KBLab/rixvox huggingface dataset:
Pavel Gamov (-):
Svaret är väldigt kort. Sverigedemokraterna värnar den territoriella integriteten för alla länder, och det omfattar självklart även Georgien, Ukraina och Moldavien. Det gäller både så kallad rysk aggression men även EU-aggression. Vi vill inte att EU ska lägga sin näsa i blöt här och destabilisera unionen ännu mer på det här sättet. Det är ju vad konsekvensen kommer att bli i det här fallet.
Det kommer att ske en ekonomisk destabilisering som kommer att drabba även vårt land väldigt hårt, eftersom vi redan är största nettogivare, som jag har redogjort för. Jag kan konstatera att länder som Schweiz, Norge och Island har en mycket bättre demokrati och framför allt en bättre ekonomi utan att vara medlemmar i unionen. Det är inte så att alla länder i Europa står och knackar på dörren.
Det är kanske framför allt sådana där fattiga länder som ser uppenbara ekonomiska fördelar med att bli medlemsstater, men det kommer att drabba länder som inte befinner sig på samma ekonomiska nivå. Självklart ska vi kunna ha ett mellanstatligt samarbete mellan fria, suveräna och oberoende nationalstater.
Men det är absolut inte detta som unionen har utvecklats till, och det är absolut inte det som kommissionen har för ögonen i framtiden. Den planerade utvidgningen österut - man vill ta in nästan alla länder, verkar det som, även Turkiet, som inte ens ligger i Europa - kommer att drabba svenska skattebetalare, svensk ekonomi och svensk välfärd väldigt hårt.
Jag är den förste att beklaga att Moderaterna och Karin Enström inte har några som helst betänkligheter rörande detta. Det är så jag tolkar Karin Enströms anförande. Men om det faktiskt är så att ni har några problem med detta i Moderaterna skulle jag gärna vilja höra det i så fall.
Pavel Gamov (-):
Den europeiska unionen har nu för första gången testats på riktigt, och resultatet är nedslående. Dublinförordningen har inte kunnat upprätthållas. EU:s yttre gränser har inte kunnat skyddas ordentligt. Medlemsländerna har inte kunnat enas. Schengensamarbetet har visat sig inte fungera. Resultatet blev den största flyktingströmmen till EU i modern tid. Samtidigt överförs alltmer makt från medlemsländerna till EU.
Som en följd av detta valde Storbritannien att folkomrösta om att lämna unionen för att återföra makten och beslutsrätten tillbaka till det brittiska folket. Det är nu tydligt att EU-projektet håller på att krackelera och att folkets förtroende för EU:s utveckling mot ökad överstatlighet är svagt. Efter brexit talas det nu i allt fler länder om en egen folkomröstning, men i Sverige har inte folket fått ta ställning till denna utveckling i en folkomröstning.
Min fråga går till statsrådet Ann Linde: Varför anser inte statsrådet att det svenska folket ska få folkomrösta om ett utträde ur EU?
Pavel Gamov (-):
Det som svenska folket sa ja till för över 20 år sedan är någonting helt annat än det vi ser i dag. I dag har EU utvecklats till en överstatlig politisk union. Det var inte alls det som svenska folket röstade ja till med väldigt knapp marginal för över 20 år sedan. Jag tycker att det är fullt rimligt att dra konkreta slutsatser efter brexit och den debatt och diskussion som har varit i EU. Hur överför vi mer makt tillbaka till medlemsländerna?
Hur får vi folket mer delaktigt i beslutsprocessen?
Åsa Westlund (S):
Det blev som väntat, att Cecilie Tenfjord-Toftby talade väldigt väl om den energiöverenskommelse som högern i det här landet har. Men då måste jag bara fråga: Vem pratar du med när du är ute i landet? Jag möter hela tiden aktörer som säger att de vill ha en säkrare spelplan, särskilt nu när energipriserna har fallit.
Det sker stora omstruktureringar på energimarknaden, och då efterlyser de verkligen blocköverskridande hållbara spelregler för energipolitiken. Det är därför som vi har sagt att vi ska bjuda in till en energikommission. Men du fortsätter att tala väl om er energiöverenskommelse inom högern. Du säger på olika sätt att det där med energikommission kanske inte är så bra.
