Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Leif Pettersson har ställt ett antal frågor angående infrastruktur i Pajala. Vilka åtgärder, förutom det futuristiska eltradarförslaget, planeras för att säkerställa transporterna av malm mellan Kaunisvaara och Svappavaara? Vilka åtgärder planeras för att stärka vägnätet i övrigt i Pajala kommun, främst vad gäller väg 99 och väg 392? Vilka åtgärder planeras för att förstärka flygtrafiken till och från Pajala-Ylläs airport?
Vilka åtgärder planeras för att säkerställa en väl fungerande telefon- och internettrafik till och från Pajala? När det gäller svar på frågan angående åtgärder som planeras för att säkerställa transporter och för att stärka vägnätet i övrigt hänvisar jag till det uppdrag som regeringen gav till Trafikverket nyligen.
Regeringen har gett Trafikverket i uppdrag att utreda förutsättningarna för att upprätthålla vägstandarden mellan Kaunisvaara i Pajala kommun och Svappavaara i Kiruna kommun samt möjligheten att tillgodose de kommande transportbehoven och de effekter som uppkommer med anledning av dessa. Uppdraget kan innefatta förbättringsåtgärder på det befintliga statliga vägnätet såväl som ny infrastruktur.
I uppdraget ingår dessutom att undersöka förutsättningarna för att bedriva vägtransporter med fordon som drivs av elektricitet. Uppdraget ska redovisas till Näringsdepartementet senast den 1 juni 2012. Länsstyrelsen i Norrbottens län har ansvar för att prioritera investeringar på väg 99 och väg 392.
Trafikverket har under 2011 genomfört drift- och underhållsåtgärder på väg 99 och 392 för att möta den ökade transportvolymen av insatsvaror till gruvområdet. Väg 99, delen Kaunisvaara-Autio, ingår i det utredningsarbete som Trafikverket tillsammans med andra intressenter bedrivit 2011-2012.
När det gäller frågan om vilka åtgärder som planeras för att förstärka flygtrafiken till och från Pajala-Ylläs airport börjar jag med att konstatera att den svenska inrikes flygtrafiken sedan länge är avreglerad. Om en regionalpolitiskt viktig linje inte kan klara sig på egna ben kan staten gå in och upphandla trafiken på den linjen. Detta sker i så fall genom Trafikverket, som också har upphandlat trafiken på linjen mellan Pajala och Luleå.
Detta betyder att trafikunderlaget på linjen inte är tillräckligt för att trafiken ska kunna bedrivas på rent kommersiella grunder. Staten har gjort betydande insatser för att ge goda förutsättningar för att man ska kunna resa med flyg till och från Pajala. Dels har staten varit med och finansierat byggandet av flygplatsen. Dels subventionerar staten den upphandlade trafiken mellan Pajala och Luleå med betydande belopp. Och dels utgår statligt driftsbidrag till flygplatsen.
Eftersom, såvitt jag förstår, det finns gott om ledig kapacitet ser jag positivt på om flygplatsen och flyglinjen kan komma att utnyttjas i större omfattning. Regeringen planerar inga särskilda ytterligare åtgärder när det gäller flygtrafiken till Pajala. När det gäller frågan om vilka åtgärder som planeras för att säkerställa en väl fungerande telefon- och internettrafik ligger ansvaret i regeringen hos it- och energiminister Anna-Karin Hatt.
Jag kan meddela att regeringens it-politik bygger på väl fungerande marknader och att det i första hand är operatörerna som ska tillgodose användarnas behov av bra och prisvärda tjänster, såväl i Pajala som i Stockholm. Statens huvudsakliga ansvar är att se till att marknaden fungerar effektivt och att det finns goda förutsättningar för att driva verksamhet i alla delar av landet. Kommuners, läns och regioners engagemang är viktigt. Även samspelet mellan samhällets alla nivåer och näringslivet är av betydelse.
I områden där marknaden inte fungerar tillfredsställande och allmänna intressen inte tillgodoses måste dock det offentliga under vissa omständigheter träda in. Regeringen gör därför riktade insatser under perioden 2012-2014 och satsar en halv miljard på bredbandsutbyggnad i områden där det inte är lönsamt för marknaden att bygga ut.
Dessutom kommer Post- och telestyrelsens tilldelning av tillstånd i det så kallade 800-megahertzbandet att få stor betydelse för bredbandstillgången i glest befolkade områden. I bandet finns ett täckningskrav som innebär att en aktör ska använda upp till 300 miljoner kronor de närmaste åren för att erbjuda bredbandstäckning till de fasta bostäder och stadigvarande verksamhetsställen som i dag saknar möjlighet till bredband med en hastighet om minst 1 megabit per sekund.