Cecilia Widegren (M):
Vi lever i en minst sagt oförutsägbar värld, i tider när mycket ställs på ända. Vi befinner oss i en pandemi som tar liv, ödelägger ekonomier och samhällen och pressar utveckling tillbaka. Konflikter och andra globala utmaningar kräver ett gemensamt förhållningssätt.
Vi ska nu diskutera utrikesutskottets betänkande om Förenta nationerna, ett bemärkelseår som detta när FN firar 75 år. Det är inte precis någon ung bebis längre utan en erfaren organisation med en hel del skavanker, som vi nu tillsammans måste ta oss an och reformera.
Vi ser ett ökande ifrågasättande av de internationella systemen och de multilaterala lösningarna, något som underminerar möjligheterna till just gemensamt ansvarstagande. Denna känsla av gemensamt internationellt ansvarstagande är för oss moderater helt avgörande, inte minst i vår relation till FN. Herr talman!
FN har varit, är och kommer att vara ryggraden i de internationella systemen och centralt för en regelbaserad världsordning. Detta understryker FN:s viktiga roll i hanteringen av konflikter i världen. Men det finns en hel del att göra; det finns en del skavanker.
Tack så mycket för beredningen i utskottet och diskussionerna om FN:s framtid samt, inte minst, för talmannens seminarium om FN:s framtid som hölls parallellt med utskottets beredningsarbete! Jag inleder med att yrka bifall till Moderaternas reservation nummer 1. Förenta nationerna m.m. Det vi gör hemmavid, vid köksborden och på vår egen gata, spelar roll i detta kritiska skede av pandemin.
I det nära avgörs livsviktiga beslut, men det nära står sig inte självt. Det är därför vi i dag lyfter blicken och betonar vikten av att fortsätta driva reformer av multilaterala system och organisationer. Det spelar roll i globala kriser som pandemier. I dag är fokus på FN.
FN:s generalsekreterare António Guterres sa nyligen: This is our 1945. Och det är det ju verkligen. Vi upplever 2020 något som liknar det världen upplevde 1945. Herr talman!
Skiftet på presidentposten i USA med Biden och Harris lägger en god grund för reformer av de alldeles nödvändiga multilaterala systemen som FN, WTO och WHO, som Sverige, det lilla, starkt exportberoende landet långt uppe i norr, som kräver goda relationer med andra och som bygger trygghet och säkerhet tillsammans med andra, är så beroende av.
Presidentskiftet ger nu återigen världens största ekonomi en pådrivande roll i den globala världsordningen, för att demokrati och frihet ska moderniseras, uppgraderas och bli mer relevant i den tid där vi befinner oss. Den relevansen har vi försökt att ta oss an och ha som utgångspunkt i den moderata motionen.
Det handlar om relevans här och nu och om att inte med gårdagens lösningar utan med gårdagens erfarenheter klara av framtidens utmaningar tillsammans internationellt. Herr talman! Sverige ska även i dessa tider utgöra en stark kraft för multilaterism, stärkande av demokratier, ökad frihet och jämställdhet. Demokratin och dess drivkrafter utmanas i dag från flera håll.
Tre decennier efter kommunismens sammanbrott i Europa ställs fortfarande frågor om demokratins betydelse och innebörd på sin spets. Geopolitiska spänningar möter oss i multidimensionella konflikter, och därför krävs lösningar från hela samhället, i samverkan med olika aktörer. Här kan FN göra mycket mer, med omkringliggande aktörer.
Den fria världens förmåga att agera gemensamt är avgörande i en tid av ökade stormaktskonflikter och ett förändrat geopolitiskt landskap, där Kina alltmer är en utmaning, USA hittills har dragit sig undan och auktoritära krafter fått allt större utrymme att utmana folkrätten. Nu ställs stora förhoppningar om att detta ska kunna ändras, men vi kan inte gå tillbaka. Biden är inte Trump. Biden är heller inte Obama.
Tiderna har faktiskt också förändrats. Men hoppet finns såklart. Vi ska inte blicka bakåt utan framåt. Här ska Sverige också ta på sig ledartröjan i internationella sammanhang; detta är en nödvändighet. Sverige ska också vara en stark kraft i reformeringen av de olika FN-systemen och inom FN-systemen. Vi folkvalda här i riksdagen kan lägga stor kraft på och gemensamt verka för detta.
Vi ska vara en nagel i ögat på och få bukt med ineffektivitet och korruption och i koalition med världens demokratier värna människorättsfrågor och rättsstatens principer. När det internationella konfliktlandskapet ändrar karaktär ska Sverige visa, genom agerande och handling och med en tydlig framtidsagenda, att detta kräver reformer och att de system som legat fast under 75 års tid utvecklas.
Då kan vi inte luta oss tillbaka utan måste vara just i framkant. Sverige har en stark tradition av engagemang i FN-systemen. Genom åren har många svenskar deltagit i viktiga insatser för fred och säkerhet världen över, under FN-flagg eller i FN-basker. Sverige är också en stor bidragsgivare till FN-systemen och har en viktig roll att spela i värnandet av transparens, arbetet mot korruption och främjandet av reformer.
Säkerhetsrådets förmåga att nå konsensus kring flera av de svåra utmaningar som världen står inför i dag har visat sig helt otillräcklig. En grundläggande utmaning för reformarbetet i FN utgörs av de inbyggda låsningarna i säkerhetsrådet. Vid sidan av den globala pandemin, som drabbar alla, lever också 1 1⁄2 miljard människor med kraftig oro, i instabila eller konfliktdrabbade länder eller länder där kriminellt våld är mycket vanligt.
Detta ställer helt nya krav på internationell krishantering, som är mer komplex och oförutsägbar. Genom att gå i koalition med världens demokratier och värna människorättsfrågor och rättsstatens principer kan Sverige också sätta en tydligare press inte minst på länder som mottar svenskt bistånd att agera ansvarsfullt i FN-systemen.
Detta gäller inte minst förhållandena i rådet för mänskliga rättigheter, där vi bör ställa krav på demokrati för medlemskap. I de fall där Sverige bidrar med kärnstöd till FN-organ bör en tydlig reformagenda ingå. Sverige bör även vara pådrivande för ett ökat fokus på granskning och uppföljning av FN-organens verksamhet.
De globala målen ställer samtidigt tydliga krav på FN att driva ett eget reformarbete för att föregå med gott exempel. Det utgör en viktig signal om både trovärdighet och mobilisering. Kränkning av kvinnors rättigheter är ett av de största hindren för jämställdhet och demokratins och ekonomins utveckling i världen.
FN-systemen måste stärka sin förmåga att identifiera och utveckla strategier för att möta nya transnationella hot som terrorism och organiserad brottslighet. Demokratin sådan vi känner den är det som vi gillar som bäst. Den möjliggör allas lika och breda engagemang. Det säger vi om FN också: FN är det bästa vi känner till, men det är absolut inte perfekt.
FN kom till i en helt annan tid, ja, nästan en helt annan värld, men drivkraften var densamma som vi har här i Sveriges riksdag: Vi vill ha en bättre framtid. Det driver oss som parlamentariker och självklart också FN då, nu och i framtiden. "Vi, de förenade nationernas folk ." är som bekant inledningsorden i FN-stadgan.
Och vi, de förtroendevalda, är valda att företräda folket. Vi behövs också för att utveckla, förbättra och stärka folkförankringen och framtidens FN. FN behöver oss folkvalda, och vi behöver FN, morgondagens FN.