KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Jag inser att man som ledamot i regeringsställning har helt andra kanaler. Då bör det också stå ganska klart för ledamoten att den förra regeringen lämnade exakt samma svar om elprisområdena som den nuvarande regeringen, av det enkla skälet att detta inte är något som vi har drivit fram politiskt i Sverige. Detta kom ju som ett krav från EU-kommissionen efter en anmälan från Danmark.
Det är därför vi steg för steg måste bygga ut flaskhalsarna så att vi kan ta bort detta på sikt. Den inställningen har nog ganska brett stöd i riksdagen. Men där är vi inte ännu, och därför behövs de nu. Jag är en optimistisk person. Jag tror gott och positivt om detta land. Vi har gång på gång visat att när vi samlas är vi kapabla att möta stora utmaningar. Det jag beskriver om överskott är ett historiskt faktum.
Sedan 2005 har vi har ökat produktionen i Sverige med 20 terawattimmar och minskat användningen med 10 terawattimmar, vilket ger ett netto på 30 terawattimmar. Det är det som har gjort att vi har gått från att vara importör till att vara exportör av elektricitet. Jag är också optimistisk till att vi har goda förutsättningar. Men bara för att vi har goda förutsättningar betyder det inte att det blir så.
Det hjälper inte med stor optimism, utan vi måste också steg för steg skapa rätt förutsättningar för marknaden att göra investeringar. Jag har landat i att detta bara kan ske om vi tar fram långsiktiga förutsättningar som gäller inte bara en mandatperiod utan kanske fem sex mandatperioder. Då inser alla som följer politiken att detta bara kan ske om det sker blocköverskridande.
Det är därför vi har tillsatt en energikommission och för samtal. Men då får det inte finnas heliga kor, utan vi måste steg för steg se till att pragmatiskt lösa dessa bekymmer så att Sverige kan stå starkt också i framtiden när det gäller energiförsörjningen.
Ibrahim Baylan (S):
Lars Hjälmered har frågat mig om det är min och regeringens uppfattning att vattenkraften ska hanteras först i Energikommissionen för att sedan följas av eventuella beslut, eller om regeringen tänker hantera förslag om vattenkraften ensidigt och vid sidan av Energikommissionen.
Jag vill inleda med att konstatera att vattenkraften spelar en central roll för Sveriges elförsörjning som enskild produktionskraft men också när det gäller stora och medelstora kraftverk som regler- och balanskraft. Vattenkraften bidrar starkt till ett konkurrenskraftigt energisystem med trygga leveranser av energi och är avgörande för omställningen till ett helt förnybart energisystem.
Den proposition som aviserats för riksdagen är inte en riktad proposition om vattenkraft utan handlar generellt om vattenverksamheter, vilket alltså är betydligt bredare. Ett underlag för den aviserade propositionen är Vattenverksamhetsutredningens betänkanden. Denna utredning tillsattes av den förra regeringen, som ansåg att delar av den nuvarande regleringen av vattenverksamheter var föråldrad och därför behövde ses över.
En central utgångspunkt för propositionen är dessutom att säkerställa att Sverige följer de åtaganden som följer av medlemskapet i Europeiska unionen. Av direktiven till Energikommissionen framgår att det ska göras en översyn av energipolitiken som omfattar långsiktiga förutsättningar för produktion, överföring, lagring och användning av energi.
Fokus för arbetet är förhållandena för elförsörjningen efter åren 2025-2030. Vissa frågor inom energiområdet behöver givetvis hanteras samtidigt som kommissionens arbete pågår eftersom det gäller frågor som behöver hanteras före 2025. Ett sådant exempel är propositionen om förlängd effektreserv som nyligen överlämnades till riksdagen.
Energikommissionens arbete handlar om att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken med särskild tonvikt på den framtida försörjningen med el. Vattenkraftens roll i energisystemet kommer naturligtvis att vara en helt central del i detta arbete.
Ibrahim Baylan (S):
Jag vill bara upplysa ledamoten om att när statsråd svarar på interpellationer eller frågor i riksdagen gör de det alltid för hela regeringen. Det finns inget utrymme för personliga uppfattningar i den här kammaren. I grunden har vi nog en gemensam syn. Jag tror dessutom att det är en bred uppslutning kring den i Sveriges riksdag.
