KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Regeringen genomför flera satsningar för att fler äldre ska kunna stanna kvar i arbetslivet längre. Sysselsättningen bland de äldre har ju, precis som Fredrik Schulte säger, ökat i Sverige. Det är oerhört positivt. Det finns flera orsaker till det. De äldre blir allt friskare, vilket är oerhört positivt. Det finns också starka drivkrafter i det nya pensionssystemet att stanna kvar när man är äldre.
Därutöver har den tidigare regeringen genomfört ett förstärkt jobbskatteavdrag för de äldre liksom nedsatt arbetsgivaravgift för de äldre. Samtidigt finns det flera saker som hindrar de äldre från att stanna kvar i arbetslivet. Till exempel har vi problem med arbetsmiljön som gör att många inte orkar jobba till 65 års ålder.
Här genomför regeringen viktiga satsningar på ökat arbetsmiljöarbete och också ökad forskning kring arbetsmiljön, vilket kommer att leda till att fler äldre stannar kvar i arbetslivet. Vi genomför också en viktig satsning på äldreomsorgen som gör det möjligt inte minst för fler äldre kvinnor att stanna kvar i yrkeslivet snarare än att gå ned i arbetstid eller sluta i förtid för att vårda sina nära anhöriga. Det är också många kvinnor som jobbar i äldreomsorgen.
Fler arbetskamrater möjliggör naturligtvis också för fler kvinnor att orka jobba kvar i äldreomsorgen. Detta är alltså en viktig satsning för den äldre arbetskraften, på samma sätt som de traineetjänster vi föreslår inom äldreomsorgen, sjukvården och fritidshemmen också möjliggör för personal att arbeta kvar.
Arbetsmiljön förbättras när arbetskamraterna blir fler. Regeringen genomför alltså viktiga satsningar för att förbättra arbetsmiljön så att fler människor kan jobba kvar längre. Erik Ullenhag undrade om det fanns någon plan för att ta bort värnskatten. Då blir jag naturligtvis väldigt nyfiken på vad Erik Ullenhags plan är för att ta bort värnskatten. Folkpartiet vill ju ta bort värnskatten.
Folkpartiet har suttit i regering i åtta år, dock utan att värnskatten har avskaffats. Faktum är att det tillfälle i historien när Folkpartiet var som mest framgångsrikt med att få ned marginalskatterna var när Folkpartiet samverkade med Socialdemokraterna. Därför undrar jag naturligtvis vilken plan Folkpartiet har i dagsläget för att kunna avskaffa värnskatten.
Magdalena Andersson (S):
Det var intressant att lyssna på Fredrik Schulte. Om man inte ska använda den privata sektorn, hushållen och de privata företagen, för att finansiera den offentliga sektorn, undrar jag hur han tänker sig i så fall att finansiera den offentliga sektorn, om han ens har råd med en nattväktarstat - absolut inte en välfärdsstat. Det var förbluffande att lyssna på! Fredrik Schulte säger att Moderaterna prioriterar statsfinanserna. Det är trevligt att höra. Tyvärr är det inte så Alliansen har gjort.
Den borgerliga regeringen lämnar efter sig ett underskott i statens finanser på 90 miljarder kronor. Vi lånar 10 miljoner i timmen för att finansiera de moderata skattesänkningarna. Det är facit efter åtta år av borgerligt styre. Ni ärvde ett stort överskott, och ni lämnar efter er ett stort underskott. Det är därför som vi måste höja skatten, det vill säga för att kunna göra nödvändiga investeringar i välfärden, i skolan, i äldreomsorgen, i sjukvården, i en fungerande infrastruktur.
Eftersom ni lämnade de stora hålen i statens finanser efter er måste vi göra dessa stora investeringar. Det är därför vi vill höja skatten. Det finns inga pengar kvar, och det är stora underskott i statens finanser. Erik Ullenhag undrade vad som kommer att hända med sysselsättningen när vi genomför reformerna. Min bedömning är att sysselsättningen inte kommer att minska bland de äldre.
Pengarna används till åtgärder som på andra sätt kan öka sysselsättningen bland de äldre, det vill säga de åtgärder jag talade om i mitt tidigare anförande. Varför kompenserar vi inte kommunerna? Landsting och kommuner får samlat ökade resurser med de förslag som vi har lagt fram i budgeten. Landstingen får 1,9 miljarder, och kommunerna får 2 miljarder för äldreomsorgen. Därutöver sker satsningar på skolan. Socialbidraget minskas till följd av höjd a-kassa, och så vidare.