Vem pratar du med? Du säger att man i stället ska ha en översyn - jag ser på ditt minspel att du inte håller med om min beskrivning. Men var tydlig: Vill du ha en energikommission, och ser du fram emot att jobba med oss i den?
Åsa Westlund (S):
Jag hörde att Cecilie Tenfjord-Toftby välkomnade en energikommission. Men sedan handlade hela hennes anförande om de förträffliga överenskommelser som redan finns. Därmed blev det tydligt för mig att även om ni säger att ni välkomnar en energikommission tänker ni ändå hålla fast vid en överenskommelse som faktiskt inte ger några tydliga besked för framtidens utmaningar.
Jag utgår från att en energikommission kommer att vara ett öppet samtal om vilka utmaningar vi står inför och där vi alla är beredda att ge och ta för att vi faktiskt ska komma framåt. Det är det intressanta. Annars är det meningslöst att ha en energikommission. Cecilie Tenfjord-Toftby nickar, så jag hoppas att jag har tolkat henne rätt, nämligen att ni är villiga att ha en öppen dialog.
På tal om samarbete drar jag mig till minnes att när ni inom högern hade gjort er energiöverenskommelse sa ni att vi får acceptera er överenskommelse. Var så goda! Så gick det till. Så jobbar inte vi. Det finns inte en energikommission än. Regeringen har sagt att alla partier kommer att bli inbjudna till denna energikommission.
Fram till dess ska självklart både Cecilie Tenfjord-Toftby, jag och alla andra träffa aktörer på marknaden för att prata om vad de vill skicka med i ett sådant arbete och höra deras beskrivning av vad som behövs i övrigt. Det har pratats mycket samarbete denna höst, men den här regeringen menar verkligen allvar - till skillnad från de alliansföreträdare som innan de ens har gått in till dessa möten säger att de inte tänker samarbeta.
Åsa Westlund (S):
Jag kunde inte låta bli att studsa när jag hörde den verklighetsbeskrivning som Penilla Gunther gav alldeles i början av sitt inledningsanförande. Vårt land befinner sig i ett mycket allvarligt läge - det vet vi. Vi vet att det har betydelse. Vi vet att andra länder i motsvarande situationer har problem med sin image när det gäller att locka till sig företag, och vi vet att detta nu riskerar att drabba Sverige.
Vi befinner oss i detta allvarliga läge efter att högeralliansen, tillsammans med Sverigedemokraterna, fällt regeringens budget till förmån för det förslag som väljarna faktiskt sa nej till den 14 september och, inte minst, efter att Sverigedemokraterna sagt sig vara beredda att fälla varje budget så länge den inte överensstämmer med deras invandringspolitik. I det läget bjöd statsministern in till blocköverskridande samtal.
Dessutom hade regeringen redan innan budgeten presenterades bjudit in till samarbete med alla partier utom SD. Regeringen har hela tiden fått nej. Inte ens i det här allvarliga läget i vårt land var man beredd att samarbeta, utan man stängde dörren redan innan man hade kommit in i rummet. Man gick före mötet och skrattade och sa: Nej, absolut inget samarbete. Vad menar Penilla Gunther egentligen att statsminister Stefan Löfven skulle ha gjort i det läget?
Ser hon inget eget ansvar för att vi befinner oss i den situation som vi befinner oss i?
Åsa Westlund (S):
Jag tycker att det är väldigt viktigt hur man beskriver verkligheten. Penilla Gunther började sitt anförande med ett frontalangrepp om hur vi har hamnat i den här situationen. Då har man också ett ansvar för sin image, eller hur, Penilla Gunther. Penilla Gunther svarade inte heller på min fråga om vad hon tycker att Stefan Löfven skulle ha gjort om han inte skulle ha bjudit in till samarbete?
Vad är det Penilla Gunther saknar i hans arbete när hon ensidigt lägger ansvaret för krisen på regeringen? Ser inte högeralliansen att hela det politiska landskapet i Sverige har förändrats i och med att vi har Sverigedemokraterna som säger att de ska fälla varje budget som inte dansar efter deras pipa, eller har ni en lösning på det problemet? Vad är den lösningen i så fall? Jag hoppas att det inte är att säga ja till den inbjudan.
