KBLab/rixvox huggingface dataset:
Malin Danielsson (L):
I den årliga höstgranskning som konstitutionsutskottet genomför finns det ett par saker som jag vill lyfta fram. Det första gäller granskningen av hur regeringen styr länsstyrelserna. Länsstyrelserna har ett brett uppdrag som spänner över många områden. Deras uppdrag regleras i regleringsbrev men även genom uppdrag som ges i särskild ordning utanför regleringsbrevet. Antalet uppdrag är omfattande.
År 2022 riktades 91 uppdrag till länsstyrelserna i det gemensamma regleringsbrevet, och utöver det finns 26 pågående eller nya uppdrag som givits i särskild ordning till en eller flera länsstyrelser. Denna styrning granskades under 2019 av Riksrevisionen som fann brister i beredning av uppdragen. Man såg även ett behov av att stärka helhetsperspektivet i styrningen av länsstyrelserna.
Utskottets granskning visar att åtgärder har vidtagits för att åstadkomma en bättre samordning och helhetssyn vid styrningen av länsstyrelserna, och utskottet ser väldigt positivt på detta. Bland annat innehåller regleringsbreven numera en bilaga med en översikt över samtliga uppdrag.
Tidigare granskning har också visat på vissa svårigheter för länsstyrelserna att utföra sitt samordnande uppdrag, då motsvarande uppdrag har saknats hos berörda myndigheter. Utskottet framhåller återigen att det är en förutsättning att berörda statliga myndigheter samarbetar med länsstyrelserna i den utsträckning som krävs.
Om det inte uppfylls faller det på regeringen att vidta styrningsåtgärder som säkerställer att samarbetet kommer till stånd. Den andra del jag vill lyfta fram, herr talman, handlar om elektroniska kungöranden i Svensk författningssamling. Elektroniska kungöranden infördes 2018. Utskottet konstaterar att reformen har inneburit såväl tids- som effektivitetsvinster i författningsarbetet, vilket är mycket positivt.
Tiden mellan regeringens beslut om utfärdande och själva kungörandet har förkortats. Dock är det stora skillnader mellan de olika departementens handläggningstider. Antalet dagar från beslut om utfärdande till kungörande varierar mellan som bäst 3,4 dagar och upp till 6 dagar i snitt. Det vill utskottet uppmärksamma Regeringskansliet på för att omotiverade variationer ska kunna motverkas.
Avslutningsvis vill jag tacka utskottskansliet och utskottskollegorna för ett väl genomfört arbete med höstgranskningen.
Malin Danielsson (L):
Mina kollegor har redogjort väl för ärendet och framtagandet av det, så jag kommer att fokusera på Liberalernas syn på frågan om just söktjänster. För liberaler är det fria ordet viktigt. Det är viktigt att värna och att fortsätta värna genom det särskilda skydd som tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen säkerställer i de situationer där starka yttrandefrihetsrättsliga intressen gör sig gällande.
Samtidigt är personuppgiftsregleringens grundläggande syfte att värna enskilda individers personliga integritet när deras personuppgifter behandlas.
När det gäller offentliggörande av vissa särskilt integritetskänsliga personuppgifter, bland annat uppgifter om politisk eller religiös åskådning samt hälsa och sexualliv, innehåller mediegrundlagarna bestämmelser om undantag från det grundlagsskyddade området som medför att personuppgiftsregleringen i viss utsträckning ändå kan tillämpas. Men något motsvarande undantag finns inte för uppgifter om lagöverträdelse.
EU:s dataskyddsförordning innehåller bestämmelser som syftar till att skydda den personliga integriteten med avseende på behandling av personuppgifter om lagöverträdelser. Sådana personuppgifter får endast behandlas under kontroll av en myndighet eller då behandling är tillåten enligt unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt, där lämpliga skyddsåtgärder för de registrerades rättigheter och friheter fastställs.
