Lars Gustafsson (KD):
Nu har debatten pågått i ungefär fyra timmar för tre betänkanden. Det är intressant att man i skatteutskottet är så glada att prata. Fru talman! Punktskatter är ofta, som vi har hört innan, styrmedel för olika varor.
Men det är också en fråga om avvägning mellan det ena och det andra, vad som talar för och emot. Man kan som exempel ta alkoholskatten. Det är ett skattepolitiskt instrument för att tillsammans med Systembolagets monopol motverka en hög konsumtion i Sverige. Utskottet har noterat detta i betänkandet. Samtidigt bör det påpekas att det hela tiden kommer nya företeelser som återkommande utmanar den svenska alkoholpolitiken.
Precis som skatter på andra områden måste uppfattas som trovärdiga och fungerande måste också alkoholskatten fungera som tänkt. Ett nytt förslag som är aktuellt gäller gårdsförsäljning, där två intressen kolliderar med varandra: å ena sidan inslag i företags verksamhet och å andra sidan, på den andra vågskålen, folkhälsoaspekten.
En lokalt begränsad försäljning kan knappast utgöra ett hot mot folkhälsan, medan ett slopande av Systembolagets monopol direkt skulle rycka bort ett av de viktigaste alkoholpolitiska instrument som vi har. Detsamma gäller om nya försäljningsregler omintetgör monopolet. Det blir ett problem med det som är ute på remiss. Som kristdemokrat är det tydligt att ett genomförande av förslaget i nuvarande skick talar emot ett införande. Gunnar Andrén nämnde tidigare privat införsel.
Vi kristdemokrater tycker att 110 liter är rätt svårt att släpa med sig i väskan över gränsen. Det är vara lite för mycket, så detta borde ändras. Jag vet att EU:s socialministrar har träffats vid något tillfälle, och från de nordiska länderna har man framfört att man tycker att införseln åtminstone borde halveras. Jag tror att det skulle vara nyttigt. Fru talman! Betänkandet tar upp ett annat förslag om skatt som gäller Europadiesel.
Här gör utskottet ett tillkännagivande. Man anser att regeringen bör se över skatteskillnaden mellan miljöklass 1 och 3. Det har redan i debatten framförts synpunkter om det som talar för och det som talar emot. Senare tids utveckling med partikelfilter i dieselbilar minskar avsevärt skillnaden i utsläppen, samtidigt som nanopartiklar i miljöklass 1 är en annan svårbemästrad faktor som talar emot skillnaden i skatt.
Det finns också ett annat skäl som måste beaktas och som avser utsläpp av koldioxid. Normalt brukar man tala om vikten av att beakta den totala cykeln av ett bränsle från källa till hjul, så att säga. Miljöklass 1-dieseln fordrar mer koldioxid vid framställningen - det förnekar faktiskt ingen - samtidigt som energiinnehållet är något mindre. Sammantaget ger detta större koldioxidutsläpp med miljöklass 1-dieseln.
Det förtjänar att påpekas - lite sakinformation här - att dieselmotorn genom sin kompressionsförbränning på ett bättre sätt än gnistförbränning utnyttjar bränslet genom en längre förbränningscykel. De begränsningar med dieselmotorn som finns på högre varvtal kompenseras väl genom det betydligt större vridmoment som utvecklas vid de lägre varvtalen. Därmed kan alltså motorn köras på lägre varv med samma styrka.
Detta förklarar varför biltillverkare världen över fokuserar på att utveckla dieseltekniken, där man redan har kommit långt. Fru talman! En modern lastbil med en totalvikt på ca 30 ton förbrukar vid jämn landsvägskörning på 80 kilometer i timmen 3-3,5 liter milen. Det motsvarar ca 0,1 deciliter per tonkilometer. Om man överför detta till en normalstor personbil innebär det att den skulle dra 1-1,5 deciliter per mil.
Det är nästan samma nivå som en elbil, beroende på var strömmen har producerats. Det bör också tilläggas att en stor andel av lastbilstransporterna på svenska vägar utförs av utländska åkare. Vid en mätning genom jag tror det var Åkeriförbundet av antalet lastbilar på E6 genom Halland framkom att ca 40 procent av lastbilarna var utländska. Om man tror att svenska skatteregler kommer att påverka dessa är man något naiv, skulle jag vilja säga.
Om man ser till helheten finns det därför skäl att se över beskattningen. Jag välkomnar också utskottets skrivningar om att regeringen förväntas följa utvecklingen när det gäller syntetisk diesel, som jag anser kan utgöra ett inslag i framtida drivmedelsstrategi, inte minst med tanke på bränslets höga energiinnehåll och bättre förbränning med åtföljande lägre miljöpåverkan. En möjlighet med bränslet är också att det går att öka inblandningen, vilket bränslet tillåter. Fru talman!
Det är viktigt att svenskt lantbruk ges likvärdiga konkurrensvillkor mot andra länder. I dag kommer cirka hälften av den mat som vi konsumerar från andra länder. Givetvis måste konsumenterna själva göra sina val, men om svenskt lantbruk reduceras försvinner också både vår självförsörjning och vår möjlighet att påverka kvaliteten i matvarorna, oavsett hur vi vill beskatta dessa. Denna utveckling vill inte Kristdemokraterna se.
Jord- och skogbrukets insatser i miljövård är också omfattande, utan att detta uppmärksammas tillräckligt i den offentliga debatten. Sakskälen för att inte återinföra skatten på handelsgödsel har redan debatterats, och därför finns det ingen anledning för mig att gå in på detta just nu. Man måste komma ihåg att hanteringen av gödselspridningen är det avgörande för att få ut maximal effekt. Det finns därför inga skäl för en jordbrukare att missbruka handelsgödsel, med tanke på de kostnader som redan är inbyggda.
Det finns också klara regler om hur, var och när gödningen får spridas. Jag kommer själv från en kommun och ett län med intensivt jordbruk, i det här fallet Laholm och Halland. Jag vill också peka på Värö Bruk-insatsen. Det är ett förslag från den alliansstyrda Varbergs kommun tillsammans med Region Halland som har möjliggjort att hela Varberg kan värmas upp. Det är alltså bra med alliansstyrning även när det gäller miljön. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna.