KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Thomas Morell lyfter en oerhört viktig fråga, nämligen hur det står till på våra vägar. Jag tycker att det är bra att vi har en nollvision vad gäller trafikdödlighet i Sverige och att det är någonting vi jobbar för - att det är en tydlig målsättning och det som styr regeringens arbete med säkerheten på våra vägar.
Jag delar Thomas Morells tankar om att det är oerhört bekymmersamt om det är så att vi har en ökad andel drogpåverkade förare bakom ratten på de tunga fordon som trafikerar våra vägar. Thomas Morell säger att detta har uppstått på grund av att vi har för få kontroller.
Varför anlitar svenska företag sådana åkerier? Den frågan behöver också diskuteras i samhället, för det är ett val företagen gör. Jag förstår också att det handlar om en konkurrenssituation, men branschen kanske skulle ta en diskussion samlat - inte bara åkeribranschen utan även svenskt näringsliv som helhet. Så här ska vi nämligen inte ha det på våra vägar. Med det sagt är det viktigt att det finns verktyg och kontroller.
Det ska finnas många och noggranna kontroller samt verktyg för myndigheterna när de påträffar förare som kör drogpåverkade eller onyktra. Där finns det två utredningar som nu bereds i Regeringskansliet. Den ena handlar om att man ska kunna göra en sållning på samma sätt som man i dag kan göra med alkohol - i dag kan man slumpmässigt testa förare för alkoholpåverkan, och man ska kunna göra slumpmässiga tester också för drogpåverkan.
Även en skärpt straffskala för rattfylleri och för att köra drogpåverkad har tittats över. Dessa förslag bereds alltså just nu i Regeringskansliet. Det är nämligen väldigt viktigt att vi kan ha en hög säkerhet på våra svenska vägar.
Magdalena Andersson (S):
Thomas Morell frågar varför vi inte har gjort någonting. Det är ju inte så att regeringen inte har gjort någonting, utan vi har arbetat aktivt på en lång rad olika områden för att öka säkerheten på våra vägar - så också när det handlar om den tunga trafiken och det faktum att man ska vara pigg, nykter och inte drogpåverkad när man kör tung trafik i Sverige.
Det har tillförts ökade resurser till Tullverket under de senaste åren; sedan vi klev in i regeringsställning har vi gång på gång ökat Tullverkets resurser för att de ska kunna vara mer aktiva. Jag tycker också att det är bra att Tullverket gör många kontroller.
Vi har även ökat möjligheten att göra slumpmässiga utandningsprov, och vi tittar nu på hur detta ska göras när det gäller droger. Därutöver har vi stärkt Tullverkets befogenheter på det brottsbekämpande området på en lång rad sätt.
Så sent som i augusti i år fick Tullverket rätt att, när de vidtar åtgärder i samband med rattfylleri eller drograttfylleri, inleda förundersökning om innehav och bruk av narkotika och andra hälsofarliga varor. Vi har alltså tagit en lång rad steg, och jag vill väldigt gärna få möjlighet att fortsätta arbetet för att öka säkerheten på våra vägar.
Men ska detta vara möjligt är det också viktigt att det blir en diskussion i det svenska näringslivet om vilka åkare det är man anlitar och vilka arbetsvillkor de åkarna har. Här måste också företagen i Sverige ta ett ansvar. Vi ska såklart göra allt vi kan från regeringens sida för att det ska finnas noggranna kontroller, men näringslivet måste också ta ett ansvar för vilka som anställs.
Magdalena Andersson (S):
Jag tycker att det är bra med alla de åtgärder som regeringen har vidtagit för att öka säkerheten på våra vägar och förbättra arbetsvillkoren för dem som arbetar på våra vägar. Det är precis som Thomas Morell säger: Det handlar om åtgärder som har vidtagits på mitt område och inom Justitiedepartementet - på Morgan Johanssons område - samt om infrastrukturfrågor, som är Tomas Eneroths område.
Här finns ett samlat ansvar, men vi jobbar alla tre för att på olika sätt stärka säkerheten på vägarna. Regeringen kommer såklart att fortsätta det arbetet med full kraft. Det är viktigt både att det är säkert och tryggt på våra vägar och att det finns möjlighet för svenska lastbilschaufförer att ha ett tryggt arbete med sjysta arbetsvillkor.
