KBLab/rixvox huggingface dataset:
Kjell Jansson (M):
Statsrådet Tomas Eneroth! Skälet till att jag tar upp denna debatt är att det finns en stor frustration i min hemkommun över att vägen aldrig blir byggd. Den har varit under planering i många år. Väg 77 ingick i länsplanen för Stockholms län, som beslutades 2008. Den var ett av objekten i det så kallade Cederschiöldpaketet.
Väg 77 är det enda objektet i planen från 2008 som inte har genomförts. Varje år dör i genomsnitt en person på den här vägen, som är väldigt smal och krokig. Man har på delar av vägen satt ned hastigheten till 50, men det kanske inte efterlevs av alla - det finns de som kör fort där också. Väg 77 är en strategisk väg.
Den knyter inte minst ihop Mälardalen och Kapellskärs hamn, och mycket gods som ska till Mälardalen, Västerås, Örebro, Karlstad etcetera går den vägen. Den här vägen är alltså väldigt viktig, och dessutom är den en koppling mellan Norrtälje och Arlanda. Norrtälje kommun är stor i dag; vi är 64 000. Det är alltså en oerhört viktig väg.
Norrtälje kommun har under de här 14 åren legat på för att få detta byggt, och Trafikverket har förhalat och dragit på det. Man har tagit fram tre olika förslag på dragningar. Det måste man troligen göra av planskäl, det vill säga ha olika alternativ.
Meningen var också att vägen skulle byggas som en 100-väg, men det har sakta men säkert malts ned av tjänstemännen på Trafikverket. Nu ska nollalternativet gälla på dragning, efter alla år. Det innebär att man i princip kommer att bredda vägen och kanske göra den lite rakare på en del ställen där det är väldigt kurvigt. Halva vinsten, att minska körtiden, har prioriterats ned. Man ska ha en 80-väg i dag, inte en 100-väg.
Det gör ju att det inte kommer att bli särskilt mycket bättre; vägen blir möjligen lite trafiksäkrare än den har varit, men det är den enda förbättringen. Förslagen har varit ute på samråd vid ett flertal tillfällen, och kommunens åsikter har fått mycket lite gehör - mycket lite. Det stod i Norrtelje Tidning i förra veckan att Trafikverket efter 14 år har meddelat att man ska handla upp konsulter för att göra en upphandling.
Nu, efter 14 år, ska man handla upp konsulter. Ska det behöva ta 14 år att komma dit, herr talman? Anser ministern att det är okej att det tar 15 år till upphandling av konsulter? Trafikverkets projektledare säger i Norrtelje Tidning att byggstart för etapp 1 blir tidigast årsskiftet 2023/24. Etapp 2 blir tidigast 2025.
Det är 17 år efter beslut. Avser ministern att ta upp detta med Trafikverket? Det känns som att det är ganska dysfunktionellt på Trafikverket när det gäller att få verkställighet i beslut. Det är så smalt på vissa partier av den här vägen att lastbilarnas backspeglar slår i varandra.
Jag stannar där, herr talman.
Kjell Jansson (M):
Jag är fullt medveten om detta. Anledningen till att jag tar upp frågan är att jag tycker att styrningen av Trafikverket är för svag. Regleringsbreven är för tunt skrivna, och det behövs mycket tydligare styrning. Verket kör lite fritt valt arbete, är bilden vi har här i länet. Ett problem är upphandlingarna, med långa processer och mycket krav som kan ifrågasättas. Däremot är det dåliga krav vad gäller genomförande.
Sommarhalvåret borde man ju kunna köra tvåskift jämt, när det är ljust dygnet runt. Vi har många vägbyggen som står still på fredagarna - då är det inte en människa där och jobbar - och hela helgerna. Sedan kommer de på måndagsmorgonen igen och kör till torsdagskvällen. Det tycker jag faktiskt inte är okej om man ska verkställa ett projekt och få fram trafiken så att det fungerar. Vi har en bro på Furusundsvägen, där jag bor.
De har hållit på med den bron sedan den 1 maj - eller om det var den 2 maj de började - och de blev klara nu i veckan. Det är en liten bro, kanske 150 meter lång. Det är sanslöst att det ska ta sådan tid. Där var heller inte en människa och jobbade på fredagarna; då var det tydligen röd dag i Trafikverkets värld.
