KBLab/rixvox huggingface dataset:
Robert Halef (KD):
Vår vision är densamma: ett öppet, demokratiskt och fritt samhälle. Men vi talar om Irak. Vi talar inte om Sverige eller om andra europeiska västländer. Det är Irak vi talar om. Vad är alternativet för att de här människorna ska överleva det övervåld som de dagligen utsätts för? Det är det vi diskuterar, Hillevi. Det du talar om gäller kanske om 100 eller 200 år, och vi vet inte ens om det är möjligt. Detta är ett sekteristiskt och odemokratiskt samhälle byggt på sekterism.
Konstitutionen är sådan, och så vidare. Fru talman! Det finns en sak som förvånar mig. När man fattar ett resolutionsbeslut i EU-parlamentet vet jag att det inte är bindande. Det är en rekommendation. Men om inte ens medlemsstaterna verkar aktivt för att resolutionerna ska bli verklighet - vad är det då för mening med att de svenska parlamentarikerna, i det här fallet socialdemokraterna i EU-parlamentet, stöder resolutioner liknande denna?
Utrikesministern på hemmaplan är ju helt avvisande till de beslut som fattas. Det förvånar mig, och detta skulle jag vilja ha ett svar på.
Europarlamentet har röstat igenom en resolution om självstyre för bland andra kristna, yazidier och andra i olika områden i Irak på grund av att man anser att detta i dag är det enda alternativet för att de ska kunna återvända och fortsätta att leva i det egna hemlandet. Det handlar om lokalt självstyre i samråd med och underställt Bagdadregeringen.
Det handlar inte om att på något sätt sära på landet. Fru talman! Dessutom uppmanar Europaparlamentet den europeiska utrikestjänsten, medlemsstaterna och de internationella samfunden att aktivt stödja resolutionen. Utrikesministern kommer snart att vara i FN-stolen i säkerhetsrådet. På vilka sätt kommer utrikesministern att verka i FN:s säkerhetsråd och gentemot den irakiska regeringen för att en fredad zon blir verklighet?
Robert Halef (KD):
Jag riktar min fråga till utrikesministern. Torsdagen den 27 oktober röstade Europaparlamentet igenom en resolution om bland annat självstyre för områden - Nineveslätten, Tall Afar och Sinjar i Irak. Befrielsen av området från Islamiska staten, IS, pågår och är framgångsrik. Kyrkklockorna börjar efter två års tystnad ringa i de befriade kristna byarna och städerna på Nineveslätten.
En fredad zon för kristna folkgrupper på Nineveslätten, som EU-parlamentet stöder, är det enda alternativet för att de kristna flyktingarna ska kunna återvända hem och det enda som garanterar deras framtida säkerhet. Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaterna och det internationella samfundet att aktivt stödja resolutionen.
Sverige har blivit invalt i FN:s säkerhetsråd, och frågan är: På vilket sätt kommer Sverige att aktivt verka för att syrianer, kaldéer, assyrier med flera får en fredad zon på Nineveslätten?
Robert Halef (KD):
Jag tackar utrikesministern för svaret. Kristna folkgrupper och andra etniska minoriteter har drabbats hårt av islamistiska terrororganisationer såsom IS. Det är bekräftat att det pågår folkmord mot dessa grupper. En fredad zon på Nineveslätten är räddningen för kristenheten i Irak. Den irakiska konstitutionen medger detta.
Frågan är: På vilket sätt kommer utrikesministern att agera bilateralt med den irakiska och kurdiska regionala regeringen och verka för att dessa fredade zoner kommer till stånd?
Robert Halef (KD):
Vi har gjort en del prioriteringar i den här budgeten. Vi höjer inte skatterna med 66 miljarder, som regeringspartierna har gjort sedan de kom till makten och fram till i dag. Bara under budgetperioden som vi diskuterar nu handlar det om skattehöjningar på minst 40 miljarder. Ni försämrar för äldre och för sjuka, ni minskar tryggheten i samhället genom att det finns för få poliser, och ni avsätter mindre resurser.
Sjukvården fungerar inte; man får inte rätt sjukvård i tid och så vidare. Vi vill göra en omfördelning av den påse pengar som staten har genom olika prioriteringar. Att bara plocka ut en enstaka fråga som ligger dig varmt om hjärtat, Karin Svensson Smith, betyder inte på det stora hela att vår politik inte täcker alla områden.