I det energisystem vi ser växa fram inte bara i Sverige utan i hela Europa är vattenkraften en väldigt viktig tillgång. Sedan har vi en del knepiga juridiska frågor att hantera när det gäller hur man ska tillämpa EU:s vattendirektiv på ett sätt som gör att vi fortsatt kan ha både en god miljöhållning och ett uttag av elektricitet från vattenkraften.
Principen är enkel, men det gäller att hitta de juridiska vägarna framåt. Hittills har det inte funnits så mycket vägledning. Det är först nu som det börjar komma domar i Europa som kan bli en vägledning. Jag tror att detta är bra när vi nu ska sätta oss ned i Energikommissionen och se vad som är möjligt att göra.
Låt mig avslutningsvis säga att även om det för den som lyssnar på debatten kan te sig som att det finns en konflikt skulle jag vilja försäkra att just i synen på vattenkraft tror jag inte att det gör det. Vattenkraften är på många sätt en tillgång för vårt land i dag, och det är, tror jag, både vår och oppositionens förhoppning att det ska vara så också framöver. Men tyvärr räcker det inte, utan vi kommer också att behöva se över andra delar i energisystemet.
Det är därför regeringen väldigt proaktivt har tillsatt en energikommission. Jag ser fram emot tuffa men också goda samtal med kommissionen för att hitta vägar framåt, så att vår energisektor, vår industri och våra hushåll kan få långsiktiga förutsättningar och tillgång till el till konkurrenskraftiga priser, gärna så hållbart som möjligt.
Ibrahim Baylan (S):
Mattias Bäckström Johansson har frågat mig om regeringen är beredd att med politiska verktyg säkerställa den målsättning man har meddelat angående sammansättningen av de olika kraftslagen på den svenska elmarknaden. Arbetet i Energikommissionen tar ett systemperspektiv för att säkerställa ett hållbart och konkurrenskraftigt energisystem med trygga leveranser av energi.
I det arbetet ingår allt ifrån att se över förutsättningarna för de enskilda kraftslagen till att genomlysa hela marknadens utformning. Alla de stöd, skatter och regler som hänger samman med energisystemet, inklusive skatten på termisk effekt, är uppe för diskussion inom ramen för Energikommissionen. Vårt mål med de diskussionerna är att sätta mål för energisystemet och att slå fast en färdplan för att nå målen.
Det är dock för tidigt att i dag uttala sig om vad denna diskussion kommer att resultera i.
Ibrahim Baylan (S):
Själva frågan om energisystemet och tillgången till säker leverans av el är central för vårt samhälle, för våra hushåll och för att vi ska kunna leva både bekväma och rika liv. Mycket av vårt moderna leverne bygger ju på tillgången till el. Det handlar om landets utveckling.
Mycket av vår industri, inte minst basindustrin, är beroende av trygga leveranser av elektricitet till konkurrenskraftiga priser. Situationen är i dagsläget väldigt gynnsam för konsumenter och industrin, och det tror jag att interpellanten kan hålla med om. Vi har stora överskott av elektricitet.
Förra året exporterade vi mer än någonsin, tror jag, framför allt till vårt grannland Finland. Priserna är historiskt låga. Förra året hade vi snittpriser under hela året på motsvarande 20 öre per kilowattimme exklusive skatter och avgifter. Men det är klart att vi ser utmaningar om vi tittar framåt.
Varken jag eller Mattias Bäckström Johansson kan egentligen sia om exakt vad som händer om 15, 20 eller 25 år. Det är en sak att resonera om teknisk livslängd, men det måste också finnas en ekonomisk hållbarhet i detta. Det är mot den bakgrunden vi har fått besked om att fyra av de tio reaktorer vi har i dag kommer att fasas ut inom de närmaste fyra åren.
Det klarar vi just därför att vi under dessa år har byggt upp en kapacitet som gör att vi kan hantera det. På motsvarande sätt måste vi naturligtvis fråga oss hur vi ska göra när de återstående sex reaktorerna av tekniska och ekonomiska skäl fasas ut.