Det som behövs är att Trafikverket reformeras och styrs upp, med bättre regleringsbrev för att få ordning på verksamheten och stopp på miljardrullningen i fördyrade kostnader. Det är vad som sker i dag: Vartenda bygge blir fördröjt och fördyrat - överallt. Det gäller inte bara Förbifart Stockholm, utan det gäller i princip vartenda bygge.
Kjell Jansson (M):
Det är också så - och det vet ministern - att Moderaterna är emot de höghastighetståg som regeringen har med i sin nationella plan. Så mycket pengar anser vi inte att man ska slösa bort för att transportera ned folk till Malmö-Köpenhamnsregionen. Syftet med höghastighetstågen är att ta ihjäl Arlanda. Det är det enda syftet som finns.
Höghastighetståg behövs inte i det här landet; se till att befintlig järnväg fungerar i stället, med X2000 överallt! Visst är det så att regionen är ansvarig - absolut. Men Trafikverket är, som många statliga verk, en rätt sluten organisation. Man tar inte till sig det som sägs när kommunalråden uppvaktar verket. Man lyssnar inte utan slår ifrån sig. Det är inte bra.
Jag anser trots allt att Trafikverket behöver reformeras. Det behövs mer lyhördhet och en översyn av upphandlingar för att objekt ska genomföras snabbare. Nu blir många objekt fördyrade och framflyttade, vilket tränger undan nya byggen av både vägar och spår. Här finns alltså en hel del att göra, och det finns också mycket att göra för att förbättra underhållet.
Man sänker hastigheterna på stora Europavägar, bland annat E14 uppe i Åre, till 80 kilometer i timmen. Det förstår väl även ministern att den som ska åka från Sundsvall till Åre inte kan ligga i 80 på en stor, bred väg. Folk blir ju brottslingar - de kör för fort. En bred väg bjuder in till det. Se till att underhållet fungerar!
Kjell Jansson (M):
Jag vill ställa en fråga till statsrådet Eneroth. Trafikverket planerar nu att sänka hastigheten på många vägsträckor på grund av dåligt underhåll, bland annat på vägsträckan E14 från Sundsvall till Trondheim. Jag kan tycka att det är skämmigt på en sådan högt frekventerad väg som bland annat matar all biltrafik till Åre. Anser ministern att Trafikverket klarar sitt uppdrag att sköta underhållet?
Det är mycket dåligt även på länsvägarna här i Stockholms län.
Kjell Jansson (M):
Jag tackar statsrådet för svaret, men jag är inte helt nöjd. Det hänvisas här till att Moderaterna sänker anslagen, men det gäller inte underhållet. Mycket av underhållet kostar inte så stora belopp. Det kan vara fråga om att fylla upp med bergkross utanför asfaltskanten. Det kan vara fråga om bättre underhåll med hjälp av asfaltsplaner och att asfaltera om vägarna innan de är helt slut. Nu går det så långt så att vägkropparna börjar ta slut på många ställen.
Kjell Jansson (M):
Jag ställer en fråga till Lena Hallengren. Som bekant lägger Sverige cirka 60 miljarder till bistånd årligen. Det är mer pengar än vad vi lägger till Polismyndigheten och Åklagarmyndigheten, trots att vi har Europas högsta brottslighet. Det har kommit till kännedom att Ryssland får 400 miljoner i bistånd årligen, detta trots att Ryssland styrs av Vladimir Putin, som är en brutal diktator - som alla känner till.
Värt att nämna är att Palestina får 531 miljoner årligen. Är det fler diktaturer som får bistånd av Sverige årligen? Hur är det med Venezuela, Kuba och Nordkorea? Får dessa länder bistånd?
Kjell Jansson (M):
Jag har en fråga till energiministern. Det är allmänt känt att regeringen med energiministern i spetsen driver frågan att man ska bygga havsbaserad vindkraft i princip överallt där det är fullt möjligt. Men det kommer att stöta på patrull, i synnerhet nu när vi går med i Nato. Att släppa fram havsbaserad vindkraft kommer att möta svårigheter. Till saken hör också att hela överföringssystemet är ofinansierat.
