Suzanne Svensson (S):
Först vill jag tacka Peter Jeppsson för denna viktiga interpellation om försvarets korvetter. Jag sitter inte i försvarsutskottet, men jag anser att denna fråga är viktig på ett lokalt, regionalt och nationellt plan. Kockums har 970 anställda i Sverige, varav 650 arbetar i Karlskrona. Kockums är ett dotterbolag som numera ägs av ett tyskt bolag, Thyssen Krupp.
Ägarna har dock inte full insyn i bolaget, eftersom specifikationerna på ubåtarna ägs av Försvarets materielverk, FMV, i Sverige. Just nu pågår en lång rad förhandlingar, och i avvaktan på ett beslut mellan FMV och Thyssen Krupp om tillstånd att börja bygga framtidens ubåt A26 behövs det åtgärder för att kunna behålla kompetensen på varvet. Här kan också påpekas att Sverige är det enda land i EU som inte har någon nationell lista över säkerhetsintressen.
Nu är frågan vad regeringen och försvarsministern vill med Kockums och den kompetens man har där. Herr talman! Om jag får tillåtelse vill jag gärna titta lite på helheten. Regeringen har till exempel sedan ett antal år tillbaka haft pengar i budgeten för att kunna bygga om F 17 i syfte att kunna ta emot de nya helikoptrar som försvaret beställt. Det gäller flygledartorn, helikopterplatta och hangarer.
Där håller dispensen för flygledartornet på att gå ut, och tornet servar både försvarets flyg och civilt flyg. Regeringen drog ut in i det längsta innan ett beslut fattades, trots att pengar funnits i budgeten under flera år. Nu har man aviserat att man vill lägga ned F 17:s verkstad, trots att man har 80 procent av incidentflyget i södra Sverige. Men det får vi möjlighet att diskutera vid ett senare tillfälle.
Besparingen gällande Marinens Musikkår har debatterats tidigare i dag här i kammaren. Denna interpellation gäller ombyggnad och modifiering av korvetter och avrustning av ett antal bevakningsbåtar. Detta har legat i plan och budget ett antal år, och Försvarsmakten väntar återigen på ett beslut från försvarsministern och regeringen. På Kockums är man världsledande på att bygga ubåtar och fartyg som kan gå på grunda vatten.
Vill vi att Sverige ska fortsätta att vara världsledande måste vi också använda varvet för att behålla den specialkompetens vi har där. Vad vi behöver nu är positiva signaler, inte minst för att behålla kompetens och få ny kompetens, vilket kan bli ett problem på grund av det ovissa läget. Efter genomgången utbildning krävs för ingenjörer en lärlingsperiod i företagets regi. Det finns också ett arbetsplatsförlagt lärlingssystem vad gäller verkstadsdelen.
Detta är något som inte har gjorts på ett tag, eftersom man börjar få tunt med beställningar. Som vi hörde tidigare av Peter Jeppsson skulle inte detta behöva vara ett problem om försvarsministern och hennes kolleger i regeringen kunde ta ett beslut. Herr talman! Jag nämnde i början att detta är viktigt ur lokalt, regionalt och nationellt perspektiv. Blekinge är ett hårt ansatt län. Arbetslösheten är hög efter de senaste årens konjunkturnedgångar, bland annat inom bilindustrin, som skett på grund av att Blekinge är ett exportberoende län.
Länet har landets högsta ungdomsarbetslöshet. Varvet skulle kunna vara en del av en framgångsfaktor med lärlingsutbildningar och en förbättrad arbetsmarknad. Herr talman! Vad gäller det nationella perspektivet måste regeringen bestämma sig för om Sverige ska ha ett kompetent varv som klarar av att leverera vad försvaret behöver.
Hur tänker försvarsministern och regeringen agera för att få i gång underhållsarbete som skulle kunna ge sysselsättning och möjlighet att behålla arbetstillfällen och därigenom kompetens medan ett beslut tas angående A26? Det förefaller som att beslut och pengar finns. Nu handlar det om att verkställa.