Vi kan inte vänta till den minut då detta görs, utan vi måste ha en plan för att alltid kunna säkra elen till hushållen och industrin. Regeringens ingång är att detta måste vi kunna göra samtidigt som vi ökar hållbarheten i systemet. Vi tror att det är fullt möjligt att göra det både förnybart, leveranssäkert och konkurrenskraftigt. Det är mot denna bakgrund som vi har en energikommission som sitter och jobbar.
Jag tror att det är viktigt, fru talman, att vi inte nöjer oss med att bara skruva i en liten del av systemet och tro att vi har löst alla utmaningar - det brukar vara det vanliga, att man ofta fokuserar på just genereringen av el - utan att vi för en gångs skull faktiskt gör en ordentlig översyn av hela systemet.
Ja, produktionen är viktig, men överföringsnätet, stamnätet, överföringsförmågan, användningen, energieffektiviseringen och marknadens utformning är också frågor som det är viktigt att hitta lösningar på så att vi i alla lägen kan garantera våra hushåll och industrier el till konkurrenskraftiga priser.
Det är detta vi sitter och jobbar med nu. Utifrån mitt perspektiv, som energiminister såväl som ordförande i Energikommissionen, är det viktigt att inte föregripa samtalen och på det viset försvåra en bred samsyn i dessa frågor, för jag tror att en bred samsyn är nödvändig för att skapa långsiktiga förutsättningar för energisystemet.
Om vi inte lyckas med det är risken att denna period av nollinvesteringar, som i dagsläget inte är ett stort bekymmer men som kan bli det om den håller på för länge, hävs just därför att man skapar långsiktiga förutsättningar för energisektorn.
Ibrahim Baylan (S):
Det är klart att en del av grundutmaningen för kärnkraften handlar om de låga priserna. Lägg därtill de säkerhetskrav som har tillkommit efter Fukushimakatastrofen, med oberoende härdkylning, som i runda tal motsvarar investeringskostnader på ungefär 1 miljard per reaktor. Det är en del av utmaningen, och den måste man hitta en väg att hantera.
Som jag säger i mitt svar ingår det naturligtvis i kommissionens arbete att resonera samlat kring den här typen av frågor. Man kan alltid diskutera vad som är hönan och vad som är ägget. Det finns en diskussion om vad som orsakar de mycket låga elpriser som vi har i dag, som är till fromma för både industrin och hushållen.
Energikommissionen har ganska nyligen tagit fram en analys, ett underlag, kring detta och mycket annat som handlar om de olika kraftslagen.
Det är klart att allt påverkar, men den analysen och ett flertal andra analyser som andra aktörer har gjort visar att huvudorsaken till att vi har så låga elpriser i Sverige i dag är de låga kolpriserna och de låga priserna på utsläppsrätter. Vi är ett land som är tätt sammanlänkat till andra länder när det gäller elsystemen.
Vi har närmare 4 gigawatt i överföringskapacitet ned till kontinenten, Danmark, Polen, Tyskland. Där är kolet prissättande på marginalen.
Enligt den analys som Energikommissionen har gjort och som bekräftas av ett flertal andra förklaras de låga elpriserna till 80 procent av det låga kolpriset och de låga priserna på utsläppshandeln, priserna på så kallade ETS.
Man ska inte göra det så enkelt för sig att man tror att det i ett land som är så sammanlänkat som Sverige är bara beslut som vi har tagit här och nu som påverkar vår marknad, särskilt som den till sin natur är nordisk och alltmer kontinental. Likväl ställer detta oss inför utmaningar - det går inte att komma ifrån. Det är de utmaningarna som vi måste hantera, och det är det vi gör inom Energikommissionen.
Mattias Bäckström Johansson och Sverigedemokraterna har också blivit inbjudna att delta i det arbetet. Där får man, precis som alla andra partier, föra fram sina synpunkter. Min ambition är som sagt att hitta en bred samsyn inom kommissionen, så att vi skapar långsiktiga förutsättningar och så att vi får nödvändiga investeringar, eftersom målet är att i alla lägen kunna garantera våra hushåll el till konkurrenskraftiga priser.
