KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Min fråga om det höga tonläget handlade mer om vad jag har sagt i den här debatten, nämligen att jag tycker att Landsbygdskommitténs förslag om ett avståndsbaserat reseavdrag, som Moderaterna var med om att föreslå, är intressant. Det är dessutom regionalt differentierat så att det ger större stöd till dem som inte har tillgång till bra kollektivtrafik, om vi ska tala om systemet.
Jag tycker också att en skattereduktion är mer rättvis än ett skatteavdrag, men det kanske mer är en skatteteknisk diskussion som man kan ha i modellformen. Något annat jag har sagt i den här debatten är att jag tycker att det är märkligt att reseavdraget inte har justerats sedan 2008. Det har hänt en del med prisutvecklingen sedan dess. Jag har varit tydlig med att säga att detta är en de frågor som vi jobbar med.
Det är därför jag tycker att det är förvånande att tonläget är så högt. Jag är genuint intresserad av att hitta en situation där vi både moderniserar det avdragssystem som finns i dag och som har sina tydliga brister, som alla har känt till under väldigt lång tid, och hittar ett system där landsbygden och glesbygden de facto kompenseras. Landsbygdskommittén sa ju att man behövde förändra systemet.
Min vardag och verklighet är att jag träffar väldigt många vanliga människor som verkligen behöver bilen för att åka till jobbet. Av LO-medlemmarna är det 93 procent som inte har kunnat stanna hemma och jobba hemifrån under den här pandemin; de måste åka till jobbet. Om man jobbar i sjukvården, äldreomsorgen, industrin eller på ett bygge behöver man vara på arbetsplatsen eller i handeln.
Min bild som finansminister är att man över tid värderar hur reseavdraget ska möta den kostnadsutveckling som har skett. Jag tycker att detta är en relevant diskussion att ta. Därför kommer vi att lägga fram förslag om ett nytt och moderniserat system och därmed också vara tydliga med att det pm som har remitterats var offentligfinansiellt därför att det var en modell.
Detta är inte det system eller den finansiering som jag som finansminister tänker mig att föreslå framöver, men den diskussionen kan vi ta lite längre fram när förslaget har lagts fram. Just nu går vi igenom alla de synpunkter och remissynpunkter som har kommit. Det finns säkert ett och annat där som kan inspirera oss till att få till både ett bra system och ett system som gör att vanliga människor som behöver åka till och från jobbet klarar av det nu när kostnaderna har ökat.
Mikael Damberg (S):
Ibland känns det som att de här debatterna sker i någon form av parallella universum där man inte lyssnar på varandra i talarstolen. Det må vara så. Vi har haft en viktig diskussion om reseavdraget, som är en förutsättning för att människor ska kunna resa till och från arbetet. Avdraget har inte förändrats på länge, inte sedan 2008. Vi har dessutom haft en kostnadsutveckling som dragit iväg.
Vi har haft en landsbygdskommitté som lämnade en rad förslag för att modernisera dagens system och därmed också kompensera landsbygden på ett mer träffsäkert sätt, bland annat genom att införa ett mer avståndsbaserat system. Dessutom har vi remitterat ett pm som gör en differentiering mellan de delar av Sverige som har fungerande kollektivtrafik - där man inte har lika stort behov av bilen för att ta sig till och från jobbet - och andra delar av Sverige.
Jag har sagt att det här är viktiga frågor som vi kommer att återkomma till. Jag kan konstatera att Moderaterna har ett enormt högt tonläge men att man när man justerade i vår budget senast inte justerade den här punkten. Dessutom har man sedan 2018 inte lagt fram några förslag om att förbättra reseavdraget. Mitt besked som finansminister är att vi kommer att lägga fram förslag om att reformera reseavdragssystemet och att jag ser framför mig att vi har behov av att öka reseavdraget, vilket inte gjorts sedan 2008.
Det är det besked jag lämnat i kammaren och till svenska folket.
