KBLab/rixvox huggingface dataset:
Christer Engelhardt (S):
Jag tackar Elin Lundgren för en bra interpellation. Jag tackar också statsrådet för svaret. I socialutskottet har vi precis behandlat betänkandet med anledning av regeringens proposition om en ny alkohollag. Som en del i detta har utskottet bland annat tagit del av Riksrevisionens nyligen avlämnade rapport om statliga stöd i alkoholpolitiken. Det var för oss på många sätt en nedslående läsning.
En av bristerna som kom fram i rapporten var möjligheten till tillsyn såväl på serveringsställen som på ställen där tillsynen inte når fram eller kommer in. Det handlar om den illegala försäljningen av alkohol som köpts in i utlandet och langningen av alkohol som köpts in på Systembolaget.
Kommuner och polis säger att det inte finns några problem med serveringsmiljöer och tillgång till alkohol för ungdomar på serveringsställen. Samtidigt kan man i rapporten läsa att fyra av tio ungdomar säger att det får tag på alkohol just på serveringsställen - även om de är minderåriga.
Den nya alkohollagen öppnar upp för fler serveringsställen och serveringsmöjligheter och ökar tillgången på alkohol i samhället. Regeringen har sagt att man ska återkomma med årliga uppföljningar av detta, men vi måste vara medvetna om att ökad tillgänglighet och tillgång kommer att öka konsumtionen. Det kommer tyvärr även att drabba de yngre i vårt land.
Statsrådet Maria Larsson avslutade sitt svar till Elin Lundgren med att ta upp den samlade strategin på ANDT-området. Det ska arbetas fram en ANDT-strategi som ska ersätta de tidigare alkohol- och narkotikahandlingsplanerna. Det som bekymrar mig är att man lämnar handlingsplanstänket och fokuserar på strategi. För mig låter det inte lika handlingskraftigt.
Jag och Socialdemokraterna har tidigare kritiserat regeringen för nedläggningen av Mobilisering mot narkotika och Alkoholkommittén. Jag har också lyft fram att de lokala samordnare runt om i landet som jag haft kontakt med har upplevt att det har funnits en vilja hos regeringen att sänka ambitionsnivån på det alkoholförebyggande arbetet.
Jag vill därför fråga statsrådet Maria Larsson vilket besked hon kan lämna så att jag kan känna mig trygg med den nya ANDT-strategin. Dessutom undrar jag om hon har någon kommentar när det gäller den av Riksrevisionen påtalade bristen på tillsyn.
Christer Engelhardt (S):
Statsrådet Maria Larsson sade i sitt svar att Riksrevisionen har tittat på en liten del i sammanhanget, men det är trots allt en rapport på ganska många sidor. Det må vara en liten del, men den är mycket viktig eftersom vi talar om de lokala satsningar som görs. Det är lokalt ute i landet som våra ungdomar finns, den grupp som också Elin Lundgren tar upp i sin interpellation.
Det är lokalt som vi har valt att göra satsningarna med lokala samordnare. Det är också lokalt som det har funnits ett tillsynsansvar som länsstyrelser och även inom kommuner i olika sammanhang. Det är mycket riktigt som statsrådet säger att vi står för en restriktiv alkoholpolitik. Det är mycket glädjande att vi till riksdagen lägger fram ett betänkande där vi talar om att den restriktiva alkoholpolitiken kommer att ligga fast.
Vi har också tydliga skrivningar om just detaljhandelsmonopolet. Ändå kan man inte komma ifrån att den nuvarande regeringen trots detta inför flera uppluckringar på alkoholmarknaden som gör att tillgången och tillgängligheten på alkohol har ökat. Jag menar framför allt införseln som vi tidigare diskuterat under förra mandatperioden.
Vi har också en utredning som om några veckor ska presentera sitt förslag om möjligheter till gårdsförsäljning. Vi har kunnat följa i medierna hur det läcks och spekuleras i vad den utredningen kommer att komma fram till. Det gör mig inte tryggare på det här området om de bitar som Elin Lundgren lyfter upp i sin interpellation. Jag ser med spänning fram emot vad statsrådet har att svara i de kommande inläggen i denna debatt.
Jag får återkomma i den debatt som vi har med anledningen av betänkandet den 1 december.