Regeringen menar också att det är fullt möjligt att på sikt göra det förnybart. Som Mattias Bäckström Johansson nämner har vi tydligt sagt att vi tror att det går att göra inom 20 år. Innebär detta, för att återkomma till frågan i ditt första inlägg, att vi med politiska beslut, som man gör i Tyskland, kommer att förbjuda kärnkraftsreaktorer som är igång? Svaret på den frågan är entydigt nej.
Ibrahim Baylan (S):
Sverige har de bästa förutsättningarna inom Europeiska unionen för att skapa ett energisystem som är hållbart, konkurrenskraftigt och säkert. Vi har stor tillgång till vattenkraft, en enorm tillgång både nu och i framtiden, tror jag. Vi har tillsammans med Norge 70 procent av Europas vattenkraftstillgångar. Den största kraftkällan i Sverige redan i dag är bioenergi.
Vi använder den för värmeändamål och har kunnat ersätta oljan i uppvärmningssektorn nästan helt och hållet. Det blåser ganska mycket i det här landet, vilket har inneburit att vi i dag på totalen producerar mer vindkraft än till exempel vindkraftslandet Danmark. På samma sätt tror jag att vi har förutsättningar att bygga ut. Lägg därtill, fru talman, de mycket goda förutsättningarna att fortsätta energieffektiviseringsarbetet.
Sverige har varit mycket framgångsrikt på det här området, och potentialen är fortsatt mycket stor. Låt mig ge ett exempel. Om alla hushåll, offentliga byggnader, hotell med mera byter belysning till LED - en belysning som fungerar alldeles utmärkt i dag och där livslängden innebär att den är betydligt billigare än den vi använder i dag - skulle det enligt Energimyndigheten motsvara en besparing på närmare 7 terawattimmar el per år.
Potentialen är därmed fortsatt stor. Regeringens ambition och regeringens ingång är att vi nu ska vidta mått och steg för att inte bara säkra elen under de närmaste fem eller tio åren för hushåll och industrier utan också lägga fram grundläggande förutsättningar som gör att vi kan säkra eltillgången för våra hushåll och industrier de närmaste 25-30 åren.
För att kunna göra detta vill vi ha en bred samsyn så att en enskild aktör kan veta att om jag investerar mina pengar här kommer det att vara en lyckad affär, inte bara de närmaste två tre åren utan de närmaste tjugo åren.
Ibrahim Baylan (S):
Edward Riedl har frågat mig vilka åtgärder inom energiområdet som jag avser att vidta för att förutsättningarna för en positiv ekonomisk utveckling även fortsättningsvis ska vara goda i norra Sverige. Utgångspunkten för Edvard Riedls fråga är mycket viktig, nämligen industrins konkurrenskraft och samhällets behov av en trygg och hållbar elförsörjning. Det var just mot den bakgrunden som regeringen redan i mars 2015 tillsatte en energikommission.
I kommissionens direktiv pekar regeringen på att Sveriges elförsörjning står inför stora utmaningar, primärt gällande elförsörjningen i södra Sverige.
Vi är beroende av en säker och tillräcklig energiförsörjning som kan bidra till social och ekonomisk utveckling, som bibehåller och stärker näringslivets internationella konkurrenskraft och som samtidigt skapar möjligheter att kostnadseffektivt möta Sveriges högt ställda miljö- och klimatpolitiska ambitioner.
Regeringspartierna har nu tillsammans med Moderaterna, Kristdemokraterna och Centerpartiet slutit en ramöverenskommelse om den svenska energipolitiken. Överenskommelsen skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i Sverige. Med ramöverenskommelsen får Sverige även fortsättningsvis goda förutsättningar för konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning.
Redan i dag har Norrland under ett normalår ett elöverskott på ca 35 terawattimmar. Regionen har ur detta perspektiv goda förutsättningar för en positiv ekonomisk utveckling. Tredje vice talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Hanna Westerén för frågan. Den är angelägen. Det är inte helt oväntat att vi fått beskeden om reaktorerna både i går och i dag. De aviserades redan under våren. Hela den energipolitiska inriktning som finns i dag och som är antagen av riksdagen bygger på detta. År 2009 kom den dåvarande regeringen överens, vilket sedermera ledde till ett riksdagsbeslut 2010.
