Sofia Larsen (C):
Under den här mandatperioden har det gjorts stora investeringar i utbildning och forskning - satsningar för att stärka kvaliteten i själva utbildningen och för att stärka svensk forskning. Den här regeringen har också börjat se till att fylla igen de luckor ekonomiskt efter den socialdemokratiska regeringen som börjat bli ganska djupa.
Den socialdemokratiska regeringen såg - vällovligt - till att bygga ut landets högskolor med fler platser. Vi andra stod bakom det, för det var mycket bra. Men man glömde att skicka med pengar till kvalitet och utveckling. Beträffande de luckorna har den här regeringen börjat se till att det finns kvalitetsresurser.
Resurserna till forskning den här mandatperioden överstiger med råge resurserna under tidigare mandatperioder. Nu först kan vi verkligen börja prata om att viktiga satsningar har gjorts på utbildnings- och forskningsområdet. Det alliansregeringen för tillfället gör är att vara flexibel och fråga: Hur ser läget ut nu? Vad är viktigt? Det handlar både om mer pengar till forskning och utbildning och om att det finns fler utbildningsplatser.
Fler platser än någonsin kommer nu på landets lärosäten, samtidigt som vi stärker kvaliteten. Vi ser till att vara flexibla utifrån den efterfrågan på platser som finns och stärker också med pengar.
En av propositionerna med mest resurser under denna mandatperiod, som talarna innan också har lyft upp, är Ett lyft för forskning och innovation . Denna proposition är ramen för svensk forskning under fyra år, och det är en fantastisk satsning på forskning med en nettoökning på 5 miljarder kronor.
Det är mer än de tre senaste forskningspropositionerna tillsammans. Det Socialdemokraterna och Vänstern kunde prestera under tolv år och tre forskningspropositioner har vi presterat på fyra år och en forsknings- och innovationsproposition.
Därför känns det rätt smaklöst när Thomas Strand från Socialdemokraterna står och säger att vi behöver mer pengar till svensk forskning, att vi behöver satsa mer och att regeringen gör för lite. Lite gjordes under de där tolv åren, men nu görs det stora satsningar. Herr talman!
Dessa satsningar på forskning är också viktiga eftersom få investeringar väl ger bättre resultat och större avkastning på sikt än utbildning, forskning och innovationer. Regeringens forsknings- och innovationsproposition fokuserade på tre viktiga delar, tre grundpelare som den står på.
Det handlar om den fria forskningen, forskning av högsta kvalitet och relevans samt att forskning i större utsträckning än i dag ska komma till nytta. Det är tre grundpelare för forsknings- och innovationspropositionen. Den fria forskningen är otroligt viktig, och därför stärker regeringen den så kraftigt i propositionen.
Det är 1,5 miljarder till den grundfördelning eller de fakultetsmedel som kommer till. Vi har också sett till - och det tror jag har varit ett önskemål från de allra flesta - att pengarna ska kvalitetsfördelas på ett bättre sätt. Vi har börjat med det. Det fortsätter att utvecklas och utvärderas, men det är viktigt att vi har tagit stegen. Det har denna regering gjort.
Vi har också sett till att få till strategiska områden i forskningen. Ingen kan absolut säkert säga vilka som är de största utmaningarna framöver och vilka som är de viktigaste delarna för att vi ska klara vår välfärd framöver.
Vi måste dock ändå se hur vi på bästa sätt kan lyfta upp svensk forskning och möta de utmaningar vi ser. Hur kan vi hjälpa till och lösa de globala problem som finns och som är angelägna? De områden detta handlar om är där Sverige har en stark forskning - forskning i världsklass.
Det är också områden där det finns företag i Sverige som bedriver egen forskning och utveckling och där statens insatser stärker näringslivets och Sveriges utveckling och konkurrenskraft. Där går de strategiska forskningarna in.
Jag får inte riktigt ihop det när Thomas Strand står i talarstolen och säger att regeringen är för snäv och för tydlig och sedan tar ett djupt andetag och fortsätter: Dessutom behöver vi satsa mer på detta, detta och detta. Det gäller att bestämma sig och se hur vi kan stärka kvaliteten i svensk forskning, hur vi kan se till att bli en spetsnation vad gäller forskning och hur vi kan möta framtidens utmaningar på bästa sätt. Fru talman!
Jag är också glad över att den nuvarande forskningspropositionen tar ett brett grepp vad gäller forskning och innovation. Nu får vi ett innovationssystem som inte har funnits tidigare och ett tänk kring innovationer som den socialdemokratiska regeringen inte hade när man kopplade ihop utbildning, kunskap, näringsliv och innovation.
Några delar jag tänkte lyfta fram när det gäller att stärka innovationssystemet är att det nu etableras innovationskontor på flera lärosäten runt om i landet. Både äldre och yngre lärosäten får möjlighet till detta. Samverkansprogram med näringslivet vidareutvecklas inom de utpekade strategiska områdena. Industriforskningsinstituten får bättre möjligheter, vilket är viktigt för de små och medelstora företagen.
Lärosätena ska samverka med det omgivande samhället på ett annat sätt, och det kommer i det vi säger om nyttiggörande av forskningsresultaten. Det blir en bättre tydlighet, och det kan vi alla se som träffar universiteten och ser deras arbeten. Man tar till sig. Det händer otroligt mycket vad gäller forskning och innovation.
Ett tydligt ledarskap ger ett tydligt resultat, och det kokar av idéer och kunskap därute. Alliansregeringen har på olika sätt stärkt innovationsklimatet, och jag vill säga att det är viktigt att man kopplar helheten i politiken.
Det gäller både det vi gör inom utbildningsområdet med att stärka forskning och innovation och de regelförenklingar vi gör för företagen - borttagandet av förmögenhetsskatten och tillgång till riskkapital, till exempel. Delar hänger ihop. Vi har en helhet i politiken som tidigare saknades. Det är också så att det inte blir någon forskning utan själva forskarna.
Där har detta stora tillskott till forskning och lärosäten också gjort att möjligheterna har stärkts för att till exempel få fler doktorander, vilket är väldigt bra. Det är viktigt att satsa på de unga forskarna framöver. Forskarkarriären ska ha en stor roll, och vi ska attrahera de allra bästa på universiteten att forska vidare.
Därför tror jag också och är övertygad om att samverkan mellan lärosätet, näringslivet och det omgivande samhället - det vi har varit med och pushat fram - också gör att vi får fler till forskarkarriären. Avslutningsvis är det bra, herr talman, att forskningspolitiken prioriteras. Ska Sverige ha en utbildning i världsklass krävs det att vi satsar på forskning.
Ska vi ha en tillväxt som är god och ett företagande som ger möjlighet till jobb krävs det att vi har en god forskning. Forskningen gör att Sverige stärker sin konkurrenskraft, och det innebär i slutändan att vi får en god välfärd i detta land. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna.