Maria Lundqvist-Brömster (L):
Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag kommer i mitt anförande att uppehålla mig vid vården och omsorgen kring psykisk ohälsa. Psykisk ohälsa är ju ett väldigt brett begrepp. Det innefattar allt från psykisk sjukdom och allvarlig psykisk störning till att uppleva psykiska besvär som mer eller mindre stör det psykiska välbefinnandet och den dagliga livsföringen.
Den psykiatriska sjukvården har under årens lopp starkt förändrats. Vi kommer alla ihåg de stora mentalsjukhusens tid. De försvann, och vi gick mot gruppboenden, eget boende med boendestöd, mer öppenvård och mobila team. Brukarorganisationerna och de personliga ombuden är mycket viktiga resurser och samverkansparter i utvecklingen av den psykiatriska vården och omsorgen. Herr talman!
Synen på psykisk ohälsa har också förändrats, men det finns fortfarande mycket okunskap och många tabun. Personer med psykisk ohälsa beskriver många gånger hur de har fått och får kämpa emot negativa värderingar och attityder som grundar sig i ren okunskap från omgivningen. Herr talman! Regeringens satsning på den nationella kampanjen Hjärnkoll är därför ett mycket viktigt uppdrag.
Hjärnkoll arbetar för ökad öppenhet kring psykisk ohälsa med målet att alla ska ha samma rättigheter och möjligheter oavsett psykiskt funktionssätt. I denna kampanj har över 300 personer engagerat sig och berättar om sina egna erfarenheter av psykisk ohälsa eller att vara närstående anhörig. Dessa ambassadörer kommer mer än gärna och berättar i olika forum, på arbetsplatser och andra ställen om sina erfarenheter.
Jag var också med på seminariet i går som Anders Andersson nämnde i sitt anförande och där Hjärnkoll medverkade. De berättade att man under den tid som kampanjen har pågått kan se en mer positiv utveckling vad gäller värderingar och attityder kring psykisk ohälsa. Det känns oerhört lovande. Herr talman! Alliansregeringen har satsat på psykiatrin och fortsätter att satsa. Vi har hört i tidigare anföranden om de 4,6 miljarder som har avsatts inom olika områden.
Dessa insatser fortsätter att intensifieras. Vi fortsätter att satsa 870 miljoner kronor per år. Dessutom beslutade regeringen i maj 2012 om en plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa, PRIO. Planen sträcker sig fram till 2016.
Personer med psykisk ohälsa ska ha samma tillgång till en jämlik, kunskapsbaserad, säker och tillgänglig vård och omsorg av god kvalitet. Det är målen. En speciell samordnare har anställts som jobbar med just denna fråga. I PRIO-arbetet kommer man särskilt att prioritera barn och unga samt personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik.
Samordning mellan kommuner och landsting, kompetens- och kvalitetsutveckling samt boende och sysselsättning är viktiga prioriterade områden i detta uppdrag. Avtal har också slutits med SKL i detta arbete, och det fortsätter även under 2013, då man kommer att fokusera mer på jämlik, kunskapsbaserad och tillgänglig vård.
Man kommer att fokusera på delaktighet, inflytande, arbete och sysselsättning. Kompetenssatsning inom psykiatrin är viktig, och regeringen har initierat flera insatser för att förstärka kompetensen hos baspersonal, tillgång till legitimerade psykoterapeuter och handledare inom psykiatri. Sedan 2007 har vi också Metisprojektet. Det är en statlig finansiering för att förstärka specialistkompetenskurser i psykiatri.
Med detta projekt vill man öka intresset hos nyutbildade läkare för att vidareutbilda sig till psykiatriker. Herr talman! En grupp som vi inte får glömma när vi pratar om psykisk ohälsa är de äldre. Där finns det särskilt stora brister i vården. Socialstyrelsen har bedömt att äldre med psykisk ohälsa inte har tillgång till god och säker vård.
Fortfarande vet vi att psykofarmaka används för äldre i stor omfattning och kognitiv beteendeterapi i liten omfattning. Många äldre som lider av depression har fått varken diagnos eller behandling, och dödligheten hos äldre med depression är högre än hos jämnåriga som inte har depression. Regeringen satsar också på en förstärkt vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin.
Denna satsning har pågått i många år, och vi har sett att tillgängligheten har förbättrats, men tyvärr så kan vi se att kvaliteten är väldigt ojämn ute i landstingen. Man uppfyller inte alltid målen om en god hälsa och vård på lika villkor. Herr talman!
Den strategi för jämlik vård som regeringen presenterade för en tid sedan och som jag har refererat lite till i det här anförandet sätter fingret på viktiga fokusområden som fortsättningsvis måste utvecklas. Här utgör vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa ett viktigt område. I strategin beskriver man också de insatser som regeringen har gjort och som pågår.
Det handlar om utbildningspaket om bemötande, Hjärnkolls kampanjarbete, uppdrag till Diskrimineringsombudsmannen, att vi nu har en patientsäkerhetslag och vad den innebär för patientens delaktighet och möjlighet till inflytande och påverkan, kartläggningar, öppna jämförelser, utveckling av kvalitetsregister och nationella riktlinjer - för att nämna några av de insatser som pågår.
Rätten till vård och behandling är lika självklar för både fysiska och psykiska sjukdomar, och min och Folkpartiets uppfattning är också att psykisk hälsa ska vara ett uttalat folkhälsomål.