KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anna Ekström (S):
Roger Haddad har frågat mig om regeringen kommer att säkerställa att alla skolor i Sverige kvalitetsgranskas under ett visst tidsintervall och vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att inte bara akuta ärenden ska prioriteras. Skolinspektionens uppgift är att genom tillsyn och kvalitetsgranskning bidra till att verka för att barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö.
Myndigheten måste kunna bedriva sitt arbete effektivt och i överensstämmelse med målen för verksamheten. Exakt hur Skolinspektionen väljer att organisera sig och sitt arbete måste vara upp till myndigheten att besluta om. Skolinspektionen nådde under 2018 cirka hälften av Sveriges skolenheter genom sina beslut om tillsyn och kvalitetsgranskning och fattade under året fler beslut än tidigare.
Under 2018 har Skolinspektionen även utökat arbetet med sina mest skarpa ingripanden, såsom statliga åtgärder för rättelse mot kommunala huvudmän, vilket närmast motsvarar återkallelse av godkännande för fristående huvudmän.
I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet de gröna anges att möjligheten för Skolinspektionen att stänga skolor med allvarliga brister, såväl kommunala som fristående, ska öka. En utredning ska tillsättas inom kort för att ta fram förslag till en sådan reglering. Skolinspektionen bedriver ett systematiskt arbete för att utveckla sin verksamhet.
Med tiden har myndigheten fått mer erfarenhet och identifierat nya sätt att göra sin inspektion mer ändamålsenlig. Under 2018 har Skolinspektionen till exempel infört en ny mer situationsanpassad inspektionsform. Det innebär bland annat att den regelbundna tillsynen i högre grad riktas mot skolor där risken är hög att det finns allvarliga brister.
Vidare riktas regelbunden kvalitetsgranskning mot skolor där risken för formella brister är mindre men där det finns en potential att höja kvaliteten och ge en bredare och mer nyanserad återkoppling än vad som är möjligt i tillsyn. Skolinspektionen har även utökat omfattningen av så kallad riktad tillsyn i syfte att snabbt kunna agera utifrån signaler om allvarliga brister i verksamheten.
Jag anser att Skolinspektionens verksamhet fyller en viktig funktion, och det är väsentligt att myndigheten får goda förutsättningar för sin inspektion. Jag har fortsatt förtroende för de prioriteringar som myndigheten gör. Det behövs olika insatser för att höja kvaliteten och därigenom den statliga närvaron.
Anna Ekström (S):
Jag får återigen be om ursäkt för min svaga röst och för att jag möjligen håller mina svar lite korta för att spara den. Roger Haddad och jag är överens om Skolinspektionens viktiga roll i svenskt skolväsen. Vi är också överens om att Skolinspektionen ska ha möjlighet att utveckla sin inspektionsverksamhet utifrån myndighetens djupa expertis och sin nu ganska långa erfarenhet.
Det skulle vi från riksdags- och regeringshåll knappast vara kapabla att göra. Jag vet genom dialog med Skolinspektionen att man har gjort ett mycket gediget arbete. Man har använt statistiska verktyg, man har gått igenom den internationella forskningslitteraturen och man har besökt inspektionsmyndigheter i andra länder. Man har verkligen gjort om sin inspektionsverksamhet på ett sådant sätt att den har blivit mer ändamålsenlig.
Jag har det största förtroendet för Skolinspektionens förmåga att göra detta. Precis som Roger Haddad anser och inser jag att Skolinspektionen har en viktig funktion i svensk skola. Jag håller också med Roger Haddad om att det är viktigt att Skolinspektionen har goda förutsättningar för sin verksamhet. Då kommer vi in på frågan om resurser.
Varje myndighet lämnar varje år in ett äskande om vilka anslag man behöver för att kunna utveckla sin verksamhet. Varje myndighet har också en pågående dialog med regeringen om hur man vill att verksamheten ska kunna förbättras, också genom förändrade uppdrag eller förändrade skrivningar i regleringsbrev och liknande. Till syvende och sist är det regeringen som bestämmer över de här sakerna. Det gäller i alla fall regleringsbreven. Men det finns en ständig dialog.