Min fråga till energiministern är därför: När avser regeringen att ta initiativ till att ändra lagstiftningen för att underlätta för nya investeringar i kärnkraft? All ledningsstruktur finns till både Ringhals och Forsmark, och man kan bara sätta igång och bygga. Men för det krävs lagändringar här i kammaren. När avser energiministern att ta initiativ till det?
Kjell Jansson (M):
Vi har nu den högsta inflationen i Sverige på 31 år: 7,2 procent. Det är naturligtvis en konsekvens av att regeringen har tappat greppet om den ekonomiska politiken. Ytterst ansvarig för detta är statsministern, som även tidigare var finansminister.
Nedstängningen av sex reaktorer i södra Sverige har drivit upp elpriset extremt och var i vintras över 8 kronor per kilowattimme. Dubbelbeskattning av el och höga energiskatter har kraftigt bidragit till inflationen. Det här gör svenskarna fattigare. Högre kostnader för räntor och elräkningar drabbar hushållen hårt.
Matpriserna har stigit med 10 procent och byggmaterialet med 100 procent på ett år. Statsministern säger att det är Putinpriser, men jag vill säga att vi har fått sossepriser. Vad avser statsministern att föreslå för att dämpa inflationen till en rimlig nivå på 2 procent?
Kjell Jansson (M):
Tack för frågan, Aida! Vi står inte upp för det. Vi anser att det finns regelverk för utrikeshandel inom EU som gäller, och de reglerna vill vi följa. Vi vill inte lägga på mer pålagor. Jag vill varna för att lägga på mer pålagor på exportindustrin. Då kommer vi att få sälja mindre ute i världen. Vi kan inte sälja mindre; vi ska sälja mer. Om vi vill behålla vårt välstånd måste vi göra fler affärer, inte färre.
Ju fler pålagor som läggs på, desto svårare kommer det bli att göra affärer. Svaret är alltså nej på din fråga.
Kjell Jansson (M):
Vi står upp för det regelverk som finns inom EU, men vi gör inga särregler i Sverige. Det är därför vi säger nej. Särregler vill vi inte ha, för det kommer att bli sämre för exportindustrin. Det företag som inte har etik i dag får inte sälja några varor. Så enkelt är det. Det där sköter marknadskrafterna om. Vi behöver inte lägga på mer pålagor här i kammaren. Det kommer inte att underlätta för företagen. Det är alldeles för mycket pålagor redan.
Kjell Jansson (M):
Tack för frågan, Elin Söderberg! Hur jag ser på det? Det är en konsekvens av att vi har stängt ned kärnkraften för fort och för tidigt och att det saknas energi. Då måste man underlätta för den energi som kan ersätta den nu när det är vinter genom att elda i fjärrvärmeverk och allting. Då måste man sänka energiskatterna, för annars kommer priserna att bli ännu högre. Det är helt nödvändigt att reglera det med skatter. Det är svaret på frågan.
Men vi kommer inte att komma förbi att ha fossileldade värmeverk så länge vi har brist på el. Det har vi vintertid, inte sommartid. Att vindkraften ska lösa det här är en dröm som inte finns. Vindkraften ger i dag ungefär 3 procent av elen 50 procent av årets timmar.
Vi behöver ha el 100 procent av årets timmar, som kärnkraften ger - och vattenkraften, inte minst, som ni också vill ompröva. Det har regeringen stoppat tills vidare. Att ompröva vattenkraften i det här läget, när vi har underskott på el, vore förfärligt. Det gäller att tänka hela vägen. Här har man börjat i helt fel ände. Man har börjat med att stänga kärnkraften. Nu när man gjort det ska man elektrifiera Sverige. Nu ska man bygga batterifabriker.
Då har man ingen ström till det. Man har inte tänkt hela vägen - man har haft lite otur när man tänkt.
Kjell Jansson (M):
Ja, man kan överdriva allting, men till dess att vi har kärnkraft är vi tvingade att använda det vi har. Det är vintertid vi behöver ha detta igång. Sommartid har vi ett visst överskott - det håller jag med om. Men vi har inte ökat den totala produktionen; det är nys. Vindkraft står för ungefär 3 procent av Sveriges el. Det avvecklas definitivt väsentligt fler terawattimmar framför allt i Ringhals och även i Oskarshamn 1 och 2.
Det är alltså nys. Om ledamoten Elin Söderberg värnar om minskade utsläpp rekommenderar jag henne att göra en resa till Indien, världens största land nästa år. Där bygger man just nu 300 nya kolkraftverk. I Tyskland startar man nu 27 nya kolkraftverk.
