KBLab/rixvox huggingface dataset:
David Lång (SD):
Som sagt: Det handlar om att utreda frågan. SD vill tillbaka, säger Rasmus Ling. Nej, det handlar inte om att gå tillbaka. När det gäller det som vi vill utreda har vi i motionen också påpekat på vilket sätt det ska göras och vilken inriktning utredningen bör ha. För det första handlar det till exempel om att det skulle vara frivilligt, vilket innebär att man kan välja.
För det andra innebär det att de par som väljer att sambeskattas också ska dela på pensionsavsättningar, vilket rimligtvis borde kunna leda till ökad jämställhet om det nu skulle vara så att båda som ingår i paret tjänar olika mycket. Det finns också räkneexempel när det gäller på vilket sätt det kan vara orättvist som det är i dag.
Om två personer i ett äktenskap tjänar 400 000 kronor vardera får de betala mindre i skatt än om den ena tjänar 600 000 och den andra 200 000. Det innebär alltså att högre inkomstspridning blir straffbeskattad. Det är egentligen detta som är huvudanledningen till att vi lägger fram förslaget om att det hela ska utredas.
Rasmus Ling verkar till och med vilja anklaga oss för att begränsa människors frihet bara genom att föreslå en utredning. Ser inte Rasmus Ling själv att det kan finnas poänger med detta? Det kan finnas en anledning till att det förekommer i Tyskland, och det finns en orättvis beskattning som det är i dag.
David Lång (SD):
I detta betänkande behandlas regeringens proposition 2015/16:14, Begränsad skattefrihet för utdelning och nya bestämmelser mot skatteflykt i fråga om kupongskatt , samt en följdmotion av Sverigedemokraterna. Jag ber att få yrka bifall till Sverigedemokraternas reservation i betänkandet. Regeringens förslag innebär lagar om ändringar i kupongskattelagen, lagen om förhandsbesked i skattefrågor samt inkomstskattelagen.
Sverigedemokraterna är positivt inställda till regeringens ambition. Det vi ifrågasätter är regeringens förslag om skattefrihet för utdelning på andelar - att skattefrihet inte ska beviljas för utdelning på andel om den lämnas av ett utländskt företag till den del utdelningen får dras av som ränta eller liknande i det företag som lämnar utdelningen.
Huvudanledningen till vårt ifrågasättande är helt enkelt synpunkterna som inkommit från remissinstanserna. Skatteverket menar att det är omöjligt att på förhand veta hur alla länder klassificerar ränta och vad som är annat än ränta men ändå får dras av. Den invändningen delas även av Juridiska fakulteten vid Stockholms universitet samt Finansbolagens Förening, som menar att riksdagen bör precisera vad som menas.
Än mer i klartext uttrycker sig Näringslivets Skattedelegation, NSD, liksom föreningarna Svenskt Näringsliv och Svensk Försäkring, som alla menar att förslaget är så pass bristfälligt utrett att det inte kan ligga till grund för lagstiftning.
Dessutom pågår redan arbete på detta område inom BEPS-projektet, base erosion and profit shifting, som är ett försök att se till att företag inte utnyttjar kryphål som uppstår i olika länders skattelagstiftningar och därmed eroderar ländernas skattebaser samt att se till att nationell lagstiftning i syfte att åtgärda problemen inte leder till överbeskattning.
Inom detta samarbete pågår även utredningar som avser att uppnå samma syfte som regeringen vill uppnå med denna proposition, vilket innebär att vi kan tvingas ändra lagstiftning igen inom en ganska nära framtid.
Både Svenska Riskkapitalföreningen och Näringslivets Skattedelegation menar att frekvent återkommande ändringar i svensk skattelagstiftning bör undvikas, eftersom näringslivet efterfrågar stabil lagstiftning och förutsägbara regler och investeringsviljan i Sverige därmed kan påverkas negativt. Hela propositionen fick ursprungligen ganska svidande kritik av remissinstanserna. Man har tagit till sig av det mesta av kritiken, men inte just på den här punkten.
Därav mitt yrkande, herr talman.
David Lång (SD):
Finansministern gör ihärdiga försök att hålla distans till Sverigedemokraterna. I sitt senaste inlägg gick hon över alla gränser för vad någon rimligtvis kan ta på allvar. De områden där Sverigedemokraterna har allra högst trovärdighet och till och med överträffar Socialdemokraterna är invandringspolitik och brottsbekämpning. Sverigedemokraterna bekämpar brott på alla områden. Finansministern kan gärna hälsa justitieministern att det inte bara gäller skattebrott.
