KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maria Gardfjell (MP):
Det är självklart att vi för klimatets skull behöver klimatanpassa det svenska jordbruket. Det absolut viktigaste är att få ett jordbruk som blir oberoende av fossilbränsle. Det finns också med i januariavtalet. Det är viktigt att vi ökar lönsamheten i det svenska jordbruket för gårdarna.
Det är viktigt att vi anpassar produktionen efter konsumenternas efterfrågan. Det behövs mycket mer grönsaksodling i Sverige. Det behövs mycket mer växtbaserad odling överlag. Men det behövs också mer ekologiskt jordbruk, för efterfrågan på ekologisk mat är väldigt stor.
Det finns också stora fördelar med det ekologiska jordbruket för den biologiska mångfalden och för att minska spridningen av bekämpningsmedel till vatten och vattendrag. Här ska vi ju snart debattera vattenfrågan. Fru talman!
Avslutningsvis måste jag ändå framhålla, när det gäller det som John Widegren tar upp, att om Sverige ska fortsätta att vara ett föredöme när det gäller djurskydd och djurhälsa kan vi inte avskaffa förprövningen av djurstallarna. Det skulle innebära den största risken för en ökad antibiotikaanvändning i svenskt jordbruk framöver.
Det säger veterinärerna, det säger djurskyddsexperterna och det sa faktiskt även LRF häromdagen, så jag tror att ni har fått bakläxa på det tillkännagivande som gavs i riksdagen förra veckan.
Maria Gardfjell (MP):
Det var 30 procent av råvattentäkterna som saknade vattenskyddsområde och inte som hade. Men det ska vi inte debattera så mycket om. Jag uppfattar Moderaternas förslag som att ni kan tänka er att ha svagare skydd på vissa ställen.
Jag tycker att det är miljö och hälsa som måste gå i första rummet när det gäller skydd av en sådan viktig resurs som vårt dricksvatten. När det gäller vatten är det en fråga som jag hemskt gärna debatterar. Jag vet också att Betty Malmberg är en av de riksdagsledamöter som är väldigt engagerade i frågan.
Här anser vi från Miljöpartiet att man behöver få ett nytänkande kring just skyddet av dricksvattentäkter. Anledningen till att försvaret kan öva i en dricksvattentäkt som har riksintresse eller stort värde är att försvarets riksintresse alltid går först.
Jag menar att vi behöver kunna ha en modern diskussion om detta i riksdagen, och helst också i Försvarsberedningen, som arbetar just nu. Det handlar om att försvaret långsiktigt behöver ha en planering för sina anläggningar och sin verksamhet så att man också kan skona dricksvattnet och dricksvattentäkterna. Detta är oerhört viktigt.
Jag tycker verkligen att frågan om att anlägga en gruva i detta läge är kontroversiell. Det finns ju en ganska stark lagstiftning just om anläggningen av industriell verksamhet. Men gruvnäringen går lite grann på ett spår vid sidan av, som ett undantag.
Maria Gardfjell (MP):
Från Miljöpartiets sida vill vi ompröva lagstiftningen. Vi vill stärka skyddet för vattentäkterna, och vi vill säkerställa att vattenskyddsområden finns i alla råvattentäkter i hela Sverige.
Vi anser också att det är oerhört viktigt att skyddet av dricksvattnet är ett faktum som inte ska innebära att samhället ska ersätta till exempel en lantbrukare för att sprida bekämpningsmedel som kan förorena vattnet i en vattentäkt.
Detta är tyvärr en av de baksidor som finns inom begreppet flexibilitet, som Moderaterna använder sig av i sin reservation. Jag ser ändå fram emot att arbeta tillsammans brett i miljö- och jordbruksutskottet med de här frågorna, för jag tror att vi verkligen behöver säkerställa att vårt dricksvatten blir skyddat på ett bättre sätt i framtiden.
Maria Gardfjell (MP):
Jag får tacka för Magnus Oscarssons fråga. Jag tycker verkligen att det är en skandal. Vi har lantbrukare i Sverige som är extremt uthålliga. De har haft en stor ambition att förstå att Jordbruksverket har haft de här problemen, och de står ut med det.