Om vi nu har några fjärrvärmeverk och oljeverk som går tror jag tyvärr inte att det räddar världen om vi stänger av dem. Sverige står för 1 promille av världens utsläpp. Skogen suger upp mer. Netto är vi alltså minusutsläppare. Men vill man sila mygg och svälja kameler ska man fortsätta med denna politik.
Kjell Jansson (M):
Tack, Elisabeth Thand Ringqvist, för frågan! Om vi börjar med de mindre, modulära verken har jag inte namnet på de fabriker som tillverkar dem; det finns flera. Men vem som bygger dem är en teknisk fråga och även en upphandlingsfråga. Regeringen borde ge uppdraget till Vattenfall, till exempel, för att komma igång.
Man kan faktiskt få upp de här på tre fyra år, har tillverkarna själva meddelat. Jag vet kollegor som har varit på ABB i Västerås, där man också står startklar för att bygga mindre, modulära kärnkraftverk. Jag tror alltså att tekniken finns och att intresset för att göra det är jättestort. Men det krävs också att någon beställer. Jag tror att regeringen måste skriva regleringsbrev om detta, för jag tror inte att intresset är så stort i styrelserna.
Vattenfall gör tv-reklam om att man ska bygga havsvindkraft. Det är ren obstruktion mot regeringen, anser jag. Nästa fråga gällde företagsstöd för el. Det är en fråga som nu utreds av Näringsdepartementet. Det är en besvärlig fråga, för när man ger elstöd handlar det också om att vara konkurrensneutral.
Den frågan är svår för mig att redogöra för här i kammaren eftersom departementet inte är klar med den. Men det pågår ett intensivt arbete, och det är bråttom - du har helt rätt i det.
Kjell Jansson (M):
Om vi börjar med havsvindkraften är det fritt fram att bygga. Men man får själv betala ledningsnät. Ursprungligen skulle vi subventionera ledningsnät för att bygga upp dessa monster ute i sjön. Detta skulle läggas på hushållen i form av nätavgifter, vilket skulle innebära minst 5 000 per villahushåll i höjda nätavgifter. Jag skulle med kraft avråda från detta.
Dessutom är det tveksamt att bygga dessa ur försvarssynpunkt. Vi vet vad som händer på andra sidan Östersjön; vi har ett krig där. Även försvaret har synpunkter på detta. Det finns också andra aspekter. Jag såg till och med att Sjöfartsverket var kraftiga motståndare till detta. Låt dem bygga ledningarna själva, så får vi se om det blir lönsamhet i detta. Jag har svårt att tro det. Även här är det långa tillståndsprocesser, precis som för grejer på land.
När det gäller de modulära kärnkraftverken har vi fått svaret att det går att få upp dem på tre till fyra år. Det är naturligtvis en teknisk fråga; det är vi överens om. Jag kan inte ge mer svar än så här och nu. När det gäller elprisstödet tittar Regeringskansliet och Näringsdepartementet på detta.
Personligen har jag en lösning, men den kan jag inte berätta om här i kammaren. Detta måste nämligen beredas av regeringen. Det här är inte så svårt. Om företag har det svårt kan de kontakta Skatteverket och begära anstånd med att exempelvis betala in skatt.
Det tror jag att de kan få utan att regeringen lägger sig i. Det skulle jag föreslå om någon ringer mig och frågar, och det gör faktiskt någon. Då tipsar jag om det.
Kjell Jansson (M):
Elin Söderberg nämner att Moderaterna och Sverigedemokraterna vill förenkla miljöbalken. Och det är klart att vi vill. Vilket trassel det är! Cementa är ett exempel. Vartenda byggprojekt står på spel om inte Cementa får ett långt tillstånd - även vindkraftsfundament, som Elin Söderberg vill ha. Vi måste förstå hur ett samhälle fungerar och inte gå och drömma om saker och ting.
Jag kan än en gång ta ett exempel jag tog upp i den förra debatten. Ute på Yxlan i skärgården fanns ett fantastiskt varv under kriget med 130 anställda. Det var ett av de största företagen under kriget. Av olika skäl har inte generationsskiftet fungerat. Den förra generationen gjorde inget åt varvet, och det låg för fäfot. Nu ville nästa generation starta upp varvet, flytta ut i skärgården och anställa folk.