Utgångspunkten var att de 70- och 80-talsreaktorer vi har i Sverige kommer att behöva avvecklas. Den dåvarande regeringen trodde att de skulle ersättas med nya reaktorer. Avvecklingen har påbörjats, men däremot inte nya reaktorer. Vad innebär de fyra reaktorerna? Enligt alla oberoende experter och myndigheter kommer vi fortsatt att ha ett överskott av el i Sverige. Det kommer att innebära att vi kan försörja oss själva - våra industrier och hushåll - med el men också fortsätta att vara exportörer.
På sikt finns naturligtvis en utmaning, när de återstående sex reaktorerna åldras.
Ibrahim Baylan (S):
Det är just detta som gjort att regeringen har tillsatt en energikommission där alla åtta riksdagspartier ingår. Även om vi enligt alla prognoser klarar de fyra reaktorerna i den meningen att vi kommer att fortsätta att ha ett elöverskott står vi i dag utan en lösning för de återstående sex reaktorerna, som enligt ägarna kommer att fasas ut framåt 2040-talet.
Energikommissionen har påbörjat sitt arbete, och vi är precis i den fasen att vi ökar på våra kunskaper. Vad är då lösningen framöver? Sverige har goda förutsättningar för en rad saker. Vi har redan i dag bioenergi som den största förnybara energikällan i Sverige; den går att utveckla. Den näst största källan är vattenkraft; den går att utveckla. Vi är ett land där det blåser mycket; det går också att utveckla. Vi är dessutom väldigt duktiga på energieffektivisering.
Vi ska vara medvetna om att elanvändningen inte har ökat i Sverige sedan 80-talet trots att vi har blivit fler människor och vår industri producerar betydligt mer än tidigare.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Ingemar Nilsson, för frågan - en väldigt viktig fråga! Bakgrunden är att den dåvarande regeringen 2010 föreslog riksdagen att effektreserven, det vill säga Svenska kraftnäts möjlighet att upphandla såväl ytterligare kraftreserv som efterfrågeflexibilitet hos industrin.
Tanken som den förra regeringen hade var att det under tiden skulle växa fram en reserv hos marknaden och att det också skulle växa fram en efterfrågeflexibilitet hos hushållen och hos industrin. Vi kan konstatera att så inte har skett - tvärtom. Med de fallande priserna är sannolikheten att marknaden löser detta väldigt liten. Regeringen har därför aviserat och kommer under nästa månad att presentera ett förslag till en förlängning fram till 2025.
Under tiden kommer man att föra en ordentlig diskussion i den energikommission som just nu jobbar.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Ingemar Nilsson, för utvecklingen av frågan! Det är viktigt att vara medveten om att det nordiska elsystemet hänger ihop. Därför finns det anledning att i den här frågan, effektfrågan, se brett på det hela. Därför har på Sveriges initiativ Nordiska ministerrådet fattat beslut om att ta fram en gemensam handlingsplan.
Men i väntan på den och i väntan på att Energikommissionen fullföljer sitt uppdrag är det viktigt att vi åtminstone kan förlänga detta till 2025. Därför är det min ambition att lägga fram ett förslag till riksdagen om en sådan förlängning och dessförinnan föra samtal med ett flertal partier i riksdagen så att vi också kan ha en bred samsyn på det här.
För mig är det en praktisk fråga att se till att vår industri och våra hushåll alltid har elektricitet tillgänglig till rimliga priser.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Lars Hjälmered, för en viktig fråga! Jag tror att vi alla är överens om hur viktigt det är att vi har en stabil energi- och elförsörjning till konkurrenskraftiga priser. Vi har i dag ett system som i mångt och mycket fungerar väldigt väl. Vi har dock under ett antal år sett att detta kan komma att förändras och det ganska snabbt.
