KBLab/rixvox huggingface dataset:
Kristina Axén Olin (M):
Ministern! Jag tror också att det finns saker vi är överens om. Möjligen är vi inte överens om tempot och vad man ska göra. Jag är väldigt orolig. Mobbningen har ökat och fördubblats sedan 2015. Anna Ekström säger att man redan för ett år sedan vidtog åtgärder, men det räcker inte. I den attitydundersökning som kom förra veckan kan vi se att detta hela tiden ökar. Då har vi inte vidtagit tillräckliga åtgärder. Därför måste man tänka nytt och göra något snabbt.
Förra veckan träffade jag studenter som går sista året på lärarutbildningen vid Stockholms universitet. Inte en enda gång har ordet ledarskap nämnts under hela deras utbildning, och dessa utexamineras i sommar. Det finns hur mycket som helst att göra när det gäller skola och utbildning. Mycket kan göras i dag utan att det kostar några pengar. Det kostar inget att undervisa studenterna vid Stockholms universitet i ledarskap.
Att ordna en digital utbildning om mobbningsfrågorna behöver inte heller kosta några stora summor, även om det såklart krävs lite arbete. Å andra sidan kostar det enorma summor för varje elev som vi misslyckas med. Över 5 500 elever går inte till skolan, utan är så kallade hemmasittare. Det är för övrigt ett vedervärdigt ord, vilket vi borde ändra till något annat. Många elever har ont i magen och går inte till skolan.
Det blir en samhällskostnad och en tragedi för den enskilda eleven som aldrig går att räkna i pengar. Det finns som sagt absolut saker som kan utredas. Men vänta inte med att vidta andra åtgärder! Sök en bred enighet nu eller använd ministerrollen! Vidta åtgärder nu så att skolan blir bättre!
Kristina Axén Olin (M):
En elev sparkar och slår en lärare. När annan personal griper in tar eleven tag i håret så att det lossnar. En gravid pedagog stoppar ett bråk mellan två elever, som slår och knuffar henne i magen. Efteråt får hon värk, och senare konstateras att hon fått missfall.
En anmälare beskriver hur en elev tar stryptag på en yngre elev och berättar att detta har hänt flera gånger. Herr talman! Jag skulle kunna stå här i timmar och läsa upp anmälningar som har kommit in bara det senaste året om hot och våld i skolan.
Förra året kom det in 870 anmälningar, och då vet vi att det finns ett mörkertal. Det är en fördubbling mot för bara fem år sedan. Ingen av oss andra skulle acceptera att ha det så här på vår arbetsplats. Vi kan också titta på den undersökning som Brottsförebyggande rådet har gjort bland elever.
Den visar att 51 procent av alla niondeklasselever uppger att de under de senaste tolv månaderna har blivit bestulna, misshandlade, hotade, rånade eller utsatta för sexualbrott, varav de flesta händelser skedde i skolan - 51 procent!
Jag säger det igen, herr talman: Ingen av oss andra skulle acceptera att ha det så på vår arbetsplats. Sedan säger skolministern i intervjuer och vid olika talartillfällen att skolan är på väg åt rätt håll.
Med 17 000 nior som gick ut utan fullständigt betyg och 33 000 gymnasieelever som inte tog sin examen i juni förra året kan väl ingen påstå att utvecklingen går åt rätt håll. Var finns alla skarpa förslag om att ändra lagar och förordningar och ge lärare och skolrektorer den befogenhet de behöver?
Var finns de skarpa förslagen om att förbättra lärarutbildningen så att konflikthantering och metodik ingår som gör en beredd på vad som händer? Var finns förstärkningen av rektorsutbildningen och av rektorer, som är skolans viktigaste personer? Var finns de skarpa förslagen för hur man bygger ut och förbättrar elevhälsan så att vi får en bättre situation? Herr talman!
Jag avslutar mitt inlägg med att säga att ingen av oss andra skulle acceptera att ha det så här. Vi kan väl ändå inte säga att skolan går åt rätt håll.
Kristina Axén Olin (M):
Anna Ekström säger att hon ska koncentrera sig på studiero under denna tid. Men var finns alla konkreta förslag? Det enda konkreta förslag som har kommit och som vi har kunnat läsa om i 73-punktsprogrammet är förslaget om mobilförbud.