Då måste vi komma till rätta med de avarter som vi ser i dag, när människor får arbeta under helt orimliga arbetsvillkor som förutsätter att de manipulerar färdskrivaren och när de har sådana arbetstider att de använder droger för att orka med.
Detta är ett helt orimligt förfarande, och de företag som anlitar åkerier som har förare anställda på dessa arbetsvillkor har ett mycket stort ansvar som de behöver ta. Precis som Thomas Morell talar om handlar det såklart om pengar. Mot detta ska ställas alla de exempel som Thomas Morell har tagit upp med personer som har förlorat nära och kära i en trafikolycka på grund av att en förare har varit påverkad.
Här behöver vi från regeringens sida fortsätta att arbeta stenhårt, men det svenska näringslivet måste också ta ansvar för arbetsvillkoren för de förare som man anställer. Det är bara så vi kan få trygghet på våra vägar och sjysta arbetsvillkor för svenska förare.
Magdalena Andersson (S):
Ludvig Aspling har frågat statsrådet Hans Dahlgren hur han resonerar kring vilket krav som bör finnas för att en viss utgift ska anses främja ändamålen för EU:s återhämtningsfond. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Återhämtningsfonden hanterar EU:s upplåning för att finansiera återhämtning från covid-19 genom flera olika instrument.
Dessa inkluderar bland annat återhämtningsfaciliteten, som är det till volym sett största instrumentet inom återhämtningsfonden, men också React-EU, Fonderna för en rättvis omställning och Invest EU. Jag tolkar det som att frågan avser återhämtningsfaciliteten. Facilitetens ändamål är att främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning.
Det ska bland annat göras genom att förbättra medlemsstaternas tillväxtpotential samt främja hållbar tillväxt och sysselsättning av god kvalitet. Förordningen specificerar en rad kriterier som behöver vara uppfyllda för att en medlemsstat ska kunna få finansiellt stöd. Dessa inkluderar att medlemsstaterna ska lämna in återhämtningsplaner med förslag på både investeringar och reformer. Förslagen ska vara förenliga med landsspecifika rekommendationer eller andra utmaningar som identifierats inom den europeiska planeringsterminen.
Därtill måste minst 37 procent av facilitetens finansiering avsättas till den gröna omställningen och minst 20 procent till den digitala omställningen. För att säkerställa att pengarna används i enlighet med facilitetens ändamål ställs det också krav på tillräckliga arrangemang för att övervaka genomförandet samt motverka och undvika korruption, bedrägeri och intressekonflikter. Finansiering betalas ut i takt med att medlemsstaterna genomför de planerade åtgärderna.
Kommissionen har i uppgift att granska att kraven och kriterierna är uppfyllda samt att lämna en rekommendation om beslut till rådet. I granskningarna gör kommissionen uppskattningar av hur mycket återhämtningsplanerna kan bidra till medlemsstaternas tillväxt. Kommissionen bedömer att återhämtningsfaciliteten i genomsnitt bidrar med att öka EU:s bnp med cirka 1,5 procent till 2026. Detta inkluderar inte ytterligare tillväxt av planernas strukturella reformer.
Regeringen bedömer att de krav och kriterier som förordningen innehåller bidrar till att främja återhämtningsfacilitetens ändamål. Regeringen har vidare instämt i kommissionens bedömning att de genomförandebeslut som hittills har godkänts uppfyller förordningens kriterier.
Magdalena Andersson (S):
Om Ludvig Aspling vill diskutera enskilda punkter i varje lands återhämtningsplan finns naturligtvis möjlighet att göra det. Framför allt hade det varit möjligt att göra i samband med att planerna gicks igenom i EU-nämnden. Jag föreslår att Ludvig Aspling tar upp dessa punkter i enskilda interpellationer, om han vill gå igenom varje punkt.
Jag har naturligtvis inte alla punkterna framför mig och den exakta argumentationen för att dessa punkter är med på listan, men det finns möjlighet att göra ett sådant arbete i utskottet, inte minst inför att man godkänner planerna.
