Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Jag vill tacka både Ann-Britt Åsebol och Ann-Charlotte Hammar Johnsson för frågorna. Det är många frågor på området, och det förtjänar att pratas mycket om hur vi ska stärka branschen de kommande åren. Jag håller med om att det största problemet har varit att det har varit ryckigt, fram och tillbaka. Många i branschen har pratat om just det.
Planer man har haft för nästa och nästnästa månad har spolierats när Folkhälsomyndigheten har bett regeringen att skärpa reglerna igen. Det har också gått fram och tillbaka många gånger, vilket har gjort det extremt svårt för branschen att förutse. Regeringen har haft en pågående diskussion med parterna. Inte minst Visita har regeringen träffat många gånger sedan pandemin började.
Jag har själv redan träffat branschen vid tre eller fyra tillfällen i min roll som näringsminister sedan den 30 november. Vi har försökt anpassa lagstiftning och regler så att de ska möta branschens behov. Jag var med i en annan roll när stöden infördes i februari och mars under våren 2020. Då var jag med som part, som LO-ordförande, och förhandlade om stöden.
Vi som fackförening gick med på regler som vi aldrig skulle ha gått med på i ett normalläge, till exempel att man skulle få korttidsstöd under uppsägning. Det går fullständigt emot all facklig logik att arbetsgivaren ska få stöd av staten för att säga upp människor från ett företag. Men läget var så akut att alla var tvungna att hjälpa till med allt vi kunde och alla möjligheter som stod till buds.
Jag säger igen att det är för tidigt att avskriva hela covidpandemin. Vi måste fortsätta följa branschen. När vi har träffat branschen har vi också sagt till dem att de måste fortsätta ligga på oss om det finns kvarvarande effekter av pandemin som vi kan hantera politiskt. Skatteanståndet är ett bra exempel. Det är skulder som har uppkommit under pandemin.
Om vi börjar kräva in de skulderna vid ett och samma tillfälle är det klart att vi riskerar jättestora konkurser i branschen, fru talman. Det skulle ingen tjäna på. Jag tycker också att avvägningen, att det ska göras en återbetalningsplan från Skatteverket, är rimlig. Då blir det inte allting på en gång, utan företag för företag kan berätta om och bestämma hur man ska göra en återbetalningsplan över tid. Det tror jag blir tryggast för branschen och leder till bäst utveckling.
Jag håller också med om det ni säger när det gäller personal. Det är en bransch som sa upp många i början av pandemin. Det pratas om att upp till 50 000 personer som var heltidsanställda eller jobbade på korttidsavtal inom branschen sas upp. Många syns inte ens i statistiken, eftersom de inte gick över till arbetslöshetsunderstöd utan bara försvann ut genom dörren som timanställda.
Det som branschen själv tar upp som ett stort problem i dag är att många av dem tog ett annat jobb under pandemin. Det var bra. Vi vill ju alltid att man ska ta ett annat jobb som finns på arbetsmarknaden. Men nu när pandemin avtar och vi ser stora bokningar i besöksnäringen, på hotell och restauranger, är det jättesvårt för branschen att få tillbaka de 50 000 personerna som försvann.
Redan i höstas såg vi stora inflöden av andra européer på den svenska arbetsmarknaden för att hjälpa branschen. Vi måste eventuellt göra ännu mer för att hjälpa till med den personalförsörjning som kommer att behövas. Avslutningsvis var det en fråga om elen och elkostnaden. Vi fick i går ett besked av finansministern om att man följer detta dag för dag och är beredda att göra insatser för att hjälpa södra Sverige.