Det kan väl ändå inte vara meningen att riksdagen ska förlöjliga lärarkår och skolledning till den grad att man tycker att de inte själva ska kunna besluta om mobiler eller inte i skolan eller i klassrummet? Men var finns alla andra förslag om lärarutbildning? Var finns förslagen om att ändra i skolordning, lagar och förordningar eller om att införa ytterligare ett nytt brott som handlar om brott mot skolpersonal, rektor eller skolledare?
Var finns förslagen om att förbättra elevhälsan? Det sker ingenting konkret som tyder på att denna regering kommer att vidta några åtgärder. Det är ändå Socialdemokraterna som har styrt i över fyra år och är ansvariga för skolan.
Kristina Axén Olin (M):
Men snälla Anna Ekström, det handlar inte om huruvida jag är emot att man ska använda mobiler och titta på serier under lektionstid eller inte. Självklart ska mobiler inte användas för privat bruk under lektionstid. Det som är problemet är att ni förlöjligar lärarkåren om ni tycker att vi ska behöva fatta beslut i riksdagen om man ska få använda mobiler för privat bruk eller inte under lektionstid. Om vi ska fatta den typen av beslut här i riksdagen, vad ska vi då fatta beslut om nästa gång?
Ska vi fatta beslut om skolmat och om man ska ha köttfri måndag eller inte? Vad ska vi mer fatta beslut om? Men alla andra förslag lyser helt med sin frånvaro.
Kristina Axén Olin (M):
Omdömen i ordning och uppförande är självklart ingen universallösning på problemen i skolan, men det är en liten signal om att vi tycker att det är viktigt med ordning och lugn och ro i skolan.
Nu har en majoritet i riksdagen ställt sig bakom att införa omdömen i ordning och uppförande, men det kanske blir med det som med ett annat beslut som riksdagen har fattat gällande skolan: En majoritet i riksdagen har fattat beslut om 26 miljoner kronor extra för en lönesatsning på förstelärare i ytterstaden, men det beslutet, herr talman, verkställer inte regeringen.
Pengarna, de 26 miljoner som riksdagen har beslutat om, är utbetalda till Skolverket, men Skolverket kan inte verkställa det beslutet eftersom man inväntar regeringens beslut. Så vi får väl se hur det blir med omdömena i ordning och uppförande.
För några veckor sedan kom Brisrapporten, en gedigen och sorglig läsning om 77 500 barns kontakter med Bris den senaste tiden. I rapporten framgår väldigt tydligt att samtalen som handlade om skolan har ökat med 25 procent den senaste tiden.
Bris har haft 14 000 kontakter med barn och unga som just handlade om bekymmer med skolan. Ingen annan verksamhet i Sverige har så lång varaktig kontakt med barn som skolan. Skolan är alltså otroligt viktig.
Ändå berättar barn om koncentrationssvårigheter på grund av hög ljudnivå i klassrummen och om lärare som inte lyckas skapa en lugn arbetsmiljö, vilket leder till att konflikter mellan elever blossar upp. Herr talman! Jag har fortfarande inte hört något enda konkret här i salen om lärarutbildning, om rektorssatsning, om elevhälsa eller om ändring av lagar och förordningar för att skapa lugn och ro.
Det enda konkreta som har dykt upp i diskussionen är mobilförbud.
Kristina Axén Olin (M):
Vänsterpartiet tycker inte att vi ska beskriva skolan som kaos.
Kristina Axén Olin (M):
Det är inte sant att vi inte har lagt några konkreta förslag. Vi har lagt hundratals förslag. Bland annat har ett antal av våra motioner där vi just har haft förslag röstats ned den här veckan. Problemet är att Moderaterna inte styr i det här landet utan att det faktiskt är Socialdemokraterna med instämmande många gånger från Vänsterpartiet, Miljöpartiet och nu Centern och Liberalerna som styr och är ansvariga för skolpolitiken. Det är därifrån man ska undra varför det inte kommer konkreta förslag.
Vi har lagt förslag om alltifrån elevhälsa och lärarutbildning till ordningsbetyg och högre lön i ytterstadsområden och alla möjliga andra saker.
