Ann-Sofie Alm (M):
Jag yrkar bifall till förslaget till beslut i utskottets utlåtande. Arbetsprogrammet präglas av vad som beskrivs som en kollision av kriser, och Europa befinner sig verkligen i en mörk tid av kriser.
Det som åsyftas är naturligtvis Rysslands brutala anfallskrig mot Ukraina men även energikrisen, som bryter ned företagsamhet och ekonomisk styrka, samt hotet mot rättsstatens principer. Programmet har namnet A Union standing firm and united. Namnet visar viljan som Europa har att lösa dessa kriser på det enda möjliga sättet: genom enighet och handlingskraft.
"Vi har inte el. Vi har inte värme. Men vi har vår frihet!" Orden kommer från en sliten och tärd men lycklig ukrainare som precis blivit befriad från de brutala ryssarna, som ockuperat hans stad utan hänsyn till mänskligt liv eller mänskliga rättigheter. Frihetens hjältar står just nu upp i skyttegravarna i Ukraina.
Våra ukrainska systrar och bröder försöker få livet att fungera medan flyglarmen ljuder och elen ransoneras. Ukrainas folk slåss för sitt liv. De slåss för allas vår framtid och frihet. Ukrainas sak är vår. Ryssland trodde att Ukraina skulle vara ett lätt byte.
Ryssland trodde att den aggressiva invasionen av Ukraina skulle splittra oss i Europa och i västvärlden. Ryssland hade fel. Rysslands invasion av Ukraina har i stället fått oss att stå mer enade än någonsin. Europeiska unionen bildades ur andra världskrigets fasor för att bevara freden. Vi klarade av det den gången, och vi kommer att klara det nu.
Den europeiska resan måste fortsätta för fredens skull, för frihetens skull och för Ukrainas folks skull. Kriser har format Europa till vad det är i dag. Vi har haft finanskris, migrationskris och pandemi och har nu ett blodigt krig samtidigt som vi har en energikris. I tider av kris måste EU kunna hålla huvudet kallt men hjärtat varmt.
Det långsiktiga - att stå starkt efter krisen - är lika viktigt nu som det var innan Ryssland invaderade Ukraina. Europa har nu fyra samtida ödesfrågor. Den första är Europas säkerhet, och den andra är klimatomställningen. Att visa globalt ledarskap för klimatet är en av EU:s viktigaste uppgifter.
EU är en av världens viktigaste klimataktörer, och världen behöver EU:s medvetenhet, expertis och kunskap genom klimatomställningen. Det måste dock bygga på fri vilja och drivkrafter, och det måste finnas respekt för varje lands suveränitet. Den tredje ödesfrågan är Europas konkurrenskraft. Den lägger grunden för vår välfärd, vår innovationskraft, vårt klimatarbete och vår säkerhet.
EU:s inre handel firar 30 år. EU:s styrka är dess handel, för den bygger fred, förståelse, frihet och gemenskap. Men om EU:s konkurrenskraft ska kunna öka måste regelbördan för dess aktörer minska.
Den fjärde ödesfrågan, fru talman, är att vårda Europas värdegemenskap, som vilar på rättsstaten och på respekten för individens fri- och rättigheter.
EU kan inte och ska inte tolerera att enskilda stater kränker frihetens grundläggande principer, och EU ska ha rätt att villkora utbetalningar av gemensamma medel med krav på att rättsstatens principer respekteras. Medlemsländer som inskränker mediefrihet, domstolars oberoende eller hbtq-personers rättigheter ska möta starkt motstånd.
Sverige ska vara en stark röst för alla hbtq-personers rätt att leva som registrerade partner i hela EU, och vi ska vara en stark röst mot antisemitism. Fru talman! Att få en större medvetenhet om vikten av att försvara de grundläggande rättigheterna, demokratin och våra gemensamma värdegrunder är viktigt, vilket kommissionen understryker i en ny satsning på demokrati i Europa.
Den innehåller bland annat initiativ för att skydda demokratin i EU från dolt utländskt inflytande och för att bekämpa korruption. Det är problematiskt att rådet hittills har tvingats fatta beslut i fullständig enighet gällande utrikes- och säkerhetspolitik, till exempel gällande mänskliga rättigheter och sanktioner.
Det är därför mycket välkommet att utskottet ställer sig positivt till att sådana frågor i stället ska kunna avgöras med kvalificerad majoritet. Allt i kommissionens arbetsprogram går naturligtvis inte att nämna här i dag, men försvarsutskottet har lyft fram några frågor som är särskilt viktiga.
Jag vill här nämna en stärkt cybersäkerhetskompetens, unionens civila krisberedskap och en mer resilient livsmedelsförsörjning. Fru talman! Det råder inga tvivel om att EU ska fortsätta ge konkret militärt, ekonomiskt, humanitärt och politiskt stöd till Ukraina.
Kommissionens förslag om makrofinansiellt stöd under 2023 är därför välkommet. Och även om jag anser att EU inte ska ta gemensamma lån är det i detta läge högst motiverat att gemensamt stå upp för fred, frihet och rättsstatens principer.
Lika självklart är det att ge militärt bistånd i form av utbildning av ukrainska soldater, liksom att förbereda och genomföra ytterligare sanktioner mot Ryssland.
Om dessa sanktioner inte följs bör man se till att inom ramen för folkrätt och EU-rätt kunna frysa tillgångar för att använda dem i återuppbyggnaden av ett fritt, demokratiskt, europeiskt Ukraina. Ukraina ska vinna kriget. Ukraina ska vinna freden. Ryssland ska förlora kriget.
Det ska bli mycket intressant att arbeta med EU-politik från ax till limpa med vår nya regering. EU ska göra det EU är bra på, nämligen att skapa frihet, rörlighet, trygghet och gemenskap, och samtidigt lämna den nationella och lokala politiken i fred.
Den 14 december kommer vi att få detaljerna inför det svenska ordförandeskapet när statsministern kommer hit till kammaren. Det ser jag fram emot, och jag är övertygad om att vi alla här inne tillsammans kommer att stärka Sveriges position i EU, liksom EU:s position i världen.
Jag vill tacka utrikesutskottets kansli för det gedigna arbete som utförts och för ert tålamod. Jag vill också tacka mina kollegor i utskottet och såklart talmannen med medarbetare. Jag önskar er alla en välsignad tredje advent.