Jag tror inte att många länder har så tuffa lantbrukare som Sverige har i den bemärkelsen. Men det har inte varit bra. Samtidigt ska vi peka på att regeringen de senaste åren verkligen har uppmärksammat frågan. Man har tillskjutit medel till Jordbruksverket. Jordbruksverket har fått 60 miljoner kronor extra för att snabbare åtgärda problemen.
Regeringen har också tillsatt en styrelse för Jordbruksverket för att verkligen säkerställa att Jordbruksverket driver sin verksamhet på det mest effektiva sättet. Jag kan samtidigt förstå att när Jordbruksverket har gjort som det har gjort, en outsourcing av it-driften, kan det vara väldigt svårt att komma till rätta med problemen.
Det viktigaste inför nästa programperiod är att det inte får skötas så dåligt igen. Det måste vi vara överens om. Fru talman! När det gäller Magnus Oscarssons andra fråga hör den till debatten om nästa betänkande. Jag har tänkt att i mitt anförande svara på den frågan.
Jag avstår att svara på den frågan i det här läget. Men du kommer att få svar om du är kvar och lyssnar.
Maria Gardfjell (MP):
Jag kan ge en liten teaser inför vad som komma skall. Sverige har självklart en fantastiskt bra miljölagstiftning på många sätt. En av de sakerna är att vi verkligen säkerställer att man sätter fokus på de miljörisker som finns för mark, vatten och luft.
Det är onekligen så att jordbruk och väldigt bra verksamheter som sjukvård och många andra saker är föremål för miljöbalkens krav. Jag tror inte att man ska sopa under mattan, fru talman, att även jordbruket hanterar stora mängder kemikalier och gödsel, och det måste hanteras på rätt sätt.
Maria Gardfjell (MP):
Jag vill verkligen tacka för det engagemang som John Widegren har, inte minst när det gäller naturbetesdriften. Det är ett oerhört viktigt område där svenska lantbrukare, både konventionella och ekologiska, gör ett hästjobb - fast det kanske oftast handlar om kor och får som betar.
Det som är viktigt när det gäller det svenska lantbruket är att vi får ett ökat lantbruk i Sverige och att vi verkligen tar till vara de jordbruksmarker, betesmarker och slåttermarker som finns i Sverige.
Vi har haft en stor förändring av det svenska jordbruket sedan 50-talet, som jag nämnde i mitt anförande. Det har skett en stor rationalisering av lantbruket. Detta har varit både positivt och negativt. De ekologiska lantbrukarna driver i genomsnitt inte mindre lantbruk än de konventionella.
Men nu ser vi att det finns ett behov av att stärka hela landsbygden och hela Sveriges lantbruk, och då passar den ekologiska driften ganska bra. Det gäller lönsamhetsmässigt för den enskilda lantbrukaren, och det gäller även profilen att kunna stärka möjligheterna till lokala produkter, kopplingen till livsmedelsindustrin och småskalig livsmedelshantering.
Vi har i miljö- och jordbruksutskottet haft Eldrimner på besök, som visade att det nu finns förutsättningar för de små producenterna att öka i antal från 3 000 till kanske 10 000 eller 12 000. Då kommer det att behövas mer råvaror, också ekologiska.
Maria Gardfjell (MP):
Jag är glad att John Widegren lyfter fram hästen som ett betesdjur. Det behövs tydligen en strategi som gör att vi kan se till att också hästarna används i betesdriften ännu mer. Jag tycker att det är oerhört viktigt att komma ihåg att vi måste arbeta för en klimatomställning också av jordbruket.
Det kommer att bli en stor uppgift för oss i miljö- och jordbruksutskottet och här i riksdagen att ta fram nya idéer om hur det här ska gå till. Om jordbruket ska bli fossilbränsleoberoende handlar det inte bara om att ersätta diesel med andra typer av drivmedel.
Det handlar också om att hitta former för att göra konstgödselproduktionen fossilfri. I vissa fall kan man kanske också byta ut konstgödsel mot naturlig gödsel, som vi kan hantera, utveckla och med hjälp av innovationer även sprida på nya sätt. Vi måste miljöanpassa det konventionella lantbruket; det är alldeles nödvändigt.
Jag har ett brinnande hjärta för allt svenskt jordbruk - var så säker!
Maria Gardfjell (MP):
Tack för ditt anförande, Maria Malmer Stenergard! Torkan i somras var en effekt av klimatförändringarna. Maria Malmer Stenergard har flera gånger sagt att klimatarbetet nu får minska på grund av att det - som hon uttrycker det - inte är tillräckligt effektivt.
