Maria Larsson (KD):
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som äldreminister som ska svara på interpellationen. Det finns i dag nya läkemedel som innebär att det finns större möjligheter att behandla de sjukdomar och besvär som äldre drabbas av. Problemet är att samtidig användning av flera olika läkemedel kan innebära risker. Felmedicinering drabbar den enskilde patienten och det är ett stort och angeläget samhällsproblem.
För att komma till rätta med problemet krävs flera samtidiga förändringar. Regeringen har under senare år vidtagit en rad åtgärder för att förbättra och säkra läkemedelsbehandlingen. För åren 2007 till 2009 utgår 1,35 miljarder kronor per år i stimulansbidrag till kommuner och landsting för att höja kvaliteten i omsorgen och vården om äldre personer. Läkemedelsgenomgångar är ett av sju prioriterade områden.
Regeringens bedömning är att läkemedelsgenomgångar är en av flera åtgärder som behöver vidtas för att åstadkomma bättre kvalitet i läkemedelsbehandlingen. Vid Socialstyrelsen pågår arbetet med att ta fram nationella riktlinjer för vård och omsorg om personer med demenssjukdom. Socialstyrelsen kommer att rekommendera en minskad användning av läkemedel och att huvudmännen först utreder den bakomliggande orsaken till att personer med demenssjukdom visar psykiska symtom.
Den 1 juli 2008 trädde patientdatalagen i kraft. Syftet med den nya lagen är att patientinformation ska kunna delas mellan olika vårdgivare om patienten samtycker till det. Genom en samlad elektronisk åtkomst till patientens vårdhistorik från olika vårdgivare kan ansvarig läkare få en total bild av tidigare behandlingar och medicineringar.
Den 1 juni 2009 kommer lagen om läkemedelsförteckning att ändras. Legitimerade sjuksköterskor kommer i akuta situationer att kunna få tillgång till uppgifter om de läkemedel som patienten hämtat ut på apotek under de senaste 15 månaderna. Tidigare har denna åtkomst varit begränsad till förskrivare, farmaceuter och patienten själv. Denna lagändring förbättrar möjligheterna att fatta beslut om nya läkemedel på ett bättre underlag än i dag.
Inom landstingen pågår arbetet med att införa en nationell patientöversikt. Den innehåller uppgifter ur läkemedelsförteckningen om vilka läkemedel patienten fått förskrivet. Patientöversikten kan bland annat minska frekvensen av försenad diagnos, onödiga undersökningar och överbehandling. Regeringen har i det nya verksamhetsavtalet med Apoteket AB givit bolaget möjlighet att utveckla ett nytt elektroniskt expeditionsstöd.
Med ett sådant stöd kan läkaren korrigera ordinationer om systemet larmar om dubbelförskrivning, feldosering eller interaktion. En god informationsförsörjning utgör grunden inom hälso- och sjukvården. I dag sker i stort sett all journalföring och meddelandehantering inom svensk hälso- och sjukvård elektroniskt. Men ännu har inte alla de nyttoeffekter som är möjliga uppnåtts.
Därför har regeringen givit hög prioritet åt att påskynda införandet av säkra och användarvänliga IT-stöd. Regeringen föreslår att tillsynen över hälso- och sjukvården och socialtjänsten samlas till en samlad och integrerad tillsyn i Socialstyrelsen från och med den 1 januari 2010. En samlad tillsyn ger bäst förutsättningar att uppmärksamma svagheter i vårdkedjan mellan huvudmännen.
Det finns i dag skyldighet enligt hälso- och sjukvårdslagen för vårdgivare att snarast anmäla till Socialstyrelsen om en patient i samband med hälso- och sjukvård drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada eller sjukdom, lex Maria. I socialtjänstlagen finns bestämmelser om en skyldighet för anställda och för dem som är verksamma i omsorgerna om äldre eller människor med funktionshinder att anmäla allvarliga missförhållanden, lex Sarah.
Felmedicinering kan omfattas av en sådan skyldighet. Som jag har redovisat har regeringen tagit initiativ till att förbättra läkemedelsanvändningen för äldre och motverka felmedicinering. Jag kommer att noga följa utvecklingen av de åtgärder som vidtagits.