De lämnade in ansökan i god ordning, och kommunen tillstyrkte. Då överklagade en fritidsboende etableringen, och länsstyrelsen, som Miljöpartiet vill stärka, gick in och sa nej. De får inte starta upp varvet. Är det att se till att företag växer? Är det att se till att skärgården växer? Är det att se till att landsbygden växer? Nej, det är att göra Skansen av skärgården.
Det är det Miljöpartiet gör med sin politik.
Kjell Jansson (M):
Man kan stänga Cementa - absolut. Sedan kan vi köra hit cement från Kina. Det går ju också - om det nu är mer miljövänligt att transportera med båtar som går på olja och kol från Kina. Det kan man göra om man tror att det är en långsiktig miljösatsning. Om det ska vara hållbart måste man ha det här i närområdet när vi nu har det. Vattenbrist, som Elin Söderberg pratar om, är vi inte ens nära i Sverige.
Vi har väldigt gott om vatten och en fantastisk vattenkvalitet. Jag vill också fråga Elin Söderberg apropå miljöbalken och strandskyddet om hon tror att det gynnar landsbygd och skärgård att ha så rigida strandskydd och en så rigid miljöbalk att man inte får bygga någonstans.
Om man har någonting som man äger blir man rik på kuppen i skärgården, för nästan ingen annan får bygga. Och om den lokala byggnadsnämnden, som jag sitter i hemma i Norrtälje, skulle ge tillstånd och någon annan sedan överklagar till länsstyrelsen kan ni ge er katten på att den river upp det och säger nej. Detta görs, med grumliga argument, med hänvisning till miljöbalk och strandskydd, och så vill inte jag ha det.
Jag vill minska länsstyrelsens makt, inte öka den. Hur vill Elin Söderberg göra? Tror hon att det är bra för tillväxten och företagandet att ha en stark länsstyrelse?
Eric Westroth (SD):
Enligt den budgetreservation som stöddes av Sverigedemokraterna i vintras skulle den särskilda löneskatten för äldre avskaffas, och det är den som vi debatterar här i dag. Det är väl känt att den genomsnittliga livslängden ökar i vårt land och att vi generellt sett är mycket friskare längre upp i åldrarna. Detta är mycket positivt och ger möjlighet för individen till ett aktivt liv längre upp i åldern.
När många då väljer att avsluta sitt förvärvsarbete när de uppnår 65 års ålder blir det en utmaning för demografin, då andelen förvärvsarbetande i befolkningen blir mindre.
Att då uppmuntra såväl arbetsgivare som arbetstagare till fortsatt förvärvsarbete efter att arbetstagare fyllt 65 år ser vi som en självklarhet och någonting positivt, inte bara för den enskilde eller för arbetsgivaren utan också för samhället i stort.
Även om man vid en hastig blick på förslaget kan tänka att det kommer att bli ett skattebortfall finns det anledning att förutsätta att ett förslag som leder till en ökad förvärvsarbetsgrad bland äldre även kommer att leda till lägre samhällskostnader. Herr talman! Man ska inte underskatta känslan av att vara behövd och kunna vara med och bidra till något.
Det ger hos de flesta ett sundare och friskare liv än vad någon medicin kan erbjuda. Därmed torde även insatser från hemtjänst och sjukvård i såväl kommunal som regional regi minska. Att det också finns en kompetens hos äldre som i dag kanske inte tas till vara fullt ut kan inte heller förbises. Och även om innevarande högkonjunktur kanske sjunger på sista versen finns det fortfarande en arbetskraftsbrist på många håll.
Med en större andel arbetande bland de äldre skulle denna brist kunna dämpas. Slutligen, herr talman: Att fortsätta förvärvsarbeta efter uppnådda 65 års ålder måste ändå vara frivilligt. Många har ett hårt arbetsliv bakom sig med många gånger fysiskt belastande arbetsuppgifter. Bland dagens 65-åringar var en gymnasieutbildning dessutom inte en självklarhet, och än mindre en högskoleutbildning.
Det gör att många av dem som är 65 i dag har flera år längre arbetsliv bakom sig än vad framtidens 65-åringar kommer att ha. Vi stöder förslaget i sak, men vi ställer oss också bakom Moderaternas och Kristdemokraternas motivreservation.