Åsa Westlund (S):
Låt mig börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionen. Den här propositionen handlar i huvudsak om att fortsätta arbetet med en nordisk elmarknad. Det finns viktiga vinster med att ha en nordisk elmarknad. En större elmarknad ökar förutsättningarna för en väl fungerande marknad där effektiviteten gör att konsumenterna inte behöver betala några överpriser.
En större elmarknad ökar också leveranssäkerheten, och behovet av reservkraft i varje land minskar, allt till nytta för konsumenterna och för klimatet. De förändringar som föreslås här är ganska tekniska till sin karaktär. Svenska kraftnät ska få möjlighet att uppdra åt annan aktör att utföra själva balansavräkningen. I propositionen beskrivs bakgrunden till förslaget.
Avsikten är att balansavräkningen ska utföras av ett gemensamt bolag där Svenska kraftnät äger en tredjedel och dess motsvarigheter i Finland och Norge äger lika stora andelar. Hela förslaget syftar till att, som jag inledde med att säga, möjliggöra en bättre fungerande nordisk elmarknad.
Den systemansvariga myndigheten, Svenska kraftnät, ska även fortsättningsvis ha ansvaret för att balansavräkningen utförs under former som är förenliga med utövandet av det övergripande systemansvaret i Sverige och för att balansavräkningen utförs på ett sätt som är förenligt med ellagens bestämmelser. Vi ser därför inget skäl till att tillstyrka motionen från Sverigedemokraterna utan yrkar avslag på den.
De förändringar som här föreslås utgör alltså ett steg på vägen till en bättre fungerande nordisk elmarknad. Det ser ut att finnas stora vinster i en gemensam balansavräkning dels för att det sker på en plats i stället för på flera platser, vilket leder till minskad administration, dels för att regelverken för de olika länderna på sikt kan harmoniseras.
Avsikten är alltså att den gemensamma marknaden ska bli effektivare och att det ska bli lättare för de elhandlare och balansansvariga som vill bedriva verksamhet i flera nordiska länder. Men det kommer att krävas ytterligare steg för att det ska fungera optimalt och för att det verkligen ska bli så enkelt som vi vill. Den här propositionen är i alla fall ett första steg. Avslutningsvis: Propositionen innehåller också förslag om att Energimyndigheten ska överta uppgiften att lämna kontrolluppgifter om avyttring av elcertifikat.
Ändringen är naturlig eftersom Energimyndigheten har tagit över uppgiften som kontoföringsmyndighet för elcertifikat från Svenska kraftnät. Vi välkomnar därför även detta förslag.
Åsa Westlund (S):
Ja, Lars Hjälmered, man kan ha olika uppfattningar. Jag väntar mig inte att de som får betala högre skatt eller högre avgift ska välkomna det. Men jag tror att hela samhället vinner på de förändringar som vi nu genomför. Nu har Lars Hjälmered flera gånger sagt "kraftigt höjd effektskatt". Då vill jag fråga honom: Vad är en kraftigt höjd effektskatt?
Låt mig påminna om att er egen alliansregering höjde effektskatten i januari 2008 med 24 procent. Den här regeringen har höjt den med 17 procent. Ni höjde den alltså procentuellt sett mer, trots att ni till skillnad från oss ärvde en statsbudget med överskott. Vi ärvde ju, som bekant, ett kraftigt underskott efter alliansregeringen: 75 miljarder kronor.
Vad är en kraftig effektskattehöjning, och varför är just vår höjning väldigt fel medan er var rätt? När jag ändå har chansen vill jag också fråga Lars Hjälmered: Tror du verkligen att det är effektskattehöjningen som leder till de förändringar vi ser på marknaden i dag?
Tror du att era förslag skulle förändra den verklighet vi ser, där några kärnkraftsägare har meddelat att de tänker stänga några reaktorer? Skulle ert förslag förändra det?
