KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Eriksson (MP):
Jag tycker att det senaste från Mats Green, att vi skulle behöva en bred uppgörelse, är intressant och en bra inriktning. Nu var det ju Moderaterna som hoppade av en bred uppgörelse för två år sedan, när vi hade diskussioner, men det var inte Mats Green utan hans företrädare.
Om Mats Green nu vill få igång sådana diskussioner igen tycker jag att det är bra och positivt. Bilden att Miljöpartiet är emot alla förenklingar stämmer inte.
Jag har själv drivit igenom en rad förenklingar som gör det lättare för människor och kommuner att få fram bostäder och beslut snabbare runt om i Sverige. Jag är helt öppen för att ta nya initiativ på detta område.
En bred uppgörelse med finansieringsfrågor och skatter i centrum för en ny bostadspolitiken är viktig. När det gäller 22-punktsprogramet har regeringen inte pratat om det under hela mandatperioden, det har nämligen bara funnits i två år.
Det var när jag tillträdde, efter att förhandlingarna om en bred uppgörelse sprack och borgarna hoppade av, som vi i regeringen tog initiativ till en omfattande ny bostadspolitik i 22 punkter, som vi har hållit på att genomföra sedan dess.
I detta finns väldigt lite av finansieringsfrågor och skatter, och det ser jag som ett centralt område för att kunna förändra bostadspolitiken framöver.
Om man ska kunna lösa de knutar och låsningar som har funnits och som Mats Green pekar på måste man komma in och ha lösningar också när det gäller finansiering och skatter framöver.
Det är en positiv inriktning som Mats Green pekar på och som jag glad över, för den ger hopp om att det är möjligt att hitta en bra politik efter valet. Den politik som Mats Green har annonserat hittills leder dock inte till särskilt många fler bostäder, utan jag tror att den riskerar att leda till färre.
Jag säger heller inte att investeringsstödet är en lösning på allting, men det är i alla fall en riktning som handlar om att vi ska få fram fler hyresbostäder till rimliga kostnader. Det är detta som jag tror är det svåra för borgerligheten: hur ni ska kunna få fram hyresbostäder, som är det som efterfrågas och behövs i större utsträckning, till rimliga kostnader för vanligt folk.
Där har ni inget svar i dag utan står tomhänta. Detta är något som ni nu har en möjlighet att titta på och ge någon form av svar på före valet. Då kanske vi kan hitta en uppgörelse även i den frågan efter valet.
Peter Eriksson (MP):
Denna interpellationsdebatt fick en avslutning som jag tycker är positiv. Det är viktigt att vi förbereder oss för bra samtal där vi tar ett helhetsgrepp efter valet. Jag tycker också att det kan vara rimligt att vi under tiden successivt ger besked till väljarna om vad våra olika ståndpunkter betyder, innan vi sätter oss i den typen av förhandlingar.
En annan fråga som jag nämnde kortfattat under de tidigare replikskiftena och som handlar om bostadssituationen i kommunerna är att vi har fått en utredning som blev färdig ganska nyligen och som pekar på en förändring av bostadsförsörjningslagen och förtydligande av de olika roller som kommun, länsstyrelse och stat har.
Jag tror att detta kan vara en viktig ingrediens, för i dag pekar man på varandra. En del kommuner tar ett stort ansvar för bostadsförsörjningen, medan andra tar ett mindre och tycker att det funkar så.
Om man förtydligar de olika kommunernas ansvar och skapar tydligare möjligheter för att lösa regionernas olika bostadsbehov tror jag att det kan vara en väg för att komma framåt och se till att fler är med och tar ett gemensamt ansvar inför framtiden.
Peter Eriksson (MP):
Dessa två interpellationer handlar delvis om samma saker, men jag ska svara ändå. Mats Green har frågat mig vilka ytterligare förslag jag avser att presentera för att fler åtgärder ska kunna bygglovsbefrias i framtiden, om jag är beredd att vidta åtgärder för att underlätta möjligheterna att få bygglov snabbare och enklare än i dag samt vilka regelförenklingar jag är beredd att föreslå för att öka bostadsbyggandet i Sverige.