Christer Engelhardt (S):
När jag lyssnar till Helena Bouveng som slår sig för bröstet och presenterar en fantastisk borgerlig politik börjar jag undra i vilken vardag Helena Bouveng, Moderaterna och alliansregeringen lever. Ser inte Helena Bouveng hur denna politik ökar klyftorna i vårt samhälle?
Enligt Socialstyrelsens statistik för åren 2008-2010 ökar antalet hushåll som tvingas leva på försörjningsstöd med 14 procent.
Antalet sådana hushåll har alltså ökat med 14 procent under 2008-2010 med en borgerligt styrd allianspolitik. I dag kunde vi höra på nyheterna och läsa i Dagens Nyheter att 120 000 arbetslösa är utan ersättning.
Två av tre av dem i Sverige som är utan jobb får ingen arbetslöshetsersättning alls. Det rör sig om ca 120 000 personer som hänvisas till familjen eller socialbidrag. Det tar man upp i Dagens Nyheter i dag. I början av 2006 hade 70 procent av alla arbetslösa ersättning.
I november i fjol var det hälften så många, 36 procent, visar nya siffror från Arbetsförmedlingen som DN har tagit del av. Är Moderaterna och Helena Bouveng nöjda med den utvecklingen som vi har tagit del av och som jag har refererat till här i dag utifrån ett barnfattigdomsperspektiv? Det är oftast barnen som drabbas värst.
Christer Engelhardt (S):
Nu är det jag som har begärt replik på Helena Bouveng. Därför är det jag som ställer frågorna, och jag förväntar mig svar från Helena Bouveng på mina frågor. Vi gör allt vi kan, säger Helena Bouveng. Det är ju bra att alla försöker dra sitt strå till stacken. Jag vill skicka med Helena Bouveng ett uppdrag.
I gårdagens lokaltidningar runt om i landet hade man en rubrik som kom från TT: "Dyrt för föräldrar med barnglasögon". Min son har inlärningssvårigheter och får stöd för det i skolan, men han behöver glasögon för att kunna läsa i böckerna, och jag har inte råd att köpa glasögon. Detta är ett exempel på de ansökningar som kommer in till den ideella föreningen Majblomman.
Sedan mitten av 2000-talet har denna typ av ansökningar ökat markant. Eftersom synfelen ofta är ärftliga är det inte sällan som fler barn i familjen är i behov av glasögon, men glasögon är dyra, säger Lena Holm som är generalsekreterare i Majblomman. Bidragen från landstingen varierar kraftigt i landet.
Snålast är landstinget i Stockholm där man inte får en enda krona i bidrag till glasögon. Om vi skriver ut glasögon på recept innebär det att det är medicinskt motiverat, och då ska barnen också ha det, säger Anna Lundell, docent och barnögonläkare vid S:t Eriks Ögonsjukhus i Stockholm. Vad avser Moderaterna och Helena Bouveng att göra i riksdagen för att hjälpa de barn i ekonomiskt utsatta familjer som är i behov av glasögon?
Vi har ett ansvar här i riksdagen att väcka frågor, stifta lagar och föra ut förändringar som sker runt om i kommuner och landsting. Det är en del av det som jag tar upp i mitt anförande. Men vad tänker Moderaterna göra för att hjälpa föräldrar vilkas barn behöver glasögon?
Christer Engelhardt (S):
Det hjärtat är fullt av pratar man väldigt gärna länge om. Det är väl därför såväl äldredebatten innan som debatten om våra yngre barn i den här debatten engagerar oss så väldigt och gör att vi kanske drar ut på talartiderna. Vi engagerar oss som sagt alla, naturligtvis även Maria Lundqvist-Brömster i sitt engagerade anförande.
Det som fick mig att begära ordet var att det är så vällovligt i ditt anförande, men när vi ändå visar på de konkreta siffror som vi står inför i dag borde Maria Lundqvist-Brömster precis som föregående talare från Moderaterna och säkert även alla andra allianstalare som gått upp i talarstolen riva upp himmel och jord för det som vi nu debatterar.