Under den här mandatperioden har vi varit väldigt tydliga med att vi satsar 125 miljoner extra på laddinfrastrukturen - 125 miljoner mer än vad regeringen årligen satsar - för att stimulera fler att köpa elbilar när det finns tillräckligt med laddstolpar runt om i landet. Du nämnde tonnageskatten. Vi har varit varma anhängare av den och drivit på den skattereformen.
Det visade sig att några rederier gick under utländsk flagg på grund av att det inte var likvärdiga skattesituationer. Det var dyrare att gå under svensk flagg. I korta drag är det vad jag kan säga just nu.
Robert Halef (KD):
Jag vill bara poängtera för Karin Svensson Smith att vi från Kristdemokraterna har avsatt lika mycket medel för järnvägsunderhåll under den senaste mandatperioden som ni som har haft regeringsmakten. Vi är för nya stambanor.
Både Södra och Västra stambanan behövs lika mycket som det behövs fyrspårsjärnväg till Uppsala och på Norrbotniabanan. Vi är för att en höghastighetsjärnväg ska förverkligas. Men egentligen ska du ställa den frågan till dina regeringskollegor. Vi har inte hört någonting om finansieringen.
Vi vet inte ens om regeringen stöder Miljöpartiets förslag om 320 kilometers hastighet. I den nationella plan som Trafikverket har presenterat - jag tror att regeringen har varit en del av den presentationen - förespråkar man 250 kilometers hastighetståg.
Vi från Kristdemokraterna ska under den kommande veckan ta ställning till om man ska gå vidare med 320 kilometers höghastighetståg och hur det ska finansieras, om det ska vara anslagsfinansiering eller om det ska vara andra finansieringsmodeller som ska göra det möjligt att bygga ut både Södra och Västra stambanan.
Det är viktigt att vi bygger, inte för 50-100 år utan för 150-250 år fram i tiden så att det väl ska tjäna både ekonomin och landet i allmänhet. Det är ett väldigt viktigt beslut som vi kommer att fatta, och jag hoppas att man kommer att skörda frukterna av det under kommande århundraden. Dessa frågor kommer vi att ta ställning till och fatta beslut om så småningom. Det vore intressant att få höra regeringens bild av detta, inte bara Miljöpartiets bild. Ni sitter faktiskt i regering.
Robert Halef (KD):
Ministern sa i replikskiftet med Anders Åkesson att vi i Alliansen inte satsar på regionala flygplatser. Jag vill bara säga till ministern att han ska läsa på vad det står i våra respektive budgetförslag.
Vi är emot den extrasatsning som regeringen gör, för ni har redan beräknat att införandet av den nationella flygskatten kommer att innebära en extrakostnad för många regionala flygplatser. För att täcka för den skadliga skatt som ni vill införa tillför ni extra resurser. Fru talman! I tidigare debatter under året sa vi "Äntligen!"
när EU gick med på vår finansieringsmodell för de regionala flygplatserna. Många av dem går inte plus. Den finansieringsmodellen stöder vi i allianspartierna. Medlen finns i våra respektive budgetar. Men vi säger nej till den extra ersättning som har kommit till som en följd av införandet av en nationell flygskatt.
Det har alltså tillkommit resurser på grund av det skadliga införandet av flygskatten. Den kommer att fördyra resandet och göra att en del flygplatser som redan går med underskott kommer att tvingas att lägga ned.
Robert Halef (KD):
Det stämmer att vi har 600 miljoner mindre i en budget på ca 56 miljarder. Men vi höjer inte skatten med 40 miljarder, som ni gör. Ni gör det sämre för pensionärer att arbeta. Ni höjer skatten för dem som arbetar. Vi tog bort skatteskillnaden mellan lön och pension helt och hållet, men det gör inte ni. Vi gör helt andra prioriteringar. Vi satsar mer på sjukvården. Vi satsar mer på äldreomsorgen.
Ni satsar 5 miljarder kronor på att subventionera byggandet. Ni ger 5 miljarder kronor till byggherrar i stället för att ge pengarna till personer som behöver dem - personer med funktionshinder, som dagligen demonstrerar och är oroliga för den restriktiva bedömning ni har infört i Försäkringskassan.
