Christer Nylander (L):
Även jag vill inleda med att uttrycka den bedrövelse jag känt när jag i samband med metoo läst berättelser från skolan och andra delar av samhället samt den bedrövelse jag kände när jag tog del av den tragiska händelse som inträffade i går - tyvärr har liknande händelser inträffat i svenska skolor vid tidigare tillfällen. Skolan ska vara en plats man går till med glädje och kunskapstörst - inte med rädsla och förtvivlan.
Den här debatten handlar om hela utbildningsväsendet, från förskola till forskning. Vi har ett särskilt yttrande, men vi deltar inte i beslutet. Låt mig ändå börja någonstans i mitten av hela utbildningssystemet, nämligen på siffran 18 600. Så många var de elever som i våras fick beskedet att de inte var behöriga till gymnasieskolan.
Efter de nio år som de hade gått i grundskolan fick de beskedet att de inte hade skaffat sig de kunskaper som de behövde för att komma vidare till gymnasieskolan. Om man tänker sig att det går 30 elever i varje klass är det 600 skolklasser fyllda av unga människor som är mitt i livet och som hoppas på att i glädje ge sig vidare, antingen till gymnasieskolan eller till arbetslivet, och ta del av livet på olika sätt.
600 klassrum fyllda med elever som inte lyckades med att få grundskolans kunskaper med sig tog sig inte in på gymnasieskolan. Andelen behöriga har sjunkit de senaste åren, och det är kanske ett av de största bekymmer vi har just nu i svensk politik. Om man inte blir behörig i grundskolan - grundskolan heter ju grundskolan därför att den ska leverera grunden både kunskapsmässigt och på andra sätt - har man väldigt svårt att ta sig vidare till någonting annat.
Man kommer inte in på gymnasiet, och man har svårt att ta sig vidare till arbetslivet. Man har också svårt att på andra sätt delta fullt ut i samhällslivet. Det är otroligt bekymmersamt att 18 600 elever möts av detta besked, och det bara i år. Fru talman! Vi måste se till att varje människa får en ny chans, därefter en ny chans och sedan ännu en ny chans.
Det är otroligt viktigt att klara de kunskaper som krävs för att komma in på gymnasiet, oavsett om man vill gå på gymnasiet eller inte, för grundskolan är som sagt grunden för mycket annat. Vi måste se till att fler lyckas tidigt och klarar sig redan i grundskolan. Även om vi har skyddsnät som fångar upp senare måste vi se till att man verkligen klarar grundskolan.
Då krävs ett tydligt fokus på kunskap, på arbetsro, på den enskilde elevens behov, möjlighet och förmåga och en tydlig signal från hela samhället att vi värderar skolan mycket högt. Varje elev måste jobba så hårt som hon eller han kan. Varje vuxen människa, särskilt föräldrarna naturligtvis, måste också bidra. Alla måste säga: Detta med skolan är väldigt viktigt.
Jag är beredd att hjälpa till på det sätt jag kan. Det är klart att föräldrarna har ett särskilt ansvar. Men alla vuxna människor i samhället måste bidra till att uppvärdera skolan och fundera på hur de kan se till att fler lyckas i skolan, därför att inget är viktigare för vare sig den enskilde individen eller samhället som helhet. Fru talman! Man måste starta tidigt. Därför är det viktigt att förskolan fungerar riktigt bra. Svensk förskola är riktigt bra, men fler bör gå i förskolan.
Förskolan bör mer än i dag sikta in sig på att fler ska lära sig mer och få nosa lite grann på kunskaper i att läsa och skriva och på matematikens hemligheter. Vi behöver en inspektion som ser till att förskolan levererar det som man vill att den ska göra enligt läroplanen. Men vi måste också ha en skolstart vid sex års ålder, i stället för det mischmasch som regeringen nu håller på att införa. Vi behöver en grundskola med mer tid. Det är för lite undervisningstid och för få lektioner i svensk skola.
Det bör läggas in mer tid i framför allt det tidiga skedet, för det är så otroligt avgörande att man hänger med redan från början och får grundläggande kunskaper i att läsa, skriva och räkna så tidigt som det bara är möjligt. Vi behöver mer ordning och reda i svensk skola, mer fokus på kunskap och mer stöd tidigt. Vi vet att ju tidigare man sätter in stödet, desto större chans är det att det gör nytta också senare.