Resurserna kommer genom den stora budgeten. Skulle det finnas behov av att förstärka resurserna till Skolinspektionen är det något vi får återkomma till. Det är dessutom en fråga som Roger Haddad genom januariavtalet kommer att ha stora möjligheter att ha inflytande över. Jag ser fram emot att med Centerpartiets och Liberalernas aktiva medverkan fortsätta fullfölja januariavtalet också på den här punkten.
Anna Ekström (S):
Först vill jag klargöra att när regeringen uttalar sig om en rapport från Riksrevisionen är det just revisionsrapporten man uttalar sig om. Man går igenom det som står i den. När man lämnar över rapporten till riksdagen gör man det med ett konstaterande att regeringen härmed har behandlat den viktiga rapporten från Riksrevisionen. Jag håller med Roger Haddad om att det var en intressant rapport.
Den gav mycket god information och goda uppslag på hur vi gemensamt kan utveckla Skolinspektionens verksamhet framöver. Jag vet också genom mina kontakter med Skolinspektionen att man inom myndigheten redan har haft nytta av rapporten.
Att man avslutar behandlingen av en rapport från Riksrevisionen betyder dock inte att man avslutar arbetet med att styra Skolinspektionen, vare sig genom regleringsbrev, genom särskilda uppdrag eller genom den viktiga budgetprocessen. Jag kan försäkra Roger Haddad om att den viktiga budgetprocessen, som står i fokus för hans mycket passionerade inlägg, är en fråga som vi kommer att arbeta med tillsammans.
Och jag ser fram emot vårt gemensamma arbete under mandatperioden för att med statens budget som grund stärka våra myndigheters möjligheter att bidra till en bra skola i hela Sverige.
Anna Ekström (S):
Jag instämmer helhjärtat i det Roger Haddad säger om vikten av att det svenska skolväsendet inte ser mellan fingrarna på oseriösa aktörer. Det är utomordentligt angeläget att vi har en skolinspektion som håller koll på vad som sker ute i skolorna och som kan använda de verktyg som inspektionen har för att komma till rätta med uppenbara missförhållanden.
Jag har också ett väldigt stort förtroende för Skolinspektionens förmåga att via sin styrning arrangera ändamålsenliga och effektiva sätt att inspektera svensk skola. Jag är väldigt glad över januariavtalet där regeringen tillsammans med Centern och Liberalerna kommer att kunna säkerställa att Skolinspektionen får tydligare och skarpare verktyg i sin viktiga verksamhet.
Jag är sist men inte minst glad över att tillsammans med Liberalerna få bedriva den viktiga verksamhet som budgetarbetet innebär och som är själva grunden för den fråga som Roger Haddad ställer. Roger Haddad frågar om och om igen om hur jag ser på hotet att Skolinspektionen skulle vara tvungen att dra ned på sin verksamhet. Mitt svar på den frågan, Roger Haddad, är att jag är angelägen om att Skolinspektionen har goda möjligheter att bedriva sin verksamhet.
Jag kommer att använda de verktyg jag har inom Regeringskansliet för att se till att styrningen är god och effektiv. Jag kommer dessutom att samarbeta med Roger Haddad och de övriga vännerna inom Centern, Liberalerna och Miljöpartiet för att säkerställa att det finns ett budgetutrymme att också utföra dessa viktiga uppgifter.
Anna Ekström (S):
Roger Haddad har frågat mig om jag och regeringen har fortsatt förtroende för Barn- och elevombudet och om jag känner till att det finns intern kritik mot Barn- och elevombudet inom Skolinspektionen.