Ett fullständigt register över fällande domar i brottmål får alltså endast föras under kontroll av en myndighet. Liberalerna hade gärna sett att skyddet för den personliga integriteten stärktes genom att begränsningar införs i grundlagsskyddet för vissa söktjänster som offentliggör personuppgifter om lagöverträdelser. Vi ser dock inte att detta gör att vi kommer att förkasta grundlagsförslaget i sin helhet, och därmed kommer vi att bifalla det.
Vi har också lämnat ett särskilt yttrande med våra synpunkter.
Malin Danielsson (L):
Syftet med den aktuella lagstiftningen i ärendet är att förhindra att Sveriges vidsträckta tryck, yttrande- och informationsfrihet utnyttjas av främmande makt och beväpnade sammanslutningar. Det är ett uppenbart samhällsintresse att det ska finnas en ändamålsenlig straffrättslig reglering av spioneriliknande handlingar.
Lika uppenbart är att regleringen på detta område får konsekvenser för tryck, yttrande- och informationsfriheten. Den föreslagna lagen om utlandsspioneri syftar till att motverka att känsliga uppgifter om Sveriges internationella samarbeten sprids. Bestämmelsen om spioneri utvidgas från att gälla den som går främmande makt till handa till att gälla den som går en främmande makt eller motsvarande till handa.
Den nya bestämmelsen om utlandsspioneri tar sikte på handlingen att obehörigen befordra, lämna eller röja en hemlig uppgift som förekommer inom ramen för ett samarbete med en annan stat eller en mellanfolklig organisation eller i en mellanfolklig organisation i vilken Sverige är medlem, där den obehöriga hanteringen är ägnad att medföra allvarligt men för Sveriges förhållande till någon annan stat eller en mellanfolklig organisation.
Ett exempel på när detta skulle kunna vara aktuellt är i samband med freds- och säkerhetsbevarande insatser. Fru talman! Liberalerna ser ett behov av ny lagstiftning för att komma åt aktörer som utnyttjar den svenska yttrande- och informationsfriheten för att spionera på landets samarbetspartner eller gå väpnade icke-statliga sammanslutningar till handa.
Spioner ska inte heller kunna gå fria från straff genom att agera under journalistisk täckmantel. Samtidigt har vi vissa farhågor kring om det undantag som införs i och med begreppet försvarligt är tillräckligt omfattande för att säkerställa den viktiga journalistiska möjlighet till granskning som bör finnas exempelvis vid internationella insatser.
Vi har under beredningen av lagen fört fram dessa synpunkter och arbetat för att förslaget skulle genomlysas ytterligare. Det har inte vunnit gehör, och en majoritet av riksdagens partier valde att gå vidare med lagförslaget i dess nuvarande form vid den förra omröstningen.
Vår slutsats, fru talman, blir att med tanke på att omvärldsläget har förändrats rejält och att intresset för Sverige från främmande makt och motsvarande organisationer har ökat avsevärt finns det ett behov av att täppa till de luckor i lagstiftningen som kan utgöra ett hot mot Sveriges säkerhet i ett spänt läge. Med detta sagt kvarstår våra farhågor.
Vi kommer mycket noggrant att följa hur lagen tillämpas, och vi kommer att agera om det finns tecken på att den får oönskade effekter.
Malin Danielsson (L):
Tack för vädjan, Jessica Wetterling! Vi hade önskat att vi hade fått gehör redan tidigare, när vi gjorde gemensam sak för att lyfta fram problematiken. Det har framförts här i dag att det inte har funnits debatt kring förslaget. Det har funnits en debatt om det under en lång tid, och den har vi varit med och bidragit till. Ett parti som tidigare ingick i regeringen har nu bytt fot.
Vi hade önskat att det partiet hade varit med och förändrat detta inifrån när den förra regeringen lade fram förslaget, men vi kan konstatera att det inte blev så. Nu sitter vi i en annan ställning. Det finns poänger med enhetlighet när man sitter i regeringsställning. Det tror jag att andra partier här kan vittna om. Vi kommer också att rösta i enlighet med det.