Kristina Axén Olin (M):
Miljöpartiet förespråkar lugn och ro och säger att det behövs en palett av åtgärder. Då undrar jag var den där paletten är. När ska vi få se några konkreta förslag på hur man förbättrar lärarutbildningen och hur man förbättrar elevhälsan? När ska det verkligen göras en satsning på rektor och skolledning, som kanske är de viktigaste personerna av alla? När ser vi de förslagen?
30 procent av eleverna i grundskolan säger i Skolverkets undersökning att det saknas arbetsro på minst hälften av alla lektioner.
Kristina Axén Olin (M):
Här verkställs dock inte ens det som riksdagen har beslutat om och som skulle kunna påverka ordning och reda och ge en bättre arbetsro. Jag påminner igenom om de 26 miljoner som riksdagen har beslutat om. De ska höja lönerna för förstelärarna i ytterstadsområdena med 10 000 i månaden. Detta har inte verkställts på grund av att regeringen inte hjälper Skolverket att kunna betala ut pengarna till lärarna. Vi har här fattat beslut om ordningsbetyg och ordningsomdömen.
Det återstår att se om ni över huvud taget tänker verkställa det som en majoritet här i riksdagen faktiskt har beslutat.
Kristina Axén Olin (M):
Gunilla Svantorp ställde glädjande nog olika frågor till mig om Moderaternas recept för en bättre skola. Jag har redogjort för några här i dag, och jag får säkert tillfälle att redogöra för några till. Det handlar naturligtvis om fler timmar, om fler lärare, om att alla barn ska kunna lyckas och om de 7 miljarderna extra till kommunerna. Där har ni, Gunilla Svantorp, gjort neddragningar som gör att hälften av kommunerna har besparingar.
Det handlar också om en bättre lärarutbildning, om att satsa på rektorer, om lugn och ro i skolan och om en rad andra saker. Som socialdemokrat, Gunilla Svantorp, kan du väl ändå inte stå här och försvara PISA- undersökningens resultat, som du nu anklagar mig för att ondgöra mig över? I PISA exkluderades 11 procent.
Det är ett bevis på ett stort misslyckande att det i dagens skola är 11 procent som inte kan tala så bra svenska att de kunde göra provet över huvud taget. Vi hade ett extremt stort bortfall med våra 13,5 procent, och ingen kan förklara varför dessa 13,5 procent var frånvarande den dagen. Oavsett detta blev 18 procent av dem som gjorde provet underkända.
Det kan väl inte vara en glädjens dag för Socialdemokraterna när 18 procent av dem som gör PISA inte ens får godkänt?
Kristina Axén Olin (M):
Jag noterar att Gunilla Svantorp inte svarade på min fråga om man tycker att det är okej att vi har 18 procent som blir underkända i PISA. Jag tycker att det är ett sorgligt resultat av PISA, och ännu sorgligare är självfallet våra egna svenska undersökningar som visar betygsstatistiken år efter år. Gunilla Svantorp kan ju inte blunda för att det varje år blir fler elever som inte får ett fullständigt betyg.
Det blir färre lärare, och det blir fler elever som inte får godkänt. Detta kan väl ändå inte glädja en socialdemokrat.
Kristina Axén Olin (M):
Jag är glad över att Roger Haddad ställer frågor. Jag är också glad över att Roger Haddad, till skillnad från dem som han bildar ett regeringsunderlag med - Socialdemokraterna - instämmer i de förslag som vi moderater presenterade i artikeln i Svenska Dagbladet.
Men, Roger Haddad, man kan inte bara läsa de poster som du läser, utan det du måste läsa är att vi moderater satsar 7 miljarder mer till kommunerna för att dessa ska kunna satsa på skolan, anställa fler lärare, ha mindre klasser, satsa på specialpedagoger, ha fler särskilda undervisningsgrupper och allt annat som skolan är i behov av. Det är detta vi gör.
Socialdemokraterna har styrt detta land och skolfrågorna sedan 2014. Vi har nu haft en socialdemokratisk skolminister i fem år, och vi ser att resultaten går ned, att lärarna blir färre och att inte ens hälften av lärarutbildningarna får godkänt. Min fråga till Roger Haddad är: Hur kan ni vara stolta över ert samarbete med Socialdemokraterna när det gäller skolfrågor?