Ingen av oss accepterar egentligen i grunden att vi har den problemetik som vi debatterar i dag. Jag är den förste att erkänna och beklaga att den här problematiken fanns även under socialdemokratiska år. I slutet av 90-talet levde vi också i en stor ekonomisk kris, men vi vidtog ändå åtgärder som gjorde att den siffran gick ned. Jag blir lite trött när jag hör att man hela tiden bollar tillbaka till de år vi satt vid regeringsmakten. Jag lever här och nu.
Jag står här och debatter. Jag möter de här barnen i dag. Det är i dag vi har problemet och det är det vi ska försöka göra någonting åt. Rädda Barnen kommer med de här siffrorna som enligt deras definition motsvarar 11 1⁄2 procent av alla barn, alltså vart tredje barn i varje klass lever i den här barnfattigdomen.
Med det jag har redovisat här i dag, vad avser Maria Lundqvist-Brömster att göra för att komma åt det här problemet? Det handlar väldigt mycket om att se till att folk får ett arbete och en stadigvarande inkomst.
Christer Engelhardt (S):
Jag kom in i riksdagen 2002 och när slutet av den första mandatperioden närmade sig 2006 gick jag fortfarande och sade att jag var ny i riksdagen. Då sade min kollega: Du måste sluta säga att du är ny, för fyra år på ett jobb är ganska lång tid. Vi lever naturligtvis oftast i mandatperioder, men om vi tittar på åren är det ganska lång tid.
Det jag försöker komma fram till är, precis som Lena Hallengren sade i sitt anförande när vi pratade om äldreomsorgen: När ska Alliansen inse att det är ni som har ansvaret? När ska ni börja ta ansvar för den samhällsutveckling vi lever i nu i stället för att bara skylla på tidigare år? Jag pekar på de siffror som vi har här i dag, som står i dagens tidningar.
Där framgår det tydligt att två av tre i Sverige som är utan jobb inte får någon ersättning alls. Nu har det gått fem år med en alliansregering och jag ska behöva stå och läsa upp de här siffrorna i talarstolen när vi pratar om barnfattigdom, som är ett problem i sig.
De här barnen lever i många fall i just de familjer där två av tre som är utan jobb inte får någon arbetslöshetsersättning alls. När ska Alliansen visa att man tar ansvar för den tid vi i dag lever i? Det är min fråga till Maria Lundqvist-Brömster.
Christer Engelhardt (S):
Roland Utbult sade precis: Vi kristdemokrater ska göra allt vi kan för detta. Det tvivlar jag inte en sekund på att Roland Utbult menar.
Det gjorde att, vilket jag pekat på tidigare, två av tre som är utan jobb i dag inte får någon arbetslöshetsersättning. Det är de regler som alliansregeringen har stiftat. Vi har till viss del genom ett tillkännagivande här i riksdagen lyckats få till stånd en förändring. Men det negligerar man från regeringens sida.
Det ansvariga statsrådet har till och med så sent som i går fått gå ut och be riksdagen om ursäkt. Det har bland annat bidragit till den ekonomiska utsatthet som många barn i Sverige i dag lever i och som vi debatterar här i riksdagen.
Jag hoppas att Roland Utbult verkligen tar sig själv på orden och gör vad Roland Utbult kan med Kristdemokraterna i Sveriges riksdag för att motverka den situation vi nu har hamnat i.
Christer Engelhardt (S):
Jag ska citera en professor från Lunds universitet, Anders Kjellberg, som säger så här i Dagens Nyheter i dag: "I regel fick de som tjänade minst betala mest. På flera håll inom LO var den sammanlagda avgiften för fack och a-kassa uppe på 700-800 kronor.
Det innebar att organisationsgraden blev högre bland tjänstemän än arbetare." Detta är ett tydligt exempel på att när man gav sig på a-kassan tvingade man människor att lämna arbetslöshetsförsäkringen. Man ville egentligen försvaga den svenska fackföreningsrörelsen.
Man gav sig på a-kassan. Det gjorde att människor valde att lämna a-kassan men stannade kvar i den svenska fackföreningsrörelsen. Detta har bidragit till att vi i dag står inför detta. År 2006 hade 70 procent av alla arbetslösa ersättning. I november i fjol var det hälften så många, 36 procent. Detta är siffror från Arbetsförmedlingen.
