Mathias Tegnér (S):
I dag behandlar vi socialförsäkringsutskottets betänkande 22, som handlar om regeringens skrivelse till följd av Riksrevisionens granskning Ett välfungerande system för arbetskraftsinvandring? Jag vill börja med att yrka avslag på alla följdmotioner och därmed bifall till vår reservation 1.
Innan vi går in på Riksrevisionens granskning av den reform som genomfördes 2008 inom arbetskraftsinvandringens område tycker jag att vi ska närma oss själva sakfrågan, det vill säga arbetskraftsinvandringen i sig. Vi måste som utgångspunkt komma ihåg att arbetskraftsinvandring är bra och positivt för Sverige.
Vårt land behöver ett system för arbetskraftsinvandring som möter de behov som finns av att rekrytera kompetens utomlands. Det är bra att företag som har svårt att hitta kompetens kan rekrytera personal från andra länder. Det är bra för vår åldersstruktur att det kommer hit människor i arbetsför ålder. Och det är bra för Sverige och landets ekonomi. Kort sagt: En välfungerande arbetskraftsinvandring bidrar till tillväxt och välstånd.
Det är utgångspunkten för oss socialdemokrater. Arbetskraftsinvandringen har också en lång historia i Sverige. Redan under medeltiden hade vi en arbetskraftsinvandring av hansatyskar. Erikskrönikan talar om att Magnus Ladulås gynnade utländska män, i det här fallet tyskar, för att effektivisera vårt näringsliv.
Under 1600-talet lockade vi hit valloner från dagens Belgien för att få till oss kompetens inom gruvnäring och hantering av järnmalm. Redan Karl IX anlade en stad på Hisingen som var avsedd för invandrare från dagens Nederländerna. Under slutet av 1500-talet och under delar av 1600-talet bosatte sig finnar från Savolax i olika delar av landet.
Detta innebar att finnmarkerna i norra Sverige fick en stor invandring av Savolaxfinnar, och det gjorde att kunskaper om svedjebruk spreds. Stora delar av Mellansverige, inte minst skogsbygderna i väster, hade sett ut på ett helt annat sätt om det inte varit för svedjefinnarna, som kom hit på 1600-talet. Andra invandrare lockades till Sverige av militära skäl.
Tyska, skotska och franska ämbetsmän, legoknektar och äventyrare fick anställning i den svenska armén eller vid ämbetsverken. Sverige har dessutom dragit nytta av franska konstnärer, filosofer och intellektuella under 1700-talet samt av italienare som kunde göra stuckatur när 1800-talets stenstäder byggdes.
Arbetskraftsinvandringens blomstringstid var naturligtvis på 1960-talet och 1970-talet, när tiotusentals människor från Turkiet, Grekland, Italien och Jugoslavien kom till Sverige. Sverige har kort sagt präglats av arbetskraftsinvandring. Det har gynnat Sverige, och det har lett till tillväxt och välstånd.
Samtidigt är det viktigt att vårt system fungerar, att reglerna är välavvägda och att arbetstagare från tredjeland har goda anställningsvillkor. Reglerna för arbetskraftsinvandring får inte leda till lönedumpning eller underlätta för oseriösa arbetsgivare att fuska med villkoren och utnyttja utländsk arbetskraft. Kort sagt: Vi får inte vara naiva. Det finns problem på arbetskraftsinvandringens område.
För oss socialdemokrater är det viktigt att människor inte utnyttjas i dessa system och att detta inte underminerar den svenska modellen. Det måste alltså vara ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. Vad säger då Riksrevisionen?
Jo, Riksrevisionen konstaterar, fru talman, att mellan 5 och 10 procent av arbetskraftsinvandringen är ärenden i yrkesgrupper med mellanhöga eller låga kvalifikationskrav, där det inte är självklart varför dessa personer nyrekryteras från tredjeland av svenska arbetsgivare. I den gruppen finns det sannolikt personer som sökt men inte fått asyl och vars tillstånd inte grundas på ett seriöst menat arbetserbjudande.
