KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Solveig Zander, för det starka engagemanget i dessa frågor, inte minst när det gäller sjukskrivningar och företagare! Som Solveig Zander känner till har regeringen sedan ett par år tillbaka fokuserat väldigt mycket på att höja kvaliteten i våra vårdverksamheter när det gäller sjukintyg.
Regeringen har bland annat satt igång den samverkan som vi nu har mellan Försäkringskassan och Socialstyrelsen, som handlar om att höja kvaliteten på försäkringsmedicinska bedömningar. Jag tar med mig frågan om hur detta påverkar arbetsgivare i den första, initiala fasen av sjukskrivningen.
Det är naturligtvis viktigt att det arbete som görs när det gäller rätten till sjukpenning och förbättringen av kvaliteten på sjukintygen i samband med det också kommer till nytta i den initiala fasen av sjukskrivningen, när arbetsgivaren är den part som tar emot sjukintyget.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Hillevi Larsson, för frågan! Vi jobbar i flera steg. Pensionerna höjs redan den 1 januari. Precis som Hillevi Larsson sa höjs garantipensionen och bostadstillägget. År 2021 införs pensionstillägget, och det blir en höjning av pensionerna för breda löntagargrupper. Detta steg anser vi bör följas av en ökad inbetalning till pensionssystemet - en höjning av pensionsavgiften. Dock är inte partierna i Pensionsgruppen överens om detta.
Det vi har kunnat komma överens om är att göra en översyn av avgifterna. Det är ingen hemlighet vad som är vår linje i detta, men nu görs en översyn. Vi kommer att agera för att nå enighet med partierna i Pensionsgruppen så att inbetalningarna till pensionssystemet kan öka, för det är en förutsättning för att vi ska nå ett mål som alla borde ställa sig bakom: att alla bör ha minst 70 procent av slutlönen i pension. Pensionerna måste höjas.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Elisabeth Björnsdotter Rahm för frågan och för hennes starka engagemang i dessa frågor. Regeringen har jobbat mycket aktivt med de frågor som handlar om det förebyggande arbetet kring sjukskrivningar och samverkan mellan olika aktörer.
Vi har dragit igång ett initiativ som handlar om att få parterna på arbetsmarknaden att ta ett större ansvar för bättre arbetsmiljö, som naturligtvis är en mycket viktig fråga inte minst i kontaktyrken. Vi har gett i uppdrag till Socialstyrelsen och Försäkringskassan att jobba för att de medicinska underlagen och de försäkringsmedicinska bedömningarna ska förbättras.
Detta arbete har redovisats, och där finns också en hel del idéer om hur detta arbete ska fortsätta. Detta är naturligtvis en prioriterad fråga för regeringen vid sidan om den process som handlar om att säkerställa att vi har ekonomisk trygghet vid sjukfall. Då måste också regelverket förändras, inte minst när det gäller sjukpenning.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Rikard Larsson för frågan. Mitt svar är ja; jag delar denna oro. En av de mörkaste stunderna i denna kammare var när det applåderades efter maktskiftet 2006 när rätten till sjukförsäkring försämrades av denna kammare. Nu ser vi effekten av denna lagändring. Vi ser effekterna för människor som har slitit i ett helt yrkesliv och som blir sjuka och hamnar i denna problematik.
Den 31 januari kommer en viktig utredning om rätten till sjukpenning - den bedömning som görs i förhållande till normalt förekommande arbete. Mitt uppdrag från Sveriges statsminister Stefan Löfven är att säkerställa att vi förbättrar sjukförsäkringen och ökar den ekonomiska tryggheten för de människor som är sjuka.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Arin Karapet, för frågan! Och stort tack för engagemanget! Det blir väldigt glädjande när Moderaterna äntligen börjar prata om pensionärernas inkomster - efter att ha infört pensionärsskatten och efter att ha motsatt sig pensionshöjningar. Då är det glädjande att vi åtminstone en gång har tillfälle att diskutera pensionärernas inkomster i denna kammare med en moderat.