Med tanke på att vi förmodligen är ganska överens här i kammaren om att skattebrott ska bekämpas borde man kunna gå från ord till handling. Jag har i och för sig misstänkt att Vänsterpartiet och kanske även Socialdemokraterna vill gå så långt med regleringar att det till och med skadar hederliga företag.
När det gäller skattetillägg håller jag med om att det gärna får blir mer avskräckande för de multinationella företag som bedriver aggressiv skatteplanering och begår skattebrott. Sverigedemokraterna kommer alltid att vara mycket öppna för och intresserade av att stödja förslag som stävjar brottslighet på vilka områden det än må vara.
David Lång (SD):
Hela vår skattepolitik syftar till att det ska löna sig att arbeta, vilket framgår med all önskvärd tydlighet. Att vi skulle avskaffa jobbskatteavdraget stämmer helt enkelt inte. Även när det gäller företagande ska det löna sig.
Vår politik och vår budget syftar till att stärka hushållens ekonomi, och deras ekonomi stärks med det budgetförslag som vi har lagt fram. De skattesänkningar som vi föreslår har också riktat sig framför allt till dem som har lägre inkomster. Det ska inte bara löna sig att arbeta - det ska också finnas jobb att gå till.
Det är just av det skälet som vi vill stimulera mindre, växande företag, till exempel med slopad allmän löneavgift. Vi föreslår även minskat sjuklöneansvar, vilket framför allt gynnar småföretag. Varje utredning som har gjorts beträffande vår sammanlagda budget visar att den, totalt sett, kommer att gynna hushållen.
Detta gäller inte minst vår avskaffade pensionärsskatt - en fråga som vi för övrigt har varit det parti som hårdast och mest konsekvent har drivit sedan vi kom in i riksdagen 2010. Vad gäller den oroliga omvärlden är det klart att man kan försöka dra sitt strå till stacken.
Men det huvudsakliga som vi måste göra för att säkra oss, i händelse av att världen skulle bli ännu mer orolig, är att se till att ta kontroll över våra gränser och att stärka försvaret. När det gäller att stärka försvaret har Sverigedemokraterna under ganska lång tid varit tämligen ensamt bland partierna om att vilja göra detta, som jag skulle vilja säga är en av de viktigaste åtgärderna i ett sådant läge.
David Lång (SD):
Om Maria Malmer Stenergard slår upp s. 101 i Sverigedemokraternas budget ser hon huvudrubriken Sänkta inkomstskatter. Detta är en av huvuddelarna i vår skattepolitik. Vi har försökt att sträcka ut en hand till övriga partier för att reformera skattesystemet, men om detta inte går i den riktning som vi har tänkt oss får jobbskatteavdragen gärna vara kvar för min del.
Jag ser inga större problem med detta. Jag är medveten om att jobbskatteavdragen har varit till fördel både för hushållen och för svensk ekonomi. Det hela skulle dock kunna göras ännu bättre, och det är den typen av förslag som vi gärna skulle vilja se om vi kunde tillsätta en parlamentarisk utredning för att jobba på ett nytt skattesystem. Än så länge är det dock ingen som har tagit den utsträckta handen.
David Lång (SD):
Det har i kammaren i dag redan debatterats en del om företagens förutsättningar. Det gjordes både i den föregående debatten med skatteutskottet och i dagens allra första debatt, då man talade om regional tillväxtpolitik. Av den debatten framgick att Sverigedemokraterna prioriterar småföretagens villkor, vilket jag själv och många andra sverigedemokrater har påpekat tidigare från talarstolen.
Vi har under vår tid i riksdagen lagt fram ett antal förslag i syfte att gynna små och medelstora företags möjlighet att överleva och växa. Det handlar dock inte enbart om skattesatser och avgiftsnivåer utan också om företagens förutsättningar att agera inom sina respektive områden och bedriva sin verksamhet utan att alltför hårt tyngas av krångliga regler.
Skatteverket har en slogan - jag vet inte om den är officiell eller inofficiell - och den lyder "Det ska vara lätt att göra rätt". För små företag som saknar de större företagens administrativa kapacitet kan det ibland vara väldigt svårt och omständligt att göra rätt.
Riksrevisionen konstaterar i sin rapport Att hantera ett komplicerat skattesystem - Arbetet med att förenkla för företagen att det svenska skattesystemet i dag på många sätt är komplicerat. Riksrevisionen konstaterar också att regelförenklingsarbetet sker långsamt och att det bör prioriteras högre.