Att vi klarar av klimatomställningen till en fossilfri fordonsflotta är av absolut största vikt för landsbygden. Som miljöpartist kan jag verkligen slå fast följande: Är det någonstans bilen behövs är det just på landsbygden.
Därför behövs det också lokalproducerade fossilfria drivmedel som är distribuerade i hela landet, och det behöver finnas el-laddstationer i hela landet.
Maria Malmer Stenergard har sagt att Klimatklivet är en symbolisk satsning, men jag menar att 30 000 laddstationer inte är symbolik.
I går fick vi i Miljöpartiet oväntad hjälp från en organisation som normalt sett inte brukar vara på vår sida, nämligen Bil Sweden som i Svenska Dagbladet kritiserade Moderaterna och Kristdemokraterna för att de skär ned på Klimatklivet.
Man menar att det är ett stort misstag att lägga ned den svenska klimatpolitiken på det sättet. Fru talman! Jag skulle vilja fråga Maria Malmer Stenergard om hon verkligen har tryckt på rätt knapp här i kammaren när det gäller klimatpolitiken.
Maria Gardfjell (MP):
Det finns inte en enda krona av dessa 1,1 miljarder extra som inte regeringen har aviserat i tidigare budgetpropositioner eller i utspel om torkan i somras. Det är helt i linje med det som finns sedan tidigare. Jag vill ställa en ny fråga till Maria Malmer Stenergard.
Jag hör att du inte nämner ekologisk produktion i ditt anförande, Maria Malmer Stenergard, men de av regeringen aviserade satsningarna på 25 miljoner kronor på just omställning till ekologisk produktion uteblir. Dessa 25 miljoner är det enda av regeringens aviserade förslag som ni inte tar med.
Vi vet att det behövs mer satsning på ekologisk produktion eftersom efterfrågan ökar starkt och eftersom detta ger en möjlighet för svenskt jordbruk att utvecklas. Ska jag, fru talman, uppfatta det som att Maria Malmer Stenergard inte vill utveckla Sveriges jordbruk utifrån marknadens krav?
Maria Gardfjell (MP):
Jag kan verkligen inte nog understryka hur oseriöst jag tycker att det är utifrån det rådande politiska läget att vi inte har en övergångsbudget utan en M-KD-budget. Övergångsbudgeten byggde på principer för att värna ordning och reda i den situation vi nu befinner oss mellan valet och en kommande regering.
Principen hade finansministern noggrant förankrat såväl i KU som med alla de finanspolitiska talespersonerna. Det oroväckande är att Moderaterna, som jag tidigare har sett som ett seriöst parti, nu ansluter sig till Sverigedemokraternas kaoslinje och inte längre accepterar ordning och reda.
Det som var viktigt med en övergångsbudget var just att den kommande regeringen, oavsett hur den ser ut, skulle få full makt att utveckla den politik som den regeringen vill utveckla. Därför är en övergångsbudget den bästa lösningen.
De exempel på åtgärder som Moderaterna och Kristdemokraterna har lagt in i sin budget just på detta område råkar sammanfalla med det som den rödgröna regeringen har aviserat. Just här får vi väl därför tacka för att ni inte har tagit ut svängarna.
Men på miljöområdet är det, som ett annat exempel, ett stort problem att ni har hittat på saker som kanske inte går att genomföra.
Maria Gardfjell (MP):
Häromdagen stod Staffan Eklöfs partivän Martin Kinnunen här i en dialog och sa att Sverigedemokraterna minsann står bakom Parisavtalet. Jag minns det som i går fast det var i förrgår. Att stå bakom Parisavtalet innebär att stå bakom det faktum att vi här i Sverige måste minska våra utsläpp.
Vi kan inte bara peka på att andra ska ta det ansvaret och göra det någon annanstans någon annan gång, utan vi har ett ansvar. Sverige är också tack vare den starka klimatpolitik vi driver en ledande kraft i internationella sammanhang. Vi ses som en av de viktigaste företrädarna och klimatledarna i världen.
Det gör vi tack vare vårt goda renommé men också för att vi kan visa upp en effektiv politik där vi jobbar med styrmedel för till exempel bensin och diesel, klimatinvesteringar och andra satsningar.
