Jessika Roswall (M):
Jag och Moderaterna står såklart bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 4. Det är valår, och lite av en sammanfattning av vad regeringen har åstadkommit under mandatperioden är på sin plats. Har man lyckats att nå de mål som man hade i valrörelsen? Bland annat sa man att man skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Är man på väg dit? Nej, det skulle jag inte vilja påstå att man är.
Trots högkonjunktur har Sverige i stället halkat efter i rankningen. Vi är nog överens om att Sverige och världen befinner sig i en högkonjunktur. En högkonjunktur är normalt ett tillfälle då de som står längst från arbetsmarknaden har en möjlighet att ta sig in på den. Men nu präglas i stället den svenska arbetsmarknaden av en växande tudelning.
En allt större andel arbetslösa, till övervägande del bestående av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Detta innebär att utanförskap, arbetslöshet och bidragsberoende biter sig fast. Från regeringspartierna hör vi ofta att det går bra på svensk arbetsmarknad, och regeringen slår sig för bröstet. Men, fru talman, det gäller inte alla. Jag var i Älvkarleby för någon vecka sedan.
Det ligger i norra Uppsala län. Där är ungdomsarbetslösheten närmare 25 procent. Hälften av de unga arbetslösa har varit arbetslösa i minst ett år, och ungefär hälften av dem har i sin tur varit arbetslösa i 24 månader eller mer. Denna situation råder trots att Älvkarleby ligger ganska nära Gävle, som har en god arbetsmarknad och har bra kommunikationer till Uppsala och Stockholm.
Skillnaden är stor mellan svenskfödda och invandrare vad gäller andelen som är i jobb: Arbetslösheten bland svenskfödda är 4 procent medan den för invandrare är 14,6 procent. Det är konstigt att man då kan vara så nöjd. Vi är många som har kritiserat regeringen för bristande reformer under mandatperioden för att sänka trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden.
Och vi är inte ensamma om det - både Konjunkturinstitutet och Finanspolitiska rådet anser att regeringens åtgärder inte har mer än en ytterst marginell effekt på sysselsättningen. Den sjunkande arbetslösheten beror på högkonjunkturen och inte på att arbetsmarknaden fungerar bättre. Alltför många står alltjämt utanför arbetsmarknaden.
Moderaterna har som mål att halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda och att en halv miljon nya jobb skapas till 2025. Varför är det viktigt? Jo, för att utanförskap är farligt såväl för individen som för hela samhället. Att inte ha ett jobb att gå till, att inte känna sig behövd och att inte kunna försörja sig kan leda till en känsla av hopplöshet, vilket också är grogrunden för kriminalitet och ett växande skuggsamhälle.
Varje krona som går till bidrag är en krona som i stället kunde användas till skola, vård och polis. Därför måste arbetslinjen utvecklas, men för att nå dit krävs åtgärder och reformer. Vi vill göra vad vi kan för att riva de hinder som finns för att ta sig in i samhället och skapa förutsättningar för en rättvis arbetsmarknad. En stor och ökande andel av dem som i dag är arbetslösa har svag förankring på arbetsmarknaden och svårigheter att etablera sig.
Det krävs nya vägar in på arbetsmarknaden och ökade drivkrafter för företag att anställa. Det är därför viktigt att sänka trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden. Jag tänkte nämna några av våra förslag. Ett förslag rör enkla jobb. Jag vill först säga att jag vet att uttrycket "enkla jobb" inte per automatik betyder att jobben är enkla att utföra, men det är ett begrepp som många använder för jobb med enklare kvalifikationer.
Jag tror också att man inte bara ska tala om enkla jobb utan samtidigt fokusera på den arbetsmarknad vi ser i dag, med modernisering, behov av utbildning och digitalisering. Men vi har de facto en stor grupp människor som står utanför arbetsmarknaden, och vi vet att det för denna grupp är viktigt med den här typen av arbeten för att komma in på arbetsmarknaden.