Åsa Westlund (S):
Jag vill återkomma till det här med vad som är en kraftigt höjd effektskatt. Det är nämligen sant att det var helt olika lägen. Ni valde att prioritera att sänka skatten med väldigt många miljarder och höjde därför också effektskatten. Det var den prioriteringen ni gjorde. Vi har ett mycket sämre ekonomiskt utgångsläge. Vi måste finansiera alla reformer som vi behöver göra för att få fler jobb och en bättre skola i landet. Då har vi också hanterat effektskatten i det sammanhanget.
Jag tror att det är väldigt viktigt att se att Sverige behöver investeringar i energi. Med era förslag kan jag konstatera att det inte sker någonting i dag. Vi gör här ett försök att se till att vi får mer förnybar energi och därmed bättre kraftbalans framöver.
Det tryggar också leveranssäkerheten och energitryggheten för de industrier som du nu radar upp - flera av dem är dessutom undantagna från att finansiera de nya terawattimmarna. Det tycker jag är en bra politik. Jag tycker att er politik saknar den plan som du efterlyste från regeringens sida. Vad är er plan? Du säger bara nej till de förslag som finns på bordet men har egentligen ingen egen plan för framtiden.
Åsa Westlund (S):
Min fråga är till statsrådet Ibrahim Baylan. Sverige har en feministisk regering som vill främja jämställdhet på alla områden. Inom energibranschen finns det en hel del kvar att jobba med när det gäller jämställdhet mellan män och kvinnor. Sett till jämställdheten i energibolagens styrelser var det 2015 bara 18 procent av energibolagen som nådde upp till 40 procent kvinnor i styrelsen.
Om man tittar på ansökningar och beviljade forskningsanslag ser man att män får mellan 70 och 80 procent av kakan medan kvinnorna får resterande del. Man ser också att kvinnor och män jobbar i olika delar av branschen. Dessutom skiljer sig inställningen till olika energislag mellan kvinnor och män i Sverige. Kvinnor är till exempel betydligt mer positiva än män till vind- och solkraft.
Min fråga är hur regeringen arbetar för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män just i energibranschen.
Åsa Westlund (S):
Tack för frågan, Sofia Fölster! Det är verkligen viktigt att det inte bara är Sverige som gör sitt jobb utan också andra delar av världen. Vi har en unik möjlighet att inom ramen för EU tvinga andra länder att leva upp till tuffa klimatkrav. Jag har tio års erfarenhet av att se att Moderaterna aldrig står upp för att ställa de hårda kraven på andra. Det är konstigt.
I Sverige förstår man nämligen att om andra länder får liknande konkurrensfördelar är det bra också för svenska företag. Men i stället väljer man en politik som visserligen innebär att Sverige går före, vilket är bra. Det ger oss vissa konkurrensfördelar. Men man tvingar inte andra länder att följa efter. Varför tycker ni aldrig att EU ska ta de tuffa beslut som faktiskt behövs för att EU ska klara klimatutmaningen, Sofia Fölster?
När det gäller din fråga har det tillkommit 150 000 nya jobb sedan regeringen tillträdde, och av dem är 90 000 i privat sektor. Det går bra för Sveriges företag. Det skulle självklart kunna gå ännu bättre. Men jag tror ändå att det finns en viss poäng i att vara ödmjuk inför att det verkar som att den här regeringens politik fungerar.
Och när det gäller regelverk har jag uppfattat det som att den tidigare regeringen lade ned eller i alla fall ändrade sättet att arbeta med regelförenklingar. Det är nämligen lätt att säga men desto svårare att genomföra i praktiken. Jag tror att den satsning som regeringen gör på digitalisering kommer att underlätta mycket för svenska företag. Där ligger vi efter, Sofia Fölster.
Där hade den förra regeringen kunnat göra mer.
Åsa Westlund (S):
Tack så mycket, Sofia Fölster, för att du så demonstrativt markerar att det finns stor samstämmighet i den svenska energipolitiken. Vi kan inte ha en debatt om den egentligen, utan vi måste komma in på hela näringslivsområdet och företagens villkor för att hitta någon form av konflikt. Det är i grunden positivt att vi har en sådan stor enighet. Men du har fel när du säger att vi inte kan tvinga andra länder. Ibland behövs det. Det finns några länder i EU som inte vill göra sitt jobb på klimatområdet.