Många småföretagare, särskilt de som har några år på nacken, vittnar om att de under långa tider upplevt det som mycket betungande att hantera den administrativa bördan och att sätta sig in i krångliga regelverk. De bedöms i sin gärning av tjänstemän som ibland saknar erfarenhet av företagande och de svåra villkor som företagare ibland verkar under.
Såväl företag som arbetstillfällen riskerar att upphöra att existera eller att aldrig någonsin bli till med anledning av detta. Sverigedemokraterna har i beredningen av det här ärendet valt att stödja den motion där det förespråkas att regeringen ska följa Riksrevisionens rekommendation att intensifiera arbetet med regelförenklingar för företagen och återkomma till riksdagen med en utförlig redogörelse för dessa. Jag yrkar således bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande.
David Lång (SD):
Beträffande brottsbekämpning ser Sverigedemokraterna positivt på det förslag som regeringen lägger fram. I det här betänkandet är vi inte heller emot innehållet i sak. Ibland måste man göra en avvägning mellan å ena sidan säkerhet i samhället eller effektivitet och å andra sidan frihet för den enskilde, eller som i detta fall den enskildes integritet.
När frihet eller integritet inskränks eller riskerar att inskränkas behöver utvecklingen följas noga och uppföljningar göras för att säkerställa att inskränkningarna står i rimlig proportion till det brottsbekämpande syftet. Skattebrottsdatalagen är en lag med syfte att skapa förutsättningar för att hantera data i skattebrottsutredningar. I princip ska brottsutredningar förenklas och underlättas.
Det möjliggörs delvis genom att förbättra utbytet av information mellan myndigheter, vilket vi också har ställt oss positiva till i det här betänkandet och i andra sammanhang. Att regeringens förslag syftar till att tillvarata den enskildes personliga integritet är positivt. Men det behöver också följas upp. Vårt förslag är att det ska göras två år efter lagens ikraftträdande.
Skattebrottsdatalag I händelse av att vårt förslag inte vinner gehör hos riksdagens majoritet betraktar jag det ändå som positivt att skatteutskottets majoritet i betänkandet uttalar att man utgår "från att regeringen kommer att följa frågan om huruvida skattebrottsdatalagens syften uppfylls utan att riksdagen lämnar ett tillkännagivande om detta". Även den majoritetsskrivningen kan vara värd att följa upp. Jag yrkar bifall till reservationen.
David Lång (SD):
Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2 i betänkandet. Regeringens proposition om golv för statslåneräntan är en konsekvens av att vi befinner oss i en extraordinär situation med räntenivåer som vi praktiskt taget aldrig tidigare har sett och som strider mot allt som vi fick lära oss i skolan.
Ekonomin, vårt ekonomiska system och skattelagstiftningen är inte anpassad efter det. Effekterna på ekonomin av detta extremt låga ränteläge är något som vi förmodligen inte kommer att förstå den fulla vidden av förrän om många år. Flera remissinstanser har efterlyst en mer omfattande konsekvensanalys, vilket också föregående talare var inne på. Det kommer att bli nödvändigt om det rådande ränteläget skulle hålla i sig under en längre tid.
Vi i Sverigedemokraterna delar bedömningen att det kan finnas anledning att laga efter det läge som nu har uppstått och införa en lägstanivå för statslåneräntan på 0 procent. Regeringens förslag om att dela upp golvet i två olika nivåer ställer vi oss dock skeptiska till. I likhet med flera remissinstanser menar vi att golvet bör läggas på 0 procent på samtliga områden som berörs av regeringens proposition.
David Lång (SD):
Jag begärde mest replik för att korrigera Rasmus Ling på en punkt. Vi upprätthåller inte något motstånd mot trängselskatten som företeelse. Vi valde att acceptera och respektera folkomröstningsresultatet. Vi är för den typen av direkt demokrati. Det är alltså inga problem. Däremot har vi haft synpunkter på att pengarna, precis som Rasmus Ling konstaterade, kanske inte har använts till det som var tänkt eller som det sas från början.
Jag och Rasmus Ling har förstås olika uppfattningar om vad de borde användas till. Men det blev som sagt inte som utlovat, vare sig när det gäller nivåer eller var skatten ska tas ut. Den har dessutom höjts gång på gång. Vi har hört andra argumentera för att intäkterna måste öka. Finns det någon övre gräns?
Eller tycker Rasmus Ling att man kan fortsätta höja skatten på det här för att få in mer pengar till sådant som man tycker är viktigt? Finns det ingen anledning att hålla fast vid vad som sagts tidigare, vad gäller både själva beskattningen och vad pengarna ska användas till? Vad är målsättningen om man inte ska ha någon förbifart? Är målsättningen bara att minska aktiviteten och därmed minska tillväxten i regionen?