Han har vidare frågat om jag och regeringen kommer att förändra något kring funktionen Barn- och elevombudet/Skolinspektionen eller om jag är nöjd med dagens utveckling samt vad jag och regeringen tänker göra för att komma åt den anmälningskultur som råder i skolan, exempelvis när och hur enskilda kan anmäla en lärare eller en skola.
Statens skolinspektion och Barn- och elevombudet, BEO, övervakar bland annat efterlevnaden av den del av skollagen som handlar om åtgärder mot kränkande behandling, 6 kap. Skolinspektionen har tillsyn över att skolhuvudmän och deras personal bedriver verksamheten enligt de bestämmelser som gäller. BEO:s roll är att utreda kränkande behandling som riktats mot barn eller elever.
Om BEO:s utredning visar att ett barn eller en elev utsatts för kränkande behandling och det finns förutsättningar att kräva skadestånd från den som driver skolan företräder BEO barnet eller eleven i domstol om barnet eller eleven medger det. Jag som minister är förhindrad att bestämma hur en myndighet ska besluta i ett ärende om hur den ska tillämpa lag. Jag tycker att det är oroväckande att anmälningarna ökat över tid.
Om det är så att det förut fanns ett mörkertal, där folk inte visste eller vågade anmäla, är det bra att anmälningarna ökar. Men jag vill inte se en utveckling där lärare blir så rädda för anmälningar att de inte kan göra sitt jobb på ett bra sätt. Lärare ska inte känna osäkerhet om var gränserna går. Det är viktigt med tydliga regler. Det ska inte finnas oklarheter kring lärares befogenheter.
Ingen lärare ska känna sig otrygg i sin arbetssituation eller tveka inför att vidta åtgärder i enlighet med skollagen. I januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet de gröna, har vi kommit överens om att vi gemensamt ska ta fram en nationell plan för trygghet och studiero.
De disciplinära åtgärderna ses över så att lärare och rektorer alltid kan agera för att säkra trygghet och studiero. Lärarna ska känna att de har hela samhället bakom sig när de utför sitt arbete. I enlighet med Skolkommissionens förslag kommer regeringen också att se över myndighetsstrukturen på skolområdet. I det arbetet är det naturligt att även Skolinspektionens och BEO:s respektive roller ses över för att skapa tydlighet för huvudmän, lärare och elever.
Min ambition är att denna översyn ska göras i nära samarbete med Centern och Liberalerna inom ramen för januariavtalet. Roger Haddad har frågat om jag känner till den kritik som finns mot BEO och om jag har förtroende för BEO. Jag har naturligtvis tagit del av de uppgifter som förekommer i medierna och som inte minst Roger Haddad lyft fram.
Jag har fullt förtroende för att BEO och Skolinspektionen uppfyller sina åtaganden enligt sina instruktioner men ser också fram mot den myndighetsöversyn vi ska göra.
Anna Ekström (S):
Att vi har ordningsproblem i den svenska skolan är en fråga som Roger Haddad har uppmärksammat. Jag är tacksam över det engagemang som Roger Haddad visar i den här frågan. Jag hoppas att Roger Haddad inte tycker att jag är oartig om jag påpekar att vi faktiskt är fler som har lyft fram den frågan under ganska lång tid.
Jag är väldigt bekymrad över att lärare tvingas lägga sin tid på att upprätthålla trygghet och studiero i stället för att ägna tiden åt att planera och genomföra undervisning, vilket bör vara det som lärare ägnar sitt engagemang åt. Jag är orolig över att lärare känner en rädsla för att ingripa och agera i enlighet med skollagen på grund av att de är rädda för konsekvenser.
Jag tycker att det är en självklar uppgift för rektorer och huvudmän att säkra att lärarna inom deras verksamheter har den tryggheten och säkerheten att de kan agera i enlighet med skollagen när så behövs. Men det är också viktigt att elever och föräldrar någonstans har en funktion för att gå och anmäla när det uppstår oegentligheter i skolan.
