Maud Olofsson (C):
Marie Engström har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att underlätta för småföretag bland annat vad avser minskad regelbörda och ökad social trygghet samt för att främja forskning. Börje Vestlund har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag har för avsikt att vidta för att minska den administrativa regelbördan för företagen. På regelförenklingsområdet pågår ett intensivt arbete. Direkt efter regeringens tillträde fastställdes ett ambitiöst mål om att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler med 25 procent till 2010.
Detta mål gäller alla områden och inte som den tidigare regeringens mål som endast pekade ut ett fåtal områden för regelförenkling. Ett omfattande arbete startades inom Regeringskansliet och hos ett femtiotal myndigheter med att identifiera förenklingsåtgärder och mäta hur stor regelbördan är inom olika områden. Dessutom sattes ett stort antal samtal med näringslivet i gång på såväl departementsnivå som myndighetsnivå. Arbetets första steg rapporterades i våras och innehöll ett urval av åtgärder.
Dessa gäller förlängda redovisningsperioder för mervärdesskatt, utredningar om revisionspliktens avskaffande för små företag och om hur det ska bli enklare att få F-skattsedel, enklare regler för små aktiebolag, ytterligare förenklingar i redovisningsreglerna samt på miljöområdet. Ett stort antal myndigheter ser över sina regelverk, förenklar genom e-tjänster, utvidgar samarbetet mellan myndigheterna eller ser över implementeringen av EG-rätt. En redovisning av regelförenklingsarbetet kommer att lämnas i en skrivelse till riksdagen i början av 2008.
Andra viktiga delar av regelförenklingsarbetet är den nya förordning om konsekvensutredning vid regelgivning som regeringen beslutade om den 6 december. Den syftar till att generellt förbättra beslutsunderlaget när nya regler utarbetas men särskilt till att effekterna för företag ska bli väl belysta. Regeringen kommer också inom kort att besluta om inrättandet av ett regelråd. Inom Regeringskansliet pågår arbetet med att utforma Regelrådets arbetsuppgifter och organisation.
När det gäller frågan om social trygghet har regeringen beslutat om ett tilläggsdirektiv till utredningen om trygghetssystemen för företagare. Utredarens ursprungliga uppdrag innebär att föreslå bättre och tydligare regler för företagare inom arbetslöshets- och socialförsäkringen. Med tilläggsuppdraget får utredaren även i uppdrag att föreslå en sjukförsäkring med ökad flexibilitet för företagare. Ett problem med dagens offentliga trygghetssystem är att dessa har utformats för anställda och därför är sämre anpassade för företagare.
Regeringen vill åstadkomma ett trygghetssystem som är så ändamålsenligt som möjligt för företagare och anpassat till den verklighet som företagare befinner sig i. Utredaren ska därför inte bara lämna förslag på justeringar av nuvarande regler och beräkningar i sjukförsäkringen utan även lämna förslag på en sjukförsäkring som innebär att en företagare ska kunna omfattas av olika avgifts- och ersättningsnivåer. Det ska finnas en tydlig koppling mellan den avgift som betalas in och den ersättning som erhålls inom sjukförsäkringen.
Utredaren är fri att även lämna andra förslag som innebär ökad handlingsfrihet för företagare inom sjukförsäkringen. Jag delar uppfattningen att satsningar på forskning och utveckling är viktiga. Dagens utmaningar för samhälle och näringsliv ställer krav på ökad kunskap inom många områden. Det är betydelsefullt att små och medelstora företag stärker sin förmåga att bedriva kvalificerad kunskapsutveckling.
Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen att resurserna till Vinnova ska förstärkas med 100 miljoner kronor per år från och med 2008 för att möjliggöra en förlängd satsning på forskningsprogrammet Forska och väx. Regeringen återkommer till forskningsfrågor i en forskningspolitisk proposition som vi planerar att presentera under hösten 2008.