Kristina Axén Olin (M):
Roger Haddad frågar mig igen varför vi drar ned på skolan. Nej, vi drar inte ned på skolan. Vi lägger 7 miljarder mer än regeringen till kommunerna och skolan eftersom det är kommunerna som är ansvariga. Det var Göran Persson som för 30 år sedan kommunaliserade skolan. Detta beslut var djupt olyckligt. Det jag tror att du och jag är överens om, Roger Haddad, är att kunskap är världens starkaste vapen.
Om det är något vi kan göra för att förbättra världen för våra barn är det att se till att alla barn går ut grundskolan med fullständiga betyg. Det innebär också att alla barn ska ha samma chans och samma möjligheter. I den regering som du och ni liberaler är med i skär ni ned på möjligheten för barn att klara av skolan.
Det är färre lärare i dag, det är inte tillräckligt bra lärarutbildningar och det är allt fler barn som lämnar skolan utan fullständiga betyg.
Kristina Axén Olin (M):
Annika Hirvonen frågar mig om hur vi ska få vår budget att gå ihop och pratar om Specialpedagogiska skolmyndigheten. Specialpedagogiska skolmyndigheten gör ett fantastiskt arbete, och vi moderater tycker att det är viktigt. Däremot är man inte från Specialpedagogiska skolmyndigheten ute operativt i skolor och arbetar som speciallärare och jobbar direkt med barnen.
Det vi moderater gör för att barn med särskilda behov ska få hjälp är att vi satsar 7 miljarder mer än regeringen och ger de pengarna till kommunerna eftersom skolan lyder under kommunernas budget. För oss är likvärdighet i skolan otroligt viktigt.
Vi tror att duktiga och engagerade lärare som har höga förväntningar på barnen är den bästa nyckeln för att åstadkomma en bra skola. Vi tror också att rektor är ovärderlig, och vi tror att det är otroligt viktigt att satsa på våra rektorer och skolledningar runt om i kommunerna och att de barn som har särskilda behov ska få den hjälp som de förtjänar.
För oss finns det ingen motsats till att skapa en bra skola som vänder sig till alla barn. Det man kan se nu med den regering vi har haft med Miljöpartiet och Socialdemokraterna är att fler och fler barn går ut skolan utan fullständiga betyg. Vi ser det i årskurs 9 och vi ser det även nu redan i årskurs 6 att vart fjärde barn inte får ett fullständigt betyg.
Hur kan Annika Hirvonen tycka att det verkar som att Socialdemokraternas och Miljöpartiets skolpolitik leder till någonting positivt?
Kristina Axén Olin (M):
Det spelar ingen roll om det är 31 000 fler anställda i skolan och vissa parametrar ser bättre ut i PISA, även om det fortfarande är inom felmarginalen. De kurvor som jag bryr mig om, det som känns i mitt hjärta, går åt fel håll när Miljöpartiet och Socialdemokraterna styr. Vi har fler barn, Annika Hirvonen, som går ut skolan utan fullständiga betyg.
Vi har fler barn som lämnar gymnasiet utan godkänd gymnasieexamen efter tre år. Det är fler barn i årskurs 6 som har luckor i sina betyg. Herr talman! Annika Hirvonen kan väl ändå inte säga att alla kurvor går åt rätt håll när de som verkligen betyder något går helt åt fel håll?
Kristina Axén Olin (M):
Daniel Riazat ställer frågor om friskolorna och valfriheten som vi har i Sverige. Jag tror att friskolorna har varit ovärderliga när det gäller kvalitetsutvecklingen i Sverige. Jag tror också att friskolorna är en av de saker som har bidragit positivt till att vi har haft en löneutveckling som har gått åt rätt håll hos lärare.
Jag ser också många friskolor som gör ett fantastiskt arbete, inte minst när det gäller integration. Jag tänker särskilt på Internationella Engelska Skolan, där man många gånger har åtskilliga nationaliteter i samma klassrum och lyckas alldeles utmärkt bra.
Det som borde oroa både Vänsterpartiet och oss moderater, liksom socialdemokrater och alla andra partier här, är att var fjärde elev inte klarar av skolan i Sverige. Där har vi ett gemensamt ansvar, och jag tycker att vi alla borde känna en stor oro över vad som händer i vår framtid när vart fjärde barn lämnar skolan.