Det är helt avgörande för landsbygden i framtiden att vi klarar av klimatomställningen och får tillräcklig tillgång till fossilfria drivmedel. Jag måste säga, fru talman, att bristande helhetssyn tror jag inte att Staffan Eklöf ska beskylla Miljöpartiet för i de här frågorna.
Här har vi faktiskt den senaste mandatperioden lyckats med att få till stånd ett klimatpolitiskt ramverk, en klimatlag och ett arbetssätt som förenar Sveriges riksdag.
Maria Gardfjell (MP):
Jag är väldigt glad att Staffan Eklöf talar om ny teknik och att Sverige kan bli en förebild. Inom de projekt som stöds av Industriklivet som nu Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna successivt vill avveckla helt får vi fram ny svensk teknik där vi kan producera stål utan kol.
Cementindustrin står på tur att eventuellt kunna få det här stödet, men det har ni satt stopp för. Med den budget som ni har lagt fram i riksdagen har ni satt stopp för möjligheten till metodskiften. Ni har satt stopp för möjligheten för Sverige att gå före.
Jag tycker att det är olyckligt, Staffan Eklöf, att du står här och pratar om ny teknik samtidigt som ni faktiskt inte gör något åt det i verkligheten.
Maria Gardfjell (MP):
Jag har lite svårt att förstå otydligheten från Sverigedemokraterna. Man vill både äta kakan och ha den kvar. Man både har stöttat M-KD-budgeten och har egna förslag. Därför tänkte jag ställa en fråga till Runar Filper om hans anförande, som jag får tacka för.
Runar Filper talar om människorna på landsbygden och hur problematiskt det är där.
Faktum är att de neddragningar som görs i budgetanslaget under Skogsstyrelsen och på insatser för skogsbruket påverkar möjligheterna för landsbygdens befolkning att få jobb.
Totalt sett, inom både det här området och utgiftsområde 20, räknar vi med att den svenska landsbygden förlorar över 7 000 jobb inom en tvåårsperiod. Jag undrar om det är något som Sverigedemokraterna står bakom.
Maria Gardfjell (MP):
Äganderätten påverkas inte på något sätt negativt av att det tillskapas nya gröna jobb som skogsbruket kan dra nytta av. De gröna jobb som nu går förlorade innebar faktiskt en kompetensutveckling för skogsbruket.
Det var en möjlighet att få gjort det arbete som behöver göras i den svenska skogen för att skogsnäringen ska fungera som den borde. Runar Filper tar upp en annan fråga, om att betesdjuren är viktiga i marker där det går att göra naturvårdsnytta.
Tyvärr halverade Sverigedemokraterna, Moderaterna och Kristdemokraterna de anslag som går till just betesdrift, betesdjur och slåtter. Risken är alltså mycket stor att Sverige kommer att växa igen.
Maria Gardfjell (MP):
Jag har bara en kommentar till Betty Malmberg. Jag tror att det kanske smög sig in ett litet fel i det som Betty Malmberg framförde. Hon hänvisade till övergångsbudgeten och att utvärderingsgruppen har utgått från den när den skrivit detta dokument.
Problemet var dock, fru talman, att detta antogs innan vi visste att det skulle bli en M-KD-budget. Det gör det hela lite problematiskt. Vi godkände detta i utskottet mot bakgrund av att det tydligt skulle stå i dokumentet att vi hade haft fel underlag framför oss när vi tog fram detta.
Det här påverkar naturligtvis vilka synpunkter man skulle kunna ha och vilka frågor som borde utvärderas noggrannare. Jag hoppas dock att det kommer att bli bra i slutändan. Betty Malmberg framförde inte allt detta på ett tydligt sätt.
Maria Gardfjell (MP):
Det är onekligen viktigt att väga orden. Det som sas i talarstolen var nämligen att vi har en övergångsbudget, och det har vi, trots allt, inte. Jag skulle också, fru talman, vilja säga att jag tycker att den markering som gjordes tidigare kring fiskefrågorna var lite olycklig, för fiske och fiskodling tillhör det här området. Och tidigare talare som har pratat om detta område har inte blivit stoppade av talmannen.
Maria Gardfjell (MP):
Jag vill först meddela att även Linköping är en bra kommun. Linköping har nämligen ett väldigt nära samarbete med just Uppsala i jakten på plasten. Vi har också fått pengar av EU för att jobba med detta tillsammans.