David Lång (SD):
Det finns en poäng med att hålla det man har gått till val på. Förtroendet för politiker minskar ju mer man ändrar och avviker från det man sa från början. I till exempel Västra Götalandsregionen finns det ett ganska stort folkligt missnöje med trängselskatt. Inställningen har varit skeptisk från första början. Om det då finns exempel från Stockholm att det inte har blivit som utlovat finns det anledning att misstänka att det kanske inte blir det i Västra Götaland heller.
Jag antar att Rasmus Lings parti är för trängselskatt även i Västra Götaland. Där har, som sagt, det folkliga missnöjet blivit uppenbart.
David Lång (SD):
Jag vill rikta min fråga till statsrådet Per Bolund. Häromveckan konstaterades att bensinpriset nått nya rekordnivåer - 16 kronor för en liter bensin, vilket är det högsta priset någonsin. Omräknat till dagens penningvärde har priset aldrig varit så högt sedan 1940-talet. På den tiden berodde det på andra världskriget. I dag beror det på någonting annat - ständigt höjda skatter. För många är bilen en nödvändighet. Det är ett basbehov.
Bilen krävs för att man ska kunna leva ett någorlunda normalt liv och för att man, inte minst, ska kunna ta sig till och från jobbet på orter där det saknas tunnelbana och andra kollektiva transportmedel. Detta leder också till att urbaniseringstakten ökar. Avfolkningsbygder avfolkas allt snabbare. Glesbygden går mer och mer på knäna. Min fråga till Per Bolund är: Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att det ska vara möjligt att fortsätta bo och verka med bil i glesbygd?
David Lång (SD):
Då får jag väl återgälda vänligheten med att korrigera Per Bolund på ett par punkter. Redan 2015 höjdes bensinskatten med 28 öre. År 2016 höjdes den med 60 öre. Och 2017 trädde den årliga indexuppräkningen i kraft. Det är alltså inte bara marknadspriset som har stigit.
Skulle de åtgärder som Bolund räknade upp vara tillräckliga borde man kanske vänta med de hiskeliga skattehöjningarna till dess att några andra åtgärder är på plats.
David Lång (SD):
Det var många felaktigheter jag var tvungen att lyssna på innan öronen nästan trillade av. Sverigedemokraterna har lagt fram förslag om till exempel ökade skattekontroller, och vi har röstat för praktiskt taget alla vettiga förslag som har kommit från regeringen just när det gäller att bekämpa skatteflykt, skatteundandragande och skattesmitning. Om vi någon gång har röstat nej till ett regeringsförslag är det för att vi har lagt till ett mindre tillägg till förslaget, ibland till och med för att skärpa reglerna ytterligare.
Och då har vi röstat på vårt förslag. Att säga att vi har röstat nej är lika oseriöst som att säga att Vänsterpartiet har röstat nej till att Sverige ska ha en statsbudget, Tony Haddou. Det var inte de ramar som ni röstade på som vann, och alltså har ni röstat nej till att vi ska ha en statsbudget. Det är en lika oseriös argumentation. Jag hoppas att vi kan sluta med det.
David Lång (SD):
Sverigedemokraterna är ett parti med höga välfärdsambitioner. Vi verkar självklart alltid för hög skattemoral och hög effektivitet och för att motverka skattefusk och skatteundandragande. Det har kommit något förslag där det onda så att säga har övervägt. Det kanske var administrativa kostnader. Det är sant att när vi identifierar förslag som enbart motiveras med att motverka skatteflykt finns det en risk att vi röstar nej.
Man kan ju lägga fram vilka förslag som helst och motivera det med att det ska motverka skatteflykt, trots att det finns anledning att bedöma att det inte kommer att göra det. Vi har dock röstat ja till alla skarpa förslag som de facto motverkar just skatteflykt och skatteundandragande.
David Lång (SD):
Den 16 maj förra året stod vi här och debatterade regeringens förslag om återinförande av skattereduktion för fackföreningsavgift, och då var Sverigedemokraterna ensamma om att yrka avslag. När vi nu står här och debatterar ett avskaffande av den återinförda skattereduktionen är det positivt att det finns en utskottsmajoritet för vår linje. Vår linje motiverades för ett år sedan med principerna om neutralitet och likformighet i skattesystemet och att de bör värnas.