Daniel Riazat får gärna svara på denna fråga: Hur kan ni i Vänsterpartiet sova gott om nätterna och känna er nöjda med det arbete Sverige har gjort de senaste fem åren, när var fjärde elev lämnar skolan utan fullständiga betyg?
Kristina Axén Olin (M):
I Sverige har vi ett unikt system med valfrihet och samtidigt en helt finansierad skola, vilket innebär att alla kan välja skola utan att behöva betala något vid sidan om. Tidigare hade vi i Sverige ett system där en del hade råd att köpa platser och betala för att gå i friskolor. Så är det inte i dag. I dag kan alla barn välja den skola de tror är bäst för dem.
När det sedan gäller tillsyn och kvalitetsgranskning av skolan tycker jag att detta är väldigt viktigt, och jag ser med oro att vi har en rad skolor i Sverige som inte presterar tillräckligt hög kvalitet.
Därför har vi moderater satsat 44 miljoner mer till Skolinspektionen, för vi tycker att deras arbete är viktigt - att granska kvalitet, se till så att alla barn har god kvalitet, föreslå och vidta åtgärder och, i de fall där det inte går, dra in tillstånd. Herr talman! Jag ser gärna att Vänsterpartiet instämmer i vår önskan och också skjuter till 44 miljoner mer till Skolinspektionen.
Kristina Axén Olin (M):
Fredrik Christensson frågar mig om Moderaternas inställning till PISA-resultatet. PISA-resultatet är djupt oroande, och det borde oroa även Centerpartiet, Liberalerna, Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Vänsterpartiet, Sverigedemokraterna, Kristdemokraterna och alla andra här inne. Det är oroande när 11 procent av barnen inte talar tillräckligt bra svenska eller har något funktionshinder.
Den stora bulken var dock de barn som inte fick göra provet för att de inte talar tillräckligt bra svenska. Att vi har tre gånger så stor andel i Sverige jämfört med snittet för övriga Europa är djupt oroande. Den andra delen, att Sverige lyckas sämst i hela Europa när det gäller inrikes- kontra utrikesfödda barn, är ännu mer oroande.
Det var 13 1⁄2 procent som inte kom och gjorde provet den dagen fast de skulle ha gjort det. Det är en extremt hög siffra, och ingen kan ge någon förklaring till varför så många var borta den dagen. Detta är också oroande. Ännu värre är kanske att 18 procent inte ens fick godkänt. Självklart fanns det siffror som gått åt rätt håll; det gällde kunskaper i matematik, naturkunskap och en del annat.
Detta ska vi naturligtvis glädjas åt. Men man kan ändå inte, vilket vi också skrev i artikeln, se PISA som ett glädjeresultat. Skolministern twittrade om en glädjens dag och om att hon var stolt över att vara skolminister. Men de flesta siffror i PISA är djupt oroande och borde oroa inte minst er i Centerpartiet.
Kristina Axén Olin (M):
Nej, PISA-resultatet var inte glädjande. Det allra mesta i den gör riktigt ont i själen och borde oroa många. Det förvånar mig att Centerpartiet och Liberalerna, som tidigare ändå har ingått i Alliansen där vi gjorde förbättringar för svensk skola, väljer att stödja en regering som inte har kommit fram med ett enda förslag sedan jag tillträdde i utbildningsutskottet.
Inte ett enda konkret förslag om hur vi ska förbättra skolan har kommit. Detta tycker jag borde oroa Centerpartiet mer än Moderaternas inställning till PISA.
Kristina Axén Olin (M):
Jag och Daniel Riazat är överens om en sak. Jag skulle egentligen vilja upprepa det som Daniel tog upp redan i sitt anförande, nämligen: Hur kan Gunilla Svantorp prata om stora tillskott och investeringar i en skolbudget när vi har en skolbudget på över 83 miljarder och Socialdemokraterna lägger på ungefär 100 miljoner? Det motsvarar inte ens pris- och lönekompensationen.
Hur kan det bli en stor satsning, ett stort tillskott och en investering, Gunilla Svantorp? Herr talman! Sedan har jag en annan fråga. En god vän, Elisabet, brukar säga att det skulle vara en utmaning om hon och jag skulle bestämma oss för att åka Vasaloppet i vår. Det skulle kräva lite träning, och vi skulle behöva lägga ned lite tid, men det skulle förmodligen - kanske - gå.