Vi började med att avskaffa pensionärsskatten för dem med lägst pensioner. Det var vår skyldighet. Men vi ska fortsätta att höja pensionerna. Och där vi har pensionärsskatt kvar ska vi avskaffa straffbeskattningen för våra pensionärer. Det är en av de viktigaste uppgifter som vi har på vårt bord: att se till att höja inkomsterna för pensionärerna och höja pensionerna.
Min motfråga blir: Är Moderaterna med på detta?
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Hans Eklind, för frågan och engagemanget! Vi kommer i nästa vecka att ta emot den utredning som har tittat på rätten till sjukpenning. Den utredningen har faktiskt bland annat i uppdrag att titta på delar av de frågeställningar som rör flexibiliteten.
Det är dock inte troligt att det kommer att finnas ett förslag som specifikt rör den frågeställning som Hans Eklind lyfter upp, men så fort vi har hanterat utredningen och dess förslag är jag av meningen att vi bör titta också på övriga frågor som rör flexibiliteten. Ju mer flexibelt sjukförsäkringssystemet är, desto större möjligheter har vi också att erbjuda människor den trygghet de förtjänar och den hjälp som behövs för att man ska komma tillbaka i arbete.
Jag ser därför fram emot att tillsammans med Hans Eklind och riksdagen agera för att vidta åtgärder även på detta område.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Emilia Töyrä! Vi kan konstatera att en del av de förändringar som genomfördes efter maktskiftet 2006 och än i dag gäller i lagstiftningen har fått orimliga effekter. Framför allt gäller det prövningen dag 180 mot normalt förekommande arbete, där undantagsreglerna är mycket begränsande och restriktiva. Det får effekten att människor på grund av fyrkantiga regelverk inte har den ekonomiska trygghet som de förtjänar.
Därför tillsatte regeringen en utredning, som kommer att presentera lagförslag specifikt i den frågan nästa vecka. Vår ambition är att förstärka sjukförsäkringen och öka den ekonomiska tryggheten vid sjukdom. En annan fråga som vi arbetar med, där vi kommer att behöva sätta igång ett arbete, är sjukersättningen. Vi har för närvarande de mest restriktiva reglerna i OECD när det gäller dem med permanent arbetsförmågenedsättning som är nära pensionsålder.
Det kommer vi att behöva återkomma till.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Elisabeth Björnsdotter Rahm, för den viktiga frågan! Det är naturligtvis en prioriterad fråga för regeringen. Likabehandling, opartiskhet, saklighet och att följa vår grundlag måste vara grunden för all myndighetsutövning från det offentligas sida. Det förutsätter att vi har regler som möter de berättigade förväntningar som finns på ekonomisk trygghet vid sjukdom.
Det förutsätter att vi har regelverk som har den flexibilitet som krävs för att alla sjukdomssituationer ska täckas av sjukförsäkringen. Mot den bakgrunden har vi satt igång ett arbete som kommer att resultera i att regeringen får förslag på sitt bord nästa vecka om just rätten till sjukpenning. Försäkringskassan har fått ett antal uppdrag som handlar om ett utvecklingsarbete, inte minst när det gäller sjukskrivningsprocessen.
Samverkan med Socialstyrelsen är en viktig fråga som handlar om det försäkringsmedicinska underlaget. Allt detta ska resultera i att vi har en sjukförsäkring för alla som är i behov av ekonomisk trygghet vid sjukdom. Det ska vi fokusera på.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Solveig Zander för den viktiga frågan. Jag kommer precis från ett möte med Pensionsmyndigheten. Vi kommer att intensifiera dialogen för att ge myndigheten rätt förutsättningar att driva igenom de delar av pensionsöverenskommelsen som Pensionsmyndigheten är verkställande aktör för. Det kommer att kräva omprioriteringar. Men låt mig var tydlig på en punkt. Inte på något sätt ställer vi pensionsöverenskommelsen i motsatsförhållande till behovet av att höja pensionerna 2021.
