Annika Eclund (KD):
Det finns hur mycket som helst att ta upp från Kristdemokraternas budgetmotion om skolan, men jag tänker fokusera på några områden som ligger oss och mig extra varmt om hjärtat. Det gäller elevhälsan, ett fungerande antimobbningsarbete, kompetensförsörjningen av rätt utbildade lärare och skolor med stora utmaningar. Fru talman! Psykisk ohälsa ökar risken för att misslyckas i skolan.
Det är viktigt att i ett tidigare skede än nu fånga upp barn som mår dåligt. Elevhälsans personal, rektor och lärare har ett stort och gemensamt ansvar för att fånga upp tidiga tecken på psykisk ohälsa och förebygga att den kommer att utvecklas framöver. Men var tredje grundskola och nästan varannan gymnasieskola får påpekanden från Skolinspektionen om brister som rör elevhälsan.
Enligt IVO, Inspektionen för vård och omsorg, förekommer det brister bland landets huvudmän när det gäller kännedom om vårdgivaransvaret för elevhälsan. Detta har varit ett problem under flera år, även om man har försökt att rätta till det. Vi kristdemokrater vill därför ge landstingen ett samlat uppdrag för hela barn- och ungdomshälsovården. Det innebär att elevhälsan inte längre ska ha skolan som huvudman.
Skolsköterskor, skolläkare, skolkuratorer och skolpsykologer ska givetvis finnas ute i verksamheterna men bör ha samma huvudman som övrig vårdpersonal för barn. En samlad barn- och ungdomshälsa ska syfta till att öka tillgängligheten på vårdcentralerna, elevhälsan och barn- och ungdomspsykiatrin, BUP.
Den samlade barn- och ungdomshälsan ska ha ett nära samarbete med skolledningar, lärare, specialpedagoger och kommunens socialtjänst. Denna satsning ligger dock under utgiftsområde 9, det vill säga inom socialutskottets område. Fru talman! Lärare och elever har rätt till en lugn, säker och trygg arbetsmiljö.
Skolhuvudmännen har huvudansvaret för skolmiljön, för att förebygga och förhindra risker för olycksfall eller sjukdom och för att skapa en god miljö för lärande. I detta ligger också arbetet mot mobbning. Det borde vara en självklarhet att alla elever ska känna sig trygga och uppskattade, men så är det inte. Ett ständigt pågående aktivt arbete mot mobbning i skolan ska vara en självklarhet.
Nyligen presenterade PISA en ny del av rapporten, som koncentrerar sig på elevers välbefinnande. Den visar att var sjätte svensk 15-åring säger sig ha blivit mobbad minst ett par gånger i månaden. Så kan vi inte ha det. Här kan vi inte bara gå på känsla, utan det krävs att skolor använder sig av metoder för att hantera mobbning som är baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet.
Kristdemokraterna menar att det ska vara obligatoriskt för skolhuvudmännen att enbart använda evidensbaserade antimobbningsprogram. Vi vill därför att Skolverket ska få i uppdrag att göra en uppföljning av den utvärdering av metoder mot mobbning som gjordes 2011. En rekommendation om vilka evidensbaserade program man kan använda bör tas fram. Berörda myndigheter behöver också kunna verkställa och följa upp att detta sker.
Fru talman! För att stödja språkutvecklingen och möjligheterna att nå kunskapsmålen hos nyanlända och andra elever med svenska som andraspråk föreslår vi kristdemokrater en kompetenssatsning för svensklärare inom svenska som andraspråk. Skolor med många elever med svenska som andraspråk gynnas också av satsningen på karriärlärartjänster som Kristdemokraterna tillsammans med övriga allianspartier gjorde.
En del av dessa tjänster ska riktas till utsatta områden. Asylsökande som är lite äldre försätts ofta i en lång väntan på handläggning av sin asylansökan med en lång tid av ovisshet och passivitet som följd. Vi ser därför behovet av att redan direkt på asylboendena ge undervisning i sfi och samhällsorientering till nyanlända som har fyllt 18 år.
Detta kan vid beviljat uppehållstillstånd kraftigt korta etableringstiden, vilket är bra för både den enskilda människan och samhället i stort. Fru talman! Alla barn och unga är olika. De elever som har behov av särskilt stöd har det bättre i en miljö med personal som är specialiserad på att ge anpassad pedagogik.
Därför anser vi att det är bättre att elever som behöver särskilt stöd får anpassad undervisning efter sina behov, både vad gäller gruppstorlek och lärares kompetens, i stället för att till varje pris integreras i den ordinarie klassundervisningen. Vi vill därför låta elever med behov av särskilt stöd få en bättre anpassad klassrumsmiljö och undervisning av lärare med rätt utbildning i specialpedagogik.
Skollagen är tydlig med att alla elever ska få stöd och stimulans för att utvecklas så långt som möjligt. För att nå detta mål krävs att de elever som har de största behoven får hjälp och stöd av lärare som har den bästa kompetensen. Så är det inte alltid i dag. Under lång tid har det varit brist på specialpedagoger och speciallärare, och många som jobbar som speciallärare har inte behörighet.
Samtidigt har införandet av lärarlegitimation ökat kraven på att speciallärare har rätt utbildning. Tillgången på utbildade specialpedagoger och speciallärare minskar fram till 2030. Kristdemokraterna anslår därför 230 miljoner kronor mer än regeringen till ett speciallärarlyft under 2018-2020. Fru talman!
Kristdemokraterna vill också skapa fler snabbare vägar in i läraryrket för lämpliga personer som har examen i ett relevant ämne eller som har yrkeskunskap. I dag är det möjligt att nå en lärarexamen genom en kompletterande pedagogisk utbildning på 90 högskolepoäng.
Men vi menar att det är nödvändigt att förkorta den kompletterande pedagogiska utbildningen till enbart 60 högskolepoäng, motsvarande ett års heltidsstudier, plus praktik för att personer med tidigare erhållna ämneskunskaper snabbare ska kunna få en lärarexamen. Vi anser att fler än i dag bör kunna komma i fråga för en sådan kompletterande utbildning.
För att redan yrkesverksamma personer ska nå behörighet och legitimation som lärare finns satsningen Vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen, VAL. Utbildningen planeras med hänsyn till varje students tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet och omfattar som mest 120 högskolepoäng. Vi tror att de som saknar lärarutbildning men har provat på jobbet som lärare och vill vidareutbilda sig kommer att bli mycket bra lärare.
Det är viktigt att skolan öppnas för människor som senare i livet vill bli lärare. För detta ändamål avsätter vi en rejäl summa i vår budget. Kristdemokraterna har ett särskilt yttrande och står alltså inte bakom beslutet. Jag önskar fru talmannen och mina kollegor i utbildningsutskottet god jul.