Magdalena Andersson (S):
Det är en process för hur planerna gås igenom. Det förs en dialog mellan kommissionen och det enskilda landet. Kommissionen granskar naturligtvis planerna noggrant för att se att de ligger i enlighet med de landsspecifika rekommendationerna och de övriga inom den europeiska planeringsterminen. Självklart tittar vi från svensk sida på planerna och inte minst på kommissionens utlåtande över planerna.
Det finns säkert argument för varför var och en av de punkterna finns med i planen, men eftersom regeringen har tagit emot 15-20 planer, och varje plan innehåller hundratals punkter, och även om jag är känd för att ha mycket i huvudet, kan jag inte varje argument för varje specifik punkt i de enskilda ländernas planer.
Det har också varit möjligt för Sverigedemokraterna att ställa de frågorna i utskotten, men mig veterligen har man inte gjort det. Det finns naturligtvis möjlighet att ställa de specifika frågorna, men då är det bra om jag eller någon annan minister som ska svara på frågorna får möjlighet att förbereda oss. Vi har stor arbetskapacitet och stor kapacitet att hålla saker i minnet.
Men i ärlighetens namn tror jag inte att någon förväntar sig att vi ska hålla alla tusentals enskilda punkter i minnet - inte heller Ludvig Aspling. Jag tror inte att det är syftet med interpellationen.
Magdalena Andersson (S):
Precis som jag sa är det en process med alla de här planerna där kommissionen har en mycket nära dialog med länderna som utarbetar planerna. De övriga medlemsländerna har insyn i den processen, i kommissionens utlåtande och självklart också i den plan som de enskilda länderna har kommit in med. Det här är ett arbete som vi gjort på Finansdepartementet. Det är inget konstigt med det.
Jag förstår inte varför Ludvig Aspling försöker misstänkliggöra det som om vi inte gjort ett gediget arbete. Det har vi naturligtvis gjort med de här planerna. När jag sa att jag inte vet om det är jag som kommer att stå här var det för att vi i Socialdemokraterna har en partikongress här i närheten och att det inte är självklart vilka arbetsuppgifter jag kommer att ha efter det.
Med det sagt och givet vad Ludvig Aspling sagt här tycker jag att det är viktigt att påpeka att vi även i Sverige satsar på motorvägar. Vi har just lagt fram den största infrastrukturpropositionen i modern tid. Där ingår stora resurser till underhåll av både järnväg och väg i hela landet men också till nybyggnation av både vägar och järnvägar i hela landet.
Det byggs inte långt från riksdagshuset en ny, stor motorväg. Vi har också under pandemin storsatsat på de regionala flygplatserna för att de ska kunna överleva pandemin. Jag kan bara konstatera att så som det låter när Ludvig Aspling pratar om regeringens infrastrukturpolitik, det ligger inte i linje med de propositioner som regeringen har lämnat till riksdagen.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill börja med att tacka Ulf Kristersson för välkomnandet in i partiledarkretsen och i den nya rollen. Många svenska hushåll oroar sig just nu för hur nästa elräkning kommer att se ut. Det har jag stor förståelse för. Det är med elpriserna och elräkningen precis som med bolånen. Man kan ha bundna räntor, och man kan ha rörliga räntor. Så kan det vara också med elpriset.
Om man har ett fast elpris kommer man på kort sikt inte att påverkas i någon större utsträckning av att elpriserna är höga just nu. Om man däremot har ett rörligt elpris får man en högre elräkning nästa gång den kommer. Nu kan denna elräkning dessutom komma i samband med julen, och det oroar såklart många personer.
Vad som behöver göras för att se till att vi får ned elpriserna är för det första naturligtvis att öka överföringen - kapaciteten - i elnäten. Regeringen har arbetat för att öka investeringarna, och vi ser just nu större investeringar där. Vi har också snabbat på processerna. För det andra handlar det om att bygga ut det som går snabbt att bygga ut. Det finns stora förfrågningar om att få bygga ut mer vindkraft i Sverige.