De som har byggt upp vårt land och välfärden ska få höjda pensioner nästa år. Det är helt nödvändigt att pensionstillägget genomförs nästa år eftersom vi vet att den ekonomiska nedgången just nu kan leda till en negativ indexering av pensionerna. Sveriges pensionärer förtjänar höjda pensioner och inte sänkta pensioner.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Solveig Zander! Vi kommer att jobba med en intensiv dialog med myndigheterna så att de får rätt förutsättningar. Det handlar om prioriteringar, men det handlar naturligtvis också om resurser. Det är helt rätt att pensionsöverenskommelsens genomförande är ett långsiktigt steg för att höja pensionerna på sikt. Men också dagens pensionärer förtjänar höjda pensioner. Om inte vi agerar kommer pensionerna att sänkas nästa år.
Därför är det viktigt att pensionstillägget genomförs så att de som byggt upp välfärden och välståndet i vårt land får höjda pensioner. Det förtjänar de.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Nooshi Dadgostar, för frågan! Det stämmer att inställda rehabiliteringsinsatser och inställda operationer kan riskera att människor blir av sjukpenningen med det regelverk vi har i dag med den prövning som görs dag 180. Mot den bakgrunden har Försäkringskassan och regeringen fört en aktiv dialog. Det har lett till att Försäkringskassan har fattat ett beslut om ett rättsligt ställningstagande som innebär att man gör undantag från den prövningen just nu. Det beslutet gäller temporärt till och med oktober månad.
Vi har precis fått en skrivelse från Försäkringskassan med förslag på hur vi kan ändra regelverket. Det tangerar också de förslag som utredningen om en bättre sjukförsäkring lämnat till regeringen. Vi prioriterar det här arbetet.
Det är viktigt att svenska folket känner och vet att vi i regering och riksdag gör vad vi kan för att säkerställa att människor får en ekonomisk trygghet vid sjukdom också i dessa svåra tider då det uppstår en stor vårdskuld på grund av växande vårdköer och inställda rehabiliteringsinsatser mot bakgrund av prioriteringar som görs i sjukvården.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Acko Ankarberg Johansson, för den viktiga frågan, och tack för ett mycket bra samarbete mellan riksdagspartierna och regeringen i den här frågan! Vi har lagt fram ett förslag till förordning som diskuterats med riksdagspartierna. Remisstiden för det förslaget går ut i dag. Vi ser fram emot att ta emot alla remissvar också på den punkt som handlar om gravida och den punkt som gäller anhöriga. Det är naturligtvis väldigt viktigt att vi har bra ekonomisk trygghet för människor som ska skyddas mot denna smitta.
Regeringen följer arbetet med dessa grupper hos myndigheterna noga för att vidta de åtgärder som krävs för att vi ska säkerställa den ekonomiska tryggheten för dessa människor.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Acko Ankarberg Johansson! På departementet jobbar de dag och natt med den här frågan. I samma stund som vi står här sitter tjänstemännen på Socialdepartementet för att analysera de remissvar som har kommit in med anledning frågeställningen, som dessutom gäller de gravida och de anhöriga. Det är också viktigt att understryka att om det är så att gravida jobbar i yrken där de direkt kommer i kontakt med smittan finns naturligtvis graviditetspenning.
Dessutom har de möjlighet att ta ut föräldrapenning i förtid. Det finns möjligheter redan i dag som kan användas av dem som befinner sig i den situationen.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack för frågan, Mattias Vepsä! Vi ser med oro på utvecklingen vad gäller rätten till sjukpenning efter dag 180. Fokus på rehabilitering har blivit svagare. Fokus på ekonomisk trygghet har blivit svagare med den rättsliga tillämpningen och utvecklingen. Vi ser att runt 25 procent fick avslag på fortsatt sjukpenning efter dag 180. Jag är inte säker på att de 25 procenten blev friska mellan dag 179 och dag 180.
