Jan Björklund (L):
Ibrahim Baylan har frågat mig vilka uppföljningar och utvärderingar som har gjorts under försöksverksamheten med elevstyrda skolor och vilka slutsatser jag drar av resultaten av försöken. Statskontoret och Skolverket har tidigare utvärderat försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet. Skolverket har följt utvecklingen av försöksverksamheten med lokala styrelser och utvärderat den kontinuerligt i ett antal delrapporter.
Statskontoret har i en rapport år 2002 redovisat de förhållanden som förklarar det låga antalet skolor som deltagit i försöksverksamheten med lokala styrelser.
På de skolor där lokala styrelser införts visar utvärderingen att initiativet sällan kommit från eleverna själva utan att det ofta har kommit från politiskt håll och att arbetet i de lokala styrelserna inte fått den breda förankring bland eleverna på skolan som hade varit önskvärd. Enligt Skolverkets attitydundersökning år 2003 har försöksverksamheten inte heller förändrat uppfattningen bland eleverna om hur mycket de kan påverka i skolan.
Uppfattningen är i stort sett oförändrad mellan åren 1997 och 2003. Dessutom upplever eleverna att deras inflytande avtar med stigande ålder trots att det borde vara tvärtom. Min slutsats är att innehållet och möjligheterna till inflytande bör vara betydligt viktigare än formen för inflytandet. Lokala styrelser är långt ifrån det enda sättet att uppnå ett förstärkt inflytande för gymnasieelever.
Min och regeringens utgångspunkt är att eleverna bör ges möjligheter till reellt inflytande men att de inte bör styra sin skola. Antalet gymnasieskolor som har infört lokala styrelser med elevmajoritet visar också att det faktiskt är få elever som strävar efter att få göra detta. Det viktiga är i stället att utveckla möjligheter för flera elever att bli delaktiga än bara det fåtal som medverkat i försöksverksamheten med lokala styrelser.
Gymnasieelever kan påverka sin utbildning på flera sätt. På varje gymnasieskola ska det till exempel finnas en skolkonferens för att behandla vissa frågor som har stor betydelse för eleverna samt för informationsutbyte, samråd och gemensamma diskussioner mellan rektor, personal och elever. Många skolor har i dag även elevråd som tränar eleverna i demokratiska arbetsformer.
Det är en av många bra former för inflytande eftersom den ger rektor och skolledning en möjlighet att ta till sig elevernas synpunkter. Skolverket har, bland annat i årets lägesbedömning, redovisat att det finns en stor förbättringspotential på många skolor när det gäller elevers vardagsinflytande. Som jag tidigare har påpekat är det en viktig princip att makt och ansvar hänger samman.
Det är den bärande principen för all makt- och myndighetsutövning i Sverige. Om elever, som själva inte är myndiga, fattar felaktiga beslut går det inte att utkräva ansvar efteråt. Skolans lärare och rektorer måste därför ha det avgörande inflytandet över verksamheten. I dag regleras elevinflytandet främst genom skolformsförordningar och läroplaner. Min ambition är att frågan om elevinflytande ska få större tyngd.
Därför avser jag att verka för att det i den kommande skollagspropositionen lämnas förslag som tydliggör regleringen av elevinflytandet i skolan. Tredje vice talmannen konstaterade att Ibrahim Baylan, som framställt interpellationen, inte var närvarande i kammaren.