Det kan gå snabbt, och det skapar också låga elpriser. Vi påverkas dessutom av att gaspriserna i Europa är höga. I Europa används mycket gas. Detta påverkar Sverige. Det är dock fritt fram att bygga kärnkraft i Sverige. Det är fullt möjligt. Men det verkar inte finnas några privata aktörer som tycker att det är lönsamt, och därför är det inga som gör det.
Ska det byggas kärnkraft måste i så fall skattebetalarna gå in och skjuta till medel för det. Jag kan konstatera att Moderaterna inte har gjort det i sin budget, det vill säga den reservation som röstades igenom. Frågan är varför de inte har gjort det om kärnkraften nu är lösningen.
Magdalena Andersson (S):
När man inte har bra svar försöker man ofta lägga fel ord i munnen på den andra. Vad jag sa var en förklaring till svenska hushåll om att en del har bundna elavtal och andra inte har det. Och om man har ett bundet elavtal behöver man inte vara lika orolig som om man har ett rörligt där elräkningen riskerar att bli högre. Det var för att dämpa oron hos dem som har bundna avtal som jag beskrev situationen. Min bild, utifrån samtal med människor, är att alla inte riktigt har detta helt klart för sig.
Med det sagt är det naturligtvis fritt fram för Fortum att bygga nya kärnkraftverk. Vad jag säger är att vi inte ser någon som hittills har gjort det. Om Ulf Kristersson menar att detta är viktigt bör han i så fall avsätta pengar för det i sin budget, men det har han inte gjort. Det är kanske ett slitet uttryck, men så länge Ulf Kristersson inte avsätter skattebetalarnas pengar för detta i sin budget är hans prat om kärnkraft inget annat än tomma tunnor som skramla mycket.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen följer naturligtvis utvecklingen väldigt noggrant och ser det bekymmer som svenska hushåll kan ha med kommande elräkningar. Nu är det bara några veckor sedan Sverigedemokraternas, Kristdemokraternas och Moderaternas budgetreservation skrevs och gick igenom här i riksdagen. Då är frågan: Hur kommer det sig att det inte fanns några sådana förslag i den reservationen?
Den är ju skriven långt senare än den budgetproposition som jag lade på riksdagens bord.
Magdalena Andersson (S):
Här ber alltså Sverigedemokraterna den socialdemokratiska regeringen att städa upp efter deras misstag. Det låter som att man tycker att man begick ett stort misstag i den budgetreservation som skrevs för bara några veckor sedan. Nu vill ni att jag ska städa upp efter det som ni orsakade. Jag kan tacka Mattias Bäckström Johansson för hans höga tilltro till regeringens kapacitet att städa upp deras egna misstag.
Magdalena Andersson (S):
Jag uppskattar Centerpartiets och Annie Lööfs engagemang för det svenska jordbruket. Det är precis som Annie Lööf säger. Det är en fantastisk näring och en stor tillgång som vi har i landet. Det är också en näring som skapar arbetstillfällen runt om i hela vårt avlånga land. Den producerar matvaror av hög kvalitet, och den har ett gott djurskydd.
Det är något som vi verkligen har all anledning att vara stolta över i Sverige. Självklart påverkas jordbruket när vi har höga priser på olika delar av de insatsvaror som behövs i jordbruket. Inom jordbruket finns det heller inte alltid alternativ. Detta påverkar naturligtvis det svenska jordbruket.
Det vi gör i den budget som vi har föreslagit är att vi de kommande åren tillskjuter mycket stora resurser till det svenska jordbruket och till landsbygdsutveckling. Utöver det har vi en omfattande satsning på infrastruktur som kommer att planläggas under nästa år. Vi har också särskilda satsningar på att service ska finnas runt om i hela landet.
Man ska ha möjlighet att handla mat och tanka runt om i hela landet. Därutöver följer naturligtvis regeringen noggrant denna utveckling för att säkerställa att vi kan ha det konkurrenskraftiga jordbruk som vi har och som vi alla är stolta över.
Magdalena Andersson (S):
Från regeringens sida följer vi naturligtvis utvecklingen väldigt, väldigt noggrant. Vi är också angelägna om att det ska vara möjligt att bedriva jordbruk i Sverige. Det är därför som vi har gjort stora satsningar under de senaste åren - vi gör det också under de kommande åren - för att säkerställa att vi ska fortsätta att ha ett högkvalitativt jordbruk som levererar mycket fina produkter runt om i hela vårt land.