Det är så här, helt enkelt: Vi höjer inte skatterna lika mycket som ni, men vi gör andra omfördelningar. Vi satsar mer på sjukvården, äldreomsorgen och tryggheten, och vi satsar på fler poliser, högre polislöner och så vidare.
När det gäller ersättningen till de icke-statliga flygplatserna täcker vi deras kostnader på samma sätt som vi har gjort tidigare i vårt budgetförslag, men vi säger nej till ert införande av en ny nationell flygskatt, som fördyrar resandet och kommer att slå ut en del regionala flygplatser.
Just den kostnaden säger vi självklart nej till eftersom vi inte delar er bild av vad införandet av en nationell flygskatt innebär. Åtta av tio remissinstanser har faktiskt sågat ert förslag.
Robert Halef (KD):
Tack, Lorentz, för frågan! Jag har nämnt en hel del förslag från Kristdemokraterna om hur vi vill komma till rätta med flygets utsläpp. Det är väldigt viktigt att det finns tillräckligt med biodrivmedel även för flyget. I dag finns det inte det, och därför ligger det ett mycket stort ansvar på oss och på branschen att se till att det finns tillräckligt med biodrivmedel så att de kan ställa om på riktigt och så att flyget kan ta sitt ansvar när det gäller utsläpp.
De betalar för sin del av utsläppen via utsläppsrätter, start- och landningsavgifter och så vidare. I mitt anförande nämnde jag siffran 0,2 procent i samband med den nationella flygskatt som ska införas från den 1 april, om ungefär tio dagar, och som kommer att göra resorna dyra för alla dem som är beroende av att flyga i Sverige.
Sverige är ett avlångt land med stora avstånd mellan olika kommuner och regioner. Vi är väldigt beroende av flera trafikslag. Flyget fyller en stor och viktig bit av tillgängligheten och gör att människor kan bo och verka i olika delar av landet, liksom att företag kan finnas kvar i landsorten och skapa jobb och tillväxt.
Den här flygskatten, som är ungefär 1,8 miljarder i en budget på 1 000 miljarder, kommer inte att hjälpa de människor som bor ute på landet och de företag som är beroende av resandet.
Men i och med att regeringen själv har insett att detta är en skadlig skatt har man avsatt 120 miljoner kronor i öronmärkta pengar till vissa regionala flygplatser för att de ska kunna överleva er nationella flygskatt. Vi vet att de nationella flygplatserna redan får 133 miljoner i budgetstöd från staten för att kunna överleva.
Nu kommer ytterligare kostnader på dem.
Robert Halef (KD):
Jag tror inte att jag kan vinna just Lorentz Tovatt i den här debatten. Han hör och säger det han vill i talarstolen. Jag håller mig till de faktauppgifter som finns i det betänkande som vi har arbetat fram i utskottet. Jag nämnde i talarstolen att om man följer alliansregeringens rekommendation om att införa en så kallad Single European Sky kommer utsläppen att minskas med 10-12 procent.
Detta har regeringspartierna och Vänsterpartiet sagt nej till i utskottet, och därför har vi ett tillkännagivande till regeringen på denna punkt. Samtidigt säger ni ja till en nationell flygskatt som gör att utsläppen skulle minska med 0,2 procent. Egentligen kan Lorentz Tovatt ställa frågan till sig själv: Är 0,2 procent bättre än att satsa på ett annat system som skulle ge en minskning på 10-12 procent?
Jag tror att det är väldigt viktigt att hålla sig till det man pratar om i sina inlägg. Nu är Lorentz Tovatt inne på globala frågor när det gäller miljön, och det är exakt vad vi säger: Miljöfrågan är global. Därför ska den hanteras globalt via ICAO, EU och FN, via utsläppsrätter och så vidare.
Samtidigt ska vi också motivera till att tekniken går fram så att även farkosterna blir mer miljövänliga genom motorer, batteridrift och så vidare. Vi är inte emot all utveckling på den här sidan. Men samtidigt måste du inse att Sverige är ett framgångsrikt land med bra tillväxt och bra ekonomi. Sverige är ett exporterande land. Vi är beroende av olika trafikslag, och även flyget behövs.
