KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar för klargörandet. Det framgår tydligt att det viktigaste för Sverigedemokraterna är att se till att samarbeta med Moderaterna och Kristdemokraterna. Det kommer att innebära sänkt ambitionsnivå när det gäller infrastruktur. Det lästes upp en önskelista.
Den förväntas finansieras av 300 miljarder kronor, som det låter nu, men i nationell plan är det 107 miljarder kronor till det som kallas nya stambanor för höghastighetståg. Det är satsningar på sträckorna Göteborg-Borås och Lund-Hässleholm och på Ostlänken. Jag tolkar det som att Jimmy Ståhl och Sverigedemokraterna tycker att det är satsningar som inte behöver göras. Men jag vet att regionerna är väldigt angelägna om det.
Göteborg-Borås är en usel järnvägssträcka i dag. På Kust-till-kust-banan går det i 40 kilometer i timmen. Den behöver verkligen byggas om och byggas ut. Och på väg 40 är det fullt. När Fehmarn Bält-förbindelsen nere i Danmark byggs kommer pressen på Öresundsbron att bli väldigt stor. Då måste vi förstärka infrastrukturen i södra Sverige och i Skåne. Därför bygger vi en ny stambana där. Det går inte att försöka spränga in ytterligare spår där Södra stambanan går.
Det behövs ordentlig avlastning, inte minst för att godstrafiken ska kunna få plats och ge utrymme för mer regionpendling i Skåneregionen och i södra Sverige. Sedan har vi Ostlänken, som är en viktig länk mellan Linköping, Norrköping och Nyköping. Sverigedemokraterna vill uppenbarligen säga att den inte är viktig, trots att regionen har jobbat för detta hur länge som helst och tycker att den är jätteviktig för hela Östergötland och för den delen även för Sörmland.
Jag tror att det är viktigt att vi klargör det inför en valrörelse, även om den givet omständigheterna säkerligen kommer att bli annorlunda. Det är ett tydligt vägval; ska vi våga göra investeringar i ny infrastruktur, eller ska vi bara försöka puffa upp det gamla och sänka ambitionsnivån. Det är tydligen det som är alternativet.
Tomas Eneroth (S):
Jimmy Ståhl har frågat mig om jag och regeringen har ambitionen att öka andelen svenskflaggade fartyg och vad vi i så fall gör för att åstadkomma detta. Regeringen vill öka takten i klimatomställningen, och en del av det arbetet handlar om att flytta godstransporter från väg till sjöfart för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Därigenom kan vi också stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft, vilket bidrar till fler svenskflaggade fartyg.
Efter regeringens förslag i budgetpropositionen för 2022 förlängdes och breddades ekobonusen på totalt 300 miljoner kronor för att främja överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Och Sjöfartsverket fick under 2020 och 2021 tillskott för att mildra effekterna av pandemin om sammantaget 430 miljoner kronor.
Utöver dessa satsningar föreslog regeringen i budgetpropositionen för 2022 införandet av en klimatkompensation för sjöfarten på 300 miljoner kronor per år för 2023 och 2024 och 220 miljoner kronor till bland annat investeringar i båt, fartygs- och helikopterflottorna. Ytterligare 45 miljoner per år ska användas för att påbörja omställningen mot en fossilfri båt och fartygsflotta.
Den nationella samordnaren för inrikes sjöfart och närsjöfart har nyligen fått i uppdrag av regeringen att bland annat föra en dialog med Sveriges Hamnar och Sjöfartsverket med målsättningen att få till stånd likvärdiga miljö- och klimatstyrningsincitament i hamn- och farledsavgifterna.
Regeringen gav samtidigt Statskontoret i uppdrag att utreda Sjöfartsverkets verksamhets- och finansieringsform i syfte att lämna förslag på en organisation och finansiering som möjliggör en effektiv styrning mot transportpolitiska och klimatpolitiska mål. För att svensk sjöfart ska stå stark efter pandemin har regeringen dessutom, utöver de generella ekonomiska stöden som träffar sjöfartsnäringen, beslutat om ett tillfälligt anpassat sjöfartsstöd.
