Håkan Larsson (C):
Jag vill börja med att säga att jag håller med Ulrik Lindgren om att Inlandsdelegationen fungerade lite grann som coach ute i kommunerna. Den åkte runt och hjälpte kommunerna att bland annat se de möjligheter som fanns. Därför är det tråkigt att delegationen inte hade några resurser till sin disposition, och sedan den lades ned känns det som om det uppstått ett tomrum. Här finns alltså mycket att göra.
Inlandet har stora möjligheter till en positiv utveckling framöver, men för att kunna ta till vara förutsättningarna krävs ett antal åtgärder. Det handlar om förbättrad kreditförsörjning och om att satsa på de näringar som har stora utvecklingsmöjligheter. En sådan näring är turismen, som redan nämnts.
Det handlar om att understödja entreprenörskap och företagande, och då gäller det att ha en helhetssyn. Det förslag som Ulrik Lindgren tog upp om rätt till heltidsanställning har skapat en väldig oro inte minst inom turistnäringen men även inom skogs- och jordbruket i norra Sveriges inland och i norra Sverige över huvud taget.
Risken är uppenbar att i stället för att anställa fler vågar företagarna inte anställa alls. Vi måste få en politik som underlättar och stimulerar företagen att växa, inte gör att de blir rädda och håller tillbaka sina investeringar. Vi har i norra Sveriges inland en snedvriden åldersfördelning bland befolkningen efter decennier av utflyttning från området.
Därför krävs en politik som möjliggör ett inflyttningsöverskott. Det räcker inte att lika många flyttar in som flyttar ut eftersom befolkningen då ändå sjunker på grund av den åldersfördelning som finns där. Man måste därför vara mycket offensiv. Ulrica Messing sade att man i den kommande strukturfondsperioden även ska uppmärksamma gleshetskriteriet, och det är bra.
Problemet är att området nu har förlorat sin mål 1-status. Under den gångna programperioden har stödet varit ungefär 110 euro per person. Under den kommande programperioden är 35 euro öronmärkta. Då är risken och en oro i norra Sverige att man kommer att få mindre tillgång till strukturfonderna under den kommande programperioden. Vad säger Ulrica Messing?
Kan inte Sverige göra som den finska regeringen tydligen har gjort? Man har tydligen gått ut och sagt att man kommer att se till att det tidigare mål 1-området kommer att få ungefär samma omfattning av stöd från strukturfonderna även under den kommande programperioden. Sedan vill jag ta upp en mer allmän fråga.
Från nästa programperiod har också EU-kommissionen öppnat för att medlemsländerna ska kunna generellt sänka sina arbetsgivaravgifter i regioner som har mindre än åtta invånare per kvadratkilometer. EES-landet Norge, som har samma regelverk på det här området, agerade omedelbart.
Den norska regeringen åkte till Bryssel och fick klartecken att från år 2007 återinföra fullt ut sitt system med differentierade arbetsgivaravgifter i de regioner som har mindre än åtta invånare per kvadratkilometer. Man vet att detta är ett effektivt, enkelt och träffsäkert sätt att verkligen stimulera utvecklingen i glesbebyggda områden långt ifrån de stora marknaderna.
Det ger samma konkurrensförutsättningar för företagen inom de områdena och även för kommunerna som i mer tätbebyggda områden. Vore det inte dags att även Sverige ser till den här möjligheten och lär av Norge och återinför fullt ut generellt differentierade arbetsgivaravgifter?