Kommuner och landsting kommer att komma mycket bättre ut med en socialdemokratisk och miljöpartistisk budget än med Alliansens budget. Vill man ha ytterligare resurser till kommuner och landsting är det den socialdemokratiska, miljöpartistiska och vänsterpartistiska budgeten man bör rösta på.
Magdalena Andersson (S):
Hans Wallmark har frågat mig varför Försvarsmakten inte kompenseras 2015 för de höjda arbetsgivaravgifterna för unga. Resultaten i IFAU:s utvärdering av de nedsatta socialavgifterna för unga indikerar att nedsättningen är en ineffektiv åtgärd som inte har haft någon sysselsättningseffekt alls för grupper av unga med svag anknytning till arbetsmarknaden. De unga som är i störst behov av stöd tycks alltså inte ha hjälpts alls av en åtgärd som kostar omkring 20 miljarder kronor årligen.
För att bekämpa den höga ungdomsarbetslösheten föreslår regeringen i stället bland annat traineejobb och utbildningskontrakt. När det gäller Försvarsmakten överlämnade regeringen i april en proposition med försvarspolitisk inriktning för perioden 2016-2020.
I samband med framtagandet av propositionen nåddes en överenskommelse mellan regeringspartierna och Moderaterna, Centern och Kristdemokraterna om att den samlade försvarsekonomin under perioden får ett tillskott om ytterligare drygt 10 miljarder kronor. Enligt överenskommelsen kompenseras Försvarsmakten under 2016-2020 för effekterna av förändringarna av arbetsgivaravgifterna för unga. Vidare innehåller budgeten för 2015 redan tillskott till försvaret.
Därmed bör förändringarna kunna omhändertas under det halvår som återstår till 2016.
Magdalena Andersson (S):
Jag är glad att Moderaterna äntligen har svängt i försvarsfrågan. Efter att i åtta år i regeringsställning, eller åtminstone i sju och ett halvt år, huvudsakligen ha använt Försvarsmakten som en kassako för att finansiera olika skattesänkningar är Moderaterna nu beredda att satsa på försvaret. Det är väldigt välkommet. Nu känner vi igen försvarsvännerna i de gamla moderaterna. Det tycker jag är mycket bra.
Jag är glad över den överenskommelse som våra partier, och även några andra partier i riksdagen, har fattat om att öka anslagen till försvaret. Jag önskar att det inte hade behövts. Jag önskar att vi hade haft en tryggare omvärld, att vi hade kunnat fortsätta att använda resurserna till annat. Men så som omvärldsläget förändrats är det helt nödvändigt.
Därför är jag glad att vi kan avsätta ytterligare resurser till just försvaret. Personligen är jag en varm anhängare av ett starkt svenskt försvar. Jag tycker att det är centralt för Sverige. Vad gäller Försvarsmakten har de ungefär 45 miljarder kronor i sitt anslag.
Här handlar det om ungefär 100 miljoner kronor för 2015. I svaret som jag gett till Hans Wallmark säger jag: "Vidare innehåller budgeten för 2015 redan tillskott till försvaret. Därmed bör förändringarna kunna omhändertas under det halvår som återstår till 2016." Därefter är försvaret kompenserat.
Magdalena Andersson (S):
Jag tror att jag ska påminna Hans Wallmark om vad som hände förra våren i Försvarsberedningen. Vi socialdemokrater drev att man skulle öka resurserna till försvaret medan Moderaterna var motståndare till det. Vi hade då högre ambitioner med försvaret men kunde tyvärr inte nå en kompromiss. Jag är glad att vi nu har nått fram till det.
Jag tror att det är bra för det svenska försvaret att ha en stabil och bred majoritet som är enig om hur mycket resurser de ska ha samt att vi har en gemensam syn på inriktningen av det svenska försvaret. Särskilt viktigt är det med tanke på den oroliga omvärld som vi just nu ser. Det är bra att Moderaterna har svängt från förra våren då de inte var lika intresserade av att lägga ytterligare resurser på försvaret.