Hittills har staten stöttat rederierna med 75 miljoner kronor. Det är exempel på satsningar som stärker svensk sjöfarts konkurrenskraft samtidigt som vi ökar takten i klimatomställningen.
Tomas Eneroth (S):
Det är helt rätt. Vi måste se till att det finns en framtid för sjöfarten. Det handlar inte minst om att nästa generation känner att de vill jobba där. Killar och tjejer ska känna att det är en framtidsarbetsplats och en spännande utveckling. En viktig del i det är också att tala om varför vi vill satsa på sjöfarten. Jag vill göra det som socialdemokrat för att det är en av de helt avgörande delarna för att klara klimatmålen.
Det handlar om att vi ska följa Parisavtalet och nå de mål som vi har satt upp och kunna ställa om så att transportsektorns klimatutsläpp minskar med 70 procent. Ska vi i Sverige nå nettonoll år 2045 och klara jorden och klimatet måste vi se till att ställa om transportsektorn. Det handlar om elektrifiering av bilar, lastbilar och bussar. Det gäller att se till att flyget ställer om med biobränslen och kanske elflyg på sikt.
Sjöfarten, som redan i dag är relativt klimatsmart, är en otroligt viktig del i detta. Därför jobbar vi nu intensivt med att påskynda sjöfartens egna omställning, för den kan bli ännu bättre. Det gäller allt från Elektras elfärjor till Wallenius satsning på vind eller för den delen nya typer av bränslen som har väldigt låg eller ingen klimatpåverkan. Det är klart att det är utmaningen.
Jag tror att det kommer att innebära att fler vill söka sig till sjöfarten. Det vi ska säga till den som vill vara med och rädda klimatet är: Kom med din kreativitet och kunskap in i transportsektorn. Där behöver vi det tänket och den kreativiteten för att transportsektorn ska ställa om. Det vill Svensk Sjöfart, flyget och fordonsindustrin också. Sverige tar nu plats igen i IMO:s styrelse.
Vi kandiderade nu och blev invalda vid senaste generalförsamlingen. Det innebär att vi inte bara här i Sverige utan nu internationellt har möjlighet att påverka sjöfarten. Där behövs en röst för en grön omställning och en starkare sjöfart. Den rösten är Sverige.
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen ska utreda Skövde flygplats status i syfte att låta den utgöra en nationell beredskapsflygplats. Regeringen har tidigare uppdragit åt Trafikverket att utreda det befintliga systemet med tio ordinarie beredskapsflygplatser i syfte att få underlag för att bedöma det nuvarande systemets effektivitet, funktionalitet och ändamålsenlighet samt ge förslag till eventuella förändringar.
Trafikverkets rapporter med anledning av uppdraget från i juni 2021 har skickats ut på bred remiss till den 23 mars 2022. Det är naturligtvis viktigt att ta del av remissinstansernas synpunkter innan vi går vidare med frågorna om hur systemet med beredskapsflygplatser eventuellt kan förändras, inte minst i skenet av de erfarenheter vi fått under pandemin.
Den statistik vi tagit del av när det gäller beredskapsflygplatsernas insatser och betydelse under pandemin visar tydligt hur viktiga dessa flygplatser är. Avslutningsvis vill jag understryka att det är angeläget med ett effektivt, funktionellt och ändamålsenligt system så att olika behov av samhällsviktiga lufttransporter kan tillgodoses, oavsett tid på dygnet, till exempel för ambulansflyg, räddningstjänst, brandflyg och totalförsvar.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Thomas Morell, för engagemanget! Det är viktigt med vår flygplatsinfrastruktur; det har inte minst pandemin visat. För dem som följer debatten kan det vara bra att veta att vi i normala fall har tio beredskapsflygplatser i landet, det vill säga flygplatser som vi betalar extra statliga pengar till för att de alltid ska finnas där. Det handlar om ambulansflyg, brandflyg och andra oförutsedda händelser.