Inledningsvis vill jag framhålla att regeringen under hela mandatperioden har arbetat aktivt med att åstadkomma förenklingar och effektiviseringar som ger bättre förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande, bland annat inom ramen för regeringens 22-punktsprogram.
Det är exempelvis större möjlighet till en ökad delegation från kommunfullmäktige till kommunstyrelse och byggnadsnämnd, en tidsfrist för länsstyrelsernas beslut efter överprövning, möjlighet för kommunerna att begära ett planeringsbesked från länsstyrelsen samt ökade möjligheter till tidsbegränsade bygglov för bostäder, vilket har varit efterfrågat av många kommuner.
I fråga om ytterligare åtgärder som kan undantas från kravet på bygglov har regeringen i propositionen Fler bygglovsbefriade åtgärder föreslagit lättnader i lovplikten för solcellspaneler och solfångare samt meddelat att regeringen avser att återkomma med förslag gällande altaner i anslutning till en- och tvåbostadshus.
Vidare har Boverket nyligen överlämnat rapporten 2018:17 Lovbefriade åtgärder, utvändiga ändringar och anmälan , vilket är slutredovisningen av regeringens uppdrag att bland annat utreda ytterligare undantag från krav på bygglov. Rapporten bereds för närvarande inom Regeringskansliet.
Gällande frågan om möjligheter att få sitt sökta bygglov snabbare har regeringen i propositionen Reduktion av avgift för lov, förhandsbesked och anmälan föreslagit att ett system med avgiftsreduktion införs när tidsfrister för beslut i bland annat ärenden om lov överskrids.
Som svar på din fråga om vilka ytterligare regelförenklingar jag är beredd att föreslå för att öka bostadsbyggandet i Sverige vill jag framhålla förslagen i propositionen Ett tydligare och enklare detaljplanekrav . Regeringen har där föreslagit förtydliganden av kraven på detaljplan i plan- och bygglagen. Ändringarna innebär att det blir enklare att bedöma när detaljplan krävs och när detaljplan inte krävs.
Det skapar också ett utrymme för att gå fram enklare och snabbare. Med detta sagt arbetar regeringen aktivt med att åstadkomma regelförenklingar och effektiviseringar som ger bättre förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande.
Peter Eriksson (MP):
Jag tycker inte, Mats Green, att man ska raljera över att vi gör det enkelt och smidigt att få fram solcellspaneler, takpaneler, altaner eller andra praktiska små saker. Det kan betyda mycket för en enskild människa.
Men det finns också en annan sida av denna fråga, nämligen om man kan få bort ett omfattande arbete från kommunerna med att ge tillstånd till en massa små detaljer där det egentligen inte behövs ett omfattande arbete. Då kan de kommunala tjänstemännen ägna sig åt viktigare saker, till exempel att snabbare få fram bostäder, att få fram detaljplaner och se till att bygglov ges.
Det är det som till stor del är mitt syfte med att försöka få bort ett antal mindre viktiga frågor från tjänstemännens arbetsbord. Det har en betydelse för många kommuner. Många kommuner är nämligen ansträngda. De har väldigt mycket att göra. De har många fler bostäder och detaljplaner att hantera än tidigare.
Det är också brist på folk inom både kommunerna och företagen. Det är en av de viktigaste flaskhalsarna i kommuner och företag när det gäller att bygga mer, alltså att vi har svårt att få fram folk i tillräcklig omfattning som klarar av detta. Jag tycker inte att man ska raljera över detta.
Men jag tycker att det var bra att Mats Green kom fram till en enda konkret fråga som han tyckte var viktig och strukturell för att göra skillnad, nämligen att stärka översiktsplanen. Om man får fram en starkare och tydligare översiktsplan kan man ibland kanske till och med bygga direkt utifrån den och i många fall hoppa över ett steg. Det är en punkt i detta 22-punktsprogram som vi driver.
Vi har tillsatt en utredning, och den utredningen har till och med kommit med ett första delbetänkande som regeringen har levererat till riksdagen i form av en proposition som visar att vi kan ha ett tydligare och enklare detaljplanekrav. Det är ett första steg på den vägen.