Till Moderaternas försvar måste dock sägas att det sedan förra våren hänt en del i vår omvärld som ger ökad anledning att lägga resurser på försvaret. Det är bra att man anpassar sin politik till omvärldsutvecklingen. Det är positivt. Vi socialdemokrater varnade för den utvecklingen redan för ett år sedan. Jag önskar naturligtvis att vi hade haft fel och att utvecklingen hade gått åt ett annat håll.
Den bedömning vi gör är att försvaret bör kunna hantera detta i sin budget på drygt 40 miljarder, 40 000 miljoner, men självklart är det upp till Försvarsmakten att hantera frågan. Det är inte lämpligt att myndigheten får exakta riktlinjer från Regeringskansliet om hur den ska hantera sin ekonomi, utan det är Försvarsmakten naturligtvis själv bäst på att bedöma.
Magdalena Andersson (S):
När Hans Wallmark själv tar upp det kan jag inte låta bli att påminna om det lite komiska i att Moderaterna förra våren, när ni satt i regeringsställning och vi förhandlade inom Försvarsberedningen, var stenhårda med att vi var tvungna att vara överens om finansieringen. Vi kom med finansieringsförslag, men ni avslog dem. Sedan hade ni inga egna finansieringsförslag. Ni kunde inte göra upp om vi inte var överens om finansieringen, för ni lyckades inte plocka fram pengarna. Men när ni är i opposition har ni svängt 180 grader.
Då vägrar ni att diskutera finansiering och vill inte försöka komma överens om det, utan då är det regeringen som ska ordna finansieringen. Ni har en princip när ni är i regeringsställning men en helt annan princip när ni är i opposition. Det är mycket märkligt. Jag har haft väldigt svårt att förstå den principiella inställningen, eller snarare den totala principlöshet som Moderaterna haft i den här frågan.
Vad gäller försvaret är jag glad att vi trots detta har kommit överens. Jag tycker att det är bra att vi har en bred majoritet i riksdagen bakom den här politiken. Tyvärr är det nödvändigt att stärka försvaret och svensk försvarsförmåga. Det har varit viktigt att göra det efter de år då försvaret inte fått de resurser som det i dagsläget behöver.
Vad gäller arbetsgivaravgiften för ungdomar kommer försvaret att kompenseras från och med den 1 januari 2016. Regeringens bedömning är att försvaret kommer att klara det halvår som återstår fram till dess med de resurser som det har.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig om jag anser det förenligt med en ansvarsfull ekonomisk politik att gå fram med en budget som enligt prognosen har strukturella underskott och ett lägre arbetskraftsdeltagande samt en högre jämviktsarbetslöshet. Det strukturella sparandet har försämrats betydligt de senaste åren. Den bedömningen gör såväl regeringen som Konjunkturinstitutet, Finanspolitiska rådet och Europeiska kommissionen.
Enligt regeringens beräkningar försämrades det strukturella sparandet med omkring 1 procentenhet mellan 2012 och 2014 - från balans till ett underskott på närmare 1 procent. Regeringen bedömer att försämringen framför allt kan förklaras med de ofinansierade åtgärder, bland annat skattesänkningar, som den förra regeringen genomförde trots att konjunkturläget förbättrades. Högre utgifter än förväntat kopplade till migration och ohälsa har också till viss del bidragit till det försämrade strukturella sparandet.
Ett strukturellt underskott på närmare 1 procent är alltför stort för att det ska vara förenligt med en ansvarsfull politik att vända det till ett överskott på kort tid. Nu kopplar regeringen ett fast grepp om finanspolitiken, vilket kommer att leda till att sparandet successivt stärks. De kommande åren förväntas sysselsättningen och arbetade timmar öka och arbetslösheten minska.
Arbetskraftsdeltagandet är högt och har utvecklats starkare än enligt bedömningen för ett år sedan, men under de kommande åren väntas arbetskraftsdeltagandet minska något. Det beror på att grupper som har ett förhållandevis lågt arbetskraftsdeltagande förväntas utgöra en allt större andel av befolkningen. Denna utveckling har varit känd under en längre tid och avspeglades även i den förra regeringens prognoser. Detta är alltså inte en konsekvens av den förda politiken. Ett av regeringens viktigaste mål är att arbetslösheten ska minska och sysselsättningen öka.