Då ska vi använda EU:s lagstiftning för att komma till rätta med det. Det handlar till exempel om att få ett bättre fungerande utsläppshandelssystem genom vilket vi kan tvinga andra länder att dra ned på sina utsläpp. Vi kan inte minst ställa krav på flyget inom och till Europa. Under de år jag satt i Europaparlamentet stod Moderaterna inte upp för en ambitiös klimatpolitik, och inte heller under åren efter det. Vi ska göra det. Men vi ska också leda genom att vara ett gott exempel. Jag är glad över att du ser att det fungerar. Det fungerar för Sverige.
Men det skulle såklart fungera ännu bättre om EU, som är en stor region, kunde visa att det lönar sig att gå före och att det inte är något hot mot tillväxt och välfärd att ta ansvar i klimatfrågan. När det gäller vår export av energiteknik ser jag regeringens arbete, inom ramen för det exportarbete som regeringen bedriver - man har nyligen haft besök av till exempel Kina - som en jätteviktig del i att stärka svenska företags möjligheter att exportera.
Regeringens stora satsningar på utbildning och kompetens är en jättestor och viktig del i att fler företag ska hitta rätt personer att anställa och för att de ska kunna konkurrera med just kunskap och kompetens i omvärlden.
Åsa Westlund (S):
Tack, Rickard Nordin, för att du så tydligt visar att vi är överens om stora delar av energipolitiken och att vi måste gå utanför den och diskutera eventuella förslag om kilometerskatt! Det är viktigt för Sverige att vi har en stor samsyn, och det är viktigt att vi är många partier som står upp för 100 procent förnybart. Som du säkert har noterat har regeringen den senaste tiden levererat flera viktiga förslag för att också stärka biobränsleproduktionen i Sverige.
Det handlar till exempel om reduktionsplikt, som är viktig för att vårt gröna guld ska få chansen. Det handlar också om ett bonus-malus-system, vilket jag vet att ni har synpunkter på, men jag tror att det kommer att leda utvecklingen åt rätt håll. Vi har också den lagstiftning som jag talade om i mitt anförande.
När det gäller klimatkraven på bilar kommer nu ett fungerande testsystem som kommer att sätta enorm press för att få bilarnas klimatutsläpp att minska. Biobränsle är en viktig del, och den är en stor tillgång för Sverige.
Vi har också fått ett förslag från EU-kommissionen om hållbarhetskrav som inte innebär de drastiska försämringar eller det stora hot som det hade kunnat innebära. Där tror jag också att det är viktigt att vi försöker göra gemensam sak och fortsätter arbeta för att det ska stå sig eller till och med bli lite bättre än det förslag som ligger, för det kommer att finnas krafter som vill förstöra.
Vi ska försöka möta de försöken med att stå tydligt fast vid att vi ska ha hållbarhetskrav men att de inte får hota den hållbara produktion av biobränslen som vi har i Sverige.
Åsa Westlund (S):
Tack, Rickard Nordin! Det är möjligt att jag var otydlig. Jag uppfattade att din fråga gällde skogens villkor i Sverige. Jag tror att även de senaste förslagen från regeringen är väldigt bra för den svenska skogen. Men jag förstår att du inte vill prata om detta eftersom det är bra förslag. De som du säger dig företräda, nämligen de gröna näringarna, har välkomnat dessa förslag.
Bioenergin är en viktig del av den svenska energiproduktionen. Den har också varit viktig i elcertifikatssystemet. Vi har förslag på gång - 18 nya terawattimmar. Det är viktigt att vi nu får det systemet på plats så fort som möjligt, med tydliga besked om vad som gäller för framtiden, även för den här industrin. Där har vi ett gemensamt ansvar för att se till att skogsindustrin får de svaren. När det gäller kilometerskatt finns det inget förslag att debattera.
Det finns många spekulationer om vad som ska komma, men det finns faktiskt inget förslag. Vi kan ju spara debatten tills det kommer något. Jag tror att det är viktigt att vi har både morot och piska för att ställa om vårt transportsystem, så att vi får mer räls, mer tåg och mer båttrafik, samtidigt som vi värnar svensk konkurrenskraft och har sjysta villkor i transportsektorn. Jag hoppas att det kommande förslaget kan bidra till detta.
