Mats Odell (KD):
Jag börjar med Greger Tidlund, som säger att Sverige kommer sämre ur krisen än andra länder. Det är ju inte sant. Det finns inget annat land inom Europeiska unionen som har så starka offentliga finanser som Sverige. Det finns inget annat land som så snabbt kommer ut ur denna kris som Sverige, tack vare att regeringen har hållit i pengarna.
Vi har inte köpt bilfabriker och annat, som våra färgglada rödgröna vänner har varit inne på. Sedan vill jag också bara peka på att statsskulden enligt Maastrichtkriterierna var 46 procent av bruttonationalprodukten när vi tog över regeringsmakten 2006. I dag är den ca 39 procent av bruttonationalprodukten. Vi har alltså amorterat på statsskulden under denna mandatperiod. Greger Tidlund överger sedan debatten och börjar tala om skattefel.
Det är en helt annan debatt, och den kan vi ta en annan gång. Peter Hultqvist! Jag tittade på er hemsida, och jag har en utskrift. Det stämmer att ni har 3,5 miljarder i permanenta bidrag. Sedan har ni precis det ni kritiserar oss för - ett tillfälligt konjunkturstöd, fru talman, som enbart gäller under 2011, vilket är det år vi nu talar om. Sedan tas det bort. Det är tomt i rutan efter 2011.
Läs alltså på lite bättre på de egna förslagen, Peter Hultqvist! Jag tycker dock att Peter Hultqvist i sin interpellation är inne på en intressant fråga, nämligen den om välfärdens långsiktiga finansiering. Det är ett intressant grepp, och jag tror att vi har många svåra frågor vi måste besvara framöver - hur vi ska slå vakt om den gemensamma välfärden med de utmaningar vi har av global konkurrens, den demografiska utmaningen och annat.
Det är klart att det offentliga åtagandet är viktigt - vård, skola och omsorg är självklarheter för oss som är samlade här i dag. Men det finns andra delar som kanske inte är lika självklara inom vården, till exempel behandlingar som ligger mer åt det skönhetsvårdande hållet än det rent medicinska. Vi kan säkert hitta exempel på vad det offentliga åtagandet ska gå ut på.
Socialdemokraterna anser till exempel att hushållstjänster definitivt inte ingår i det offentliga åtagandet, medan vi i Alliansen menar att det här är en ny möjlighet som skapar jobb och gör att trycket på den offentliga sektorn minskar. Det här är en diskussion som måste tas och frågor som måste besvaras.
Det första svaret, som förs fram i den SKL-skrift som Peter Hultqvist refererar till, är fler arbetade timmar. Det är det som är den hårda kärnan i kommunal och landstingskommunal ekonomi. Fler arbetade timmar skapar just de resurser i offentlig ekonomi som möjliggör en förbättrad välfärd. Hur ser de två regeringsalternativen ut?
Vilka lösningar för vi fram i De rödgröna respektive Alliansen när det gäller fler arbetade timmar? Ja, De rödgröna har lämnat några besked på det här området. Avskaffande av avdrag för hushållstjänster har jag redan nämnt. Vad kommer det att innebära för antalet arbetade timmar, i alla fall de vita, redovisade timmarna? Vidare: fördubblade arbetsgivaravgifter för unga, och här kritiserar ni regeringen för att Sverige har en hög ungdomsarbetslöshet.
Så går ni fram ni med detta. Hur många jobb skapar det för den grupp som ska jobba de närmaste 40 åren? Man behöver knappast vara kusin med Einstein för att begripa att det ni föreslår är precis åt galet håll. Jag fortsätter: höjda energiskatter, kilometerskatt, höjd koldioxidskatt. Hur många nya jobb ger det på landsbygden eller för den delen i storstaden?
Jag tycker, fru talman, att det här visar i vilken riktning Socialdemokraterna vill gå. När vi diskuterar vad vi kan förvänta oss av våra kommuner i välfärdsväg 2035 spelar det faktiskt roll vad vi gör här och nu.