Den ekonomiska politiken ska bidra till att uppnå regeringens målsättning att sänka den höga arbetslösheten. Bland annat är det väsentligt att snabbare ta till vara nyanländas kompetens. Bättre fungerande validering av nyanländas kunskaper och snabbspår till arbetsmarknaden är exempel på åtgärder som kan bidra till en snabbare etablering och därmed en bättre utveckling på arbetsmarknaden.
Magdalena Andersson (S):
Jag skulle kanske vara lite försiktig att tala om ordning och reda och ansvar om jag vore Niklas Wykman. Under Niklas Wykmans år på Finansdepartementet ökade budgetunderskottet varje år. Under förra mandatperioden gick man från att i princip ha haft balans i de offentliga finanserna till att sedan lämna över ett underskott på 74 miljarder kronor. Det var ett underskott som växte i slutet av mandatperioden trots att konjunkturen då vände.
Det är inte att ha ett fast grepp om de offentliga finanserna. Nu däremot, när vi har en ny regering som tar ansvar för de offentliga finanserna, kopplar vi ett fast grepp. Det vi ser är att under mandatperioden minskar underskotten för varje år. Under Niklas Wykmans år på Finansdepartementet ökade underskotten varje år. När Niklas Wykman har lämnat Finansdepartementet minskar underskotten varje år.
Hur Niklas Wykman och Moderaterna ser på ansvaret för ekonomin kommer till uttryck i den budgetmotion som man lade fram i samband med vårändringspropositionen. Av de reformer för 3 miljarder som man hade var 2 av de 3 miljarderna inte finansierade. Man fortsätter med den politik som har blivit kännetecknande för Moderaterna.
Vad gäller Sveriges framtid finns det naturligtvis en rad utmaningar, som regeringen nu också tar sig an. Ett stort problem i Sverige är bland annat den höga ungdomsarbetslösheten. Här går regeringen ifrån den moderata politiken där man strör ut skattepengar på alla ungdomar, oavsett om de behöver stöd eller inte för att komma in på arbetsmarknaden. Vi vidtar i stället mer effektiva åtgärder.
I stället för att sprida ut pengarna på alla ungdomar riktar vi dem specifikt till de grupper som behöver stöd för att komma in på arbetsmarknaden, inte minst ungdomar som inte har gymnasieutbildning. Det är ett mer effektivt och ansvarsfullt sätt att sköta de offentliga finanserna. Vi har en budget där plus och minus går ihop i de reformer vi genomför, men vi försöker också använda våra skattepengar så effektivt som möjligt.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill säga till Niklas Wykman att jag inte har kritiserat den förra regeringen för den ekonomiska politik den förde under själva finanskrisen. Min kritik riktar sig mot den politik ni förde under slutet av förra mandatperioden, när ni trots att konjunkturen vände fortsatte att genomföra stora ofinansierade skattesänkningar. Det gjorde att vi fick ta över statsfinanser med ett stort underskott och även ett stort strukturellt underskott.
Det var faktiskt ett strukturellt underskott på 1 procent av bnp som ni lämnade efter er när ni lämnade över statsfinanserna. Det gjorde att vi var ungefär 75 miljarder från målet vi har om ett strukturellt överskott på 1 procent av bnp. I den moderata budgetmotionen som ni lade fram i våras är det 2-3 miljarder som är ofinansierade.
Den beräkningstekniska korrigering som ni hänvisar till var redan gjord i den vårändringsbudget som regeringen lade, och ni lägger er motion på den budgeten. Den korrigeringen var alltså redan gjord. Ni kan inte använda den igen. Det går inte att göra på det sättet. Detsamma gäller för studiemedel och avskrivningar för studiemedel.
Det syns i bokföringen, men det slår inte mot det offentligfinansiella sparandet det år man genomför den förändringen. Därmed fattas det 2 miljarder i er budgetmotion - tråkigt men sant. Vad gäller arbetskraftsdeltagandet är det ju så att även på den tiden då Moderaterna satt vid regeringsmakten avspeglade prognoserna ett något sjunkande arbetskraftsdeltagande. Jag delar helt Niklas Wykmans uppfattning att det är viktigt att vi gör någonting åt det.