En majoritet av de ärenden som anmäls till dagens barn- och elevombud handlar om mobbning. Det kan handla om sexuella övergrepp, något som uppmärksammades under den stora metoo-debatten för något år sedan. Vi har också de omfattande problemen med hedersproblematik. Jag vill värna möjligheterna för elever och föräldrar att ha en instans att vända sig till.
Jag ser med förtroende fram emot den översyn som vi kommer att göra av hur de här frågorna ska hanteras framöver och hur gränsdragningen mellan Skolinspektionen och Barn- och elevombudet ska se ut. Men att behålla en sådan funktion tycker jag är väldigt viktigt, och jag är övertygad om att Roger Haddad delar den ståndpunkten.
Jag vill också understryka att det är huvudmannen, det vill säga kommunen eller den fristående skolan, som Barn- och elevombudet kommunicerar med när de fått en anmälan. Barn- och elevombudet ägnar sin kraft åt att säkerställa att huvudmännen fullgör sina uppgifter. Jag beklagar om lärare hamnar i mellanläge i den viktiga processen.
Jag vill återigen tacka Roger Haddad för det engagemang han visar i den här frågan. Jag ser fram emot ett gott samarbete och hoppas att Centern och Liberalerna kommer att delta aktivt i den översyn som jag planerar att göra i enlighet med Skolkommissionens förslag.
Jag är övertygad om att vi kommer att hitta en bra väg att gå, så att vi kan säkerställa att det finns en möjlighet för elever att göra sin röst hörd och att få hjälp och upprättelse, samtidigt som vi har ett läge där lärare känner en trygghet att agera också i fall där huvudmannen har blivit anmäld till eller av Barn- och elevombudet.
Jag ber än en gång om ursäkt för min svaga röst, herr ålderspresident.
Anna Ekström (S):
Roger Haddad går till storms mot den anmälningskultur som enligt honom breder ut sig i den svenska skolan. Roger Haddad lägger skulden för anmälningskulturen enbart på det nuvarande Barn- och elevombudet. Jag är överens med Roger Haddad om att det är olyckligt om det breder ut sig en anmälningskultur. Jag tycker att barn, elever och föräldrar i större utsträckning ska vara medarbetare i skolan.
Ska ett barn eller en elev lära sig mycket i skolan vill det till ett hårt arbete och ett starkt samarbete mellan skolan och hemmet. Det är jag övertygad om. Vi vet också genom de stora PISA-undersökningarna hur viktigt det är att ha ett förtroendefullt samarbete mellan skolan och hemmet. Jag vill i detta sammanhang peka på den olyckliga utveckling vi har i den svenska skolan, där vi alltmer har fått en kundmentalitet.
Man hotar inte bara med anmälningar utan också med att ta sitt barn och skolpengen och gå till en annan skola. Jag vill se en skola som är en gemensam bildningsinstitution, inte en tjänst på marknaden som föräldrar kan välja eller välja bort. Samtidigt med den här kritiken mot en anmälningskultur vill jag betona att jag är väldigt angelägen om att det ska finnas möjligheter för föräldrar och elever att engagera sig i skolgången.
En av de möjligheterna måste vara att anmäla och dra i nödbromsen när någonting har gått riktigt fel. Jag tror att vi är överens, Roger Haddad och jag, om att det absolut bästa är att man i första hand vänder sig till läraren, rektorn eller huvudmannen och att man först i ett senare skede kontaktar skolmyndigheterna. Det skulle jag rekommendera som ett bra tillvägagångssätt för den förälder eller elev som vill åstadkomma förbättring.
Men jag vill att det ska finnas en möjlighet för föräldrar och elever, en funktion som säkerställer att man har någonstans att vända sig när det verkligen behövs. Roger Haddad kritiserar också väldigt kraftfullt det barn- och elevombud som i dag sitter och som utnämndes av alliansregeringen och den utbildningsminister som var min företrädares företrädare.