Nyligen presenterade professor Lars Calmfors en studie om bland annat enkla jobb och anställda med visstidsanställningar. Han kunde påvisa att de som hade kommit in på arbetsmarknaden genom dessa jobb framför allt var utrikes födda. Studien visade också en god utveckling vad gällde att sedan övergå till fast anställning. Jag tycker att detta visar hur viktigt det är att vi sänker trösklarna. Det ska löna sig att arbeta och att komma in på arbetsmarknaden.
Drivkraften att arbeta måste alltid vara starkare än drivkraften att gå på bidrag. Vi i Alliansen har föreslagit inträdesjobb som en ny anställningsform. För någon månad sedan presenterade regeringen tillsammans med parterna det som heter etableringsanställning. Jag tycker att det är bra att parterna har kommit överens, men jag tycker att Alliansens förslag är bättre.
Det är dock tydligt att vi alla ser ett problem på arbetsmarknaden med människor som har svårt att komma in och att vi måste göra någonting åt detta. Därför blir jag lite förvånad över det höga tonläget i debatten, bland annat i en film som för ett tag sedan cirkulerade i sociala medier. Vår kritik mot etableringsanställningar är att hela kostnaden läggs på skattebetalarna. Alliansens förslag är att likna med en lärlingsanställning som riktar sig till nyanlända och unga.
Vi i Alliansen tror att det krävs längre tid för en provanställning än dagens sex månader. Vi vill förlänga tiden till tolv månader för att fler ska få möjlighet att visa vad de går för. Då skulle fler arbetsgivare våga öppna dörren för dem som står utan jobb. Moderaterna föreslår också att många fler ska få chansen att starta eget. Att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden är viktigt, men det är också viktigt att få bort hindren för att starta och driva företag.
Det är många som vill och borde få möjligheten till en sådan omställning och till att bli företagare, även om de redan har en anställning. Därför föreslår vi en förlängd rätt till tjänstledighet för att starta företag, från de sex månader som gäller i dag till tolv månader. Det är ett stort personligt åtagande att starta företag, och det är ofta krävande i uppstartsfasen. Därför tror vi att det är angeläget med en längre prövotid för att få fler företag i Sverige. Fru talman! Jag vill säga några ord om lagen om anställningstrygghet.
Detta är en debatt som jag tycker helt har tappat sans och balans den senaste tiden, vilket är olyckligt. Vi behöver en seriös debatt om arbetsrätten, och då behöver vi även diskutera lagen om anställningsskydd. Att Moderaterna liksom många andra partier har tagit ställning för att reformera och se över lagen är ingenting konstigt. Lagen tillkom för snart 50 år sedan, och mycket har förändrats på arbetsmarknaden sedan dess.
Moderaterna vill se en rättvis arbetsrätt som skyddar mot godtyckliga uppsägningar och som samtidigt anpassas till dagens arbetsmarknad. "Punkt", skulle jag kunna säga där. Det vi föreslår är att turordningsreglerna i högre grad ska baseras på kompetens, det vill säga en förstärkning av anställningstryggheten och ett tydliggörande av det som på många håll redan gäller men som i dag förhandlas fram på den enskilda arbetsplatsen mellan fack och arbetsgivare. Vi tycker att detta ska gälla alla arbetstagare.
Samtidigt vill Moderaterna skapa förutsättningar för en modern arbetsmarknad där människor kan yrkesväxla men också bygga sin kompetens för att få behålla sitt jobb, avancera och göra karriär. Med fler som vågar ställa om, byta jobb och karriär tror vi att vi får en bättre fungerande arbetsmarknad. Vi vill bland annat att högskolan ska ges ett särskilt omställningsuppdrag kombinerat med förbättrade möjligheter att studera senare i livet.
Vi vill alltså inte avskaffa tryggheten på arbetsmarknaden eller något av de många andra saker som påstås i debatten. Fru talman! Jag önskar en värdig debatt i valrörelsen kring alla arbetsmarknadens frågor, för Sverige står inför stora utmaningar och problem. Vi är nu i en högkonjunktur som slarvats bort av regeringen, och vi har en alltmer djupgående tudelning på arbetsmarknaden. Sverige behöver lösningar.