Jens Holm (V):
Vi debatterar nu havs- och vattenpolitik. Som har sagts här tidigare är vårt hav Östersjön ett av världens mest förorenade hav. Ungefär en sjättedel av Östersjöns bottnar är helt och hållet döda. Det är ungefär en lika stor yta som hela Danmark.
Vi vet också att ytterligare ungefär 30 procent av bottnarna lider av akut syrebrist. Om vi inte skyndsamt gör någonting kommer situationen att förvärras. Detta allvarliga läge har bland annat att göra med de stora utsläppen av kväve och fosfor - sådant som gör att våra vattendrag och vårt hav växer igen och att syre försvinner ur havet.
Därmed dör bottnarna. Utsläppen kommer ifrån jordbruket, från transporter, från våra industrier och även från våra egna hushåll. Där har vi visserligen effektiva reningsverk, men det finns också hundratusentals hushåll som står helt utanför dessa reningsprocesser.
Tanken är att problemen med statusen i Östersjön delvis ska lösas mellan alla Östersjöländer i samarbete inom ramen för Helsingforskonventionen, Helcom. Man har antagit en handlingsplan som heter Baltic Sea Action Plan.
Det är upp till alla att implementera handlingsplanen och verkligen se till att den blir konkret politik i de respektive hemländerna. Världsnaturfonden gjorde en granskning av hur väl de olika Östersjöländerna arbetar med att implementera handlingsplanen från Helcom - man gjorde granskningen för två år sedan.
Man konstaterade att alla länder ligger efter i uppfyllandet av de mål som de gemensamt har tagit fram. Sverige är ett av de länderna. Jag delar inte riktigt den bild som har getts av vissa: att vi är så duktiga i Sverige. Vi är bättre än en del andra länder. Men vi har också väldigt mycket att lära av andra länder, skulle jag säga.
När det gäller det här betänkandet är jag i alla fall väldigt glad över att alla i utskottet nu är överens om att Sverige inom ramen för Helcomsamarbetet ska verka för att vi ska få bindande minskningskrav för kväve och fosfor. Då ska det inte vara frivilliga åtgärder för de respektive medlemsländerna, utan det ska vara bindande åtaganden.
Detta är någonting som vi i Vänsterpartiet länge har verkat för. Den tidigare borgerliga regeringen sa nej när vi lyfte fram de förslagen. Men nu ser vi att ett enigt utskott faktiskt bifaller Vänsterpartiets motion som har rubriken Naturen - grunden för vår välfärd . Den handlar just om att vi ska få bindande minskningskrav för kväve och fosfor.
Det som man i det här betänkandet också tar fasta på från vår motion, och som jag också är väldigt nöjd över, är att regeringen skyndsamt måste återkomma med nya åtgärder för att verkligen se till att vi uppfyller våra åtaganden, som vi har tagit på oss inom ramen för Helcomsamarbetet.
Vi i Vänsterpartiet ser mycket fram emot att se vilka de nya åtgärderna kan vara. Men vi behöver inte bara vänta på att regeringen ska göra saker. Vi vet redan här och nu ganska mycket om vilka åtgärder som kan leda till att vi får en bättre miljöstatus för Östersjön.
Ekonomiska resurser har nämnts tidigare, till exempel av Johan Hultberg från Moderaterna, som gärna får begära replik på mitt anförande. Johan Hultberg! Du pratade om de så kallade LOVA-anslagen. LOVA-bidragen handlar just om konkreta åtgärder och investeringar i sådant som gör att vi till exempel minskar övergödningen.
Det kan vara att vi sätter upp toaletter i båthamnar. Det kan vara kantzoner. Det skulle kunna vara musselodlingar och andra saker. Johan Hultberg från Moderaterna lät väldigt nöjd över det här. Men jag kommer ihåg hur det var när Johan Hultbergs parti, Moderaterna, var med och styrde. Man drog ned på havsmiljöanslaget med 200 miljoner kronor från 2012 till 2013.
LOVA-bidragen var noll kronor under hela 2013. Jag tycker att det är lite märkligt - det skorrar lite falskt - att man nu står och slår sig för bröstet och säger att det här är så bra. Men det är i alla fall positivt att vi nu är helt överens i utskottet om att det är viktigt att LOVA-bidragen ska finnas kvar. De har nu permanentats. Jag hoppas också att vi kan höja bidragen, för det här är viktiga pengar.
Martin Kinnunen från Sverigedemokraterna pratade tidigare om hur prioriterat Östersjön är för Sverigedemokraterna. Då vill jag upplysa alla som lyssnar på den här debatten om att Sverigedemokraterna för några månader sedan röstade på en budget där man drar ned miljöanslaget med mer än 1,5 miljarder kronor. En av de saker som man drar ned på i den budget som Sverigedemokraterna har röstat för är just havsanslaget.
Det är öronmärkta pengar som ska gå till åtgärder bland annat för att rädda Östersjön. Här står Sverigedemokraterna och säger att Östersjön är prioriterat, men när de får chansen att rösta röstar de för att sänka skatter för höginkomsttagare och för banker, så att det inte finns pengar kvar för att rädda Östersjön. Det är sverigedemokratisk miljöpolitik. Martin Kinnunen får också gärna begära replik på mitt anförande, så att vi kan prata lite mer om de sakerna.
För några år sedan vad jag med och visade en film i riksdagen som heter Vårt grisiga hav . Den filmen har gjorts av en reporter på Sveriges Television. Den handlar om den snabba expansionen av så kallade djurfabriker i alla Östersjöstater. Det är alltså storskaliga anläggningar där man föder upp djur som sedan ska producera kött för vår konsumtion.
De här djurfabrikerna står för enorma utsläpp av det som förstör vår miljö och inte minst Östersjön. Därför går det inte bara att prata om ekonomiska resurser och investeringar när vi pratar om hur vi ska få en bättre vattenmiljö. Det handlar också om livsstilsförändringar. Det handlar om konkreta åtgärder för att vi alla ska kunna leva annorlunda.
Då tänker jag på en minskad köttkonsumtion. En minskad köttkonsumtion skulle kraftigt minska våra utsläpp av växthusgaser. Det skulle direkt påverka statusen för Östersjön på ett väldigt positivt sätt. Och med en minskad köttkonsumtion skulle vi få bättre förutsättningar för en småskalig livsmedelsproduktion.
Vi skulle kunna komma bort från de storskaliga djurfabrikerna, som förstör vår miljö. Avslutningsvis, herr talman, skulle jag bara vilja nämna reservation 5 från Vänsterpartiet som handlar om de enskilda avloppen. Vi vet att ungefär 300 000 hushåll i dag har avlopp som inte är kopplade till det kommunala avloppsnätet. Det är avlopp som i praktiken går direkt ut i våra vattendrag.
Vi måste hitta sätt att rena de här utsläppen. Man kan antingen koppla avloppen till de kommunala näten eller se till att utsläppen renas. Jag saknar konkreta åtgärder. Nu ser jag att regeringspartierna svarar att regeringen jobbar intensivt med det här. Det har varit en utredning.
Jag hoppas att regeringen väldigt snart återkommer med konkreta åtgärder för att vi ska kunna minska utsläppen från de här enskilda avloppen.