Jag har tillsatt en utredning som har redovisats och som nu är på remiss, där Trafikverket har föreslagit att vi ska utöka antalet beredskapsflygplatser. Det var också min utgångspunkt när jag tillsatte utredningen, för jag tycker att det kan komma att behövas.
Mina direkta erfarenheter kommer bland annat från stormen Gudrun, där vi såg hur otroligt viktigt flyget var för att kunna komma fram med material som gjorde att vi kunde laga elledningar och sönderblåsta samhällen när järnväg och väg var blockerade av nedfällda träd. Samma erfarenheter har många andra av till exempel bränderna för några somrar sedan, när man såg hur viktigt det var att ha brandflygskapacitet.
Det är skälet till att regeringen har öppnat upp för fler beredskapsflygplatser. Men så kom pandemin och behovet av transporter, inte minst ambulansflyg, av patienter och sjukvårdspersonal. Detta var i ett läge när flyget hade det som tuffast. Flyget har det fortfarande tufft, och det gäller inte minst flygplatserna. Nästan allt flyg stod stilla under pandemin. De kommersiella aktörerna, de privata flygen, lade ned.
De kunde inte flyga eftersom ingen fick eller hade möjlighet att flyga. Då gick vi in från regeringens sida med allmän trafikplikt, som säkrade samhällsviktigt flyg i landet upp till Norrland och mellan Gotland och fastlandet. Vi har också sett till att ge ordentligt och omfattande stöd till de regionala flygplatserna och till de statliga flygplatserna.
Vi inrättade även temporära beredskapsflygplatser, och det blev närmare bestämt 27 stycken - en kraftig utökning jämfört med de 10 som fanns. 18 fick erbjudandet, men en flygplats tackade nej. Det var, lustigt nog, den privatägda flygplatsen. Men alla de kommunala flygplatserna tackade ja till erbjudandet. Det har gjort att vi under pandemin har haft en helt annan beredskap med möjlighet för ambulansflyg och för brandflyg.
Jag tycker att den erfarenheten är viktig att ta med sig nu när vi ska ta ställning till hur många beredskapsflygplatser vi behöver framöver. Då kommer naturligtvis alltifrån MSB, polisen och Räddningstjänsten till sjukvårdens olika behov att vara med i bedömningen innan regeringen till slut landar i ett förslag om hur många beredskapsflygplatser vi ska ha framöver. Men det råder ingen tvekan om att Sverige behöver fler beredskapsflygplatser.
Det är min utgångspunkt, och det är därför diskussionen nu har varit så viktig utifrån det underlag som Trafikverket har tagit fram.
Tomas Eneroth (S):
Jag förstår att Thomas Morell säkert vill göra något slags lokalpolitiska poänger på att stå upp för Skövde flygplats. Men det är inte riksdagen som bestämmer över Skövde flygplats. Det är en kommunal flygplats. Om Försvarsmakten har synpunkter på flygplatsstrukturen finns de med i de processer där detta berörs. När Trafikverket pekar ut vilka som ska vara viktiga beredskapsflygplatser är Skövde inte med, så uppenbarligen har inte heller Trafikverket gjort den bedömningen.
Jag är tydlig med att vi behöver fler beredskapsflygplatser. Jag är beredd att lyssna på alla argument. Det ska man göra. Men jag har naturligtvis också otroligt stor respekt för de beslut som man fattar hos de förtroendevalda och demokratiskt valda i Skövde. Jag tänker inte ta ställning till deras beslut om flygplatsen. Vi har många flygplatser i Sverige. Det är ganska tätt med flygplatser i Sverige.
Jag tror att det som Thomas Morell missar i detta är den utveckling vi har till exempel när det gäller eftersök eller Räddningstjänsten. Vi har en stark utveckling av drönare, som i stor utsträckning kan komma att ersätta en hel del av det spaningsflyg och liknande som tidigare har krävt en flygplats som utgångspunkt. När det gäller ambulansflyget visar utvärderingarna att det under pandemin var en liten del av ambulansflyget som var direkt akuta transporter.