Jag blir förvånad över att Betty Malmberg inte har uppmärksammat hur mycket som händer på det här området. Ibland tänker vi politiker enbart på vår politiska värld. Vi ser den här kammaren, och vi ser riksdagshuset. Om vi sitter i en kommun ser vi kommunhuset och kommunens organisation.
Men faktum är ju att det som politiken har åstadkommit de senaste åren är att näringslivet och olika aktörer och organisationer har blivit mycket aktiva på detta område, och det krävs en samverkan mellan olika aktörer för att vi ska få verkstad.
Inte minst är arbetet med Fossilfritt Sverige ett av de arbetssätt som har gynnat verkstad på det sättet. Jag blir förvånad över att Moderaternas representant här i dag inte uppskattar det som det svenska näringslivet gör.
När det gäller de tuffare kraven på reningsverken kan jag som tidigare ordförande för Uppsala Vatten säga att detta är ett oerhört viktigt område. Men det är inte så lätt som att bara ställa krav på reningsverken. Man behöver också ställa krav på det som finns uppströms, alltså alla de industrier som kan ha utsläpp som kommer till reningsverken.
Vi måste också fundera på vad som finns i den mat som vi äter och som sedan hamnar i reningsverket. Vi ställer ju högre krav på vad som kommer ut från reningsverket än vad vi ställer på den mat som vi äter.
Maria Gardfjell (MP):
Regeringen har absolut tagit många viktiga initiativ, till exempel det som Marlene Burwick nämnde tidigare om fosfor. Hela fosforfrågan är nu under utredning, och man kommer att fatta viktiga beslut inom kort. Under tiden fram till 2025 får vi en hushållsnära insamling i hela landet.
Det tas också enormt många initiativ i januariavtalet, där vi har både grön skatteväxling och pantsystem och en lång rad satsningar på returområdet. Jag vill däremot säga, fru talman, att GMO-frågan knappast hör hemma i frågan om cirkulär ekonomi.
Det är otroligt långsökt att hävda det eftersom olika matråvarors hållbarhet handlar så mycket om hela livsmedelskedjan. Det handlar inte bara om kvaliteten på ett frö, utan det handlar om hela utvecklingen. Växtförädling är naturligtvis oerhört viktigt på många sätt, men det kan ske med många olika tekniker.
Maria Gardfjell (MP):
Kjell-Arne Ottosson frågade mig varför jag inte talar om det positiva som jakten ger. Det är för att jag tycker, som jag sa inledningsvis, att det har sagts väldigt många bra saker här om det. Jag tycker att vilt är mycket bra mat.
Precis som många har framhållit är det också klimatsmart och bra på många sätt. När jag nu får möjlighet att tala lite grann om detta när Kjell-Arne Ottosson ställer frågor vill jag säga att jag sympatiserar väldigt mycket med de synpunkter som har förts fram om till exempel vildsvinsfrågorna. Jag tror att vi behöver helt nya sätt att trycka tillbaka vildsvinsstammen och hitta nya jaktmöjligheter.
Det har flera talare tidigare talat mycket väl om.
Anledningen till att jag lyfter fram frågan om den illegala jakten är just att det finns flera aktörer som har pekat på att det inte är så att vi har blivit av med den illegala jakten när den legala jakten har släppts fram.
Det är oerhört oroväckande att det är på det sättet. Jag hade hoppats att det hade blivit som det fanns förhoppningar om när den nya lagstiftningen kom till. Men tyvärr verkar det som att hatet och hotet mot rovdjuren ökar och att motsättningarna ökar.
Det som jag tror är lösningen på detta är ökad dialog och ökad samverkan och att vi här i Sveriges riksdag försöker hitta former för att minska hatet mot rovdjuren.
Maria Gardfjell (MP):
När man talar om att få en balans i viltförvaltningsdelegationerna, som det talas om i motioner om detta, blir jag förvånad. Som jag har fått berättat för mig är nämligen denna balans knappast så god.
När det gäller det politiska deltagandet har många av de politiker som finns med varit jägare i väldigt många län. Och självklart är Miljöpartiets representanter i viltförvaltningsdelegationen personer som kanske har en annan bakgrund, vilket Kjell-Arne Ottosson nämner.