Vi behöver tvärtom förstärka rehabiliteringen och återgången till det ordinarie arbetet. Det här förstärks med vårdskulden som har uppstått med anledning av corona. Precis som Mattias Vepsä säger tillämpas ett särskilt undantag av Försäkringskassan för närvarande. Det undantaget gäller till och med oktober månad. Vi jobbar för att agera och ändra regelverket så att vi erbjuder alla människor en ekonomisk trygghet vid sjukdom. Hela socialförsäkringssystemet har till syfte att skapa trygghet och rehabilitering för återgång till arbete.
Det är det vi måste sätta fokus på, och det kräver regeländringar.
Ardalan Shekarabi (S):
Ida Gabrielsson har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att människor som är sjukskrivna ska få ersättning från sjukförsäkringen i stället för att tvingas söka ekonomiskt bistånd från kommunen. Utredningen om en trygg sjukförsäkring med människan i centrum har överlämnat betänkandena En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för individen och En sjukförsäkring anpassad efter individen .
Utredningen har lämnat flera förslag för att säkerställa en mer ändamålsenlig sjukförsäkring. Betänkandena har remitterats och bereds i Regeringskansliet. Regeringen beslutade den 10 september 2020 att ge Försäkringskassan ett uppdrag om förbättrad kvalitet i ärenden om rätt till sjukpenning.
Det gäller kvaliteten i handläggningen av ärenden där sjukpenning från dag 180 i sjukperioden nekas, detta mot bakgrund av brister som har identifierats av nämnda utredning. En förutsättning för tilltron till sjukförsäkringen är att Försäkringskassans beslut är begripliga och att myndighetens slutsatser är underbyggda.
Den 26 mars 2020 beslutade regeringen om kommittédirektiven Ett mer ändamålsenligt regelverk i sjuk- och aktivitetsersättningen och för förmåner vid rehabilitering . Syftet med utredningen är att säkerställa att sjuk- och aktivitetsersättningen ger trygghet vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, god förutsebarhet för den enskilde samt stabilitet i tillämpningen över tid.
Vidare syftar utredningen till att skapa ett mer modernt regelverk som kan bidra till att förebygga ohälsa och ge stöd vid såväl rehabilitering som omställning till annat arbete. Utredningen ska redovisa uppdraget senast den 30 juli 2021. Regeringen har tagit flera initiativ rörande sjukförsäkringen, och arbete pågår.
Människor ska känna sig trygga med att sjukförsäkringen ger ekonomisk trygghet om man blir sjuk och inte kan arbeta. Stöd och en fungerande rehabilitering ska ges för att man ska kunna återgå till arbetslivet.
Ardalan Shekarabi (S):
Ida Gabrielsson och jag har samma inriktning, nämligen att situationen måste lösas så fort som möjligt, helst i går. Det förs samtal just nu mellan de partier som har ett budgetsamarbete, och min förhoppning är verkligen att samtalen leder till att det blir förutsättningar att lägga fram förslag på riksdagens bord så fort som möjligt. Bristerna i sjukförsäkringen drabbar människor varje dag.
Vi har bara under de senaste veckorna kunnat ta del av vittnesmål om människor som har gjort stora insatser under pandemin, som har tagit risker för oss och som har arbetat inom sjukvården och äldreomsorgen och smittats av sjukdomen covid-19. Nu när de är sjuka och behöver ekonomisk trygghet för att slutföra sin rehabilitering blir de av med sjukpenningen. Inget parti borde acceptera detta. Ingen borde nöja sig med en sådan situation.
Det spelar ingen roll om det är människor som har drabbats av långtidscovid eller cancer eller vad det är för sjukdom. Om arbetsförmågan är nedsatt, om man behöver hjälp, rehabiliteringsinsatser och vårdinsatser, måste man ha en ekonomisk trygghet under den tiden så att man kan slutföra sin rehabilitering och därmed få förutsättningar att komma tillbaka till sitt arbete.
Men i dag är det en stor del av de försäkrade som inte får den ekonomiska tryggheten, och vi har vetat det ett tag. Det var därför utredningen tillsattes, och det var därför regeringen påbörjade processen med lagändringar. Nu måste vi tillsammans hjälpas åt.
