Jens Holm (V):
Då ska vi se var vi börjar. Anders Borg, jag tror att jag börjar i New Delhi i Indien. Jag var där för ett år sedan. För ungefär tio år sedan hade New Delhi ingen tunnelbana. Indien är som vi vet ett utvecklingsland. Per capita sett är man otroligt mycket fattigare än vi i Sverige. I dag, tio år senare, har New Delhi en tunnelbana med dubbelt så stor kapacitet som Stockholms.
Man har 160 hållplatser - i Stockholm har vi 100 - och transporterar mer än dubbelt så många människor som vi. Hur kommer det sig? Jo, de har investerat i utbyggd tunnelbana. Väldigt mycket mer måste göras i New Delhi, men det är ändå intressant att man kan resa till ett utvecklingsland och se att man där investerar i kollektivtrafiken. När byggde ni senast ut tunnelbanan i Stockholm? Det var otroligt länge sedan.
Nu säger Anders Borg att vi ska bygga ut tunnelbanan. Var finns pengarna, Anders Borg? Trängselavgifter är jättebra. Vi i Vänsterpartiet kampanjade för trängselavgifterna, och såvitt jag kommer ihåg var Moderaterna motståndare till dem. Eftersom du tog upp trängselavgifterna, Anders Borg, undrar jag: Hur mycket av intäkterna från trängselavgifterna har gått till kollektivtrafiken i Stockholmsregionen, dit de ju var avsedda att gå?
Det skulle jag vilja veta. Vi kan gå tillbaka till dubbdäcken. Det stod redan i budgetpropositionen 2012/13, Anders Borg, om ytterligare möjligheter för att begränsa användningen av dubbdäck lokalt. Så stod det. Den formuleringen upprepas i princip när det gäller nuvarande budget. Ni skriver dessutom att det arbetet ska intensifieras.
Då har jag en enkel fråga till dig, Anders Borg: Ingår avgifter på dubbdäck som en tänkbar lösning i det arbetet? Det vill jag veta. Och till Lars Beckman vill jag säga att avgifter på dubbdäck är en effektiv metod. Jag tror att du sade att utredningen från riksdagens utredningstjänst kom i februari i år.
Jag har en rapport som handlar just om lokala avgifter på dubbdäck i Norge, som kom i mars i år och som pekar på det otvetydiga resultatet. Luften har blivit otroligt mycket bättre. Norge uppfyller i dag EU:s luftkvalitetsdirektiv. Användningen av dubbdäck har gått ned. Och - hör och häpna - säkerheten har dessutom ökat. Hur kan det komma sig? Jo, dubbdäcksavgifterna genererar ganska stora intäkter.
Intäkterna från dubbdäcksavgifterna går till att förbättra vägunderhållet, så att det blir mindre grus och smuts. Det blir mindre risker att det blir olyckor. Dessutom visar det här på en intressant beteendeförändring. När man kör med dubbdäck tenderar man att köra lite fortare. Man kör lite riskablare. När man har vinterdäck utan dubbar kör man lite försiktigare.
Och antalet olyckor och skador i trafiken i Oslo har faktiskt gått ned sedan 1999, då man införde de här avgifterna. Jag vill påpeka för Lars Beckman och Anders Borg att avgiftszoner för dubbdäck är någonting som vänsterpartister och moderater är överens om i Stockholms stad. Från vänster till höger tycker vi att det här är en bra åtgärd. Vi måste göra någonting för att luften ska bli bättre.
Luften blir sämre i Stockholms stad. De senaste siffrorna refererades i Sveriges Radio för några veckor sedan. Man kan konstatera att på Sveavägen, Folkungagatan och Hornsgatan - för att ta tre konkreta exempel - överskreds gränsvärdena ungefär 30-40 gånger bara fram till augusti i år. Läget är ganska akut.