Åsa Westlund (S):
Tack, Mattias Bäckström Johansson, för frågorna! Jag tror att jag talade mycket om leveranssäkerhet i mitt anförande och om hur utbyggnaden av förnybart bidrar till det genom att diversifiera vårt energisystem och också stå för en annan typ av elproduktion än vatten och kärnkraft. Det är inte alltid som kärnkraften finns tillgänglig, och det är inte alltid som vi har mycket vatten i vårmagasinen. Då behöver vi också annan kraft.
De kärnkraftverk som vi har i dag kommer inte att finnas för evigt. Jag konstaterar att Sverigedemokraterna inte har några svar på hur den svenska energiförsörjningen ska tryggas på sikt. I stället sätter ni allt ert hopp till ny kärnkraft - att elen ska bli så dyr för konsumenterna att det kan byggas ny kärnkraft.
Detta gör ni samtidigt som kärnkraftsägarna själva menar att nya reaktorer i Sverige är en icke-fråga som är överspelad av såväl teknologiutvecklingen som ekonomiska realiteter. Med dagens regler byggs det ju ingen ny kärnkraft, knappast ens om elcertifikatssystemet tas bort. Min fråga till dig, Mattias Bäckström Johansson, är därför: Vad är egentligen er lösning?
Fäster ni allt ert hopp vid att de små forskningsinsatser som vi gör ska lösa problemet? Vad gör ni om den forskningen inte löser problemet?
Åsa Westlund (S):
Tack, Mattias Bäckström Johansson, för en ytterligare fråga! Jag konstaterar att du inte svarade på min. Det är också uppenbart att Sverigedemokraterna inte ser några risker med kärnkraft. Inte ens nu, när säkerhetsläget i världen ser ut som det gör, ser ni några risker med kärnkraften. För mig är kärnkraften något som vi bör ersätta med bättre lösningar om vi har möjlighet, och nu har vi den möjligheten. Då ska vi utnyttja den. I Sverigedemokraternas värld finns kärnkraften alltid där.
Den bara tickar och går. Den ställs aldrig inför nya utmaningar. Detta är ju inte riktigt den erfarenhet vi har. Ibland står reaktorerna stilla. Vi har också successivt upptäckt att det behövs nya säkerhetskrav. Det är också detta som har gjort att en del reaktorägare i Sverige har sagt att de inte är beredda att investera de pengarna. Sådant kan ju hända igen, Mattias Bäckström Johansson. Då står du där med din tillit till att kärnkraften ska lösa problemet.
I vilket fall som helst kommer de reaktorer som vi har i dag inte att finnas för evigt. Det byggs ingen ny kärnkraft i världen i dag utan stora statliga stöd, och jag har inte sett Sverigedemokraterna satsa något i sin budget på att bygga ny kärnkraft i Sverige.
Åsa Westlund (S):
Ni, Moderaterna, Kristdemokraterna och Centerpartiet motionerade på den här skrivelsen om att återkommande analyser av effektläget på den svenska energimarknaden bör genomföras. Utöver detta hade Sverigedemokraterna i sin motion ett resonemang om att Sveriges elförsörjning är sammankopplad med andra länder och att en bedömning av kraftbalansen därför måste ta hänsyn till detta. Det är inget konstigt i sak.
Regeringen skriver till exempel i sin skrivelse till riksdagen att det är viktigt att bedömning av leveranssäkerheten görs utifrån den relevanta marknaden, som i normalfallet är Norden. Likväl är det tydligt att er egen motion saknade skrivningar om andra länder. Men i er nya text fanns plötsligt dessa hänvisningar med. Därmed bifölls också Sverigedemokraternas motion.
Sverigedemokraterna röstade då följaktligen på förslaget från er i Alliansen. Min fråga är helt enkelt: Varför valde ni i Liberalerna - som utanför den här kammaren är tydliga med att ni inte ska anpassa er politik till Sverigedemokraterna - att ändå göra ett tillägg i er egen text så att den också täckte in det som Sverigedemokraterna yrkade på och som passade Sverigedemokraterna bättre?