Däremot hoppas jag att Jessica Wetterling och jag tillsammans när lagen har gått igenom kan vara en blåslampa och följa upp och se om vi behöver göra förändringar igen, för då får vi ta den typen av initiativ här i riksdagen.
Malin Danielsson (L):
Jessica Wetterling läste tidigare högt ur vårt särskilda yttrande. I samma särskilda yttrande står också att Liberalerna ser ett behov av en ny lagstiftning för att komma åt aktörer som utnyttjar den svenska yttrande- och informationsfriheten och att spioner inte ska kunna gå fria från straff genom att agera under journalistisk täckmantel. Å ena sidan är det detta vi ser.
Å andra sidan är vi liberaler, och vi brukar kunna se båda sidorna. Om vi inte genomför denna lagstiftning nu kommer det att ta väldigt lång tid. Därför vill vi inte i dagsläget göra den vilande. Men jag uppskattar att Jessica Wetterling och andra i utskottet ändå uttrycker att vi behöver följa detta och se till att det inte får oönskade konsekvenser. Jag hoppas att vi kan göra gemensam sak i det.
Malin Danielsson (L):
När man ska göra bankärenden, logga in på 1177 för att göra vårdärenden eller handla på nätet kan man i dag enkelt och smidigt göra det med hjälp av mobilt bank-id. Det finns dock personer som stängs ute från den här tjänsten. Det gäller inte minst personer med funktionsnedsättningar, speciellt personer med intellektuella funktionsnedsättningar och behov av gode män.
De har därmed mycket svårare att få tillgång till tjänster inom sjukvården och betalningar via nätet än de som inte har någon funktionsnedsättning. Nyligen presenterade Betalningsutredningen ledd av Anna Kinberg Batra ett nytt förslag på lösning. De flaggade också upp för den här problematiken. Min fråga till finansminister Elisabeth Svantesson är om personer med funktionsnedsättningar kan se fram emot att dessa problem kommer att få en lösning.
Malin Danielsson (L):
Spridningen av covid ökar igen, och med det kommer minnen av hur det var för två år sedan när personer på äldreboenden nekades att ta emot besök av nära och kära och brister inom äldreomsorgen blev alltför uppenbara. Vi har lärt oss mycket sedan dess och står bättre rustade för kommande pandemier. Även den här vintern är det många sjuka i både säsongsinfluensan och covid, och det finns fortsatt lärdomar att dra.
Ett förslag som vi liberaler uppmärksammade då var att kommunerna skulle få möjlighet att anställa läkare inom äldreomsorgen. Förslaget fick ett väldigt njuggt bemötande av den förra regeringen, men behovet kvarstår. Min fråga är därför till äldreminister Anna Tenje: Vilka planer har den nuvarande regeringen på att möta detta behov?
Malin Danielsson (L):
Jag tackar för svaret. Äldres hälsa har satts på undantag på flera områden, alltifrån mammografi för kvinnor över 75 år till utprovning av läkemedel för årsrika som inte kan delta i dessa studier. Möjligheten för kommuner att anställa läkare är en av alla de pusselbitar som behövs för att möta årsrikas behov av en bättre vård än vad vi kan se i dag. Det är en viktig fråga som vi kommer att fortsätta följa. Jag ser fram emot att vi kan komma fram med konkreta förslag.
Eva Nordmark (S):
Tack, Mats Green! Jag får väl konstatera att det krävs ett fortsatt arbete för att diskutera dessa frågor. Jag noterar också utsträckta händer här i kammaren, och det är klart att jag uppskattar det. Någonstans handlar detta nämligen om vilka förutsättningar vi ger människor att verkligen få en trygg och säker arbetsmiljö där ute på våra arbetsplatser.