Sedan kommer nästa steg, då utredningen kommer att presentera hur man stärker översiktsplanearbetet så att det kommer att vara enklare att bygga utifrån det och ha det som utgångspunkt för byggandet framöver. Där är vi nog överens. Men vi har redan tagit de steg som Mats Green efterlyser.
En annan fråga som vi måste vara lite ödmjuka inför är att man under den förra regeringens tid tog en del beslut som var bra. En sak som man tog initiativ till var attefallshusen, som det nu talas om. Det hände kanske inte så mycket i alla frågor under den förra bostadsministerns tid, men just attefallshusen var en innovation.
Det blev mycket enklare att bygga små stugor på villatomter för att få fram bostäder, visserligen små, som förhoppningsvis skulle kunna fungera. Man hade förhoppningen att det skulle leda till 200 000 nya bostäder. Så många har det inte blivit. Det har blivit några tusen. Ett problem var att dessa hus var lite för små.
Nu driver jag ett arbete för att dessa hus ska kunna göras lite större. Då kommer de också att kunna bli mer rejäla bostäder som man kan använda framöver. Jag hoppas att vi blir överens om en sådan inriktning som gör att attefallshusen faktiskt kan bli någonting på riktigt allvar framöver och som bidrar till att minska bostadsbristen i Sverige.
Peter Eriksson (MP):
Jag måste säga att Mats Green ibland har en lite besynnerlig självbild och bild av hur verkligheten ser ut.
Ingen av de frågor jag har tagit upp, till exempel om att stärka översiktsplanen och kunna bygga på den i större utsträckning, om att förtydliga detaljplanerna, om att förenkla för kommunerna att bygga snabbare och så vidare har tvingats fram av Moderaterna, Alliansen, de borgerliga partierna eller oppositionen.
Det finns en fråga som har tvingats fram, kan man väl säga, och det var den Mats Green var inne på mot slutet - bullerfrågan. Regeringen tog initiativ till en förändring som underlättade byggande även i områden där det är kraftigt buller, men de nya bostäderna skulle ändå ha möjlighet till en någorlunda tyst sida.
Det nöjde sig inte oppositionen med, utan Sverigedemokraterna och de borgerliga ansåg att man måste få bygga även där det är buller från alla håll i stor utsträckning. Detta är en problematisk fråga, för det handlar om människors hälsa.
Det har visat sig att även om det är tyst inomhus, för att man har starka fönsterglas och så vidare, är det ett hälso- och miljöproblem för många människor om man har buller från alla håll. Det var inte med stor värme och glädje vi gjorde den förändringen, men det är ändå så att riksdagen bestämmer.
Finns det en tydlig majoritet för att göra förändringar, även om man inte alltid tycker att det är de allra bästa och smartaste förändringarna som återkommer gång efter gång, är det rimligt att man genomför en sådan förändring. Nu får vi se vad som händer; det är inte säkert att kommunerna använder den här möjligheten i så stor utsträckning ändå.
Generellt sett är det dock så att vi har drivit igenom en rad förenklingar och förbättringar för kommunerna, och tittar vi på statistiken ser vi nog att vi har klippt år, som Mats Green säger.
Det finns en undersökning som visar att det tidigare tog i genomsnitt sju eller åtta år att få fram nya bostäder, och i dag är jag med och inviger nya bostäder där det har tagit ett eller två år från första planering, genom detaljplaneprocessen till byggande och att huset står på plats. Det är en väldig förändring som håller på att ske runt om i Sverige. Det handlar inte heller alltid om att ändra i regelverket.
Det kan handla om helt andra saker, som engagemang från politiker och tjänstemän och att industrin håller på att förändras. Vi håller på att få mer och mer bostäder som använder moderna industriella metoder och digitalisering. Regeringen har också gjort stora satsningar på att digitalisera hela planprocessen.
Både Boverket och Lantmäteriet jobbar mycket med detta, och jag tror att det är det område som ger den största effekten långsiktigt. Kan vi få en bra och effektiv digitalisering av hela detta område, som är standardiserad över hela Sverige och i alla kommuner, kommer det att ge väldigt stor effekt. Det är det som är målet för det arbete som sker i regeringen i dag.