Mikael Damberg (S):
Kjell Jansson har frågat mig vad jag anser behöver göras konkret för att förbättra gränsskyddet och Tullverkets arbete för att stävja stöldligorna samt vad jag konkret gör för att tydligt förhindra utförseln av stöldgods från Sverige. Att slå tillbaka mot stöldligor och bekämpa all form av kriminalitet har varit högt prioriterat för regeringen, och vi har arbetat målmedvetet för att de brottsbekämpande myndigheterna ska ha resurser och effektiva verktyg att göra just detta. Det är Polismyndigheten som har det övergripande ansvaret för brottsbekämpningen.
Kapaciteten i brottsbekämpningen har förstärkts genom att Polismyndigheten har fått omfattande resursökningar de senaste åren. Regeringen planerar också för en fortsatt tillväxt av myndigheten i syfte att nå målet om 10 000 fler anställda till och med 2024. Även Tullverket har fått ökade resurser, vilket har gjort att myndigheten har kunnat utöka sin personalstyrka. Inför nästa år föreslår regeringen en ytterligare förstärkning av anslaget med 70 miljoner kronor.
Polismyndigheten, Tullverket och Kustbevakningen har haft ett gemensamt regeringsuppdrag att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i Sverige. Det har bland annat lett till en utvecklad myndighetssamverkan och att Polismyndigheten vidtagit åtgärder för att förbättra sitt operativa arbete på området. Den 1 augusti 2021 fick Tullverket utökade möjligheter att ingripa mot brott som ligger utanför myndighetens ordinarie verksamhet, såsom utförsel av misstänkt stöldgods.
Regeringen har också tillsatt en utredning som ska göra en samlad översyn av Tullverkets befogenheter inom kontrollverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten. Regeringen har därtill gett en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om Polismyndigheten har tillgång till tillräckligt effektiva verktyg i gränsnära områden eller om de behöver förbättras. Uppdraget ska redovisas senast den 19 november 2021. Sverige arbetar även aktivt inom EU för att komma åt de utländska stöldnätverken.
Detta görs både via Europol och inom ramen för Empact, som är en samarbetsplattform inom EU riktad mot specifika typer av brottshot. Det bedrivs således ett aktivt arbete från både regeringens och myndigheternas sida, på hemmaplan och internationellt, för att förstärka bekämpningen av internationell, organiserad tillgreppsbrottslighet.
Mikael Damberg (S):
Jag vill återgälda Kjell Janssons tack, för jag vet att han är väldigt engagerad i den här frågan. I hans valkrets är frågan också verklighet och vardag. Detta är någonting vi har haft som problem under ganska lång tid. Ett av problemen har varit att Polismyndigheten har varit tillbakatryckt och tvingats prioritera ganska kraftfullt. De har då tvingats prioritera en del allvarlig våldsbrottslighet och annat. När vi nu ser till att Polismyndigheten växer är det min förhoppning att detta fortsatt kommer att vara en väldigt prioriterad del.
Sverige ska nämligen inte vara ett attraktivt land för de här internationella stöldligorna. Vi ska stoppa dem från att komma in, vi ska försvåra deras arbete här och vi ska göra det väldigt svårt för dem att få ut grejerna ur Sverige om de har stulit dem. Vi får alltså fortsätta jobba med den här frågan, men jag tackar för interpellationsdebatten.
Mikael Damberg (S):
Tack, Thomas Morell, för ännu en debatt om kriminalitet på väg och vägen som brottsplats! Vi har ju diskuterat detta förut. Det är intressant med tioårsperspektivet, för det här har verkligen stramats upp de senaste tio åren.
Vi har en helt annan situation i dag, med en utbyggnad av polisorganisationen som saknar motstycke och en substantiell förstärkning av tullen vid gräns. Vi har vidare ett väl utvecklat samarbete mellan olika brottsbekämpande myndigheter för att komma åt inte minst den organiserade brottsligheten på vägarna.
Vi har även drivit på i Europa för att få ett mycket skarpare regelverk för den oreglerade marknaden för vägtrafik med skärpta straff, sanktionsavgifter och klampning - allt för att ställa krav på att branschen ska städas upp.