Det kan inte vara något att slå sig för bröstet för från alliansregeringen och säga: Vi har en politik som gör att människor får ett jobb. Vi ser att människor tvingas ut i arbetslöshet och i sjukförsäkringar som inte ger några inkomster. Det gör att precis den grupp vi talar om i dag, barnen, drabbas på ett otroligt olyckligt sätt.
Christer Engelhardt (S):
Jag skulle vilja fråga Metin Ataseven om det som jag tog upp i mitt anförande, att ha en nollvision mot narkotikarelaterad dödlighet. Jag citerade det som Hillevi Larsson tar upp i sin motion.
Utskottet skriver i ställningstagandet på s. 12: "Utskottet noterar att de långsiktiga målen inom strategin är bl.a. att tillgången till narkotika ska minska och att antalet döda och skadade på grund av sitt eget eller andras bruk av narkotika ska minska. Utskottet välkomnar regeringens arbete och åtgärdsprogram på ANDT-området."
Metin Ataseven sade i sitt anförande att det behövs många saker och att det behövs rätt saker. Regeringen är duktig på att sätta upp många mål inom ANDT-strategin, vilket vi också berört här, men jag saknar just det målet. Vi har en nollvision mot narkotikabruk. Varför har vi då inte en nollvision också mot den narkotikarelaterade dödligheten?
Det borde egentligen vara självklart. Finns det någon särskild tanke bakom att man inte har det som en tydlig målsättning?
Christer Engelhardt (S):
Tack, Metin, för svaret! Det här är ett område där vi politiskt naturligtvis är överens om väldigt mycket. Ingen vill ha narkotika i samhället, och ingen vill heller se någon narkotikarelaterad dödlighet. Nu finns ett gediget dokument i form av ANDT-strategin, med många mål, också många långsiktiga mål.
Jag hör vad Metin säger om en nollvision mot narkotikabruk, och i förlängningen borde vi kunna ha det också mot narkotikarelaterad dödlighet. Vi har ju en nollvision mot dödlighet i trafiken.
Som jag lyfte fram i mitt anförande borde man för tydlighets skull verkligen fokusera på att ha en nollvision också mot narkotikarelaterad dödlighet, för ingen vill att människor ska avlida på grund av det bruket.
Eftersom vi har mål på många andra områden ger det lite legitimitet åt att jobba i den riktningen, sträva åt det hållet. Därför tycker jag att det vore tydligare om vi hade ett sådant konkret formulerat mål. Samtidigt förstår jag att många andra viktiga komponenter behöver föras in i det arbetet.
Målen är viktiga på många andra områden, och då tycker jag att målen borde vara viktiga även på det här området. Har man en nollvision mot narkotikabruk borde man också kunna ha det mot narkotikarelaterad dödlighet. Jag hör vad Metin säger om att det finns i bakgrunden, och jag hoppas att man framöver kan komplettera ANDT-strategin med en sådan formulering.
Christer Engelhardt (S):
Barbro Westerholm avslutade sitt anförande med att hon hade talat färdigt i den här frågan för den är gången. Det var hon noga med att poängtera. Jag hoppas verkligen att Barbro Westerholm återkommer många gånger i de här frågorna och lägger fram sin syn på dem, för mycket av det som Barbro Westerholm tog upp i sitt anförande är vi mycket överens om. Det gläder mig att Barbro Westerholm är så tydlig på den här punkten.
Det är också trevligt att det finns en allians inom Alliansen mellan Folkpartiet och Kristdemokraterna i frågan om näthandel och de förslag som genomfördes 2008. Barbro Westerholm sade: Vore jag i opposition skulle jag dundra på. Men nu är inte Barbro Westerholm i opposition utan i majoritet, och då kan hon tydligen inte dundra på lika mycket.
Trots allt har Barbro Westerholm dundrat på i form av artikeln. Jag tycker att det är bra om man fortsätter att dundra på även om man inte är riktigt överens inom regeringen i de här frågorna. Det var också det vi gjorde i opposition när man från borgerligt håll drev igenom detta. Det gjorde man därför att det var så otroligt bråttom, hävdade man då.