Ungefär 10 procent av dem som hade lön 2014 uppfyllde inte kriteriet om att ha en månadslön på 13 000 kronor.
Fru talman! Vi får inte blunda för dessa problem. Därför tillsatte regeringen en utredning som handlade om just detta. I december förra året lämnades betänkandet SOU 2016:91 Stärkt ställning för arbetskrafts invandrare på arbetsmarknaden . Utredningen lämnade förslag just på detta område. Förslagen från utredningen hanteras just nu av Regeringskansliet.
Bland annat arbetar man med ett förslag om att ge Migrationsverket tillgång till relevanta uppgifter från Skatteverket, vilket också föreslås i denna rapport från Riksrevisionen.
Vidare har regeringen redan i Migrationsverkets regleringsbrev uppdragit åt myndigheten att förkorta sina handläggningstider, vilket också är en av slutsatserna i revisionens rapport. För oss socialdemokrater är två saker viktiga. Å ena sidan behövs ett enkelt och välfungerande system för arbetskraftsinvandring.
Å andra sidan ska vi åtgärda bristerna och tillse att det råder ordning och reda på vår arbetsmarknad. Det måste bli ett stopp för att människor utnyttjas av oseriösa arbetsgivare. Vi vet också att den lagstiftning som infördes av alliansregeringen 2008 på detta område har brister. Systemet har utvecklats vid flera tillfällen för att minska fusket och utnyttjandet av människor.
En dom från Migrationsöverdomstolen 2015 innebar att praxis tydligt förändrades på ett sätt som enligt mitt sätt att se på saken är svårt att hitta stöd för i förarbetena. I dag utvisas arbetskraftsinvandrare även vid bagatellartade avvikelser eller avvikelser som sedan länge är åtgärdade.
Min bild är att detta inte var lagstiftarens avsikt, och exempelvis Advokatsamfundets Anne Ramberg har konstaterat att Migrationsöverdomstolen genom sina avgöranden uppenbarligen inte förmår att tillämpa den nuvarande lagstiftningen på ett ändamålsenligt och rimligt sätt, och därför måste denna lagstiftning förändras.
Vi vet sedan tidigare att regeringen arbetar med en proposition med möjlighet för arbetsgivare att korrigera brister i villkoren innan Migrationsverket har kontrollerat ärendet. Regeringen anser att möjligheten till korrigering måste finnas då det annars får långtgående konsekvenser för arbetskraftsinvandrare. Detta är viktigt och välkommet.
Dessutom finns det ett behov av att utreda en möjlighet till att rätta mindre, icke uppsåtliga misstag efter det att Migrationsverket påpekat brister. Detta måste dock genomföras på ett klokt sätt, och här är det inte läge att vara opportunist. Den lagstiftning som införs måste också hålla över tid, vilket den från 2008 uppenbarligen inte gör.
Alliansen vill komma med ett tillkännagivande på detta område, och när jag läser det uppfattar jag att det just är opportunistiskt. Det är faktiskt Alliansens lagstiftning som i dag gäller och som i dag har uppenbara problem. Nu vill man återigen slarva igenom en lagstiftning som riskerar att ha nya brister. Fru talman! Vi behöver både arbetskraftsinvandring och ordning och reda på arbetsmarknaden.
Detta är våra utgångspunkter som socialdemokrater, och därför är regeringens skrivelse välavvägd. Därför yrkar jag bifall till vår reservation; det finns som sagt kraftiga skäl därför. För det första tycker vi att arbetskraftsinvandring är någonting positivt. För det andra behöver vi ett system där människor inte utnyttjas. För det tredje behöver vi ordning och reda på arbetsmarknaden.
För dem som tycker att alla tre är viktiga finns det enbart ett sätt att rösta, och det är bifall till reservationen.