Interpellationen handlar mycket om det viktiga Tullverket. Många lastbilar rullar in i Sverige, och då finns speciella kontrollmöjligheter och en organisation som kan ha koll på både in- och utförsel på ett klokt sätt.
Underrättelsesamverkan mellan polis och tullverk är här avgörande, för polisen bekämpar ju brott i hela samhället medan Tullverket har sin specifika kompetens, framför allt vid gräns. Tullverket utvecklar nu detta och växer som organisation. Förra året växte man kraftfullt, framför allt vid gräns, och i år fortsätter man att växa. Interpellanten frågade om Tullverket ska växa och om det behövs mer resurser. Svaret är ja.
Det har tillförts mer resurser, och det fortsätter att tillföras resurser. Tullverket tillförs också ny teknisk materiel, som skannrar, radar med mera. Jag har också initierat en utredning som handlar om framför allt Polismyndighetens befogenheter i gränsnära zon. Utredningen är ute på remiss, och vi får se vad remissynpunkterna blir.
Förslaget ger polisen större möjlighet att jobba brottsförebyggande, jobba med kameror på ett mer systematiskt sätt och jobba med lagring av data från dessa kameror så att man kan se rörelser. Detta underlättar ytterligare samverkan med Tullverket när det gäller brottsbekämpande verksamhet. Mycket är gjort, och mycket är på gång.
Mycket återstår också att göra, och jag delar Thomas Morells bild att mycket av den organiserade brottsligheten har en anknytning till väg, oavsett om vi talar om smuggling av vapen, narkotika och människor in i landet eller utförsel av stöldgods ur vårt land.
Vi har haft flera interpellationsdebatter om de internationella ligorna, men de står inte i fokus i dagens debatt.
Tullverket får ökade resurser och ska jobba ännu närmare Polismyndigheten, och med den nya utredningen, som vi ser fram emot att komma vidare med, ger vi inte minst polisen nya befogenheter men också tullen kopplat till kamerorna. Det görs också en stor översyn av Tullverkets regelverk. Som sagt: Mycket har skett, mycket sker och mycket återstår att göra.
Mikael Damberg (S):
Jag är intresserad av höra om Thomas Morell har fått signaler från Tullverket om att de inte tycker att de samverkar med polisen när det gäller att komma åt till exempel internationella stöldligor. Min bild är att polisen och Tullverket är väldigt stolta över det underrättelsesamarbete de har. Det är möjligt att jag har fel på denna punkt och att Thomas Morell har andra uppgifter.
Det är de facto så att regeringen har gett uppdrag till myndigheterna att samverka och att de nu har etablerat samverkansforum inom ordinarie strukturer, bland annat mellan just tullen och polisen. När det gäller de internationella stöldligorna är det ett enormt prioriterat arbete som regeringen har gjort för att stoppa stöldligorna från att ens komma in i Sverige.
Om man har begått brott tidigare har man inte rätt att komma in, och samarbete med andra länder kan vara avgörande för att hindra de kriminella ligorna från att komma in. Vi har skärpt straffen för både systematiska stölder och häleribrott. Vi har också skärpt straffen för inbrott i bostäder eftersom vi tidigare hade för låga straff som gjorde att Sverige blev mer attraktivt än andra länder för att begå den typen av systematiska stölder.
Vi har ökat det internationella samarbetet både inom Europa och med våra grannländer för att komma åt stöldligorna. Vi samordnar arbetet mellan polis och tull, som jag redan har nämnt. Vi gör det nu lättare att utvisa kriminella och se till att fler kriminella som döms för brott i Sverige får tillbringa sin fängelsetid i sina hemländer snarare än i Sverige.
Vi förstärker tullens resurser. Det har vi gjort med 30 procent, och det fortsätter. Deras fokus ligger mycket på att förstärka kontrollen vid gränsen och dessutom på ny teknisk utrustning för att kunna komma åt de kriminella. Vi gör en historisk satsning på polisen med fler anställda. Vi har aldrig haft fler poliser än just nu, och det kommer fler. Vi jobbar dessutom systematiskt med kamerafrågan nu, inte minst i gränsnära zon.