Peter Eriksson (MP):
Tyvärr måste jag säga att det där sista är struntprat. Det finns inte något beslut eller något sätt att säga: "Nu klipper vi två eller tre år till." Det finns ingen regel i lagboken eller i plan- och bygglagen där det står att det måste ta tre eller fyra år. Det gör det heller inte i dag, utan det går vanligtvis betydligt fortare än så.
Om man i stället sätter sig in i dessa frågor och kommer med konkreta förslag är jag och regeringen beredd att diskutera dessa fullt ut. Vi är inte alls emot regelförenklingar. Vi vill att det ska vara enkelt, smidigt och lätt för kommuner, människor och byggbolag att bygga i Sverige. Jag jobbar med detta hela tiden. Att göra som Moderaterna vill är dock mer problematiskt.
Om vi avskaffar alla insatser för att få fram bostäder till vanligt folk i Sverige och återigen tror att marknaden ska lösa detta av sig själv kommer vi att hamna i samma situation som den borgerliga regeringen gjorde förra gången, under de två mandatperioder som man jobbade med detta. Bostadsproduktionen skulle då gå ned till den nivå som vi hade tidigare, och det vore en katastrof.
Vi bygger i dag, i år och under denna mandatperiod mer än dubbelt så mycket som ni gjorde tidigare, och vi vill inte tillbaka dit. Gör inte samma misstag som dina företrädare, Mats Green! Det vore väldigt olyckligt, och jag tror därför att det är viktigt att vi talar om dessa frågor i valrörelsen.
Peter Eriksson (MP):
Ola Johansson har frågat mig om det var min och regeringens avsikt vid besöket på Passivhuscentrum den 16 september 2016 att verksamheten där bara ett år senare, genom upphandlingens konstruktion, skulle komma att läggas ned. I budgetpropositionen för 2017 satsade regeringen 10 miljoner kronor på att inrätta ett informationscentrum för hållbart byggande.
Detta presenterades vid ett besök på Passivhuscentrum i Alingsås. Passivhuscentrum, som finansieras av Alingsås kommun och Västra Götalandsregionen, har under många år främjat energieffektivt byggande, bland annat genom information om tekniken att bygga passivhus.
Men det finns även andra aktörer som har byggt upp olika former av informationsverksamheter för att främja energieffektivisering och hållbarhet. Därför gavs Boverket i uppdrag att konkurrensutsätta tilldelningen av tjänsten genom upphandling, och den här gången vanns den av Svensk Byggtjänst.
Under hösten har Alingsås kommun och Västra Götalandsregionen beslutat att avveckla Passivhuscentrum med motivet att dess syfte, nämligen att sprida kunskap om energieffektivt byggande, har uppnåtts. Regeringen har ingen anledning att ha synpunkter vare sig på Boverkets upphandling eller på beslutet att avveckla Passivhuscentrum som Alingsås kommun och Västra Götalandsregionen har fattat.
Däremot vill jag passa på att framhålla Passivhuscentrums starka engagemang för ett hållbart byggande, som jag tror har haft stor betydelse för att driva utvecklingen framåt. Nu satsar regeringen 10 miljoner kronor om året på ett nationellt informationscentrum för att främja energieffektivt byggande och renovering, användning av hållbara material och låg klimatpåverkan.
Informationscentrum kommer att drivas av Svensk Byggtjänst, och genom dem kommer ytterligare aktörer att knytas till satsningen. Detta är bra för Sverige och för ett hållbart byggande.
Peter Eriksson (MP):
Jag tycker att Passivhuscentrum i Alingsås har varit en utmärkt verksamhet som har bidragit till ökad kunskap i Sverige och har spridit information om dessa frågor. Jag uppskattar att Ola Johansson engagerar sig i detta.
Det är otroligt viktigt att vi framdeles får bred information om hur vi ska använda våra resurser när vi bygger på ett sätt som minskar klimatutsläppen. Vi måste också använda själva byggprocessen, som är en annan viktig del. Dess klimatpåverkan glöms ibland bort när vi diskuterar energifrågorna.
Detta är ett område där vi engagerar oss ännu mer i dag än tidigare och satsar resurser för att utveckla system och metoder att hantera det här. När det gäller passivhusen, eller lågenergibostäder, har det faktiskt blivit något av en boom på området. Det byggs i dag relativt många sådana.