Vi behöver ha en politik för förbättrad lärarutbildning och som gör det svårare att komma in på lärarutbildningen, för det är de bäst lämpade som ska dit, inte de som inte kommer in på andra program. Vi behöver ha högre antagningskrav till lärarutbildningen, högre status, högre lön, fortsatta karriärvägar men också fortbildning. Det är lustigt att det för ett så viktigt yrke som lärare, som är så fokuserat på kunskapsutveckling, inte finns en ordentlig fortbildningsplan.
Något som verkligen har halkat efter i svensk skola sedan kommunaliseringen är nämligen synen på lärarna och deras status men också deras möjligheter till fortbildning. Vi måste vara kreativa när det handlar om att locka fler människor till läraryrket. Vi måste vara kreativa på ett sätt som inte skadar kvaliteten, för vi ska ha de skickligaste lärarna och rektorerna. Rektorn måste få möjlighet att vara rektor, den pedagogiska ledaren.
Och vi måste se till, fru talman, att nyanlända får en bättre chans än vad de får i dag. Det är klart att många av dem som inte lyckats nå grundskolans kunskapskrav har kommit sent till Sverige. De som kommit tidigt till Sverige lyckas ganska bra. Men de som kommer senare i grundskoleåldern har lite svårare att hinna med, och det är inte så konstigt. Om jag hade kommit till en spansk grundskola när jag gick i sexan hade jag haft ganska svårt att hinna lyckas på de få år som var kvar.
Därför måste det finnas möjlighet till längre skolgång, längre skolplikt och fler timmar men också resurser till ordentlig hjälp till de elever som kommer sent till grundskolan. Gymnasiet måste bli mer flexibelt. Det måste vara större chans att få gå en lärlingsutbildning för dem som har lättare att lära sig på det sättet. Det är en väldigt bra väg vidare i yrkeslivet. Men det behövs också tydligare krav på högskolebehörighet.
När gymnasiet inte levererar får det inte bli så att vi sänker kraven på högskolan. Det får inte bli så att vi successivt flyttar problemen uppåt i utbildningssystemet. Jag är orolig, fru talman, för svensk högskola.
Jag är orolig för att de bristande kunskaper som vi ser i grundskolan och gymnasiet kommer att innebära att vi får en försämrad kvalitet i högskolan, att man möter problem med gymnasiet med att sänka kunskapskraven på högskolan och att regeringens fokus på kvantitet inte matchas av samma fokus på kvalitet. Det är en politik som lurar alla att göra på det sättet.
Det är också olyckligt, fru talman, ur högskoleperspektivet att regeringen inte vågar låta svenska högskolor jämföra sig med högskolor i likvärdiga länder runt om i Europa. Sverige borde vara med i den OECD-studie som görs på högskoleområdet, för vi vet vilken viktig effekt PISA, Timss och andra internationella studier av grundskolan har varit för svensk skolpolitik. Vi vet hur viktigt det har blivit med kunskapsprat och kunskapsfokus.
Det har faktiskt börjat ge effekt i reformer när vi har mätt oss med andra i form av PISA, Timss och andra internationella undersökningar. Det behövs också på högskoleområdet. Sverige behöver matcha resten av världen när det gäller högskolepolitik, på samma sätt som Alliansen hade fokus på att vi skulle matcha resten av världen när det gällde grundskolan och gymnasiet och därmed genomförde många reformer för att stärka kvalitet och kunskapsfokus.
Det är dags, fru talman, att regeringen på allvar prioriterar kunskap och kvalitet i hela utbildningsväsendet, från förskola till forskning. Skickliga lärare och rektorer, höga förväntningar, studiero i klassrummen, tydliga mål och ordentliga utvärderingar tror jag och Liberalerna att Sverige behöver mer av. Vi skriver om detta i vårt särskilda yttrande. Vi deltar inte i beslutet, eftersom vår budget har fallit i ett tidigare beslut.
Kunskap är biljetten till att lyckas vidare i livet och skapa sig den självständighet som det innebär att ha en reell utbildning men också ett bra jobb som man kan försörja sig själv på. Varenda unge, fru talman, oavsett bakgrund, ska ha en chans att lära sig väldigt mycket. Det är på så sätt som man kan förverkliga sina drömmar.