Roger Haddad (L):
Tack för svaret på min interpellation om genomströmningen på de gymnasiala yrkesutbildningarna, utbildningsminister Anna Ekström! Anledningen till att vi från Liberalerna vill uppmärksamma dessa frågor är att vi under de senaste 10-15 åren aktivt har lyft upp kvaliteten och genomströmningen på gymnasieskolorna.
Inte minst har vi betonat vikten av yrkesprogram och yrkesinriktade utbildningar, inklusive lärlingsutbildningar. Bakgrunden till detta är att vi i Sverige har haft en lång period av att många elever inte bara kommer från grundskolan till gymnasiet och är obehöriga, alltså inte har kvalificerat sig till de nationella utbildningarna, utan dessutom inte klarar av en gymnasieutbildning.
I dag kan en gymnasieutbildning anses vara ett minimikrav för att få en anställning eller ta sig vidare till högre utbildning. Under många år har det också kommit kritik från branschen, både från offentliga arbetsgivare och från det privata näringslivet, om att de ungdomar som har gått yrkesprogram eller i den gamla gymnasieskolan inte har varit förberedda för arbetslivet, fru talman.
Under den tid då Folkpartiet ledde Utbildningsdepartementet genomförde vi en stor gymnasiereform där vi dels skärpte kraven för att komma in på yrkesprogrammen och de studieförberedande programmen, dels ökade de praktiska momenten och yrkesinriktade kurserna på yrkesprogrammen. Detta gjorde vi i nära samarbete med näringslivet.
Det har varit glädjande att se att vi under de här åren har börjat vända på skutan i den meningen att söktrycket har ökat. Till samtliga yrkesprogram har antalet sökande elever ökat, och i den senaste mätningen var det 9 procent fler förstahandssökande till yrkesutbildningen.
Till och med Skolverket sa för ett år sedan, fru talman, att det nu har skett ett trendbrott när det gäller de gymnasiala yrkesutbildningarna. Detta välkomnar vi från Liberalernas sida. Tittar man på flera arbetsmarknadsprognoser och undersökningar gällande kompetensförsörjningen och efterfrågan på kompetens ser man att det som särskilt efterfrågas av företagsbranschen är just den gymnasiala yrkesutbildningen.
Det är denna viktiga kompetens som företagarna efterfrågar för att de ska klara sina orderingångar. Det gäller även vård och omsorg, för att man ska klara bemanningen inom sjukvården och inte minst äldreomsorgen.
I siffrorna sedan gymnasiereformen 2011 - och den första kullen, som kom ut 2014, precis som statsrådet sa - ser vi att det går åt fel håll, om än marginellt, och att det var färre som 2019 lämnade de gymnasiala yrkesprogrammen med en fullständig och godkänd yrkesexamen.
Jag skulle ändå säga att jag är bekymrad och oroad, fru talman. När man bryter ned dessa siffror till de olika nationella programmen - inte minst när det gäller stora, omfattande utbildningar som vård och omsorg och fordon och transport, för att ta ett par exempel - är tappet 4 procentenheter. Räknat i antal elever och ungdomar är detta oerhört många.
Det innebär att det är väldigt många ungdomar som efter tre år går ut gymnasieskolans nationella program utan en yrkesexamen, vilket innebär att det finns en stor risk för psykisk ohälsa, utanförskap, arbetslöshet och att man inte tar sig vidare. Det är här jag vill veta vad regeringen tänker göra åt saken.