Och sedan har vi det förebyggande arbetet där polisen har samverkanspersoner när det gäller brottsförebyggande arbete just mot de internationella stöldligorna i varje polisregion runt om i Sverige. Där jobbar man med grannsamverkan, båtsamverkan och fler saker, och vi ser att när man gör den typen av arbete minskar stölderna ganska dramatiskt. Detta är ett viktigt arbete. Jag blir lite förvånad över att Thomas Morell målar upp bilden att tullen och polisen inte samarbetar. Det är inte min bild i denna fråga.
Mikael Damberg (S):
Om det sista kan vi vara helt överens. Vi behöver fler kontroller ute på vägarna. Det är detta som Polismyndigheten har som plan. Dessa yrkeskategorier är ganska välutbildade och tar längre tid att utbilda, och därmed tar det längre tid att få dem på plats ute på vägarna. Det kommer att behövas bättre kontroller både för att bekämpa brottslighet och för att se till att det är ordning och reda på våra vägar. Annars flaggar vi ju ut vår åkeribransch, så som vi har gjort historiskt sett då vi egentligen inte hade något regelverk.
Vi hade en regering tidigare som inte brydde sig om dessa frågor utan snarare avreglerade hela denna marknad, vilket ledde till stora problem för åkarna och för de människor som utnyttjades. Här har vår regering vidtagit en lång rad åtgärder för att strama upp det hela. Vi har skärpt straffen för de organiserade och systematiska stölderna och dessutom förstärkt tullen och polisen, och vi går vidare med att använda modern teknik för att komma åt detta.
Jag ser fram emot att fortsätta att stärka arbetet när både tullen och polisen växer så att vi får fler kontroller på vägarna, med användning av modern teknik för att se till att stöldligorna inte kan operera i Sverige på det sätt som de har gjort. Man kan vara ganska nöjd med att konstatera att en del av arbetet bär frukt.
Om man tittar på stölder av båtmotorer och båtar och på inbrott i hus ser man att antalet har gått ned över tid, men mer arbete återstår. De kriminella gängen är väldigt finurliga. De ändrar sig, och beroende på var den stora lönsamheten finns ändrar de modus och tjänar pengar på det. Vi ska inte låta dem få terrorisera Sverige eller operera här.
Mer arbete återstår, men på detta område kan man verkligen säga att politiken har levererat mycket och kommer att fortsätta att leverera.
Mikael Damberg (S):
har frågat mig om jag och regeringen avser att sänka energiskatterna i enlighet med det löfte som utställdes i samband med införandet av reduktionsplikten. Regeringen aviserade redan vid införandet av reduktionsplikten att reduktionsnivåerna skulle öka över tid och att koldioxidskatten kan komma att justeras utifrån den ökade biodrivmedelsinblandningen, och det har också skett vid flera tillfällen.
Till exempel har regeringen, för att möta ökade drivmedelspriser till följd av ökad inblandning av biodrivmedel, den 1 januari 2020 sänkt energi- och koldioxidskatten på bensin och diesel samt därutöver pausat den så kallade bnp-indexeringen för både 2021 och 2022. Enligt reglerna i energiskattedirektivet och i lagen om skatt på energi ska bränslen som används som motorbränsle beskattas som sina fossila motsvarigheter, om det inte finns ett statsstödsgodkännande för bränslet.
I samband med att reduktionsplikten infördes började därför biodrivmedel inom reduktionsplikten att beskattas med samma energi- och koldioxidskatt som bensin och diesel. Tidigare hade det inblandade biobränslet varit skattebefriat. Drivmedelspriserna har stigit kraftigt under det senaste året, och vi följer prisutvecklingen noga. Orsaken är främst det allt högre oljepriset, men också en ökad inblandning av hållbara biodrivmedel inom ramen för reduktionsplikten. När det gäller drivmedelsskatterna har dessa inte höjts aktivt någon gång under de senaste åren.
