Göran Hägglund (KD):
Jan Lindholm har frågat mig på vilket sätt jag kommer att se till att kunskapen om cancerrisker på grund av skadlig inomhusluft klarläggs. Cancer är en av våra stora folksjukdomar. Kunskapen om vad som orsakar den är otillräcklig i många avseenden. Regeringen har därför kraftigt ökat anslagen för cancerforskning.
Regeringen tillsatte också Utredningen om en nationell cancerstrategi för framtiden med uppdraget att utreda vad som kan göras för att så långt som möjligt förhindra att människor insjuknar och dör i cancer samt för att förbättra kvaliteten i omhändertagandet av patienter med cancersjukdom. Utredningen överlämnade i februari 2009 sitt betänkande En nationell cancerstrategi för framtiden till Socialdepartementet.
Enligt betänkandet kommer antalet patienter med cancersjukdom att fördubblas fram till år 2030. I betänkandet föreslås en strategi för den framtida cancervården i Sverige med en rad olika förslag på hur landsting och regioner på ett resurseffektivt sätt kan möta den utmaning för vården som den stora framtida ökningen av antalet cancerfall innebär. En viktig del av utredningens förslag handlar om att förebygga att människor insjuknar i cancer.
Utredningen föreslår att Sverige gör en satsning på starka och kreativa miljöer för framgångsrik kunskapsbildning och kunskapsspridning inom cancerområdet de kommande 10-15 åren.
Regeringen har föreslagit riksdagen i budgetpropositionen för 2010 att totalt 227 miljoner kronor avsätts under perioden 2010-2012 för att förverkliga en nationell cancerstrategi med utgångspunkt från utredningens förslag.
Regeringen anser att förslaget att utveckla regionala cancercentrum är det strategiskt och långsiktigt viktigaste förslaget för cancervården i ett framtidsperspektiv, eftersom det på ett konkret sätt avser att stärka kunskapsbildning och kunskapsspridning i cancervården. Förslaget är också viktigt eftersom det syftar till att olika delar av cancervården ska förbättra sin samverkan för att kunna hantera den ökning av cancerincidens och cancerprevalens som väntas.
Regeringen anser att dessa områden måste stärkas för att alla i Sverige ska kunna få en likvärdig cancervård av hög kvalitet oavsett bostadsort. Ett annat mycket viktigt område är att öka kunskapen om vad som orsakar cancer och vad vi kan göra för att i största möjliga utsträckning undvika att vi insjuknar i cancer. En del av den satsning som regeringen beslutat om kommer att avsättas för att genomföra utredningens förslag i dessa delar.
I fråga om cancer och kunskapsutvecklingen kring denna är detta de satsningar som ligger inom Socialdepartementets område. Inom andra departement har man också berett frågor som gäller kunskapsutvecklingen inom cancerområdet, även inomhusluftens betydelse för denna. Vetenskapsrådet fördelade för 2008 totalt 53 miljoner kronor i stöd till forskning inom cancerområdet.
Vetenskapsrådet ger bland annat stöd till epidemiologiska studier som syftar till att förstå varför vissa personer har högre eller lägre risk att utveckla cancer i förhållande till vissa miljöfaktorer. Regeringen har också i forskningspropositionen Ett lyft för forskning och innovation föreslagit satsningar på några viktiga strategiska områden, varav cancer är ett.
Regeringen föreslog att anslagen för forskning och forskarutbildning till vissa universitet och högskolor bör öka för satsningar på strategisk forskning inom cancerområdet med totalt 70 miljoner kronor under åren 2010-2012. Dessa medel har nu på Vetenskapsrådets rekommendation fördelats till tre lärosäten, Karolinska Institutet, Lunds universitet och Uppsala universitet.
Jag vill också nämna att miljöminister Andreas Carlgren i interpellationssvar under 2008 och 2009 har besvarat olika frågeställningar om bland annat fukt, mögel och radon i byggnader och deras hälsopåverkan för människor.
I en av interpellationerna togs frågor upp som har nära anknytning till dem som ställs nu, bland annat frågan om att initiativ skulle tas till en särskild undersökning på personer som arbetat i en specifik byggnad och som antogs ha drabbats av cancer på grund av en ohälsosam inomhusmiljö.
Miljöministern informerade om det omfattande arbete som pågår med att klarlägga eventuella samband mellan brister i inomhusmiljön som kan hänföras till planering, byggnader och förvaltning av byggnader och negativ påverkan på hälsan. Det noterades också att brister i inomhusmiljön inte enbart kan hänföras till brister i byggnaden. Stor betydelse för inomhusmiljön har också den verksamhet som bedrivs i byggnaderna liksom beteendet hos dem som vistas i byggnaderna.
Vidare redovisades att regeringen i den forskningspolitiska propositionen hösten 2008 som prioriterade områden pekar ut forskning om hållbart samhällsbyggande och att en utökad satsning på inomhusmiljön är av stor vikt. Anslagen till Formas, som huvudansvarig för forskning om byggande, ökar med 150 miljoner kronor för 2009-2012 för att bland annat finansiera denna typ av forskning.
Miljöministern sammanfattade med att slå fast att det krävs tvärvetenskapliga utrednings- och forskningsinsatser som omfattar en rad discipliner som bygg- och installationsteknik, medicin, beteendevetenskap och ekonomi för att klarlägga eventuella samband mellan brister i inomhusluften och hur detta kan påverka hälsan. Med hänvisning till min redovisning i detta interpellationssvar är svaret på Jan Lindholms fråga att vi i regeringen kommer att fortsätta att bevaka utvecklingen inom detta område.