Anders Borg (M):
Vi lever i en allt hårdare internationell miljö, som under decennierna framöver kommer att bli tuffare. Det är den verklighet vi har. Fler länder förbättrar sitt företagsklimat. Fler länder får allt bättre utbildad arbetskraft. Fler länder rör sig uppåt i värdekedjan. Detta är en allvarlig utmaning för svensk ekonomi. Det finns allvarliga risker för svenska jobb, både när det gäller industriarbeten och när det gäller forsknings- och utvecklingssidan.
Det är uppenbart att Sverige är mer utmanat än vi kanske någonsin har varit. Vi har gjort betydande insatser för att i detta läge förstärka svensk konkurrenskraft. Det är svårt att hitta länder som har gjort så omfattande förändringar de senaste åren som Sverige för att just förstärka konkurrenskraften.
Det handlar om bolagsskatt, inkomstskatter, arvs- och gåvoskatt, förmögenhetsskatt, minskad regelbörda, dramatiska satsningar på forskning och utveckling och kraftiga ökningar av investeringarna i infrastruktur. Vi ligger i dag i topp när det gäller offentliga investeringar bland de EU-14-länder vi har allra närmast oss. Det är klart att elpriserna också spelar en roll, särskilt om vi diskuterar nyetablering av elintensiv industri.
Då är det detta som är huvudfrågan. Det råkar vara så att Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet är tre partier som på sina partikongresser och konferenser har fattat gemensamma beslut om att avveckla kärnkraften. Vi vet att Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet aktivt vill höja fastighetsskatten för vattenkraft och kärnkraft. Det vet vi.
Det är den linje man driver i olika förhandlingar. Vi vet att Miljöpartiet är angeläget om att skärpa miljöreglerna, vilket skulle göra att vattenkraftens förutsättningar försämras kraftigt. De beräkningar som görs på de utfästelser på klimatsidan som nu Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet gör - visserligen går några längre än Socialdemokraterna - visar på förluster om mellan 2 och 3 procent av bnp.
Det är alltså mellan 60 och 90 miljarder i förluster. Det blir elprishöjningar med mellan 15 och 30 procent. Det är den oro som vi i grunden har att hantera. Det finns alltså i dag en väljaropinion som stöder partier som vill marschera i väg från internationell konkurrenskraft och som tror att Sverige har ett välstånd som är av Gud givet och som inte kan ifrågasättas. Det är ju detta som är huvudproblemet.
Det är frapperande att Socialdemokraterna inte bara har motsatt sig alla de åtgärder som vi har genomfört, utan på ett väldigt optimistiskt sätt har man sagt nej först till sänkning av bolagsskatten och sedan ändrat sig, och man har sagt nej till jobbskatteavdraget för att sedan ändra sig. Så har man gjort på område efter område. Men man har inga egna åtgärder som förstärker konkurrenskraften. Det är inte så att möten med statsministern för att diskutera innovationer är det som avgör när man diskuterar företagsaffärer. Det är de hårda siffrorna.
Det är de som är avgörande, och dem vill Socialdemokraterna försämra. Man vill - och man har kongressbeslut om det - tillsammans med de andra två rödgröna partierna avveckla svensk kärnkraft. Det är klart att det skulle vara förödande för svensk industri. Och hänvisningen till Finland blir på många sätt märklig. I Finland bygger man ut kärnkraft för att förstärka sin konkurrenskraft.
Då säger Socialdemokraterna: Det är vi oroliga för, och som motåtgärd vill vi tillsammans med Miljöpartiet och Vänsterpartiet avveckla svensk kärnkraft i snabb takt. Det är en mycket märklig position som Socialdemokraterna intar. Sedan kan vi säkert föra andra diskussioner om hur vi ska påskynda en förändring av svensk energiskatt för att göra den mer modern, men det är en annan diskussion.
Huvuddiskussionen är här, inte minst när vi har EU-valrörelsen framför oss, där ju Socialdemokraterna hårt driver den hårda linjen om att avveckla svensk basindustri.