Jag förde själv debatten med den ansvariga ministern i frågan och försökte bromsa in i detta men möttes av att vi kommer att dömas till skadestånd och tvingas att betala stora skadestånd redan från dag ett. Man var därför tvungen att skynda på. Efteråt kom det ett utslag som tydde på att vi egentligen inte hade behövt göra den här förändringen. Så nog har vi dundrat på.
Jag skulle vilja ställa frågan till Barbro Westerholm: Hur tycker Barbro Westerholm att vi bör hantera frågan? Man borde kunna backa och vara tydlig från en utredares håll när förslaget läggs på bordet.
Christer Engelhardt (S):
Det är tydligt att Barbro Westerholm har en åsnas envishet. Men jag skulle kunna säga: Sent ska syndaren vakna. Man har drivit igenom något, som man sedan insåg att man egentligen inte behövde göra, därför att man hade så väldigt bråttom.
Men jag hoppas verkligen att majoriteten kommer till besinning i den här frågan och att den verkligen landar på ett bra sätt, för det är definitivt inte bra som det är i dag. Det har också alliansen inom Alliansen mellan Folkpartiet och Kristdemokraterna egentligen redan konstaterat. Fortsätt vara envis, Barbro Westerholm, men åt rätt håll i den här frågan! Jag skulle vilja ta upp en annan fråga med Barbro Westerholm.
Det handlar om detta med mängdrabatten. Barbro Westerholm var inne på i sitt anförande, och det är också något som jag har fått signaler om, att nöten är ganska svår att knäcka. Socialutskottet var inbjudet till IOGT-NTO.
När vi satt där runt bordet och pratade togs bland annat upp att det trots allt finns en möjlighet när det gäller mängdrabatt att lägga på en extra avgift om man kan hävda att man specialdestinerar pengarna till särskilt ändamål. Då skulle man till exempel kunna ha det som en intäkt för alkoholforskning inom det här området. Jag skulle vilja höra hur Barbro Westerholm tänker kring detta.
Finns möjligheten att lägga på en avgift som gör att man minskar den så kallade mängdrabatten och kan specialdestinera pengarna till exempelvis alkoholforskning? Det skulle vara intressant att veta hur Barbro Westerholm ser på det förslaget och om det skulle kunna gå igenom.
Christer Engelhardt (S):
Rickard Nordin sade i sitt anförande att Systembolaget enligt samma modell som bordershops etablerar sig nära norska gränsen, vilket säkert inte gillas av den norska regeringen. Systembolagets roll i Sverige är dock inte att etablera sina butiker vid norska gränsen för att locka norrmän att handla på Systembolaget.
Den synen har Systembolaget definitivt inte när det gäller att etablera butiker. Det finns en tydlig inriktning på att det ska finnas en systembolagsbutik i varje kommun, och det är de tillgänglighetskriterier man har. Det står inget om att man ska rikta sig mot norska konsumenter. Rickard Nordin sade också att vi har en stor samsyn i politiken och att det är detaljfrågor som skiljer oss åt.
Ja, det är det nog, och en sådan detaljfråga, i Rickard Nordins ögon, är gårdsförsäljningen. Det är den fråga som Centerpartiet är mest aktivt inom regeringen att driva. Varför är det så, Rickard Nordin? Vi känner väl till alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar, och vi ser hur barn som växer upp i familjer som konsumerar och missbrukar alkohol far illa.
Ändå är den viktigaste alkoholpolitiska frågan för Centerpartiet att fyrtiotalet aktörer ska få rätt att via gårdsförsäljning sälja egenproducerat vin och öl direkt till konsumenten. Är detta verkligen det viktigaste för Centerpartiet när vi talar om betydligt allvarligare problem i bakvattnet av alkoholkonsumtionen?
Christer Engelhardt (S):
Här gör vi olika bedömningar av Systembolagets roll när det gäller att etablera butiker. Jag hävdar fortfarande att man inte gör det för att gynna norska konsumenter. Jag har varit inne på Centerpartiets hemsida och läst det som handlar om alkoholpolitiken, och jag tycker inte att gårdsförsäljningen är någon liten fråga. Den har lika mycket utrymme som de andra så kallade viktiga delarna som Rickard Nordin tog upp i sin replik.