Det var mot den bakgrunden som regeringen tillsatte en energikommission föregående år, där alla åtta riksdagspartier sitter, så att vi kan få fram långsiktiga förutsättningar för energisektorn. I Energikommissionens arbete har de här uppgifterna framkommit redan tidigare. Vattenfall framförde detta på ett seminarium som Energikommissionen anordnade.
När vi lade fram en arbetsplan som vi antog gemensamt i hela Energikommissionen i december togs därför naturligtvis i beaktande att vi under våren kan diskutera och hitta lösningar tillsammans så att vi alltid kan säkra el till konkurrenskraftiga priser till svensk industri och svenska hushåll.
Ibrahim Baylan (S):
Det är ju så att vi är precis i ingången av de förhandlingar som vi har förberett oss för under hela det föregående året. Det är en ganska komplicerad situation, men jag tror att den effektskatt som vi nu pratar om - som både den moderatledda regeringen och den nuvarande regeringen har höjt - är av den arten att den självklart måste ingå i diskussionerna.
Det är dock inte den enda utmaningen som finns i energisektorn, och jag ser fram emot att vi både diskuterar effektskatten och gemensamt hittar lösningar som passar energisektorn men också övriga delar så att vi kan skapa långsiktiga förutsättningar för energisektorn och industrin.
Ibrahim Baylan (S):
Detta är som sagt en viktig fråga, och min ingång i de samtal som vi nu ska inleda i Energikommissionen är att vi alltid ska säkra el till konkurrenskraftiga priser till såväl hushållen som industrin.
När det gäller det energisystem som vi har i dag, där vattenkraften och kärnkraften står för lejonparten av elanvändningen men där vindkraften ökar ganska kraftigt, är det bara att konstatera att vi redan har fått besked om nedläggning av fyra reaktorer. De återstående sex reaktorerna är viktiga i systemet, och jag ser dem som en brygga in i ett förnybart system på sikt.
När vi nu går in i diskussionerna är det för min del väldigt viktigt att vi kan komma överens över blockgränsen, för jag tror att långsiktiga förutsättningar är väldigt viktiga. Då kommer naturligtvis också diskussioner om skatter och styrmedel att ingå. Konstigt vore det väl annars, eftersom de är en viktig del av energisektorn.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Jennie Nilsson, för en mycket bra fråga. Det här är det historiskt första helt globala avtalet på klimatområdet. Det är nödvändigt och kommer naturligtvis att påverka energisektorn mycket över hela världen. Två tredjedelar av klimatgaserna kommer från direkt och indirekt energianvändning. Sverige har varit ett föregångsland. Sverige är ett av de länder i världen som har lägst koldioxidintensitet i energiproduktionen.
Det beror på det utvecklingsarbete som har pågått sedan mitten av 70-talet för att frigöra oss från kol, olja och gas. Det innebär att många av de erfarenheter, produkter och tjänster som har utvecklats i Sverige i den svenska energisektorn kan vara en stark fördel för oss inte minst när det gäller exportinkomster och nya jobb inom en grön sektor.
Jag ser med spänning fram emot att tillsammans med den svenska energisektorn arbeta för detta.
Ibrahim Baylan (S):
Sverige har haft ett pågående arbete med energieffektivisering som har burit frukt på lokalplanet, regionalplanet och nationellt. Vi använder i dag i Sverige, jämfört med för tio år sedan, trots nästan 4 procent tillväxt förra året, ungefär 10 terawattimmar mindre el fast vi producerar 20 terawattimmar mer. Det går att göra mer inom alla sektorer. Regeringen har precis tagit initiativ till att inrätta ett forum för smarta nät.
Det kan vara ett viktigt verktyg i såväl industrin som hushållssektorn.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Cecilie Tenfjord-Toftby! Vi har inte någon annan princip än den som den förra regeringen hade, att kärnkraften ska betala för det som den orsakar i form av avfall och - Gud förbjude - eventuella haverier. Det har under en längre tid, också under den borgerliga regeringen, pågått ett arbete gällande försäkringspremierna.
Det håller på att ratificeras i Europa, och vi har naturligtvis diskuterat det i regeringen. När ratificeringen väl är klar får vi ta ställning till det. Jag förutsätter att det sker enligt exakt samma princip som den borgerliga regeringen hade när den regerade.