Jag gav också i mitt interpellationssvar några exempel på vad regeringen gör för att få upp arbetskraftsdeltagandet i grupper som har lågt sådant. Jag kan repetera dem för Niklas Wykman om han inte hörde dem första gången. Det handlar bland annat om att snabbare ta till vara nyanländas kompetens genom bättre validering och ett snabbspår in på arbetsmarknaden. Det är två av de åtgärder som vi vidtar där.
Därutöver har vi aviserat ett ganska stort kunskapslyft, som också kommer att möjliggöra för människor som i dag inte är med på arbetsmarknaden på grund av kompetensbrist att träda in på arbetsmarknaden. Det är några exempel på det som regeringen gör. Därutöver är det naturligtvis viktigt att Arbetsförmedlingen fungerar bättre än den gör i dagsläget. Slutligen vill jag säga till Fredrik Schulte att en väl fungerande a-kassa faktiskt kan göra det mer lönsamt att arbeta.
Om du har ett bättre försäkringsskydd när du arbetar och om du blir arbetslös, ja, då blir det faktiskt mer lönsamt att delta i arbetskraften och arbeta.
Magdalena Andersson (S):
Att satsa och investera, säger Fredrik Schulte, går inte ihop med att ta ansvar för statsfinanserna. Jo, det gör det faktiskt, om man ser till att få fram finansiering, och det är detta som den här regeringen gör. Vi ärvde stora underskott i finanserna från Fredrik Schultes parti samtidigt som vi ser fallande skolresultat. Vi har problem med järnvägen och på en rad andra områden. Vi behöver alltså göra saker, och vi behöver också finansiera våra reformer.
Det är precis detta vi gör. Man kan inte göra som Fredrik Schultes moderater och låna till ofinansierade åtgärder. Sedan har vi fått mycket kritik för att vi tvingas höja en del skatter, men den typen av tuffa beslut behöver man ta när man tar ansvar inte bara för statsfinanserna utan också för landets utveckling. Man kan inte göra som Niklas Wykman och använda en beräkningsteknisk överföring som finansiering.
Det gör inte den här regeringen, men det gör Moderaterna. Med den, och med den felräkning ni moderater gör på hur avskrivningen av studielånen slår, får ni ett saldo som är 2 miljarder sämre än regeringens. Detta var åtgärder som ni försökte använda för att finansiera de utgiftsökningar eller skattesänkningar ni har, men de pengarna finns inte. Därmed är två av tre kronor underfinansierade.
Antingen har ni gjort detta medvetet, för att ni inte hittar någon bättre finansiering, eller så är det ett misstag, och då är det bara att erkänna att det blev fel och att ni får göra bättre nästa gång. Det skulle vara intressant att få höra i nästa debatt vilket av detta som är fallet. Man kan inte låtsas som om det regnar, hoppa över att göra sin hemläxa och strunta i att fixa finansieringen.
Två av tre kronor i den moderata budgetmotionen fattas tyvärr. Antingen har ni gjort fel, eller så har ni gjort det medvetet. Det skulle vara intressant att få höra vilket av dessa det är i nästa interpellationsdebatt. Den kommer ju snart.
Magdalena Andersson (S):
Olle Felten har frågat mig om jag är medveten om det problem han beskriver med statusen på skatteavtalen och konsekvenserna av denna situation. Han efterfrågar även åtgärder i förhållande till vad han anser är brister i tempot med att teckna nya avtal samt att uppgradera och komplettera befintliga avtal i syfte att förbättra förutsättningarna för den svenska industrins konkurrenskraft. Slutligen frågar han hur jag ska säkerställa att så blir fallet och när det kommer att ske.
Låt mig börja med att slå fast att ett brett och konkurrenskraftigt nät av skatteavtal är viktigt för en exportberoende och öppen ekonomi som Sveriges. Det finns ingen motsättning mellan regeringens prioriteringar på skatteavtalsområdet och de svenska exportföretagens. När Riksrevisionen granskade det svenska avtalsnätet 2010 låg fokus och resurser i stor utsträckning på att förhandla informationsutbytesavtal och att omförhandla vissa centrala skatteavtal i fråga om informationsutbyte.
Det arbetet är nu slutfört, och Sveriges nät med 40 informationsutbytesavtal är ett av världens största. Dessa avtal och de omförhandlade skatteavtalen är mycket viktiga för att skydda den svenska skattebasen, och Skatteverket beräknar att de hittills genererat närmare 3 miljarder kronor i skatteintäkter. Sedan informationsutbytet byggts ut har Finansdepartementet åter kunnat koncentrera förhandlingsarbetet på skatteavtalen.