Jag tycker att alla politiker som ställer upp på den här typen av uppdrag behöver använda den kunskap de har, oavsett om det är kunskap i egenskap av jägare eller kunskap i egenskap av naturvårdare. Men de måste företräda det allmänpolitiska intresset.
Maria Gardfjell (MP):
Som tur är har jag lite biologisk utbildning i botten. Jag kan alltså lite grann om bevarandefrågor. Det som är absolut viktigast är att vi följer den lagstiftning vi har.
Men de fakta och den forskning som våra myndigheter och regeringen baserar sin kunskap på måste naturligtvis också bygga på vetenskap och forskning. Precis som ledamoten framhåller är det här ett komplicerat och komplext synsätt.
Och mer kunskap kommer till just kring den genetiska bevarandebiologin. Här ser jag att det inte är jättestor skillnad på de siffror som har presenterats, vare sig när det gäller bedömningen från när lagstiftningen kom till eller när det gäller de bedömningar som gjorts senare.
Men när jag en gång i tiden läste biologi på Stockholms universitet pratade man om att det behövdes mellan 400 och 500 vargar för att uppnå ett bra genetiskt värde. Det har alltså förfinats genom åren. Nu ser man på det på det här sättet.
Maria Gardfjell (MP):
När det gäller forskning och forskningsrapporter är det precis som inom klimatområdet; man måste göra sammanställningar av all forskning för att se hur man sedan ska ställa sig. Det hjälper alltså inte att lyssna på bara en forskare. Man måste göra en sammanvägning. Och det är det Naturvårdsverket har gjort. Det är en väldigt viktig fråga som du tar upp, Runar Filper.
Jag tror att vi som politiker behöver lära oss mer om hur vi lär oss av forskningen. När det gäller miljöorganisationerna berättade någon av de tidigare talarna att jägarna är en folkrörelse med många medlemmar. Det är precis likadant med Naturskyddsföreningen och andra miljöorganisationer.
Det är också en folkrörelse med väldigt många medlemmar. De andra representanterna företräder ekoturismen. Det är en bransch som växer starkt och som har stort intresse av att rovdjuren finns kvar. Det är oerhört viktigt. När det gäller om vargen är farlig eller inte har inga sådana typer av händelser inträffat i Sverige.
I vårt grannland Estland hände en ganska intressant sak bara förra veckan. En varg gick igenom isen och räddades av människor som hjälpte vargen att överleva.
Maria Gardfjell (MP):
Jag tycker att det är oerhört viktigt att de politiska företrädarna i viltförvaltningsdelegationerna företräder allmänintresset. En del av allmänintresset är att man ska vara någorlunda påläst om hur lagstiftningen ser ut, så att de beslut man bidrar till i viltförvaltningsdelegationerna inte strider mot gällande svensk lag.
Det tycker jag är en bra utgångspunkt, men så är det tyvärr inte.
I dagens nummer av Altinget har ekoturismföretagen skrivit en intressant artikel. Den handlar förvisso om skogen, men man säger att skogsdebatten måste breddas därför att turistverksamheten numera inbringar så otroligt många fler jobb än vad skogsnäringen bidrar med genom skogsbruket.
Detta är ju också en näringslivsfråga som jag hoppas att Moderaterna vill jobba vidare med.
Maria Gardfjell (MP):
Som jag sa i mitt anförande vore det kanske rimligt att nu göra en översyn av hur jägarintresset finns representerat i viltförvaltningsdelegationerna. Det är en intressant fråga, vilket också framgår av denna diskussion och debatt.
Jag tycker att det är viktigt att vi - när vi talar om balans - försöker att ha bredd i denna fråga. John Widegren ställde tidigare en fråga om illegal jakt som jag då inte hann svara på.
Den nya lagstiftningen om våra rovdjur infördes 2013. Man hade då en förhoppning om att den illegala jakten skulle minska när man ändrade lagstiftningen och skapade licensjakten. Detta verkar dock inte vara fallet.
Därför tycker jag att det är oroväckande att hotet mot våra rovdjursstammar, som vi vill ska ha en god bevarandestatus, har ökat eftersom det förekommer både licensjakt och illegal jakt.
Detta är en fråga som vi behöver ta tag i. Jag hoppas att Moderaterna, tillsammans med Miljöpartiet och andra, är beredda att ta tag i dessa allvarliga brottsfrågor.