vi är i en extraordinär situation. Vi har å andra sidan aldrig varit med om en pandemi i modern tid. Därför har regeringen från allra första början, från mars och under våren, sommaren och hösten, presenterat förslag som omfattar närmare bestämt 374 miljarder kronor av skattebetalarnas pengar.
Dessa pengar har gått till att stärka sjukvården och äldreomsorgen - vår respons mot pandemin - men också till att mildra effekterna för jobb och företagande. Fru talman! Hittills är det över 600 000 svenska löntagare som omfattas av något av dessa program.
Bedömningen är att ungefär 40 procent av de aktiva företagen i vårt land, närmare bestämt 200 000 företag, har fått ta del av något av dessa stöd för att se till att rädda både företag och jobb i Sverige under denna pandemi.
Ibrahim Baylan (S):
Vi har ju ganska höga krav på de statliga bolagen. De ska agera som föredömen, de ska agera hållbart och de ska agera i enlighet med de direktiv de har från riksdagen. I fallet med Sveaskog gäller det dubbla: Man ska agera på en konkurrensutsatt marknad, naturligtvis, men man ska också agera som ett föredöme när det gäller hållbarhet. Det är korrekt att det har funnits en hel del kritik och synpunkter.
Det är rimligt när vi pratar om vår gemensamma skog, som förvaltas av Sveaskog. Det är också så, vilket Rebecka Le Moine känner till, att vi inom ramen för det samarbete vi har såväl i regeringen som med Liberalerna och Centerpartiet i det så kallade januariavtalet har kommit överens om att göra en översyn och göra ett nytt Sveaskogsprogram.
Det handlar om att se till att företaget kan skötas på bästa sätt och om att göra ett nytt Sveaskogsprogram, där man också kan skydda mer av värdefull skog.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tror att man alltid ska ha en ödmjukhet, särskilt i en tid när vi behöver göra ganska stora förändringar i vårt samhälle och hur det fungerar eftersom det gamla sättet att göra saker och ting på inte riktigt fungerar i framtiden, inte minst utifrån ett klimatperspektiv. När det gäller Sveaskog för vi en kontinuerlig diskussion med ledningen, och naturligtvis även inom regeringen, om hur vi kan se till att företaget fungerar bra både när det gäller den konkurrensutsatta delen och när det handlar om att utveckla hållbarhetsarbetet.
Ibrahim Baylan (S):
Jag blir naturligtvis orolig varenda gång jag ser den typen av tendenser, både bland företagare och allmänhet. Grunden för hela vårt demokratiska samhälle är ju tilltron till och förtroendet för det allmänna men också människor emellan. Därför har den här regeringen, ända sedan den dagen vi tillträdde, skärpt straff. Det har skett ett trettiotal straffskärpningar för grova brott, vapenbrott med mera.
Vi har också ambitionen att anställa fler inom polisväsendet, så att man kan stärka förtroendet. Det handlar om 10 000 fler polisanställda till 2024. Det är ett arbete som pågår, och bedömningen från polisväsendet är att man kommer att kunna nå det målet. Jag tror inte att det finns några genvägar. Vi måste både skärpa straffen för dem som begår brott och beivra brotten genom fler poliser och polisanställda. Vi måste också, fru talman, jobba tätt med näringslivet och förebygga så många brott som möjligt.
Jag tror att det är de enda sätten att stärka förtroendet framöver.
Ibrahim Baylan (S):
Ända sedan krisen började har vi jobbat intensivt tillsammans med näringslivet och riksdagen för att få stöd på plats. Det har skett genom 13 tilläggsbudgetar med tiotals olika stödåtgärder, däribland hyresstöd, permitteringsstöd, omställningsstöd, omsättningsstöd, nedsatta arbetsgivaravgifter, borttaget sjuklöneansvar med mera.
Hittills omfattar de program som antingen redan används eller är på förslag 374 miljarder av skattebetalarnas pengar. Jag tror att det är rätt använda pengar, och, ja, vi gör vårt yttersta för att de också ska nå ut. Det är dock viktigt att pengarna når ut till rätt företag. Det får inte ske helt utan kontroll så att de hamnar hos organiserad brottslighet eller i fusk. Det vill ingen av oss.
Pengarna ska till de företag som verkligen behöver dem i detta svåra läge.
Ibrahim Baylan (S):
Jag häpnar över beskrivningen. Vilket land lever Sverigedemokraterna i? Från det att pandemin började hota människoliv och smittspridningen tilltog i hela vårt land har bransch efter bransch - industri, handel, resebransch, restaurangnäring, hotellnäring med flera - haft svårt att verka. Vi befinner oss i en global pandemi.
Ser inte Sverigedemokraterna det? Vi har vidtagit åtgärder för att mildra effekterna av detta, men jag har full förståelse för frustrationen inom ett antal branscher som, inte bara under våren utan hösten och vintern, har befunnit sig och befinner sig i ett svårt läge. Mot denna bakgrund har vi sett till att det finns stöd. Hotell- och restaurangbranschen är en av de branscher som har fått mest stöd, men det räcker inte eftersom vi fortfarande är mitt i pandemin.
Vi kommer att fortsätta att jobba med dem för att stötta dem och för att tillsammans ta oss igenom denna mycket svåra situation.
Ibrahim Baylan (S):
Coronakrisen är inte lik någon annan kris som vi har varit med om, i djup, bredd och längd. Jag tror att Lars Hjälmered är väl medveten om att vi fortfarande är mitt i krisen. Vi kommer även fortsättningsvis att behöva jobba för att mildra effekterna för jobb och företagande. Hittills, herr talman, har över 95 miljarder gått ut i direktstöd till företagen för att de ska kunna övervintra under den här situationen.
Vi har gjort det för vi tror att det är viktigt att i en djup kris stå tillsammans. Det innebär tyvärr inte att vi inte kommer att ha sett och se negativa effekter. Men jag skulle tro att vi, när vi har gått igenom krisen, kommer att ha klarat den bättre i Sverige än många andra länder har gjort. Likväl kommer vi naturligtvis att behöva dra slutsatser om vad som har gjorts som kunde ha gjorts bättre men också sådant som har varit bra. Herr talman! Vi kommer att fortsätta jobba för att se till att Sveriges företag och löntagare kan övervintra under krisen.
Vi ska naturligtvis också dra lärdomar inför framtiden.