Jörgen Hellman (S):
Innan jag går in på vår skattepolitik vill jag göra en tillbakablick. För två år sedan kritiserade de borgerliga partierna hårt regeringens politik med anklagelser om att politiken inte skulle leda till fler jobb och att vi inte skulle klara ekonomin. Man byggde retoriken på meningen att det inte fanns någon kvalificerad bedömare eller extern analytiker som trodde på regeringens politik.
Förra året var retoriken att vår politik var sönderkompromissad symbolpolitik. Hur gick det? Nu har vi facit i hand. I dag går 200 000 fler till jobbet än när regeringen tillträdde, och ungdomsarbetslösheten är den lägsta på 14 år. Det gör att vi befinner oss i ett helt nytt läge jämfört med den borgerliga underskottsekonomin med skattesänkningar på lånade pengar.
Sverige har en helt annan och i Europa nästan unik ekonomisk styrkeposition. Vår tillväxt är starkare än de flesta jämförbara länders, och statens budget visar nu betydande överskott. Ca 40 miljarder används till reformer, och ca 40 miljarder amorterar vi statsskulden med. Det är ordning och reda i statsfinanserna.
Nu när överskotten växer och statsskulden är den lägsta sedan 1977 gläds vi väl alla. Detta har varit ett stort jobb för regeringen och den utomordentliga finansministern Magdalena Andersson. Det har varit hårda prioriteringar och nödvändiga omläggningar. Exempelvis inom skatteområdet har ineffektiva skatterabatter som inte skapade jobb avskaffats. Skattetrycket talas det mycket om här i kammaren; det är kvoten mellan skatteinkomsterna och bnp.
Det ligger på samma nivå som vid mitten av 1970-talet: 43,8 procent. De närmaste åren kommer det att minska med några tiondelar. De siffrorna ser man inte ofta i skattedebatten. Sverige har också den högsta sysselsättningen sedan 1992, och näringslivet rapporterar om arbetskraftsbrist inom många branscher och på många områden.
Men ekonomin och arbetsmarknaden har utmaningar kvar. Bostadsmarknaden mår inte bra. Det råder överskuldsättning, och det är bostadsköer. Arbetslösheten är för hög och för långvarig bland de svenskar som har invandrat till Sverige. Skattesystemet behöver en ny skattereform.
Det är mer än 25 år sedan vi kom överens om den senaste skattereformen, och då fanns inte ens internet på samma sätt som i dag. Så det är klart att världen har ändrats och att vi behöver en skattereform. Där räds inte vi socialdemokrater blocköverskridande diskussioner och kompromisser. Fru talman! Varför betalar man skatt?
Jo, det är för att den svenska modellen bygger på en generell och skattefinansierad välfärd. I denna budget investerar vi kraftigt: 43,8 miljarder i konkreta satsningar på jobb, välfärd, skola, trygghet och klimat. Detta gör vi naturligtvis för att skapa ett jämlikt, mer rättvist och förhoppningsvis mer framgångsrikt samhälle framöver.
Detta är välbeprövad socialdemokratisk politik. Så vill vi utveckla den svenska modellen. Regeringen sänker nu skatten för 1 1⁄2 miljon pensionärer redan 2018. Tre av fyra pensionärer får sänkt skatt. År 2020 tar vi bort klyftan helt.
Från nästa år slipper alla ålderspensionärer med inkomster under 17 000 i månaden denna orättvisa straffskatt. Vi minskar gapet för inkomster upp till 35 000. Vi ska hedra och ära våra fäder och mödrar - inte straffbeskatta dem. Klyftan kommer att tas bort 2020.
Vi börjar också resan med att sänka skatten för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning. Nästan 3 miljoner löntagare får en skattesänkning när skattereduktionen för fackföreningsavgiften införs. Vi förändrar skatteregler för personaloptioner och förbättrar möjligheterna för små och innovativa företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner.
Fler kommer att våga ta steget att starta eget när det sociala skyddsnätet stärks för företagare, och fler kommer att kunna göra sin första anställning tack vare växa-stödet. Fru talman! När det gäller skatteutskottets ansvarsområde tog en tidigare talare upp att Sverige är ett öppet och exportberoende land, och det är alldeles sant.
Men vi måste ha ordning och reda vid landets gränser. Den illegala handeln med sprit, narkotika och vapen göder den grova organiserade brottsligheten, som måste bekämpas. Därför får Tullverket i årets budget sitt största tillskott på mer än ett decennium. Skatteverket fick sin uppgradering förra året, och vi har följt upp den detta år.
Fru talman! Förra året var det nästan en domedagsdebatt om förslaget om punktskatter på kemikalier i vissa vitvaror. Vi införde en kemikalieskatt på 8 kronor per kilo för vitvaror. Det blev inte som kritikerna sa. Företagen lämnade inte Sverige beroende på denna miljöstyrande skatt. Nu är det lite samma retorik kring flygskatten.
Många som talar sig varma för grön skatteväxling i teorin får väldigt kalla fötter när de konkreta punktskatterna på miljöstörande verksamhet ska införas. Fru talman! Arbetet med att genomföra regeringens tiopunktsprogram mot skattefusk fortsätter. Under mandatperioden har vi som sagt ökat resurserna till Skatteverket för att jobba mot fusk och skatteundandragande.
Det internationella samarbetet kring skattefusk och skatteplanering har pågått en längre tid. Det accentuerades naturligtvis när Panamadokumenten blev kända. Nu är det ännu mer aktuellt med den så kallade paradise leak. Vi socialdemokrater välkomnar dessa nya regler och rutiner. Utskottet har några sådana frågor varje månad inför regeringens förhandlingar inom EU.
Varje gång känns det högtidligt att vi kan vara med och motverka skatteplanering och främja sjyst konkurrens på marknaderna. Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag och vill avslutningsvis säga att den goda ekonomin lägger grunden för nästa mandatperiods reformarbete. Nu ska denna styrka användas både ansvarsfullt och rättvist.
Statsskulden ska fortsätta att minska, samtidigt som vi ska använda Sveriges ekonomiska position så att alla får tillgång till vår nations framgångar.