Margot Wallström (S):
Amineh Kakabaveh brukar hålla mig sysselsatt, och nu har hon frågat mig om jag avser att ta initiativ för att få Sverige som medlem i FN:s säkerhetsråd att verka för att förmå medlemsstaterna att öka efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna samt öka efterlevnaden av FN:s kvinnokonvention och barnkonvention.
Amineh Kakabaveh har även frågat mig om jag avser att ta initiativ för att Sverige i FN:s säkerhetsråd ska driva frågan om att utvidga kampen mot det vardagliga grova våldet mot kvinnor så att denna kamp även omfattar våld i hederns namn, könsstympning och likartade former av förtryck. Vidare har Amineh Kakabaveh frågat mig om jag avser att ta initiativ till en FN-konferens för att uppmärksamma och motverka olagligt och lagligt våld mot kvinnor. Herr talman!
Respekt för de mänskliga rättigheterna är en av de grundvärderingar som präglar svensk utrikespolitik. Det är nu viktigare än någonsin att stå upp för de mänskliga rättigheterna och deras universalitet. Regeringen har under förra året överlämnat två skrivelser till riksdagen med Sveriges samlade politik för de mänskliga rättigheterna, som betonar att det finns en sammanhållen svensk politik för främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna såväl i inrikes- som i utrikespolitiken.
Att försvara folkrätten inklusive de mänskliga rättigheterna - där kvinnors och barns mänskliga rättigheter ingår - kommer således att vara grundläggande för Sverige som säkerhetsrådsmedlem. Det är viktigt att poängtera att säkerhetsrådet är ett förhandlingsorgan. Dialog blir ett centralt verktyg för Sverige som rådsmedlem: Vi kommer att föra dialog med övriga rådsmedlemmar liksom med länder på rådets dagordning. Vi kommer också i fråga om mänskliga rättigheter att ställa krav på FN-systemets rapportering och agerande i fält.
Sveriges regering bedriver en feministisk utrikespolitik. Detta kommer att prägla Sveriges agerande i säkerhetsrådet. Vi kommer att driva dessa frågor på ett metodiskt och integrerat sätt, bland annat med hjälp av säkerhetsrådets informella arbetsgrupp för kvinnor, fred och säkerhet, där vi kommer att dela ordföranderollen med Storbritannien och Uruguay. Kvinnors aktiva inflytande i fredsprocesser är en strategisk fråga för internationell fred och säkerhet och en fråga som Sverige kommer att lägga särskilt fokus på.
Samtidigt är inte säkerhetsrådet den enda arenan för arbetet med jämställdhetsfrågor, och Sverige är aktiv bidragsgivare inom ett antal FN-organ som arbetar med frågorna. Vårt omfattande stöd och engagemang i UN Women är ett sådant exempel. FN-systemet inbegriper också en rad väletablerade granskningsprocesser och uppföljningsmekanismer med syftet att säkerställa staters efterlevnad av konventioner och andra rättsliga åtaganden.
Dessa instanser är Sveriges främsta forum för att säkerställa efterlevnad av kvinno- respektive barnkonventionen. Kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna samt frihet från fysiskt, psykiskt och sexuellt våld utgör två av sex huvudmål för den feministiska utrikespolitiken, och mänskliga rättigheter och jämställdhet är grundförutsättningar i genomförandet av Agenda 2030.
Jag kan därmed garantera att de frågor interpellanten belyser står högt på regeringens politiska agenda och även är frågor som jag själv är särskilt engagerad i. Sverige är aktivt i relevanta internationella forum vad gäller att uppmärksamma och motarbeta kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inte minst kvinnors rättigheter genom den feministiska utrikespolitikens breddning, fördjupning och systematik inom området. Vi gör detta i FN:s MR-råd och i relevanta FN-kommittéer.
Vi gör det som EU-medlem precis som vi gör det i Europarådet och i OSSE. Säkerhetsrådet har också alltmer kommit att acceptera att konfliktrelaterat sexuellt våld kan utgöra ett hot mot internationell fred och säkerhet. Samtidigt vet vi att det utbredda sexuella och könsbaserade våldet inte upphör när konflikter upphör. Sexuellt och könsbaserat våld kan också bidra till uppblossande av konflikt.
Sverige kommer som FN-medlem, även i säkerhetsrådet, att verka för att uppmärksamma den problematiken och för att adekvata åtgärder ska vidtas för att stävja övergreppen och motverka straffrihet. Herr talman!
I oktober 2016 anordnade vi på mitt initiativ en konferens om kvinnors åtnjutande av mänskliga rättigheter och mot diskriminerande lagstiftning med högnivårepresentanter från bland annat Världsbanken och Internationella brottmålsdomstolen. Samtliga parter arbetar nu vidare med de slutsatser och lärdomar och det fördjupade samarbete som den konferensen möjliggjorde.
För att överväga en ny konferens behöver vi säkerställa att den har ett mervärde och att vi har konkreta målsättningar som kan uppfyllas. Sammantaget kan konstateras att Sverige kommer att bedriva ett metodiskt, engagerat och intensivt arbete för kvinnors och barns rättigheter, såväl som medlem i FN:s säkerhetsråd som i alla andra relevanta forum och sammanhang.