Regeringen har tvärtom lämnat ett förslag till riksdagen om sänkt energiskatt på bensin och diesel.
Mikael Damberg (S):
Jag tycker fortfarande att man ska vara försiktig med att säga att sjukhusen inte kommer att operera eller att vi inte kommer att ha vattenrening i Sverige på grund av att man skulle sluta att betala de åkerier som man behöver för sina leveranser. Varför skulle det vara på det sättet? Om du behöver dina leveranser får du väl betala för dem. Så fungerar en marknadsekonomi. Långsiktigt måste vi ställa om från det osunda beroendet av Putin och rysk olja.
Då menar jag att vi har en unik tillgång i svensk skog, som kan användas i mycket större utsträckning för att också producera biodrivmedel. Vi har unika energitillgångar i Sverige, mycket bättre än resten av Europa, som ska användas för att ställa om energisektorn så att vi blir mindre beroende. Det är det långa perspektivet för att klara också klimatfrågan, vilket vi måste göra.
Tyvärr har Sverigedemokraterna väldigt lite intresse av den frågan, men det handlar om att minska beroendet av Ryssland och dessutom klara klimatfrågan. Det måste göras. Det kan vi inte välja bort. Här och nu har vi en helt annan situation. Jag är helt överens med Morell om det. Vi har ett krig i Europa som nu driver upp priserna och skapar väldigt stor osäkerhet. Mitt besked är att vi tar den här frågan på väldigt stort allvar. Det visade vi i vintras.
När priserna stack iväg så att hushållen inte kunde hantera sina elräkningar på ett rimligt sätt gick vi in med ett stöd. Om detta visar sig vara en ny nivå på oljepriser kan vi behöva agera. EU-kommissionen kommer nästa vecka att presentera nya synpunkter både på statsstödsregelverk och på energisidan, vilken verktygslåda som finns för Europas länder.
Jag tycker att vi ska gå igenom dem väldigt seriöst och se om vi behöver göra insatser, men man måste också klara de långa perspektiven: minska vårt beroende av Ryssland och dessutom klara klimatfrågan. Annars har vi ingen planet. Annars har vi inga lastbilar att köra. Det kommer inte att finnas människor kvar på planeten om vi inte klarar klimatfrågan.
Mikael Damberg (S):
Edward Riedl har frågat mig om jag kan tänka mig att sänka skatten på bensin och diesel mot bakgrund av höjt oljepris till följd av Rysslands invasion av Ukraina. Niklas Wykman har frågat mig om jag ämnar sänka skatten på drivmedel, om jag ämnar vidta åtgärder för att sänka konsumentpriset på bensin och diesel på kort sikt, och i så fall hur, samt om jag ämnar vidta åtgärder för att sänka konsumentpriset på bensin och diesel på längre sikt och i så fall hur.
Drivmedelspriserna har stigit kraftigt under den senaste tiden. Jag delar den oro som riksdagsledamöterna ger uttryck för. Läget i omvärlden är mycket allvarligt, och höga drivmedelspriser är en av konsekvenserna. De höga drivmedelspriserna riskerar att slå hårt mot låginkomsthushåll som är beroende av bilen. Det är däremot oklart vad Niklas Wykman menar med att regeringen har höjt skatten på bensin och diesel de senaste sju åren. Enligt 9 kap.
1 § regeringsformen är det riksdagen som beslutar om skatter. Det senaste beslut som riksdagen fattade om att förändra drivmedelsskatterna var när den så kallade bnp-indexeringen pausades för 2021 och 2022. Detta medförde en lägre energiskatt. Måndagen den 14 mars presenterade jag regeringens åtgärdspaket för att möta de höga priser på el och drivmedel som vi nu ser till följd av kriget i Ukraina.