I huvudsak är det planerade operationer. Det är alltså inte livräddande flyg, utan det är flyg som görs för en planerad operation. Eftersom man inte har den specialiteten i regionen väljer man att skicka patienten till ett sjukhus lite längre bort för bästa möjliga sjukvård i stället för att bygga upp den specialiteten själv. Men det är planerade operationer. Med det sagt är regeringens linje tydlig: Vi behöver fler beredskapsflygplatser.
Vi kommer i det arbetet att lyssna in både Trafikverkets bedömningar - Trafikverket har ju sitt arbete - och vad relevanta statliga myndigheter, till exempel MSB, tycker är viktigt. I det sammanhanget noterar jag att myndigheterna inte betonat att Skövde flygplats skulle vara en av de utpekade flygplatserna.
Däremot har regeringen gett möjligheten när man skapat beredskapsflygplatser, och då har Skövde varit en av de beredskapsflygplatserna. Jag kommer att fortsätta bereda underlaget, var så säker, för när vi så småningom tar ställning till en utökning av antalet beredskapsflygplatser ska det vara med ett gediget material och underlag. Vi ska lyssna inte bara på Trafikverket utan också på MSB, på regionerna, på Försvarsmakten, på polisen och på andra.
Det som händer är ju att staten i så fall ska utöka sitt engagemang. Vi ska komma ihåg att den ordning vi har i dag är sedan tiden då vi hade en moderatledd regering i det här landet. Då bestämde man att det bara ska vara tio flygplatser som staten bryr sig om och tar ansvar för. Det är de som är beredskapsflygplatserna.
Jag har ju öppnat upp för en diskussion då jag tror att vi, inte minst nu när vi gett stöd till regionala flygplatser i hela landet, också behöver få fler permanenta beredskapsflygplatser. Men det krävdes även där en socialdemokratiskt ledd regering för att få en sådan utveckling till stånd.
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morells egna tankar om vilka behov det svenska totalförsvaret har får som sagt vara Thomas Morells egna tankar. Det har jag respekt för, men jag väljer att lyssna på det som är Försvarsmaktens, Trafikverkets och MSB:s bedömningar när vi så småningom ska ta ställning. Det är de som professionellt arbetar med att se vilka behov till exempel Försvarsmakten har. En sak ska jag var tydlig med, och det är regeringens linje.
Vi behöver en bättre beredskap. Det har varit utgångspunkten under de här åren, inte minst inom infrastrukturområdet där vi satsat på att upprätthålla flygets kapacitet. När marknaden inte klarade av det upphandlade vi flygtrafik med allmän trafikplikt. När de regionala flygplatserna - och de statliga - hade bekymmer till följd av att flyget minskade kraftigt under pandemin sköt vi till resurser.
För att säkra samhällsviktiga transporter har vi skjutit till mer pengar till de vanliga beredskapsflygplatserna men också upprättat inte mindre än 27 temporära beredskapsflygplatser. Jag tycker att det visar att vi tar ansvar för att säkerställa att vi har den kapaciteten, och det är viktigt. När vi ska titta på beredskapsflygplatser framöver har vi nu fått in ett bra underlag som är på remiss ett litet tag till.
Innan regeringen tar ställning kan jag försäkra att det är självklart att vi tittar på det som är totalförsvarets behov och inte minst lyfter in den nya miljö vi har med både pandemier och ökad osäkerhet i vår omvärld. Det är självklart att regeringen tar ett sådant ansvar.
Tomas Eneroth (S):
har ställt flera frågor till mig om sänkta hastighetsbegränsningar på vägar. Hela Sverige ska leva och växa. Regeringen har genomfört investeringar i hela landet för att det ska gå att bo och leva både i stad och på landsbygd. Att kunna leva och verka på landsbygden och ha ett gott liv är inte bara en fråga om hastighetsbegränsningar, som Eric Palmqvist kanske vill förminska det till.