Jag välkomnar den pragmatiska inställningen här, och jag hoppas verkligen att samtliga partier i Sveriges riksdag visar samma pragmatiska inställning så att vi kan ta oss förbi partigränserna och låsningarna och driva igenom förslagen. Därmed gör vi det som svenska folket förväntar sig av oss. Vi är skyldiga våra medborgare detta.
Vi är skyldiga alla dem som har gjort stora insatser under pandemin detta, det vill säga att lösa de brister som finns i sjukförsäkringen. Vi ska göra det som krävs så att människor verkligen får möjlighet att slutföra sin rehabilitering. Jag kan inte göra annat än att vädja till alla politiska partier att ta in detta.
Visst har vi haft olika ideologiska utgångspunkter i sjukförsäkringsfrågan, men nu när bristerna är så uppenbara och när vi vet att utförsäkringarna ökar så radikalt för varje år som går är det dags att lägga undan ideologiska låsningar, räcka ut en hand till varandra och lösa problemet. Detta gäller speciellt det förslag som finns på vårt bord och har remitterats. Det har dessutom välkomnats av merparten av remissinstanserna.
Jag lovar Ida Gabrielsson att regeringen gör vad vi kan för att nå fram med de förändringar som föreslås i denna utredning.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Ida Gabrielsson för interpellationen, som verkligen behövs. Jag vill instämma i Ida Gabrielssons ställningstagande om att ord inte räcker. Det är självklart att varken ord eller ställningstagande i riksdagen genom ett utskottsinitiativ är tillräckligt, utan det som krävs är en lagändring.
Det är regeringens uppgift att bereda en lagändring och lägga fram förslag på riksdagens bord om konkreta lagändringar. Det är också det som är inriktningen på vår politik. Vi instämmer i den kritik som framförs i utredningen mot den rådande ordningen och det regelverk som tillämpas i dag av Försäkringskassan.
Det finns uppenbara brister när det gäller rätten till ekonomisk trygghet vid sjukdom. Ur vårt perspektiv är det inget alternativ att acceptera en sådan utveckling. Jag är stolt medlem i det parti som byggde upp socialförsäkringen och som tog striden i kammaren för införandet av den allmänna obligatoriska sjukförsäkringen.
Jag ser det som en skyldighet att i denna regering tillsammans med de partier som tar ställning för en bättre sjukförsäkring agera så att vi tillsammans återigen kan återupprätta den ekonomiska tryggheten för långtidssjuka. Jag använder ordet återupprätta eftersom det i dag inte finns ett tillräckligt bra ekonomiskt skydd för de långtidssjuka.
Det måste bli ändring på detta, och regeringen avser att agera och göra det vi kan för att regelverket ska ändras.
Ardalan Shekarabi (S):
har frågat mig om jag avser att titta på regelverket kring uttag av föräldraförsäkring så att det blir mer flexibelt för landets barnfamiljer samt vad som är min motivering till nuvarande fyraårsregel i föräldraförsäkringen. Föräldraförsäkringen består av flera olika delar: föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning. Till det tillkommer även statlig ålderspensionsavgift för respektive förmån.
Sveriges föräldraförsäkring har under de senaste 40 åren haft positiva effekter på föräldrars arbetsmarknadssituation genom att öka förutsättningarna för både kvinnor och män att kombinera familjeliv och arbetsliv. Föräldrapenningen är en mycket flexibel försäkring. Föräldrar med gemensam vårdnad ges 240 dagar vardera att disponera fram till att barnet är tolv år gammalt.
Dagar kan tas ut som del av en dag eller exempelvis del av en vecka. Vissa dagar kan tas ut samtidigt om föräldrarna önskar vara lediga tillsammans när barnet är litet. För barn födda från och med den 1 januari 2014 kan föräldrar ta ut föräldrapenning under högst 96 dagar efter att barnet fyllt fyra år.