Utöver de satsningar som regeringen redan tidigare år har gjort och de som vi hade i budgeten följer vi naturligtvis utvecklingen väldigt noga.
Magdalena Andersson (S):
Anledningen till att vi nu återinför karensbidraget och tar bort karensdagen på det sätt som den normalt fungerar i Sverige är just att vi ska hindra smittspridningen under pandemin. Nu när vi ser en måttlig men ändå ökad smittspridning i Sverige bedömer vi att det är lämpligt att återinföra detta så att fler har möjlighet att vara hemma när de blir sjuka.
I den här diskussionen tycker jag också att det är viktigt att påpeka att många som är timanställda har problem med att över huvud taget omfattas av sjukförsäkringen, även med de system vi har. Det är mer en uppmaning till Sveriges arbetsgivare att se till att anställa människor på sådana kontrakt att de också har möjlighet att ta del av sjukförsäkringen. Det är viktigt för arbetstagarnas trygghet men i pandemin också ett sätt att minska risken för smittspridning.
Med det sagt är frågan vad man ska göra med karensdagen på längre sikt. Vi är öppna för att se över hur den kan fungera i framtiden. Det är helt korrekt som Nooshi Dadgostar säger att det finns yrkesgrupper där det är möjligt att arbeta hemifrån om man har en lättare förkylning medan det för andra yrkesgrupper inte är möjligt. Dessa drabbas då av en ökad kostnad, och det finns en orättvisa i detta.
Det finns såklart också en risk att personer som har en svag ekonomi och blir förkylda väljer att gå till en arbetsplats där man riskerar att smitta till exempel personer som verkligen inte ska bli smittade. Mot den bakgrunden är vi öppna för att se över hur karensdagen fungerar och hur det långsiktigt ska se ut.
Det kan också vara värt att påminna om att vi i budgeten hade en lång rad övriga förstärkningar av sjukförsäkringen för att människor i Sverige som blir drabbade av sjukdom ska kunna få en ökad ekonomisk trygghet.
Magdalena Andersson (S):
Jag är också väldigt glad över att regeringens reformer på sjukförsäkringsområdet har klubbats av riksdagen. Men jag uppskattar naturligtvis det faktum att vi har den här diskussionen om karensdagen. Det är viktigt att vi gör på det här sättet nu för att försöka att dämpa smittspridningen av coronaviruset.
När det gäller långsiktiga förändringar är det dock min bedömning att det är viktigt att man tar ett rejält tag och gör en ordentlig utredning för att på så sätt se vilka olika effekter man kan få av olika möjligheter.
Det finns olika system som man skulle kunna tänka sig, och det är viktigt att man tänker igenom detta i en rimlig balans så att man kan öka rättvisan samtidigt som man inte riskerar att få en situation där man undergräver förtroendet för sjukförsäkringen på grund av risk för överutnyttjande eller, ännu värre, fusk.
Magdalena Andersson (S):
Jag tror att det var några reformer som Tobias Baudin särskilt tänkte på. En av de viktiga reformerna handlar om det faktum att det råder stor bostadsbrist runt om i hela landet, inte minst i de delar av Sverige där man nu expanderar, får nya industrier och behöver bygga väldigt många bostäder.
Precis i det läget tar Kristdemokraterna, Sverigedemokraterna och Moderaterna i sin reservation bort investeringsstödet, som ju skapar tiotusentals nya möjligheter för människor att få en hyresrätt med en hyra som man har råd att betala med en vanlig lön. Jag är säker på att det är ett av förslagen han tänkte på.
Jag skulle tro att ett annat förslag är att ni tar bort de ökade möjligheter i form av extratjänster som vi vill ge inte minst långtidsarbetslösa kvinnor som är födda utanför Europa att kunna ta ett första steg in på arbetsmarknaden. Vi vet att extratjänster är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som används i stor utsträckning just av långtidsarbetslösa utrikes födda kvinnor. Det tycker nog jag är vanligt folk.