Jag vill ta tillfället i akt att understryka att jag tycker att det är olämpligt att skjuta på budbäraren. Kritisera mig precis hur mycket som helst, Roger Haddad! Fortsätt gärna med det! Men att kritisera tjänstemän för att de tillämpar den lagstiftning som finns tycker jag inte riktigt passar sig, herr ålderspresident.
Anna Ekström (S):
Jag står på de skötsamma elevernas sida. Men jag står också på de elevers och föräldrars sida som behöver lite extra stöd och vill ha någonstans att vända sig när saker och ting inte funkar. Precis som Roger Haddad tycker jag att skolan ska vara en trygg arbetsplats. Det ska råda trygghet och studiero. Jag ser fram emot den översyn som vi ska göra.
Jag ser fram emot att göra översynen i gott samarbete med Centerpartiet, Liberalerna och naturligtvis också Miljöpartiet de gröna, som ju som bekant ingår i regeringen. Denna myndighetsöversyn vill jag ska leda till ett läge där lärarna känner trygghet, säkerhet, lugn och ro att kunna säkra trygghet och studiero i skolan.
Jag vill också att den ska leda till att lärarna får lägga sin värdefulla och dyrbara tid på att förbereda och genomföra undervisning och vara det stöd för elevernas lärande som ju lärarna ska vara. Jag vill också att den ska leda till att man inom skolan på rektors- och lärarnivå kan lägga tiden just på elevnära undervisning och lite mindre på dokumentation och administration.
Jag vill samtidigt att den här översynen ska leda till att det finns en funktion dit föräldrar och elever kan anmäla när det till exempel handlar om mobbning, sexuella övergrepp, hedersproblematik och liknande. Jag ser fram emot att genomföra denna myndighetsöversyn. Behövs det lagändringar kommer jag inte att vara rädd att genomföra dem. Jag ser också fram emot att göra den tillsammans med Roger Haddad.
Anna Ekström (S):
har frågat mig om det är rimligt att Barn och elevombudet utdömer skadestånd till eleven i fall där Skolinspektionen gjort bedömningen att lärarens agerande följt skollagen. Han frågar också vilka omedelbara initiativ jag och regeringen kommer att ta för att se över uppdraget till Barn- och elevombudet samt vilka planerade åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att öka lärarnas och rektorernas befogenheter i skolan.
Statens skolinspektion och Barn- och elevombudet, BEO, övervakar den del av skollagen som handlar om åtgärder mot kränkande behandling . Skolinspektionen har tillsyn över att skolhuvudmän och deras personal bedriver verksamheten enligt de bestämmelser som gäller. BEO:s roll är att utreda kränkande behandling som riktats mot barn eller elever.
Om BEO:s utredning visar att ett barn eller en elev utsatts för kränkande behandling och det finns förutsättningar att kräva skadestånd från den som driver skolan företräder BEO barnet eller eleven i domstol om barnet eller eleven medger det. Jag som minister är förhindrad att bestämma hur en myndighet ska besluta i ett ärende om hur den ska tillämpa lag.
Internationell forskning visar på ett starkt samband mellan lärmiljöer präglade av ordningsproblem och skolprestationer, både på individ- och skolnivå. Rektorn leder arbetet i skolan och läraren leder arbetet i klassrummet. Det framgår av läroplanerna att lärarna i det arbetet ska uppmärksamma och tillsammans med övrig personal vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga och motverka alla former av diskriminering och kränkande behandling.
Arbetet mot kränkande behandling är grundläggande för att tillgodose barns och elevers rätt till god utbildning i en trygg miljö. Det är själva syftet med Skolinspektionens och BEO:s uppdrag i denna del, och regeringen avser inte för närvarande att ändra deras uppdrag.
Regeringen beslutade i augusti 2018, efter förslag från 2015 års skolkommission, att förtydliga rektorns ansvar när det gäller trygghet och studiero i de läroplaner som gäller för skolorna. Det markeras också i läroplanerna att elever ska visa respekt för och hänsyn mot skolans personal och andra elever.