Där står också att Centerpartiet vill jobba för högre minimiskatter inom EU, vilket Rickard Nordin också sade i sitt anförande. Det är bra. Samtidigt står det att Centerpartiet jobbar för sänkt alkoholskatt i Sverige.
Hur ser Rickard Nordin på detta med högre minimiskatter inom EU men sänkt alkoholskatt i Sverige? Jag får inte den ekvationen att gå ihop. Matlandet Sveriges ambassadörer har skrivit hyllningsartiklar om gårdsförsäljning.
Det är på denna debattnivå Centerpartiet lägger sig i alkoholpolitiken när man till varje pris försöker driva igenom frågor om gårdsförsäljning. Det är beklagligt att det är det största ropet Centerpartiet har när vi åter står inför stora sociala och medicinska skadeverkningar i bakvattnet av alkoholkonsumtionen.
Centerpartiet måste jobba upp sig argumentationsmässigt. Om vi nu är så överens om den restriktiva alkoholpolitiken har Centerpartiet ett jobb att göra i denna fråga.
Christer Engelhardt (S):
Anders Andersson får naturligtvis ikläda sig även Maria Larssons roll eftersom hon inte är här och deltar i debatten i dag. Vi har därför inte möjlighet att ställa frågor direkt till henne. Anders Andersson säger att det är glädjande att ANDT-strategin intensifieras. Sedan räknar han upp en hel del frågor kring barn och ungdomar.
Det är naturligtvis gott nog. Men jag vet att Kristdemokraterna egentligen vill så mycket mer. Anders Andersson nämnde exemplet med den norska försöksverksamheten att dra ned på krogarnas öppethållandetider och vilka effekter det har gett. Jag tycker att man ser väldigt lite av de vuxnas perspektiv i alkoholdebatten. Man talar mycket om barn och ungdomar, och det är, som sagt, gott nog.
Men jag vet att Kristdemokraterna vill mer. Det skulle därför vara intressant att höra lite mer om ANDT-strategin och hur Anders Andersson faktiskt också lyfter fram perspektivet att det finns barn och ungdomar som växer upp i familjer där de vuxna står för en del av den alkoholutveckling som också framöver kan skada barn och unga.
Det skulle vara intressant att få Anders Anderssons perspektiv på detta.
Christer Engelhardt (S):
Jag förnekar inte heller att vi ser ett trendbrott, och jag är den förste att välkomna detta. Min tanke var bara att få höra lite mer om bakgrundsarbetet och hur Kristdemokraterna ser på att vi också har en vuxengeneration som har en hög alkoholkonsumtion och hos vilken också barn och ungdomar lever. Det skulle vara intressant att få detta perspektiv.
Det talas mycket om barn och ungdomar, vilket är mycket viktigt. Men vi har också en vuxengeneration som vi måste fokusera på. Jag tycker att Kristdemokraterna lite grann gömmer sig i denna fråga. Det var därför intressant att Anders Andersson lyfte fram frågan om att titta på serveringstiderna på krogen. Det var ett konkret exempel, och det var därför som jag sade att jag vet att Kristdemokraterna vill mer. Det skulle vara intressant om det fanns några fler sådana exempel. Men nu har jag fått ett litet svar på detta.
Jag skulle också vilja ta upp gårdsförsäljningsfrågan. Det finns ändå en utredning där direktiven har jobbats fram under Maria Larssons ansvar. Två statliga utredningar har sagt att detta inte är möjligt. När Lotty Nordling presenterade resultatet av den senaste utredningen var statsrådet Maria Larsson mycket tydlig med att det som utredaren presenterade låg utanför de direktiv som regeringen hade gett.
Om utredningen skulle landa i att det inte är möjligt att förena gårdsförsäljning med Systembolagets detaljhandelsmonopol skulle man informera regeringen om detta. Men det gjorde man inte, utan man valde att lägga fram ett annat förslag som gick utanför direktiven. Men Maria Larsson och Kristdemokraterna säger ändå att frågan bereds vidare och att man ska se på möjligheterna. Det skulle då vara intressant att få veta vad Kristdemokraterna egentligen tycker. Vill ni ha gårdsförsäljning eller inte?
Vi har två statliga utredningar som tydligt har sagt att detta inte går. Ändå trilskas man med att man ska fortsätta att utreda frågan.