Jag tycker att detta är väldigt viktigt, och Moderaterna har ju en tradition av att se vikten av konkurrensneutralitet på svensk arbetsmarknad. Det vi ser nu är nämligen att vi har ungefär 1 000 företag med både svensk och utländsk arbetskraft som, genom att det inte finns tillträdesmöjligheter, faktiskt kan slarva med säkerhet och arbetsmiljö - och på det sättet skaffa sig konkurrensfördelar gentemot de byggföretag som är seriösa.
I och med den långa erfarenhet jag själv har från tjänstemannarörelsen, och i och med en väldigt god kontakt med många tidigare moderata ledamöter av den här riksdagen, vet jag att det inom det moderata partiet finns både en djup och gedigen kunskap och ett stort engagemang för att säkerställa konkurrensneutralitet och, ytterst, trygghet och säkerhet på våra arbetsplatser.
Jag skulle alltså välkomna om alla ni moderater som i dag sitter i Sveriges riksdag ville närma er dessa frågor konstruktivt så att vi kan mötas och ytterst se till att det blir en trygg och säker arbetsmiljö för alla som arbetar runt om på de svenska arbetsplatserna.
Eva Nordmark (S):
Det var flera olika kommentarer och frågor där. När det gäller preskriptionstiden är detta en diskussion som förs inom regeringen; vi får väl återkomma till det. Det finns också en hel del missuppfattningar, tror jag, och kanske en del okunskap när det gäller just skyddsombudens och de regionala skyddsombudens roll. Denna verksamhet ska ju se till att värna alla löntagare på alla arbetsplatser, oavsett om man är medlem i facket eller inte.
Det är väldigt viktigt att vi talar om rätt saker här. Ni i Moderaterna visar ert engagemang i arbetsmiljöfrågor, och ni talar väldigt gott om arbetsmiljön. Jag kan dock konstatera att arbetsmiljön bara nämndes en gång i den budgetmotion för kommande budgetår som Moderaterna lade på riksdagens bord, och det var i det förslag som ni hade om att lägga ned Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ambitionen är alltså inte så väldigt hög.
Ni lade också ned Arbetslivsinstitutet, som var en världsledande myndighet inom arbetsmiljöforskningen. Detta var under den tid som jag själv var engagerad inom tjänstemannarörelsen. Om Moderaterna vill steppa fram här är jag väldigt glad över det. Men det handlar också om att gå från ord till handling och om att här i kammaren börja med att rösta för de konkreta insatser och åtgärder som faktiskt levererar resultat på riktigt.
Eva Nordmark (S):
Om det är någonting som du kan känna dig trygg med, Désirée, är det att jag står bakom löntagarna varje dag.
Det är otroligt viktigt att de som är skyddsombud runt om på landets alla arbetsplatser, inte minst inom vård och omsorg, och alla de som hanterar covid-19 kan känna sig trygga i sin roll, att de har möjlighet att kliva in med skyddsstopp om så behövs och att få sin sak prövad samt att de har tillgång till rätt skyddsutrustning. Detta är helt avgörande.
Som arbetsmarknadsminister står jag bakom dem varje dag i veckan, och det är otroligt centralt att vi politiker tar hela det ansvar som vi kan ta. Jag tror att vi efter denna kris måste utvärdera vad som gick fel och vad vi hade kunnat göra bättre. En sak som jag tror att vi kan konstatera redan i dag är att det var fel att avskaffa beredskapslagren. Jag tror också att vi kan konstatera att vi inte var tillräckligt beredda när det gäller skyddsutrustning och behovet av sådan.
Vi har genomfört en hel rad olika åtgärder för att säkerställa tillgången till skyddsutrustning. På Arbetsmarknadsdepartementet jobbade vi fram en ny förordning om ett snabbspår som handlade om att ge Arbetsmiljöverket i uppdrag att tillsammans med Rise, i detta fall, kunna godkänna säker skyddsutrustning och på det sättet kraftfullt öka volymerna av skyddsutrustning till kommuner och regioner.