Man måste dock komma ihåg att skatteavtalsförhandlingar är processer som Sverige inte ensidigt råder över. Det är ett bilateralt arbete där krav från svensk sida bemöts med motkrav. Det tar tid innan man når fram till ett undertecknat avtal. Nu börjar vi dock se resultatet av de senaste årens förhandlingsarbete. Ett avtal har ingåtts med Georgien, och avtalet med Japan har uppdaterats. Vi har också nyligen undertecknat ett nytt avtal med Storbritannien. Det pågår även förhandlingar med flera ytterligare länder som vi vet är viktiga för svenska företag.
Några av dessa förhandlingar är långt gångna, och förhoppningen är att vi inom en relativt nära framtid kommer att kunna presentera färdiga förhandlingsresultat. I sammanhanget ska också beaktas att arbetet med skatteavtalsfrågor inte enbart består i bilaterala förhandlingar. Det pågår också annat internationellt arbete med dessa frågor. Något som just nu är aktuellt, och som Riksrevisionen noterar i sin Uppföljningsrapport 2015 , är det arbete mot BEPS, base erosion and profit shifting, som sedan 2013 bedrivs av OECD med stöd av G20.
Sverige har ett mycket omfattande och aktivt engagemang i det arbetet.
Magdalena Andersson (S):
Jag blir lite förvånad. Jag hoppas att Olle Felten delar uppfattningen att det är viktigt med informationsutbytesavtalen och att det arbete som har bedrivits har varit viktigt. Vi har höjt ambitionen och ökat arbetsinsatserna vad gäller skatteavtalen med enskilda länder. Samtidigt lägger vi mycket resurser på det BEPS-arbete som sker inom OECD.
Här är min bild att även Svenskt Näringsliv tycker att det är oerhört viktigt att Sverige är engagerat i det arbetet. Jag tror att en annan prioritering inte är någonting som näringslivet skulle önska sig. Det är inga indikationer som jag har fått. Tvärtom säger näringslivet att det arbete som sker i BEPS är oerhört centralt för de svenska exportföretagen, svenskt näringsliv och för övrigt för den svenska bolagsskattebasen.
Det handlar om att undanröja skatteundandragande för internationella bolag, och det handlar också om att få tydliga regler för var beskattning ska ske. En central del i det arbete som Sverige har prioriterat är att försöka få fram en resolutionsmekanism där tvistigheter kan lösas.
Det är i dagsläget inte helt sällan ett problem för svenska internationella bolag när en utländsk stat beskattar på ett sätt som svenska staten inte uppfattar är korrekt och företag riskerar att hamna i en dubbelbeskattningssituation. Med en bra resolutionsmekanism via BEPS bör förhoppningsvis fler av de dubbelbeskattningssituationerna kunna lösas på ett bra sätt.
Därför är det viktigt att vi prioriterar BEPS. Samtidigt har ambitionerna höjts när det gäller att även förhandla de bilaterala skatteavtalen.
Magdalena Andersson (S):
Vi har höga ambitioner vad gäller de här skatteavtalen. Det är också därför det pågår förhandlingar med ett antal länder. Låt mig nämna några: Brasilien, Ryssland, Kina, Saudiarabien, Singapore, Turkiet och Azerbajdzjan är länder där det pågår avtalsförhandlingar. Men att slutföra ett avtal är ju inte bara upp till Sverige eftersom det handlar om ett tvåpartssamarbete.
Det bygger på att man kommer framåt i förhandlingarna men också att det andra landet sätter till de resurser som krävs för att man ska komma ända fram. Samtidigt är det viktigt att vi prioriterar BEPS-arbetet. Det handlar ju om samma kompetens - det är samma personer på Finansdepartementet som kan arbeta med och har kunskaper om skatteavtalen som arbetar med BEPS. Jag har inte fått någon indikation från näringslivet på att man tycker att vi bör prioritera ned BEPS-arbetet.
Där lägger vi för tillfället väldigt mycket resurser eftersom det är helt avgörande för hur de framtida skatteavtalen kommer att se ut och för svenska bolags förutsättningar att konkurrera i världen. Det är också viktigt för den svenska skattebasen.