Ibland behöver vi resa med kortare restid. Därför är det viktigt att flyget är bra, att det är billigt att resa och att vi samtidigt tar ansvar för miljön.
Robert Halef (KD):
Köerna till uppkörning är långa. Samtidigt är kunskapsprovet och körprovet för körkortsbehörighet B endast giltiga i två månader om man missar det ena provet. Med andra ord är den som inte hinner genomföra båda proven med godkänt resultat inom den tiden tvungen att göra om proven, trots att man redan klarat det ena.
Man får alltså börja om helt och hållet. Denna regel är stressande för många, och detta är dessutom en kostsam fråga för många skolungdomar. Kristdemokraterna har föreslagit att tidsspannet förlängs till sex månader. Johan Andersson nämnde i sitt anförande att det kommer en översyn av förarutbildningarna.
Min fråga är: Kommer just denna fråga att tas med i denna översyn?
Robert Halef (KD):
Tack, Johan, för svaret! Det gläder mig att ni kommer att driva denna fråga vidare och se till att den eventuellt kommer att finnas med i översynen. Jag har, herr talman, ytterligare en fråga till Johan Andersson; det gäller alkobommar. Vi har tillsammans drivit denna fråga i utskottet under en längre tid. Det har, som du också sa, funnits testplatser för detta, och nu kommer de att komma på riktigt.
Tanken är att det ska finnas stationära och, där detta inte är möjligt, även mobila alkobommar för att lastbilschaufförer och andra som kommer från färjor ska kunna kontrolleras så att de inte är alkoholpåverkade. Alkobommar är väldigt effektiva när det gäller att stoppa alkoholpåverkade trafikanter, och därmed ökar trafiksäkerheten ytterligare.
Är det inte dags att titta på om det finns andra områden där alkobommar kan användas för att hindra alkoholpåverkade trafikanter från att komma ut på våra vägar, exempelvis vid utfarter och långtidsparkeringar vid flygplatser? Är det något vi kan tänka oss? Jag tror att det är viktigt att vi tar med oss denna fråga: hur vi kan säkra trafiken och hålla alkoholpåverkade trafikanter från våra vägar.
Detta är ett medskick som jag skulle vilja att ni som regeringsparti tar med er i översynen så småningom, när man ska utvärdera alkobommarna.
Robert Halef (KD):
Tack för frågorna, Jimmy! Jag bara två minuter på mig att svara, och du ställde fem olika frågor som man skulle kunna diskutera i flera timmar. När det gäller höghastighetsjärnväg föreslår Kristdemokraterna höghastighetståg som ska köra i 320 kilometer i timmen.
Vi anser, och fakta säger, att dagens stambanor inte ens klarar av dagens trafik, vare sig persontrafiken eller godstrafiken. Därför behöver vi rusta upp även järnvägen i Sverige för framtida utmaningar, för att få fler att välja att åka tåg i stället för att flyga och för att skapa större arbetsmarknadsregioner så att människor ska kunna bo och verka i olika delar av landet och få kortare resor och så vidare.
Vilken teknik som de nya stambanorna ska byggas på - betong eller med hjälp av annan teknik - överlämnar vi till dem som kan de frågorna, till exempel Trafikverket, att besluta om i upphandlingar med dem som ska bygga den nya järnvägen. Den är som sagt nödvändig för att vi ska kunna möta framtida utmaningar. Och både näringslivet och persontrafiken efterfrågar detta.
Hur ska man finansiera detta? Man kan göra det på olika sätt. Man kan finansiera det delvis via anslag, delvis genom lånefinansiering och delvis genom att sälja vissa statliga bolag. Det finns olika varianter för hur man skulle kunna finansiera en höghastighetsjärnväg för 320 kilometer i timmen. Svaret på denna fråga är klockrent.
Den nuvarande järnvägen har tjänat oss i 150 år. Den klarar inte dagens trafikering. Vi politiker behöver fatta modiga beslut som ska tjäna Sverige väl även 150 år framåt.
Robert Halef (KD):
Tack, Jimmy, för frågan! Jag tänker inte spekulera. Vi kristdemokrater bygger vårt beslut på Trafikverkets utredning och Sverigeförhandlingens eller Sverigebyggets utredning om denna fråga. Det finns två förslag att ta ställning till i dag. Ett förslag innefattar det pristak som Socialdemokraterna har satt med 200 miljarder. Enligt detta förslag ska det vara färdigt till 2045.