Detta har lett till flera miljoner andningsmasker och visir. Jag tror att det är otroligt centralt att vi nu gör allt som står i vår makt för att se till att säkerställa skyddsutrustningen och resurser till Arbetsmiljöverket, så att skyddsombud har rätt förutsättningar för att utföra sitt jobb. Det är där de regionala skyddsombuden kommer in.
De ska användas som ett viktigt verktyg för att säkerställa att alla löntagare på Sveriges arbetsplatser har det skydd de behöver.
Eva Nordmark (S):
Jag och regeringen hörsammar såklart det tillkännagivande som lämnas av riksdagen, och vi kommer givetvis att gå vidare med den utvärdering som ni har lyft fram. Jag tycker ändå att det är viktigt att säga detta. Det är ju många vackra ord, och det finns också många förhoppningar på vad jag som arbetsmarknadsminister ska bidra med. Det är jag glad över, för det ligger ett stort ansvar på mina axlar. Men det gör det också på denna kammare.
Vi har utrett frågan om regionala skyddsombud; det finns en hel rad utredningar och två nyligen gjorda statliga utredningar. Den senaste av dem pekar på att det förslag som jag lägger fram i dag, nämligen att utöka tillträdesrätten för regionala skyddsombud, skulle göra en stor skillnad ute på våra arbetsplatser. Man kan heller inte hålla på att utreda i all evighet, utan någonstans är det så att vi behöver gå från ord till handling.
Jag är besviken på att vi i denna kammare i dag inte kan ge de muskler som skulle behövas för de regionala skyddsombuden för att se till att få en bättre arbetsmiljö på våra arbetsplatser.
Eva Nordmark (S):
Det handlar ju om att vi har en svensk modell som innebär att nio av tio omfattas av kollektivavtal. Det är väldigt viktigt att vi fortsätter att säkerställa detta. Det är den väg jag utgår från att alla i denna kammare vill se att vi ska gå, nämligen att se till att ännu fler företag, och därigenom ännu fler löntagare, ska omfattas av kollektivavtal.
Jag skulle vilja ställa en fråga till Magnus Persson med anledning av mitt besök nere i Helsingborg. Jag stod i Helsingborg intill Robert, som är regionalt skyddsombud för Byggnads. Vi såg ett bygge där det fanns kollektivavtal och där Byggnads hade tillträde. Intill fanns ett annat bygge med bara utländsk arbetskraft där Byggnads inte hade tillträde.
Robert kunde peka ut för mig och visa att det var väldigt tveksamt om byggställningarna där verkligen höll måttet. Det finns en stor risk att de ungefär 1 000 företag med svensk och utländsk arbetskraft där man inte har medlemmar fuskar med arbetsmiljön och på så sätt drar till sig konkurrensfördelar genom att slarva med de anställdas hälsa och liv.
Hur kan Sverigedemokraterna inte vilja bidra till att vi har kontroll på de här arbetsplatserna när det gäller hälsa och liv och för att säkerställa att man inte dumpar svenska löner och villkor? Varför ställer inte Sverigedemokraterna upp på det?
Eva Nordmark (S):
Jag börjar med det sista. Jag och Magnus Persson har diskuterat det här tidigare. Under mina 20 år som facklig ledare inom tjänstemannarörelsen har jag mött väldigt många skyddsombud och regionala skyddsombud.
De är lärare, sjuksköterskor, journalister, poliser, tekniker, ingenjörer, socialsekreterare och så vidare, och de har väldigt olika politiska uppfattningar.
Sedan är det så här: Om man är medlem i facket eller anställd på en arbetsplats måste man, oavsett var man kommer ifrån och vad man har för kön, kunna känna sig trygg med att den person som företräder en om man på något sätt blir utsatt faktiskt gör det oberoende av vem man är och var man kommer ifrån.
Det är av det skälet olika fackförbund diskuterar de här frågeställningarna - hur säkerställer vi att den här personen både har mandat från sin arbetsplats och kan stå upp för den kvalitetssäkring som man behöver göra av skyddsombuden, så att man kan vara säker på att alla medlemmar blir lika företrädda? Detta är en viktig utgångspunkt.