Gunilla Svantorp använder siffran 17 600 om de elever som inte får behörighet till de nationella programmen på gymnasiet - jag pratar om 24 700. När ska Gunilla Svantorp erkänna att detta är ett misslyckande och att det inte bara är en utmaning utan ett problem som kräver förslag till beslut?
Det har inte sedan jag kom in i utbildningsutskottet kommit ett enda konkret förslag för att förbättra för barnen i skolan eller för att råda bot på lärarbristen. När ska Gunilla Svantorp erkänna att det inte bara är en utmaning utan att det faktiskt är ett problem?
Kristina Axén Olin (M):
Jag frågade Gunilla Svantorp om de 17 600 elever som inte fick gymnasiebehörighet och som inte kom in på gymnasiet. Jag har förstått av Gunilla Svantorp att man har lagt fram förslag innan jag kom in i riksdagen. Det hoppas jag verkligen att man har gjort. Men det är ändå så, Gunilla Svantorp, att det inte har skett någon förbättring. Kurvorna går åt fel håll. Det är fler och fler barn som inte får fullständiga betyg. Det är färre och färre lärare.
Det är färre sökande till vissa av lärarutbildningarna, och hälften av dem håller inte måttet. Ni har nu haft regeringsmakten sedan 2014 - det är fem år - och det har inte skett någon förbättring. Då måste man väl ändå ta till sig att det kanske är dags att lägga fram andra förslag eller att ändra någonting i sin politik.
Om ingenting har blivit bättre på fem år, utan det bara blir värre och värre, kan man väl inte bara prata om en utmaning och låta bli att lägga fram konkreta förslag till beslut. Det tycker i alla fall inte jag är ett ledarskap som fungerar.
Kristina Axén Olin (M):
Det är glädjande att Roger Haddad instämmer i många av de saker som jag beskrev i mitt anförande, som att vart fjärde barn lämnar grundskolan utan fullständiga betyg och att vi har färre behöriga lärare i dag än för några år sedan och än förra året. I dag är 71 procent av våra lärare i grundskolan behöriga.
I förskolan är det 43 procent av de anställda som är behöriga, vilket är 2 procent lägre än förra året. På fritidshemmen är det bara 37 procent av personalen som har en pedagogisk examen. Sämst av allt är det i grundsärskolan, den skolform som kanske mest av allt behöver utbildad personal.
Där är det bara 25-35 procent som har behörighet för att jobba som lärare. SCB presenterade i oktober statistik om mobbning. År 2014 var det 12,6 procent av våra barn i grundskolan som upplevde sig ha blivit mobbade. I dag är det 19,4 procent - nästan var femte elev - som säger sig ha blivit mobbade. Fru talman!
Roger Haddad och jag är fullständigt överens om problembilden när det gäller skolan. Jag har en enda fråga till Roger Haddad, med tanke på att Roger Haddads parti har styrt tillsammans med Socialdemokraterna sedan valet för ett år sedan. Vi har inte fått ett enda konkret förslag för att råda bot på lärarbristen eller på problemen vad gäller lärarutbildningen, för att förbättra för barn i skolan eller för att förhindra mobbningen. Inte ett enda förslag, Roger Haddad!
När kommer förslagen? När kommer alla lösningar på de problem som Roger Haddad ser i svensk skola?
Kristina Axén Olin (M):
Tillkännagivandet om att ge Skolinspektionen ett tydligare uppdrag att göra uppföljningar efter inspektioner var det vi moderater som lade fram förslag om, men det var ju glädjande att det blev full enighet i utskottet kring de delarna. Förvisso har det inte gått så mycket som ett år, men det är ändå så att Roger Haddads parti tillhör regeringsunderlaget och har lagt fram förslaget till den budget som nu har gått igenom.
I denna budget, som omsluter mer än 83 miljarder, har ni gått med på vad som presenterades som en stor satsning om 100 miljoner. Men, Roger Haddad, 100 miljoner motsvarar inte ens pris- och lönekompensationen! Tvärtom innebär Socialdemokraternas budget, med instämmande av Centerpartiet och Liberalerna, en neddragning till skolan. Jag undrar fortfarande, fru talman: Var är förslagen?
När kommer det en konkret budget som kommer att ge förbättringar för svensk skola?