Eric Westroth (SD):
Inom civilsamhället finns det i dag organisationer som bidrar till att mildra många nödlidandes och utsattas situation. Detta är ett mycket hedersamt uttryck för känslan av plikt och viljan att hjälpa till och stärka vårt land. Tyvärr ser vi ibland att de offentliga resurserna inte räcker till allt, och då har frivilliga och ideella organisationer kunnat bidra med värdefulla insatser vid sidan om den offentliga sektorn.
Ibland, och kanske alltför ofta, ser vi vissa prioriteringar som den politiska ledningen i Sverige gör och som innebär att vissa grupper inte kvalificerar sig för att falla inom ramen för de statliga stöden. Detta kan leda till att dessa grupper helt faller mellan stolarna eller helt enkelt glöms bort.
I den bästa av världar önskar vi att allas våra gemensamma offentliga resurser ska räcka till alla goda projekt och alla med behov, men tyvärr ser vi att så icke är fallet. I den mån ideella organisationer, många gånger med frivilliga insatser, kan täcka upp och hjälpa till ser vi absolut positivt på deras insatser.
Att därför kunna få ett begränsat skatteavdrag på det belopp som man skänker ser vi som något som kan bära god frukt för vår nations gemensamma målsättningar. Att gåvomottagaren ska ägna sig åt social hjälpverksamhet eller vetenskaplig forskning, samt att denne även ska vara godkänd av Skatteverket baserat på ett antal olika villkor, ser vi som en självklar förutsättning för att inte systemet ska utnyttjas för verksamheter det inte var tänkt för.
Fru talman! Slutligen vill jag poängtera att detta givetvis inte fråntar staten dess ansvar. Men för att stärka den ideella sektorn, där denna kan bredda samhället och komplettera såväl näringsliv som offentlig sektor med frivilliga insatser, yrkar vi bifall till förslaget om återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet.
Eric Westroth (SD):
Tack, ledamoten Ida Gabrielsson, för frågan! Huruvida det är rimligt med de löner och ersättningar som kommer stafettläkarna till godo kan man alltid diskutera. Det finns som det ser ut i dag en marknadssituation där vi har en brist på läkare, och precis som jag sa i talarstolen finns det för få utbildade läkare.
Detta gör att deras kompetens efterfrågas i en utsträckning som gör att man är beredd att betala de här summorna för dem. Jag tycker naturligtvis inte att det här är rimligt, utan jag tror att vi måste se till att det finns fler läkare.
Angående frågan om det på något sätt skulle vara sämre att vara anställd är det läkaren själv som gör bedömningen om han eller hon vill arbeta som egenföretagare eller vara anställd. Du har ju helt andra förmåner som anställd hos en arbetsgivare än du har som egenanställd, en massa sociala förmåner och dylikt. Den bedömningen får alltså var och en göra.
Vi tycker naturligtvis också att vårdtagarna har rätt att möta samma personal i den utsträckning det är möjligt. Naturligtvis skapas en relation mellan vårdtagare och vårdgivare, så jag ser det som väldigt rimligt.
Däremot förstår jag att det här är en ideologisk fråga för Vänsterpartiet, och jag är inte förvånad över att man tycker att privat vårdgivande över huvud taget ska avskaffas.
Eric Westroth (SD):
Jag säger återigen att det är marknaden som bestämmer priset. Vi behöver utbilda fler läkare. Det kan vi nog vara överens om. Läkarförbundet har varit otroligt effektivt i att hålla antalet utbildningsplatser nere för att skapa en efterfrågan på tjänsterna och se till att marknaden har varit öppen för dem.
Där kan man väl helt enkelt säga att politikerna historiskt sett har varit svaga och inte reformerat utbildningen för att se till att utbilda fler läkare. Återigen: Den dagen som det blir fler läkare och om man har bättre villkor som anställd får kanske stafettläkaren inte några jobb, eftersom det har anställts en annan.
Då kanske stafettläkaren blir arbetslös, kanske utan möjlighet till ersättning från diverse arbetslöshetskassor eftersom man har jobbat som egenföretagare i stället. Så är det att vara egen företagare. Man har inte samma tillgång till det trygghetssystem som normalt finns för vanliga anställda.