När det gäller de regionala skyddsombudens tillträdesrätt har Sverigedemokraterna en lite otydlig linje, måste jag säga. Ni säger att regionala skyddsombud ska avskaffas och ersättas med någon form av myndighetspersoner. Men i dag har vi en kombination. Genom den svenska partsmodellen ser vi till att det finns skyddsombud och regionala skyddsombud ute på våra arbetsplatser.
De ska få igång det lokala arbetsmiljöarbetet och se till att alla anställda omfattas av det. Sedan har vi en tillsynsmyndighet i form av Arbetsmiljöverket. Båda de olika delarna behövs för att säkerställa en god arbetsmiljö i Sverige.
Eva Nordmark (S):
Jag vill börja med att säga att jag delar den oro som Ali Esbati här ger uttryck för. Jag har under de snart tre månader som jag har varit arbetsmarknadsminister verkligen försökt att sätta mig in i både situationen på myndigheten och vilken effekt denna har på våra kommuner.
Det är ingen tvekan om att effekterna av den väldigt snabba neddragning av personal som har skett vid myndigheten till följd av den budget för 2019 som röstades igenom här i riksdagen, men också effekterna av de beslut som har tagits om att stänga kontor i en omfattning som självklart inte har varit önskvärd, nu börjar synas.
Här delar jag interpellantens bedömning: Detta börjar nu märkas tydligt i många kommuner. Jag tänker framför allt på det som är helt centralt för att det ska fungera både för medborgaren och för det goda samarbete som har utvecklats genom åren mellan kommuner, Arbetsförmedlingen och många andra aktörer.
Jag har till exempel besökt Malmö och tittat på Malmökraften, ett väldigt fint exempel där Arbetsförmedlingen, Försäkringskassan, kommunen i form av socialtjänsten och faktiskt också primärvården samarbetar. Det betyder att den enskilde individen i stället för att ha fyra handlingsplaner och fyra kontaktpersoner med fyra olika instanser får en kontaktperson och har en handlingsplan.
Det är den typen av viktig samverkan som det är angeläget att vi fortsätter säkerställa i hela Sverige. Det ger goda resultat för individen, och det gynnar både sysselsättningen och vår välfärd. Jag delar alltså verkligen den här problembilden.
Jag har också ställt frågan till tjänstemännen på Arbetsmarknadsdepartementet eftersom vi har tagit del av de analyser och uppgifter som har kommit från Sveriges Kommuner och Regioner, som det heter nu. För försörjningsstödet är bedömningen att det inte går att dra självklara slutsatser om att den ökning vi ser enbart skulle bero på Arbetsförmedlingen.
Däremot kan det vara så att vi ser indikationer på det. Som arbetsmarknadsminister ser jag då att detta är något som vi verkligen måste åtgärda. Vi måste se till att ha en aktiv arbetsmarknadspolitik som funkar i hela landet och att människor får det stöd som de behöver.
När människor har en egen försörjning, med den frihet detta ger, och kan bidra till arbetslivet får vi också färre som behöver försörjningsstöd. På det sättet minskar också kommunernas kostnader. Jag presenterade ett antal besked i går, som Ali Esbati nämnde.
För mig är det väldigt viktigt att vi nu från politikens sida - och jag vill verkligen ta det ansvaret som arbetsmarknadsminister - säkerställer att det finns en lokal närvaro i hela landet. På de orter där Arbetsförmedlingen nu har stängt kontor eller drar sig tillbaka måste myndigheten säkerställa att människor kan få det stöd de behöver och kan möta en arbetsförmedlare om de har behov av det.
Man måste också säkerställa den samverkan som är så viktig. Den samplanering som jag nämnde med exempel från Malmökraften är helt central. Fru talman! Jag kan bara understryka vikten av att vi nu tar ett politiskt ansvar för att säkerställa att situationen går mot det bättre.