En del av paketet är ett förslag om tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel. Förslaget innebär att priset vid pump sänks med cirka 1 krona och 30 öre och avser tiden mellan den 1 juni och den 31 oktober 2022. Regeringen har dessutom sedan tidigare lämnat ett förslag till riksdagen om sänkt energiskatt på bensin och diesel som innebär att pumppriset sänks med 50 öre per liter från den 1 maj 2022. Utöver dessa skattesänkningar avser regeringen att föreslå en särskild drivmedelskompensation.
Kompensationen är till privatpersoner som äger en personbil. Stödet kommer att vara 1 000 kronor per bilägare. De som bor i vissa gles- och landsbygdsområden och äger en personbil får ytterligare 500 kronor i kompensation. Regeringen avser även att föreslå att reduktionsplikten pausas på 2022 års reduktionsnivåer.
Mikael Damberg (S):
Vi möter just nu orimliga priser på bensin och diesel. Vi ser det varje dag. I dag ökade dieselpriset med över 1 krona vid pump. För några dagar sedan minskade det med någon krona. Alla de här fluktuationerna upp och ned - mest upp tyvärr - har att göra med att priset på råolja har stigit internationellt och i Europa. Det driver nu upp våra bränslepriser i Sverige till en sådan nivå att vi måste vidta åtgärder.
Därför har jag presenterat ett åtgärdspaket - inte bara med en åtgärd, utan med åtta olika åtgärder. Paketet är kraftfullt på kort sikt men också på längre sikt. På kort sikt sänker vi skatten på diesel och bensin ned till EU:s miniminivå för dieselbeskattning. Sänkningen är 1,30 kronor plus de 50 öre som är på gång, det vill säga totalt 1,80. Sedan gör vi en särskild drivmedelskompensation för privatpersoner som äger en bil. Det blir 1 000 kronor i plånboken.
För dem som bor i stödområden på landsbygden och i glesbygden - de behöver bilen ännu mer - blir det 1 500 kronor i plånboken. Vi ger en ytterligare kompensation för folk som har råd att ställa om och köpa elbilar. I framtiden kommer vi att behöva ställa om till elbilar, så att vi minskar beroendet av fossila bränslen i systemet. I går presenterade vi dessutom en reformering av reseavdraget, den största sedan reseavdraget infördes.
Det är en stor satsning, en miljardsatsning, på att förbättra nivåerna. De flesta vet att det ungefär motsvarar 18,50 i dag. Vi höjer till 25 kronor för att människor ska ha råd att ta bilen till och från jobbet i hela landet. Vi förändrar också reseavdragssystemet så att det får ännu mer av en glesbygdsparameter än vad som varit fallet tidigare. Detta ligger i linje med vad samtliga riksdagspartier har sagt: att vi ska införa ett avståndsbaserat reseavdrag i Sverige.
Vidare pausar vi reduktionsplikten, tidigarelägger utvärderingen av reduktionsplikten och pausar bnp-indexeringen inför årsskiftet. Det här är ett helt paket av åtgärder. Varför behövs de? Jo, därför att vi har en orimlig situation i dag. Problemet tycker jag är att Moderaterna nu lägger fram ett förslag som de vet inte kommer att gå att genomföra. Det är lite jobbigt.
Man lurar svenska folket att det går att genomföra en skattesänkning som bryter mot EU-direktivet om minimibeskattning. Vad säger man till de människor som nu tror att det kommer att bli 5 kronor billigare vid pump om det inte går att göra? En svensk regering och en svensk riksdag kan inte bryta mot EU-regler. Gör vi det får oljebolagen betala böter vid pump.
Då blir det ännu dyrare för människor att tanka. Så kan vi inte ha det. Jag menar att det kan vara oklokt att lägga alla ägg i en korg och räkna med att 27 medlemsländer i EU ska tycka att det nu är dags att ändra energiskattedirektivet, som man har förhandlat om i EU sedan 2014 och inte blivit överens om.
Det kanske är ett lite högt risktagande att säga att det kommer att ske på någon vecka eller en månad. Vi måste göra insatser här och nu för hushållen. Det paket jag har presenterat ger mer pengar i plånboken för hushållen än Moderaternas paket med en tremånadersskattesänkning på bensin och diesel.