Jag tror också att han tänkte på funkisskatten. I regeringens budget avskaffar vi helt funkisskatten, alltså att personer med funktionsnedsättning som gör att de inte kan arbeta betalar högre skatt än löntagare. Den skatten finns kvar i er budget.
Därutöver har vi familjeveckan, som var en möjlighet för föräldrar som jobbar schemalagt, till exempel en busschaufför och en undersköterska som har fem veckors semester, att vara ledig när det är utvecklingssamtal på förskolan eller när förskolan har stängt för planeringsdagar på hösten precis när man kommer tillbaka efter semestern. Det är just för att underlätta livspusslet för sådana familjer som vi vill ha en familjevecka med ersättning.
Den har ni gjort om till en familjevecka som framför allt personer som redan har höga inkomster och sex veckors semester och som sällan jobbar schemalagt kan ta del av.
Magdalena Andersson (S):
Att ta bort den orättvisa skatteklyftan som innebär att vi i Sverige 2021 och 2022 har en ordning där personer med funktionsnedsättning som gör att de inte kan arbeta betalar högre skatt än löntagare tycker Ebba Busch är en ineffektiv åtgärd. Låt det sjunka in.
Därutöver har vi familjeveckan, som skulle möjliggöra för alla de LO-arbetare som har fem veckors semester och därför jättesvårt att få livspusslet att gå ihop att kunna vara lediga när det är planeringsdag på dagis - en ineffektiv åtgärd. Låt det sjunka in.
Det säger någonting om vilken politik Moderaterna, Sverigedemokraterna och Kristdemokraterna står för.
Magdalena Andersson (S):
Vi ska kanske inte gå igenom Johan Pehrsons privatekonomi, även om han menar att han med en riksdagsledamots lön behöver rosta bröd på natten. Men det är ju bra att använda el när det råder mindre brist, så det finns det stora poänger med! Jag kan också lugna Johan Pehrson med att vi har goda kontakter både med den socialdemokratiska regeringen i Oslo i Norge och med den socialdemokratiskt ledda regeringen i Helsingfors i Finland.
Jag var i Finland så sent som i går, och jag har redan träffat den norska statsministern - dock i partisammanhang. Vi kommer naturligtvis också att ha kontakt direkt med Norge kring de här frågorna i närtid. Precis som Johan Pehrson säger har vi en gemensam nordisk elmarknad.
Ibland kan det uppstå tekniska problem på denna nordiska elmarknad, och det är - utifrån vad jag har fått berättat för mig - det som skedde. Vi kommer naturligtvis att gemensamt arbeta för att avhjälpa de problemen så att vi kan säkerställa en väl fungerande nordisk elmarknad.
Magdalena Andersson (S):
Ja, självklart ska vi ha fred på den nordiska elmarknaden, och vi arbetar hårt med att lösa de problem som har funnits. Inte bara på kort sikt utan naturligtvis även på lång sikt är det viktigt att det finns en väl fungerande överföringskapacitet mellan våra länder; det skapar en stabilitet i elnäten. Där kan det vara viktigt att påpeka att Sverige är en stor exportör av el.
Om jag minns rätt är det bara en dag i år som vi har varit nettoimportör av el - alla andra dagar på året har vi varit nettoexportör. Vi har alltså en god elproduktion i Sverige, vilket man inte alltid hör i debatten.
Magdalena Andersson (S):
Det är glädjande att Karolina Skog tar upp frågan om vindkraft, för här finns en fantastisk potential att snabbt och säkert bygga ut den svenska elproduktionen. Inte minst i de delar av Sverige där det i dag är höga elpriser är detta verkligen ett sätt att snabbt kunna få ned elpriserna. Det är något helt annat än de diskussioner som en del partier för om kärnkraft.
Det finns ingen marknad för kärnkraft; det finns inga företag som ansöker om att få bygga kärnkraftverk i Sverige, och därför är det inte en snabb lösning. Däremot finns det massor av ansökningar om vindkraft, och det är dem det finns potential att gå framåt med. Exakt när och hur regeringen kommer att gå vidare med den här utredningen är något som fortfarande bereds i Regeringskansliet, och vi kommer naturligtvis att lämna besked så snart vi är klara med detta.