De beslutade ändringarna i läroplanerna för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet, för sameskolan samt för gymnasieskolan träder i kraft den 1 juli 2019. Det är dags för ett ökat fokus på att säkerställa att lärare och rektorer har möjlighet att bedriva sitt viktiga arbete i skolan.
En del i det är den överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet de gröna, januariavtalet, som bland annat syftar till att skapa studiero i skolan. Tillsammans har vi kommit överens om att en nationell plan för studiero och trygghet i skolan ska tas fram och genomföras. Nu påbörjas arbetet för att genomföra avtalet i denna del, något jag ser fram emot.
Anna Ekström (S):
Jag håller med Roger Haddad om att det är oerhört viktigt att säkerställa att lärarnas arbetsmiljö är trygg och säker. Den ska vara sådan att lärarna vill stanna kvar i yrket, men också sådan att lärarna kan lägga sin kraft och sitt krut på det som är det allra viktigaste i skolan, nämligen undervisningen.
De ska inte behöva sitta och vara oroliga eller rädda över att normala åtgärder i yrkesutövningen skulle kritiseras. Jag är också väl medveten om att lärarnas arbetsuppgifter är svåra. En lärare i ett klassrum har samtidigt en plikt att säkerställa att det är tryggt och säkert i klassrummet för de barn som finns där.
Det kan medföra att läraren ibland till och med kan vara skyldig att till exempel åtskilja barn som slåss eller ingripa när barn riskerar att skada varandra eller skada sig själva. Här har läraren en aktiv plikt att agera - en vårdplikt eller en tillsynsplikt.
Samtidigt är vi alla helt överens om att vi inte vill ha en skola där barn och elever är rädda för att bli fysiskt illa behandlade av sina lärare. Den skolan har vi lämnat bakom oss för länge sedan.
Jag, som träffar många lärare, har ofta hört om den oro man har; man känner att det finns en plikt att ingripa, samtidigt som det är svårt att veta precis var gränsen går för när man ska bli kritiserad. Men jag kan försäkra Roger Haddad om att jag aldrig har träffat på en enda lärare som önskar sig att i verktygslådan ha en möjlighet att fysiskt bestraffa barn eller fysiskt gå hårt åt barn.
Jag tror att vi är överens om att det här är svåra arbetsuppgifter som är en nödvändig del av läraryrket och som ibland kan vara komplicerade att reglera. Då är det klokt att ha en reglering som säger att läraren har en rätt och en skyldighet att ingripa men att eleverna ska vara skyddade mot kränkningar som går för långt.
Nu kritiserar Roger Haddad med stor kraft den myndighet som är satt att bedöma de svåra situationer som lärare kan hamna i men också de komplicerade lägen som elever utsätts för. Det är för mig helt självklart att den kritiken inte bör riktas mot myndigheten. Den bör riktas mot den lagstiftning som togs fram under alliansregeringens tid.
Det var faktiskt Jan Björklund som var föredragande statsråd när skollagen antogs. Det var Nyamko Sabuni som var föredragande statsråd när diskrimineringslagen med de kränkningsbegrepp som fanns antogs. Roger Haddad och jag är överens om att den situation som råder i svenska skolor ska präglas mer av trygghet och studiero.
Det är skälet, Roger Haddad, till att våra båda partier tillsammans har skrivit ett avtal, januariavtalet, där vi har åtagit oss att ta fram regelverk, en nationell plan för studiero och se över de möjligheter som finns för disciplinära befogenheter. Det är just därför att vi vill att lärarna ska kunna utföra sitt arbete med respekt för barnen men också med trygghet i sin yrkesutövning.
Tack för frågan, Roger Haddad, och tack för engagemanget! Låt oss jobba tillsammans i den här frågan, och låt oss gemensamt sluta att skjuta på pianisten.