Det handlar om god tillgänglighet, att samhällsservice finns närvarande, att vägstandarden håller god kvalitet och att transportinfrastrukturen fungerar. Den här regeringen har investerat historiska summor för att hela landet ska leva och för att öka takten i klimatomställningen och skapa framtidens jobb.
Sänkta hastighetsgränser riskerar att öka restider och därmed försvåra för människor att ta sig till jobb och fritidsaktiviteter, inte minst i gles- och landsbygder. Regeringen fattade beslut i februari om att upphäva vissa av Trafikverkets beslutade hastighetssänkningar och lämnade tillbaka ärendena till verket för vidare behandling.
Trafikverket bör pröva andra åtgärder för att öka trafiksäkerheten på ett sätt som inte påverkar människors möjlighet att ta sig till jobb och andra aktiviteter negativt.
Tomas Eneroth (S):
Svaret på den frågan är, från en som kommer från Kosta som är ett litet samhälle mitt i Småland med 800 invånare, otvetydigt nej. Tiden är lika viktig för alla. Den är lika viktig för den som pendlar till jobbet som för den som ska stressa genom Stockholm och som pendlar till jobbet där. Det måste vi ha respekt för. Det innebär olika varianter av investeringar som kan öka tillgängligheten men också att man behöver göra bra val.
Det vi ska komma ihåg när det gäller järnvägsinvesteringar är att järnvägen, inte minst när den har fått dubbelspår, är otroligt kapacitetsstark. De satsningar som har gjorts, oavsett om det är Hallandsåsen eller andra delar, avlastar vägtrafiken dramatiskt. Det är ett av skälen till att jag är så angelägen om att få till stånd nya stambanor. Jag tror att en del av er kommer ihåg när det var strejk i Göteborgs hamn.
Då blev det väldigt många lastbilar längs E6:an och även längs E22:an. Det var fullt med lastbilar nere i Skåne och ut mot Öresundsbron. Nu löste det sig med kapaciteten i hamnarna, och verksamheten kom igång i Göteborg, men om vi inte bygger mer järnväg framöver är det ungefär en sådan utveckling vi riskerar att få på vägarna i södra Sverige.
Flyttar vi inte över mer gods från väg till järnväg och säkrar vi inte att vi kan utnyttja sjöfarten mer blir det en trafikinfarkt i Skåne när Fehmarn Bält-förbindelsen byggs. Det är ett av skälen till att vi från regeringens sida har arbetat med både nya stambanor, med att säkra kapaciteten vid färjorna vid Trelleborg och med att se om vi kan få en Helsingborg-Helsingör-förbindelse - för att avlasta, skapa redundans och skapa en rimlig situation.
En del transporter kan vi effektivisera bort, och det görs viktigt arbete där, men en del transporter kommer alltid att behövas. Låt oss se till att nyttja infrastrukturen så smart som möjligt. Tack för en bra debatt!
Tomas Eneroth (S):
har frågat mig om jag avser att agera för att lyfta in E18 i den nationella planen. Det finns många viktiga och angelägna åtgärder i transportinfrastrukturen att genomföra runt omkring i hela landet. Förra våren presenterade regeringen en infrastrukturproposition med den största ekonomiska ramen någonsin för åtgärder i transportinfrastrukturen. Riksdagen fattade sedan beslut i enlighet med regeringens förslag.
Sammanlagt beräknas ramen uppgå till 881 miljarder kronor under den kommande planperioden 2022-2033. Jag kan konstatera att Trafikverket aldrig tidigare haft så mycket pengar till transportinfrastrukturen. Jag noterar också att Kristdemokraterna föreslog 50 miljarder kronor mindre än regeringen till utbyggnad av ny infrastruktur. Regeringen mottog nyligen Trafikverkets förslag till nationell plan för 2022-2033.
