Jan-Olof Larsson (S):
I Bohuslän, som jag kommer ifrån, har människor levt av och med havet i alla tider. Det vi ser nu är att utfiskning och övergödning hotar inte bara miljön och den biologiska mångfalden utan också människors möjlighet att försörja sig. Det är allvarligt.
Därför har vi politiker ett särskilt ansvar att säkerställa att det även i fortsättningen går att leva på havet och att de verksamheter vi bedriver där är hållbara så att nästa generation kan ta vid. Det handlar om våra kustsamhällens överlevnad. Särskilt måste vi se till att den småskaliga verksamheten med fiske, vattenbruk och friluftsturism säkras.
Regeringen lyfter upp sitt engagemang för arbetet med havsmiljön och säger att detta är en prioriterad fråga. Man har sammanfört pengar från olika konton till ett havsmiljöanslag och säger sig satsa kraftigt på detta område. Det kan vara en fördel att på ett tydligt sätt sammanföra resurserna så att vi kan se om resurserna ökar eller minskar och vad som förväntas göras för pengarna.
När vi nu studerar regeringens ambitioner för havsmiljöarbetet på sikt så kan vi konstatera att ambitionerna och resurserna faller inom några år. Havsmiljön och ekosystemets mångfald riskerar att kraftigt försämras om de politiska ansträngningarna inte intensifieras för att åtminstone hålla tillbaka den negativa utveckling för vår havsmiljö som vi nu kan se. Herr talman!
Det gränslösa miljöarbetet behövs mer än någonsin. Östersjön är ett bra exempel på varför Sverige och EU behöver de initiativ som vi socialdemokrater efterfrågar. Ett av världens mest trafikerade havsområden, som Östersjön är, behöver ett bra havsmiljöarbete. Vi behöver hitta vägar att reglera och skydda den marina miljön i Östersjön.
Det och andra initiativ behövs också för att den ständigt ökande sjöfarten ska vara säker och miljöriktig. De utsatta arterna och den känsliga marina miljön i Östersjön behöver få hämta sig från den övergödning som tyvärr verkar ha blivit ett normaltillstånd. Här finns mycket att göra, och vi har konkreta förslag på hur vi kan få i gång arbetet med att förbättra Östersjön och andra havsmiljöer.
En ny rapport från Östersjöländernas samarbetsorganisation Helcom, kommissionen för skydd av Östersjön, som kom i dagarna visar att utsläppen av fosfor är betydligt större än vad som rapporterats tidigare.
Forskarna bakom den senaste rapporten kunde genom provtagningar i den ryska floden Luga, som rinner ut i Östersjön, visa att det inte alls var 10 ton fosfor som runnit ut i Östersjön - så var det enligt fosforfabrikens egna beräkningar - utan 1 000 ton. Det finns alltså mycket kvar att göra.
Om inte beräkningarna av hur mycket utsläpp som görs stämmer blir det också svårt att identifiera och analysera vilka åtgärder som behövs. I många fall kan åtgärderna vara för kraftlösa för att förbättra Östersjöns situation. Herr talman! I dag handlar debatten om miljö- och jordbruksutskottets betänkande om 19 motionsyrkanden om svensk och internationell havsmiljö. Jag tänkte beröra ett par av dem.
Ett sätt att prioritera havsmiljön och jobba preventivt med potentiella miljöhot är att hantera frågan om inventering av gamla oljeläckande vrak längs de svenska kusterna. Problemet är särskilt viktigt på västkusten. Här har regeringen tagit för lång tid på sig att agera och måste skyndsamt komma med lösningar. Jag hoppas att den nya miljöministern visar ett större engagemang i frågan än hennes företrädare.
Bara i Skagerrak finns 261 kända vrak som är identifierade som potentiella miljöhot. 20 av dessa ligger nära den svenska kusten. Tekniken och möjligheterna att lösa problemet med dessa vrak finns. Att tömma vraken på olja och sanera dessa anses kostsamt, men kostnaderna för förorenade kuster är betydligt högre.
