Agneta Berliner (FP):
Jag yrkar bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande SkU28 som handlar om den ideella sektorns mervärdesbeskattning. Då känns det för mig nödvändigt att starta med en inledning om de ideella krafternas betydelse för vårt samhälle.
Det är i mångt och mycket den kamp som människor har fört utifrån sitt ideella engagemang som fortfarande är grunden i den svenska demokratin. Jag och andra folkpartister bär med stolthet symbolen för den allmänna rösträtten, blåklinten.
Vi hade inte varit där vi är i dag om inte de ideella krafterna hade funnits. I Sverige har också sociala reformer initierats av folkrörelserna. De ideella krafterna är av fundamental betydelse för det goda samhället.
Enskilda människor, grupper och organisationer agerar tillsammans för gemensamma intressen. Alliansregeringen presenterade i höstas den första propositionen någonsin som markerade den ideella sektorns betydelse, En politik för det civila samhället , som vi biföll här i kammaren förra veckan. Det var ett stort och viktigt erkännande av de ideella krafternas betydelse.
Målet för allianspolitiken är att förbättra villkoren för det civila samhället som en central del i demokratin. Vi från politiken ska stärka förutsättningarna för det civila samhället. Fru talman! Tusentals människor ställer dagligen upp i olika verksamheter där de gör en fantastisk samhällsinsats.
Det gäller idrottsrörelsen, olika intresseorganisationer, kyrkor, samfund, Rädda Barnen, vars årsmöte jag missar just nu, Röda Korset, ungdomsorganisationer, handikapprörelsen, nykterhetsrörelsen, pensionärsföreningar, kvinnojourer. Listan kan göras nästan hur lång som helst.
Genom de ideella organisationerna kan människor gemensamt lösa problem eller möta ett behov och samtidigt ge röst åt de människor som kanske inte annars gör sin röst hörd. Nu tänkte jag komma lite mer till saken, skattefrågan.
De allmännyttiga ideella föreningarna och de registrerade trossamfunden som bedriver verksamhet där de inte behöver betala inkomstskatt behöver i dag inte heller betala någon moms för den omsättning som görs på verksamheten. Mervärdesskatteutredningen kom för några år sedan fram till att den momsbefrielsen inte är förenlig med EG-rätten. EU-kommissionen har också i en formell underrättelse till Sverige uppmärksammat detta.
Nyligen kom en utredning med olika förslag om hur de svenska momsreglerna ska anpassas till EG-rätten. Jag menar att även om vi ska rätta oss efter EU-direktiv ska utgångspunkten för oss i Sverige vara att undvika förändringar i momsregler, om det går, för de ideella föreningarna och trossamfunden.
Folkpartiets och alliansens fokus ligger på att förenkla och stödja de ideella organisationernas verksamhet, inte att försvåra och fördyra. Fru talman! Låt mig ta exemplet med idrottsrörelsen. Den är vår största folkrörelse. Den engagerar, entusiasmerar, fostrar och får människor att växa. Över 20 000 föreningar är anslutna till Riksidrottsförbundet.
Tillsammans samlar de mer än tre och en halv miljon medlemmar. Folkpartiet vill bidra till att idrottsrörelsen kan fortsätta att vara levande och till att fler människor lockas till fysisk aktivitet. Vår syn är att både breddidrott och elitidrott är viktiga.
Det finns mycket vi kan göra för idrotten, alltifrån att i kommunerna se till att barnen lär sig simma till att förenkla och förtydliga reglerna kring sponsring så att företag garanteras full avdragsrätt. Då är det inte minst viktigt att inte försvåra genom nya skatteregler.
Att idrotten och andra ideella organisationer skulle få mindre pengar att röra sig med vore givetvis mycket olyckligt, men det handlar inte bara om pengar. Ändrade momsregler skulle också innebära en stor ökning av många föreningars regelbörda. Jag har som jag tror många i skatteutskottet ofta kontakt med olika ideella föreningar på hemmaplan. Det har vi väl ofta både som privatpersoner och som politiker.
Jag är helt övertygad om att för många föreningar skulle det i praktiken bli omöjligt att ens hitta en kassör för sin verksamhet om vi krånglar till momsreglerna. Många lekmän drar sig redan i dag för att ta på sig uppdrag som kassör, eftersom den administrativa bördan och faktiskt också risken att helt oavsiktligt göra fel är för stor.
De kassörer som finns i den ideella sektorn lägger redan i dag mycket tid och engagemang på att stötta sin förening. Vi vill inte tynga dem ytterligare och inte heller medverka till att engagerade personer i framtiden inte tar på sig uppdraget som kassör i en ideell förening.
Det är inte rimligt att bidra till ytterligare regelkrångligheter för dessa kassörer, och det är inte heller rimligt att öka den administrativa bördan för knappa ideella krafter. Fru talman! Jag menar att det är oerhört viktigt för det ideella Sverige att de regler som vi så småningom inför här underlättar för föreningarna i stället för att fördyra och komplicera.
Jag är därför nöjd med att vi i skatteutskottet är så tydliga i vårt betänkande. Vi menade redan förra året att de allmännyttiga ideella föreningarna och trossamfunden även i fortsättningen bör få en så positiv behandling som möjligt när det gäller momsen. I det här årets betänkande understryker vi att det kommande förslaget till riksdagen bör innefatta en helhetsbedömning av påverkan på den ideella sektorn.
Vi skriver också uttryckligen att det är viktigt att de sammanvägda förslagen som kommer under nästa mandatperiod inte innebär en försämring. Fru talman! Låt mig avsluta med vad en av våra unga folkpartister, Anna Lundberg i Hallstahammar, som är väldigt engagerad i svensk ridsport, har sagt i frågan: Det ideella föreningslivet är viktigt.
Låt inte omständlig administration döda idrotten. Jag kan inte annat än hålla med henne.