Förslaget har nu varit ute på remiss, och vi har fått in synpunkter från bland annat näringslivet och civilsamhället men också från kommuner och regioner. Hur den slutliga planen kommer att se ut planerar regeringen att fatta beslut om under våren 2022.
Tomas Eneroth (S):
För att direkt svara på påståendet: Det är ju faktiskt mer pengar än någonsin till det som redan finns. Men det är också mer pengar än någonsin till utveckling av ny infrastruktur. Det kommer naturligtvis att behövas bådadera, inte minst i Värmland. Jag känner väl till Värmland - jag har varit mycket i Molkomtrakten eftersom jag hade min syster boende där under lång tid, och jag känner mig som hemma i ett län som påminner om Kronoberg och Småland.
Jag ser också behovet av att stärka alltifrån de enskilda, små vägarna och de mindre länsvägarna till en del av de nationella stråken. Därför har länsanslagen ökat med 8 procent. Därför uppskattar jag också att man i Värmland nu har enats om prioriteringar. Det är nämligen viktigt att man regionalt pekar ut de viktigaste stråken. Naturligtvis innebär detta att vi ändå har möjlighet att se fram emot en nationell plan med mer satsningar på infrastruktur.
Låt mig ändå säga något om den där jämförelsen över hur mycket länen får och komplicera den ytterligare. Det är nämligen inte bara så att kriterierna används lite olika i olika delar av landet för att man vill lyfta fram sin egen styrka eller ange varför man själv ska få mer resurser. Det har jag all respekt för, och så gjorde säkert jag också när jag var riksdagsledamot för Kronobergs län. Men vi behöver också tänka efter och se att stora nationella infrastruktursatsningar görs under en begränsad period.
Skulle vi göra en karta just nu tror jag att vi skulle se att Östergötland kommer att vara den stora vinnaren under de kommande åren, eftersom man bygger Ostlänken där. Under några år kommer säkert delar av Kronoberg och Blekinge att vara stora i och med att Sydostlänken byggs. Så var det i Skåne när man byggde Citytunneln och Öresundsbron, och så kommer det att vara i Norrbotten och Västerbotten när Norrbotniabanan och Malmbanan byggs.
Så kommer det också vara om man så småningom fullföljer projektet Stockholm-Oslo. Det kommer alltså att jämna ut sig över tid, vilket är min ambition som socialdemokrat. Vi ska satsa i hela landet.
Tomas Eneroth (S):
har frågat justitie- och inrikesministern om han och regeringen avser att se över nivåerna på böter och sanktionsavgifter inom yrkestrafiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen är fast besluten om att det ska vara ordning och reda på vägarna och har därför vidtagit ett stort antal åtgärder sedan 2014.
Vi har skärpt beställaransvaret, möjliggjort klampning av fordon, tillfört resurser till polisen för effektivare vägkontroller och varit ledande i arbetet med att få EU:s mobilitetspaket på plats. Nyligen gick regeringen också fram med ytterligare förslag om skärpta sanktioner mot transportföretag som inte kan uppvisa rätt tillstånd vid vägen.
Dessutom har regeringen sedan tidigare infört en av EU:s absolut högsta sanktionsavgifter för otillåten cabotagetransport. Därmed har regeringen steg för steg gjort det svårare och dyrare för oseriösa transportföretag att fuska. Thomas Morell redogör för ett rättsfall i Danmark där ett danskt företag och fem personer har blivit dömda på över 700 åtalspunkter, däribland återkommande missbruk av förarkort.
Även i Sverige finns påtagliga sanktionsmöjligheter och möjligheter för domstolar att lägga ihop sanktionsavgifter och bötesbelopp från flera olika överträdelser, vilka tillsammans kan uppgå till stora belopp. Vad gäller sanktionsavgiften för otillåtet cabotage kan det konstateras att den svenska sanktionsavgiften är högre än den danska. Regeringen kommer att fortsätta att noga följa utvecklingen för att säkerställa ordning och reda på vägarna och bekämpa brottslighet.