Så det är gynnsamt för såväl en god havs- och kustmiljö som samhällsekonomin att sanera dessa. Vi föreslår att en handlingsplan snarast upprättas för att se över det här problemet. I handlingsplanen bör tiden för sanering, vilka platser som är aktuella samt riskklass anges. Regeringen måste agera innan katastrofen är ett faktum. Herr talman!
Som jag tidigare i mitt anförande beskrev är Östersjön väldigt utsatt. Övergödning och föroreningar från fartygstrafik, jordbruk, industrier och skogsbruk har lett till att Östersjön drabbats hårt. Det har medfört konsekvenser för det skyddade djur- och naturlivet, som är speciellt för Östersjön. Kväveutsläppet runt Östersjön och den övergödning som det har medfört har resulterat i syrebrist.
Utsläppsminskning av kväve och fosfor är därför det viktigaste vi kan göra för att förbättra situationen i och runt Östersjön. Det finns i dag ca 400 000 undermåliga enskilda avlopp i Sverige. I praktiken strider dessa avlopp mot lagen. Utsläpp av avloppsvatten som inte är tillräckligt renat från fosfor och kväve bidrar till övergödningen.
Regeringen har tidigare satt sin tilltro till att ROT-arbete skulle kunna öka takten när det gäller att åtgärda problematiken. Men det finns inga uppgifter om att så sker i dag. Regeringen bör återkomma med information om hur man avser att arbeta för att minska den bristande tillsyn av enskilda avlopp som förekommer i vissa kommuner.
Man bör också se över om högre krav kan ställas på enskilda husägare att åtgärda bristfälliga enskilda avlopp. Herr talman! En form av rening i haven som har visat sig vara mycket effektiv ur både ekologisk och ekonomisk synvinkel utgörs av odling av blåmusslor.
Socialdemokraterna anser att regeringen bör pröva ett system där musselodlare ersätts för sin miljöinsats på samma sätt som odlare av fångstgrödor på land. Ersättningen skulle kunna baseras på mängden producerade musslor och skulle beräknat på dagens produktion kräva en budget på futtiga 2 miljoner kronor, vilket skulle kunna finansieras genom en omfördelning inom anslaget Åtgärder för havs- och vattenmiljö.
Det skulle också gynna odlingen av musslor för foderändamål och därmed minska fisket av foderfisk, vilket gynnar den biologiska mångfalden i havet. Det skulle även ge en bra ekonomisk grund för satsningar på musselodling både på västkusten och på östkusten. I skrivelsen om en sammanhållen svensk havspolitik säger regeringen att en satsning behövs för att möjliggöra en storskalig utbyggnad av musselodlingen inom utvalda områden längs den svenska kusten.
Utskottet har tidigare angivit att man delar regeringens bedömning om behovet av en sådan satsning samt att LOVA-bidragen bör kunna främja detta. Regeringen föreslog att 100-120 miljoner kronor skulle avsättas från och med 2010 åt LOVA-projekt som framför allt syftar till att minska övergödningen, bland annat genom musselodlingar. Om regeringen tänker följa upp löften med reella förslag säger jag: Avsätt ett par procent av LOVA-satsningen till miljöstöd för musselodlingarna!
Ge dessa samma förutsättningar att delta i miljöarbetet och skapa sysselsättning som ni gör inom jordbruket! Herr talman! Havsmiljöarbetet måste prioriteras högre. Att som regeringen komma med fina ord räcker inte, utan det måste följas av konkreta förslag. Vi socialdemokrater vill se att Sverige vågar gå före och kan vara en förebild för miljöarbetet inte bara i Östersjöområdet och i EU utan också i världen.
Det är viktigt, inte minst när det kommer till havsmiljöarbetet i vår närhet, att vi får fler bindande regler och avtal med länder runt omkring Östersjön och Västerhavet. Jag yrkar bifall till reservation 6 och 10.