Motivet till fyraårsgränsen är bland annat att båda föräldrarna bör förlägga huvuddelen av sin föräldraledighet till barnets tidiga levnadsår, då barnets behov av omsorg är som störst. En sådan koncentration bör vara för barnets bästa genom ökade möjligheter till en tidig och nära anknytning till båda föräldrarna och bidrar också till förbättrade förutsättningar för ett jämställt föräldraskap.
För barn födda 2010 återstod i genomsnitt cirka 94 dagar att ta ut vid barnets fyraårsdag. För barn födda 2014 återstod i genomsnitt 79 dagar. Föräldrar hade därmed koncentrerat sitt uttag till barnens yngre åldrar. Inspektionen för socialförsäkringen har följt upp effekten av fyraårsgränsen.
Studien visar att reformen framför allt har påverkat pappors uttag, som i genomsnitt ökat med elva dagar fram till att barnet fyllt fyra år. Pappors andel har ökat oavsett utbildning och inkomst och oavsett om föräldrarna är inrikes eller utrikes födda. Uttaget av föräldrapenning och föräldraledighet är ännu inte jämställt.
Skillnader kvarstår också mellan olika familjer, vilket bland annat kan förklaras av att föräldrarnas behov, normer och socioekonomiska förhållanden skiljer sig åt. Mer behöver därför göras innan målet om ett jämställt föräldraskap är uppnått. Under 2017 lämnade Utredningen om en modern föräldraförsäkring sitt slutbetänkande.
Utredningens förslag stärker det jämställda föräldraskapet och underlättar för olika familjekonstellationer att kombinera arbetsliv och familjeliv. Förslagen från utredningen bereds i Regeringskansliet.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tror att båda aspekter och båda intressen som lyfts fram av Linda Lindberg är viktiga här. Det är viktigt att vi har en flexibilitet för föräldrar, så att de kan planera föräldraledigheten och anpassa uttaget av den till de omständigheter som respektive förälder påverkas av. Sedan måste vi naturligtvis också ha ramverk för föräldraförsäkringen.
Även om föräldraförsäkringen är otroligt generös i jämförelse med i princip alla andra länders föräldraförsäkringar måste det finnas någon form av ramverk.
Det är rimligt att detta ramverk stimulerar ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen, av den enkla anledningen att det är bra för vårt samhälle att kvinnor och män får likvärdiga villkor, att barnen också får möjlighet att komma nära sina pappor och att vi har ett helhetsperspektiv på föräldraförsäkringen.
Vi kan inte bara utgå från den ena aspekten och säga att det nu endast måste vara jämställt och att alla andra aspekter är irrelevanta eller att flexibiliteten är det enda som räknas och att vi därför inte kan fokusera på jämställdheten. Det är precis som alltid i politiken att det måste ske avvägningar - lite tråkigt och grått. Det handlar om kompromisser och att väga intressen mot varandra. Men det är å andra sidan så vårt samhälle har byggts upp och blivit ett av de mest anständiga samhällen som finns på denna jord.
Och föräldraförsäkringen är en viktig del i att Sverige sticker ut på ett positivt sätt. Att uttaget av föräldraförsäkringen blir mer och mer jämställt är någonting som vi måste välkomna. Det är bra att vi har en utveckling som går åt rätt håll. Det går inte att förneka att ramarna för uttag i föräldraförsäkringen har spelat roll.
Det har stimulerat till ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen och fått fler pappor att ta ansvar för omsorgen av barnen, och det är bra. Det är ju någonting som hela vårt samhälle bygger på. Jag delar dock Linda Lindbergs analys att detta självklart inte ska vara den enda aspekten som ska beaktas i föräldraförsäkringen.
Men så är inte fallet, utan regeringen ser behovet av att ha olika perspektiv på föräldraförsäkringen och utformningen av den. Vi har ett antal förslag på regeringens bord från Föräldraförsäkringsutredningen som handlar om ett mer jämställt uttag i föräldraförsäkringen.
Men de förslagen har regeringen hittills inte gått vidare med, utan vi har fört samtal med riksdagen om vad som kan vara ett nästa steg mot en mer jämställd och flexibel föräldraförsäkring.