Anders Borg (M):
Målet för regeringens politik är full sysselsättning. Alla som vill och kan ska ha ett arbete. Vi för en konsekvent politik för att förverkliga full sysselsättning. Vi har arbetat för att det ska vara fler som vill arbeta, fler som kommer in på arbetsmarknaden, som lämnar bidragssystem eller som kommer in och stannar kvar längre.
Vi har fört en politik för att fler ska anställa, och vi ska alltså ha ett kostnadsläge som gör att man är beredd att anställa fler människor. Vi har fört en politik som ska göra att det finns fler företag i Sverige. Det här är en politik som förbättrar konkurrenskraften, som förenar reallönetillväxt med en ökad sysselsättning. Vi ser resultaten.
Vi har 250 000 fler i sysselsättning i dag, vi har den högsta sysselsättningsgraden bland jämförbara länder, vi har 50 000 fler unga kvinnor på arbetsmarknaden och för första gången arbetar en majoritet av kvinnorna heltid. Varför är då restaurangsektorn en del av den här strategin för full sysselsättning? Det finns många skäl till det.
Den är en del av den inhemska sektorn, det är en arbetskraftsintensiv sektor och det är en sektor där väldigt många unga arbetar. 40 procent av de anställda är ungdomar. Därtill har andelen utrikes födda som jobbar i den här sektorn dramatiskt ökat, under de här åren från 25 till 40 procent. Det här är alltså en sektor där 40 procent av de anställda är unga och 40 procent av de anställda är utrikes födda.
Låt oss då titta på hur politiken har fungerat. Sysselsättningen har bara sedan 2008 ökat från ungefär 80 000 personer till över 100 000 personer. Trots att vi alltså har gått igenom en mycket besvärlig internationell lågkonjunktur har sysselsättningen i den här sektorn ökat med något över 20 000 personer. Sedan den här åtgärden trädde i kraft handlar det om ungefär 10 000 personer i ökad sysselsättning.
Det är naturligtvis svårt att belägga att det här hänger ihop med restaurangmomsen. Det finns många andra förslag som samtidigt har spelat stor roll. Vi vet inte hur många av de här jobben som egentligen beror på jobbskatteavdraget. Det är komplicerat att veta om en betydande del av de här jobben kanske hänger ihop med nedsättningen för ungdomar, för det här är en sektor där väldigt många ungdomar arbetar. Det kan också ha att göra med nystartsjobben som ger ett starkt stöd för dem som går från olika typer av bidragssystem in i arbete.
Men förmodligen beror en inte obetydlig del av detta på lättnaderna som vi har gjort för restaurangsidan som har förenklat skattesystemet och gjort branschen mer attraktiv och som också lett till att vi fått ett kraftigt genomslag på sänkta priser. Socialdemokraterna vill höja skatten på restaurangbranschen, först med 6 miljarder direkt och sedan med ytterligare 15 miljarder indirekt.
Det här är alltså en kraftig skattehöjning på en av de mest sysselsättningsintensiva verksamheterna i Sverige där 40 procent av de som arbetar där är unga och över 40 procent är utrikes födda.
Det här är naturligtvis en politik som skulle leda till skadliga effekter på sysselsättningen Vi kan debattera hur stora de skadliga effekterna blir, men att det sammantaget kan handla om en förlorad sysselsättning på någonstans uppemot 20 000 sammantaget av de två åtgärderna är i linje med de bedömningar som de flesta ledande experter gör.
I ett läge där vi måste kämpa för varje jobb i Sverige, där konkurrenstrycket internationellt hårdnar, där vi får hålla i jobben, säkra företagen och säkra att vi har verksamheter i Sverige vill Socialdemokraterna tillsammans med Miljöpartiet och Vänsterpartiet lägga en tung skattebörda just på en arbetskraftsintensiv verksamhet. Det är mycket förvånande, fru talman.