Den kan också motiveras med att det strider mot likabehandlingsprincipen att fackföreningar får en skattefördel som inte kommer andra typer av föreningar till del. Man kan därmed ifrågasätta om syftet med skattereduktionen har varit att förbättra villkoren för dem som arbetar eller om den är till för att gynna vissa organisationer på andra organisationers bekostnad.
Om man vill förbättra villkoren för dem som arbetar finns det andra åtgärder att vidta, till exempel förbättringar i arbetslöshetsförsäkringen, som vi också har föreslagit. Vårt ställningstagande baserades för ett år sedan på att det svenska systemet när det gäller arbetslöshetsförsäkringar är sådant att alla som jobbar och betalar skatt är med och finansierar a-kassan. Vissa väljer dock att inte betala avgiften och har därmed inte rätt till a-kassa. Detta kan bero på olika saker.
Man kanske inte anser sig ha råd, man kanske inte har en positiv syn på just den fackföreningen eller man kanske inte är intresserad av att sponsra ett visst politiskt parti som är förknippat med facket, vilket ju inte är helt ovanligt när det gäller bland annat LO-förbund. Därför bör det vara frivilligt och varken gynnas eller missgynnas genom skattesystemet. Sverigedemokraterna menar att det krävs en ordentlig reform och förstärkning av arbetslöshetsförsäkringen.
Den är så pass central för både de arbetande och arbetsmarknaden att den bör betraktas som en del av de generella socialförsäkringssystemen. Det innebär att a-kassan skulle behöva flyttas till Försäkringskassan och att den bör vara helt skattefinansierad. Arbetslöshetsförsäkringen bör administreras centralt i stället för fackligt, och det faktiska försäkringsskyddet bör förstärkas.
Sverigedemokraterna har också föreslagit att taket i a-kassan ska höjas till 1 200 kronor per dag under de första 100 dagarna, för att därefter minska till 800 kronor om dagen. Sverigedemokraterna vill därmed att den så kallade finansieringsavgiften och övriga administrativa avgifter utöver själva arbetslöshetsavgiften avskaffas och tas över av staten. Detta skulle få till följd att medlemskap i en arbetslöshetskassa blir helt och hållet avgiftsfritt. Vi har lagt fram förslag om detta.
Det har funnits med i vår budget, och det som är förknippat med kostnader är helt finansierat. Fru talman! Jag vill för ovanlighetens skull yrka bifall till utskottets förslag.
David Lång (SD):
Propositionen om höjt tak för RUT-avdrag, som vi har behandlat i skatteutskottets betänkande nr 20, har Sverigedemokraterna valt att tillstyrka eftersom vi har samma förslag i vår egen budgetmotion för 2019, som vi lade fram i höstas. Där föreslår vi ett höjt och förändrat RUT.
Det gör vi eftersom RUT-avdraget är ett välbeprövat och i stor utsträckning självfinansierat avdrag som har medfört dels att branscher som tidigare haft en förhållandevis hög grad av svart arbetskraft har blivit vita, dels att flera grupper som tidigare ansetts ha små möjligheter på arbetsmarknaden nu givits ökad möjlighet att komma in på arbetsmarknaden.
Fördelningspolitiskt har avdraget framför allt gynnat utrikesfödda kvinnor, som har gått från bidrag till arbete och inte sällan startat företag, till och med företag med anställda.
Sverigedemokraterna budgeterade därför i höstas för att utvidga dagens RUT-avdrag till att omfatta näst intill samtliga tjänster som utförs i eller i angränsning till bostaden, ett omfattande hemavdrag som skulle kunna medverka till att komplicerade gränsdragningar undviks, exempelvis att man i dag inte kan få avdrag för att flytta möbler på samma våning men däremot för att flytta dem mellan våningar.
Sverigedemokraterna föreslog även en höjning av taket på avdraget till 50 000 kronor per år för personer under 65 år, helt i enlighet med den proposition som vi nu behandlat i utskottet, samt till 100 000 kronor per år för personer över 65 år. Detta skulle möjliggöra dels att familjer ges en större möjlighet att ta del av tjänster som läxläsning, dels att pensionärer ges en större möjlighet att använda sig av avdraget för att få hjälp med dagliga göromål som att laga mat, flytta möbler eller städa.
Betänkandet vi nu debatterar innehåller ett förslag som visserligen inte innehåller allt som Sverigedemokraterna föreslagit på området, men ett höjt avdrag från 25 000 till 50 000 kronor är helt i linje med vårt eget budgetförslag. Jag yrkar därför bifall till skatteutskottets förslag.