En rad olika tekniker används för att göra det. De olika bolag som bygger dem använder material och metoder som varierar i ganska stor utsträckning. I den meningen kan man nog säga att Passivhuscentrums formulering är riktig; det har hänt mycket på området, och det byggs i dag passivhus i stor omfattning.
Det gäller inte minst när man använder de statliga investeringsstöden. I dem finns en energibonus som gör att man, om man får den, är nere på de nivåer vad gäller energianvändning vid driften av husen som gör att det räknas som passivhus eller något i närheten av det. Det händer alltså mycket.
Jag tycker att utvecklingen med att flera aktörer agerar på området är intressant, men jag beklagar att Passivhuscentrum inte var med och ansökte om att få del av dessa pengar. Det hade kanske varit möjligt. Men det var nog inte möjligt utifrån den konstruktion som fanns vad gäller finansieringen.
Det har att göra med att frågan konkurrensutsattes. Då blir det svårare att använda andra offentliga medel som motfinansiering.
Peter Eriksson (MP):
Den här diskussionen om hur vi ska jobba med lågenergihus och även byggprocessen, som jag nämnde tidigare, kommer säkert att fortsätta. Jag tror att Svensk Byggtjänst kommer att göra ett utmärkt arbete på det här området framöver. Det var inte så att Passivhuscentrum var det enda kompetenscentrumet med kunskaper inom det här området.
Även i Lund fanns det ett kunskapscentrum inom samma område, och det finns också på andra ställen i Sverige.
Jag tror att det finns goda möjligheter att fortsätta utveckla ett starkt kunnande inom svensk industri och svenskt näringsliv, så att vi kan fortsätta vara starka både i Sverige och internationellt och se till att vi har låga energiutsläpp och liten klimatpåverkan från byggandet.
Jag har fått flera olika förklaringar till varför man inte sökte och inte ville delta i den här upphandlingen från Passivhuscentrums sida. Den som Ola Johansson ger är inte den enda.
Peter Eriksson (MP):
Jag tackar Ola Johansson för det. Jag hoppas att Ola Johansson framöver fortsätter att visa engagemang i de här frågorna. Jag tror att vi båda tycker att det är viktigt att vi får en fungerande verksamhet på det här området i Sverige. Jag tycker inte heller att det finns någon anledning till det Ola kallar begravningsstämning.
Jag var alldeles nyligen i Alingsås och tittade på ett nybyggt hus med väldigt låga energivärden motsvarande passivhus - det finns ju olika definitioner på det här. Det var ett hus som hade byggts utifrån det jag nämnde - investeringsstödet och den bonus som man kan få där.
Det är ett väldigt trevligt bostadsområde som jag kan rekommendera att Ola går och tittar på. Bland annat visade ett pensionärspar upp sin nya lägenhet, som de kunnat få till en helt rimlig hyreskostnad.
Peter Eriksson (MP):
Jag tackar för Jessica Rosencrantz fråga. Jag är glad att vi från oppositionen får höra att det är viktigt med en ny postlag. Det är alldeles uppenbart att förändringar krävs för att vi ska kunna få mer långsiktiga förutsättningar att bedriva en bra postservice i hela landet. Så är ju fallet inte nu. Bristerna är alltför stora, och så har det varit under en ganska lång tid.
Jag kommer dock att föreslå en förändring av postlagen och räknar med att den ska komma inom kort.
Peter Eriksson (MP):
Det här handlar om olika saker. Först gäller det förhandlingarna som pågår om Postnord liksom relationerna mellan de svenska och danska delarna. Vi vet att digitaliseringen har påskyndats väldigt snabbt i Danmark, vilket har gett helt andra förutsättningar att bedriva postverksamhet. Det har i sin tur påverkat företaget Postnord. Vi har hamnat i förhandlingar om hur företaget ska kunna fortsätta framöver.
Jag försöker hålla isär denna fråga från hur vi ska organisera Posten i Sverige. Vad gäller det bereder vi just nu en förändring, och den kommer så snabbt som möjligt.
