Jacob Johnson (V):
August Strindberg skrev för 132 år sedan i sin genombrottsroman Röda rummet om sjöförsäkringsbolaget Triton i en härlig satir över avarterna i den tidens kapitalism.
Den gode August ler nog i mjugg i sin himmel när han följer dagens avslöjanden inom äldreomsorgen och ser att bakom det skandalomsusade bolaget Carema dyker riskkapitalbolaget - ja, just det - Triton upp igen. Herr talman! Det pågår en kontrarevolution inom den svenska välfärden. Marknadskrafterna släpps fria.
Skolor, äldreboenden, vårdcentraler och sjukhus säljs ut, och kapitalet var snabbt på plats för att plocka russinen ur kakan och maximera vinster till investerare och företagsledare.
Det pågår en marknadsrevolution när nu på bara några år mer än hälften av alla vårdcentraler i Stockholms län bedrivs i privat regi och när riskkapitalbolag med hjälp av fiffiga lösningar, räntesnurror och skatteparadis kan ta ut miljarder i ren vinst från den svenska välfärden. Skatteverket publicerade i mitten av mars en promemoria om ränteavdrag inom företagssektorn.
Skatteverket skrev sammanfattningsvis att det generella grundproblemet är att det finns ett mycket stort incitament att av skatteskäl etablera koncerninterna skuldförhållanden. Det handlar om stora summor som samhället förlorar genom dessa upplägg - antagligen flera miljarder kronor per år.
Enligt bedömningar gjorda av tjänstemän på Skatteverket kan det uppgå till 10 miljarder kronor per år. Vänsterpartiet anser att sådan skatteplanering inte ska understödjas, och vi har i en motion under den allmänna motionstiden föreslagit att avdragsrätten för koncerninterna lån ska upphöra.
Det tror vi skulle minska det mycket stora incitament som Skatteverket har funnit i dagens avdragsregler. Herr talman! Målsättningen med Vänsterpartiets skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov.
Skattesystemet måste vara utformat så att det är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda skattebetalaren. Det bör därför vara enhetligt och likformigt och ha så få undantag som möjligt. På så sätt minimeras också möjligheterna till skatteplanering.
Den borgerliga regeringens skatteavdragshysteri har allvarligt urholkat skattesystemets principer till den grad att vi liksom många andra anser att det är dags för en större skatteöversyn, gärna i form av en parlamentarisk utredning, vilket vi också har föreslagit riksdagen i en annan motion.
Skatterna har sänkts mest för höginkomsttagare genom bland annat slopad förmögenhetsskatt, sänkt fastighetsskatt för exklusiva villor och inte minst rejäla inkomstskattesänkningar. Samtidigt betalar pensionärer, sjuka och arbetslösa i dag mer i skatt än friska löntagare. Detta menar vi är orättvist och ineffektivt. Dessutom skadar det skattesystemets legitimitet.
Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans. Vi menar att skatterna för höginkomsttagare som gynnats av regeringspolitiken bör höjas. Vårt förslag innebär oförändrad skatt på månadsinkomster upp till 28 000 kronor. För inkomster som är högre än så görs en avtrappning av jobbskatteavdraget. För dem som tjänar mer än 50 000 kronor i månaden tas hela jobbskatteavdraget bort.
Principen om lika skatt vid lika inkomst ska gälla på sikt. För att ta ett steg i den riktningen avsätter vi 2 miljarder kronor för att sänka inkomstskatten för de grupper som hittills inte fått del av regeringens skattesänkningar. Av detta berörs ca 600 000 sjuka, arbetslösa, förtidspensionärer med flera.
Dessa personer får med vårt förslag ca 300 kronor per månad i sänkt skatt. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att det finns starka parter på arbetsmarknaden. Alla ska ha råd att vara med i en a-kassa, och arbetslöshetsförsäkringen ska vara solidariskt finansierad. För att fler ska välja att organisera sig i facket inför vi en skattereduktion med 25 procent för medlemsavgiften i facket.
Vi inför också en skattereduktion på 40 procent för avgiften till arbetslöshetskassan. Herr talman! Våra förslag vad gäller inkomstskatter samt avdragsrätt för medlemskap i fack och a-kassa innebär sammantaget att till exempel en servitör som är med i fack och a-kassa inom Hotell och restaurang med en månadsinkomst på 18 000 kronor får 360 kronor mer att röra sig med per månad.
En undersköterska inom Kommunal med en inkomst på 20 000 kronor i månaden får på motsvarande sätt 165 kronor mer att röra sig med. En metallarbetare som tjänar 25 000 kronor i månaden får 200 kronor mer, medan en handläggare som är med i Unionen och tjänar 35 000 kronor i månaden får 465 kronor mindre och en riksdagsledamot eller andra höginkomsttagare får drygt 1 500 kronor mindre i månaden.
Det är en högst rimlig och mer rättvis fördelning av inkomstskattebördan. Dessutom förstärks inkomstsidan i budgeten sammantaget med ca 8 miljarder kronor med Vänsterpartiets förslag på inkomstskatter och avdragsrätt för a-kasse- och fackavgift. Det är alltså en summa i samma storleksordning som den skatteförlust som riskkapitalbolagens skatteplanering orsakar.
Regeringens sänkning av mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster med 5,4 miljarder per år är oansvarig och ett rent slöseri med skattebetalarnas pengar. Det finska försöket med sänkt moms på frisörtjänster och krogar har inte lett till ökad sysselsättning. Vi vill i stället använda utrymmet för ett treårigt program för generationsväxling i arbetslivet.
Jag kan i detta inlägg inte redogöra för alla våra förslag på skatteområdet, men jag vill avslutningsvis nämna några till. Skattereduktionen för hushållsnära tjänster - RUT-avdraget - används i dag i första hand av höginkomsttagare och är ett slag i luften i strävan att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. Vi avvisar även fortsättningsvis detta avdrag och vill i stället använda pengarna till att finansiera 15 000 platser inom barnomsorgen.
Vi vill ha en skattemässig neutralitet mellan olika boendeformer. I dag är hyresrätten missgynnad, och vi vill därför ta bort fastighetsskatten på hyresfastigheter. Därigenom skulle boendekostnaderna för hyresgästerna kunna sänkas. Bensin- och dieselskatten är ett effektivt ekonomiskt styrmedel för att styra till transporter som är bättre för miljön liksom satsningar som skapar möjligheter för fler att resa kollektivt.
Vi bedömer att det finns ett behov av att höja drivmedelsskatterna varje år fram till 2014. Det skulle innebära att bensinen blir ca 20 öre dyrare per liter och år och dieseln 14 öre dyrare. Vänsterpartiet vill kompensera människor med låg inkomst och boende i glesbygd för höjda drivmedelsskatter.
Vi föreslår därför bland annat ytterligare sänkt fordonsskatt i 35 glesbygdskommuner, bidrag till efterkonvertering av äldre fordon så att de kan köras på mer hållbara bränslen och en satsning på utbyggnad av förnybara bränslen genom ett investeringsprogram för el och biogas. Vänsterpartiet anser liksom Miljöpartiet att flyget ska bära sina egna kostnader för miljöpåverkan.
Vår utgångspunkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska motsvara den nivå som gäller för bensin till bilar. I avvaktan på ändrade internationella regelverk vill vi därför införa en skatt på inrikesflyg som beräknas ge 1,4 miljarder kronor. Herr talman! Jag yrkar bifall till Vänsterpartiets reservationer i ärendet.