Det tidigare förslaget i Trafikverkets utredning säger att man för 200-230 miljarder ska kunna bygga detta till 2035. Vi sätter inte något pristak på det sättet. Vi siar inte om detta. Jag utgår ifrån att Trafikverkets utredning är den som är mest trovärdig i detta fall.
Som jag sa kan man ha olika finansieringsmodeller och använda lånefinansiering samtidigt som man använder anslagsfinansiering och säljer vissa statliga bolag. Vi pekar inte ut några men menar att man ska se över vilka som kan tänkas säljas för att kunna finansiera höghastighetståg. När det gäller investeringar i befintlig järnväg - både nyinvesteringar och underhåll - satsar vi i Kristdemokraterna lika mycket som regeringen gör.
Där gör vi ingen skillnad. Denna nya satsning på höghastighetståg ska inte tränga undan andra investeringar och ta medel från järnväg, sjöfart eller något annat. Tanken är att höghastighetståg ska tjäna oss väl. Detta kommer att bidra till hög tillväxt och kommer att göra så att resor blir kortare och fler väljer bort flyget.
Det blir också miljövänligare. Godstransporterna komma att kunna komma i tid. Som vi ser i dag förlorar näringslivet mer än 6 miljarder just på att godstransporterna inte kan komma i god tid. Dessutom klarar vi inte ens av direktiven från EU som säger att godstransporterna ska gå i 100 kilometer i timmen. De klarar knappt 60 kilometer i timmen i dag.
Robert Halef (KD):
Jag tackar Jimmy Ståhl för frågan. Om Jimmy hade läst betänkandet tror jag att han hade funnit svaret på sin fråga. Alla partier i utskottet har efterlyst en skärpning av cabotagereglerna till att omfatta mer än 24 timmar, som det är i dag. Nu har regeringen efter en utredning kommit fram med att 36 timmar ska gälla från och med om ett par månader.
Det har visat sig att det finns EU-regler som gör att man inte kan göra detta mer än 36 timmar. Det finns också andra praktiska frågor som gör att man inte kan kvarhålla någon annans egendom hur länge som helst. Det är de praktiska delarna, det juridiska, som gör att vi inte kan gå längre än så i det här fallet just i dag.
Av den anledningen sa jag i mitt anförande att vi ser fram emot att Sverige kanske ska kunna få dispens och se till att EU-regler och lagar ändras, så att man kan hålla kvar fordonen tills sanktionsavgiften på 40 000 kronor har betalats. På så sätt kan man komma till rätta med den här osunda konkurrensen och fusket inom åkeribranschen.
Robert Halef (KD):
Tack, Jimmy Ståhl! Kristdemokraterna har föreslagit längre klampning än 36 timmar. Vi vill att sanktionsavgiften ska vara betald innan fordonen kan släppas och köras iväg. Vi kommer självklart att bevaka den här frågan och följa utvecklingen, precis som jag sa i mitt anförande.
Precis som Jimmy Ståhl nämnde i sitt anförande är målet att de som utnyttjar det här systemet bara kommer att låta fordonen stå i över 36 timmar och sedan komma och sätta sig i lastbilen och köra vidare. Så ska det inte vara. Vi måste dock göra det på rätt sätt, och det kommer vi att följa upp.
Enligt information som finns i betänkandet finns det nämligen några juridiska frågor som hindrar detta, men naturligtvis ska vi följa det här och försöka rätta till det så att klampningen helt enkelt ska gälla tills boten är betald.
Robert Halef (KD):
Att antalet brevförsändelser minskar på grund av digitaliseringen har alla tidigare sagt i talarstolen. Det sker en omställning till en mer digitaliserad kommunikation. Men samtidigt finns det människor och företag som bor och verkar på landsbygden som är i behov av att brev och paket kommer i tid.
Därför är det mycket viktigt att vi håller ögonen på postverksamheten, så att den kan leverera utifrån de kriterier som ministern var inne på i sitt anförande. Det är också mycket viktigt att det sker en utbyggnad av bredband på landsbygden för att människor ska kunna ha tillgång till internet.