Peter Eriksson (MP):
I grunden är det ju så att vi i Sverige inte har haft erfarenheten att det är en hög grad av spekulation på bostäder. Det är relativt ovanligt i Sverige att man har kvar sin tidigare bostad när man flyttar och i stället hyr ut den.
Jag har hört att det finns en sådan tendens på vissa ställen i dag och att den ökar, men vi har ingen riktig bild av hur stort problemet är.
När situationen möjligen vänder längre fram med högre räntor och sådant kan jag tänka mig att det finns en risk eller en trolig utveckling att det minskar igen, så jag är inte säker på att vi i dag behöver vidta några åtgärder. Vad man skulle vilja komma till är ett läge där vi får bättre kunskap om det här är ett problem i dag eller inte.
Peter Eriksson (MP):
I dag har vi inga sådana förslag. Om detta nu stämmer, om vi ponerar att det kanske drar åt det här hållet, kan det ju bero på flera saker. Det kan bero på att det i dag är möjligt att ta ut högre hyror i andra hand. Det kan också bero på successiva höjningar. Under förra regeringen höjdes också realisationsvinstskatten, vilket gör att det kan upplevas som att man inte tjänar så mycket på att sälja bostaden.
Jag tror inte att det är säkert att den här utvecklingen kommer att fortsätta.
Peter Eriksson (MP):
Vi har faktiskt flera åtgärder i budgeten som inriktar sig på inomhusmiljön och människors hälsa när det gäller bostäder. Jag tycker att detta är väldigt viktigt. Frågan om radon i bostäder diskuterades mer för ett tiotal år sedan men är fortfarande stor. Det handlar om kanske 500 människor varje år som får lungcancer på grund av radon i bostäderna.
Därför är jag glad att vi nu från regeringens sida har bestämt oss för att göra en ny stor satsning för att minska risken för att människor utsätts för detta. I budgeten för 2018 handlar det om 34 miljoner, och nästkommande år är det 72 miljoner kronor.
Det innebär att människor kommer att få ett nytt, ökat stöd för ombyggnad och för de insatser som krävs för att få ned radonhalterna så att man inte behöver vara rädd för att få cancer i framtiden på grund av detta.
Peter Eriksson (MP):
Exakt hur regelverket kommer att se ut kommer att stå klart när riksdagen har fattat beslut om budgeten. Det kommer att införas under nästa år. Men jag håller med om det.
En viktig fråga handlar också om att vi måste få ut så bra information som möjligt, så att så många som möjligt känner att de har bra information och vet hur de ska söka och få stöd för att göra dessa investeringar i sina hus.
Peter Eriksson (MP):
Tack, Erik Ottoson, för frågan! Jag tror att du sätter fingret på en mycket viktig punkt. Det är helt avgörande att man i hela Sverige, oavsett var man bor och vem man är, kan känna att man är med på moderniseringståget och att man har möjlighet att delta i det nya som händer, ta del av de nya tjänsterna och medverka i det nya samhället. Man ska kunna göra det på samma villkor oavsett om man bor i Dorotea, ute i skogen, eller i Stockholm.
Detta var skälet till att vi för mindre än ett år sedan tillsatte en ny bredbandsstrategi där vi inkluderar alla, till skillnad från den förra, där den förra regeringen hade uteslutit 1 miljon människor från målet om att ha en bra uppkoppling på nätet. Jag är mycket glad över att vi fick en enhällighet i regeringen om att alla ska vara med i dessa nya satsningar.
Därför har vi också utökat investeringarna i både det fasta nätet och fibernätet, och det kommer inom kort också nya satsningar som innebär att vi får bättre täckning i de mobila näten.
Peter Eriksson (MP):
Jag har en halv minut till på mig. Infrastrukturen måste ut. Vi måste också arbeta för att minska de digitala klyftorna. Där har vi nu fått en satsning. I budgeten har vi 50 miljoner för att genomföra digitaliseringsstrategin.
En del av detta kommer vi att satsa på nya insatser för att alla ska kunna ha möjlighet att lära sig mer, till exempel att det på alla Sveriges bibliotek ska finnas möjligheter att lära sig mer för att man ska kunna ta del av de nya tjänsterna men också att till exempel hälso- och sjukvården ska inriktas på digitaliseringen, så att alla ska kunna ta del av den över nätet.