I dag finns det bredband via 700-megahertzbandet, vilket vi tidigare i andra sammanhang har talat om i utskottet. Det har än så länge inte gjorts tillgängligt för marknaden. Detta skulle göra att fler människor ute på landsbygden får tillgång till bredband och internet. På det sättet skulle vi kanske också få bukt med tillgänglighetsproblemen.
Fler människor och företag på landsbygden skulle kunna använda sig av digitala brev och annat. Staten har problem med att brev och paket inte kommer fram i tid. Min fråga till ministern är: Vad gör regeringen i dag? När kommer 700megahertzbandet att göras tillgängligt för marknaden?
Robert Halef (KD):
Jag tackar ministern för svaret. Jag vill fortsätta på samma spår.
Det handlar i dag om bättre täckning och bättre tillgänglighet i den digitaliserade värld som vi lever i. Det har helt enkelt stor betydelse för människors liv och för att de ska kunna bo och verka i olika delar av landet att de kan ta del av denna teknik och de fördelar som finns med den.
För att de kommunala stadsnäten ska ha möjlighet att bidra till denna utveckling måste regeringen ta fram en lag som gör det möjligt för dessa stadsnät att verka över kommungränserna. Det tror jag skulle påskynda och göra det möjligt för fler mindre kommuner ute på landsbygden att få bredband och internet. Vad har regeringen för planer för att ändra på denna lagstiftning?
Robert Halef (KD):
Lorentz företräder även regeringen, då Miljöpartiet är en del av regeringen, och har beslutat om en cykelpremie som lyfts fram här i anförandet. Den är på 350 miljoner kronor, vilket för perioden 2018-2020 blir över 1 miljard kronor som bidrag till privatpersoner med ungefär 10 000 kronor för att köpa en elcykel.
Det är en väldigt populistisk och felaktig satsning, anser vi från Kristdemokraterna. Det finns mycket annat att göra för att få fler människor att välja att cykla. Jag sa i mitt anförande att från Kristdemokraternas sida avsätter vi över 350 miljoner kronor för att få fler att cykla och för att jobba med cykelfrämjande frågor.
Jag sa också att vi från KD vill ha en utredning om att skapa möjlighet för arbetsgivare att subventionera cykel- och kollektivtrafikresor just för att få fler att använda sig av cykel och kollektivtrafik som färdmedel för att minska utsläppen och så vidare. Herr talman!
Min fråga till Lorentz är: Anser du att denna premie på 1 miljard kronor från skattemedel som kommer att gå till privatpersoner som redan har råd - de som vill köpa elcyklar gör ju det, och försäljningen går ganska bra utan att den här premien finns - är rätt satsning från regeringens sida?
Robert Halef (KD):
Jag delar inte uppfattningen att just den här satsningen har bidragit till en ökad försäljning av elcyklar, utan försäljningen går väldigt bra i och med att det finns intresse.
Det behöver alltså inte finansieras med 1 050 miljoner på tre år där man tar skattemedel och ger till privatpersoner för att de ska köpa elcyklar - personer som i alla fall köper den här elcykeln om de vill det. Den här miljarden skulle kunna användas till annat för att öka och säkra cyklingen i landet, till exempel till att satsa mer på underhåll av vägar.
Som tidigare har sagts skulle man också kunna göra regeländringar för att få fler att cykla och för att öka trafiksäkerheten för cyklister med mera. Min fråga är: Tycker inte du, Lorentz Tovatt, att det hade varit bättre att satsa på Kristdemokraternas förslag att göra det möjligt för arbetsgivare att subventionera, göra avdrag på cykel- och kollektivtrafikresor, exempelvis kollektivtrafikbiljetter?
Är inte det ett bättre sätt att få fler att välja kollektivtrafik och cykla de här korta sträckorna som vi pratar om i stället för att avsätta 1 050 miljoner på tre år för privatpersoner som redan hade tänkt köpa sig en elcykel? Detta trodde ni skulle vara en succé under julhandeln, men det visade sig vara ett fiasko, utifrån vad man har sett på nyheterna.
Per Bolund blev intervjuad med några företag som säljer elcyklar, och den anstormning som ni hade väntat er blev inte av för att de som redan är intresserade av elcyklar har råd att köpa en ändå. Den här miljarden skulle kunna göra mycket mer inom sjukvården och inom äldreomsorgen eller gå till fler poliser och annat.