Karolina Skog (MP):
Klimatet är ett av regeringens tre prioriterade områden. Som miljöminister är jag särskilt stolt över den omfattande och breda palett av miljö- och klimatreformer som ryms inom budgeten för 2018. Sverige driver på för att målen i Agenda 2030 ska nås. Under året utvecklas nya etappmål i det svenska miljömålssystemet.
Vår generation ska kunna lämna efter sig ett samhälle till våra barn där de stora miljöproblemen är lösta och där städer utvecklas till att vara levande och hälsosamma uppväxtmiljöer. Mycket återstår för att lyckas med detta. Under alltför lång tid har det underinvesterats i hållbar utveckling. Under hela mandatperioden har regeringen målinriktat arbetat för att stärka miljö- och klimatområdet.
Många resultat syns redan nu: ute i naturen där skyddet och tillgängligheten ökar, bland företagen där investeringar görs för att påskynda omställningen till fossilfrihet och i kommunerna där spårvagnar, laddstolpar och cykelinfrastruktur kommer på plats. Reformarbetet behöver fortsätta. Det finns ingen tid att förlora. Men låt mig vara tydlig: Sveriges miljö- och klimatpolitik är ingen kvartalsekonomi.
Det handlar om långsiktiga spelregler som gör det möjligt att ställa om till ett fossilfritt välfärdsland. Vi ser hur andra länder vill backa från sina klimatåtaganden, men Sveriges regering gör precis tvärtom. Vi visar klimatledarskap både nationellt och internationellt. Sverige har nu ett nytt klimatpolitiskt ramverk med en progressiv klimatlag.
Det anger mål och riktning för kommande regeringar. Detta borgar för fortsatt höga klimatambitioner i Sverige och visar ett ledarskap i arbetet med att genomföra Parisavtalet. Vi visar att det går att kombinera ekologisk hållbarhet med välfärd, rättvisa och utveckling. Men det krävs också reella investeringar. Under mandatperioden har budgeten för miljö och klimat mer än fördubblats.
Regeringen stärker bland annat Klimatklivet, där stödet ges till de åtgärder som ger den största varaktiga minskningen av utsläpp av växthusgaser per investerad krona.
Under året har vi sett flera tydliga exempel på effekterna av ett förändrat klimat: vattenbristen i stora delar av vårt land, värmeböljan Lucifer i södra Europa, torkan på Afrikas horn och orkanerna Harvey och Irma. Omdaningen av samhället måste påskyndas. Även kommande generationer ska kunna leva ett gott och tryggt liv.
Därför satsar regeringen på ett förstärkt klimatanpassningsarbete. Utsläppen från industrin ska minska. Processindustrin ges ett nytt stöd till innovativa projekt och gröna tekniksprång, ett industrikliv. En strategi tas fram för omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Den förnybara energiproduktionen byggs ut.
Sverige ska vara ledande i omställningen till ett hållbart samhälle, och städerna kan gå före. Många lösningar på miljö- och klimatfrågan finns lokalt. Regeringen vill därför underlätta för kommunerna att växla upp takten i omställningsarbetet. Regeringen fortsätter att satsa på stadsmiljöavtalen och inrättar ett nytt stöd för grönska i städer.
Med det stödet vill regeringen stärka förutsättningarna för att städerna ska kunna utvecklas till levande, gröna, hälsosamma och trygga platser. I budgeten tar regeringen flera viktiga steg för att tackla transportsektorns klimatpåverkan.
Vi ersätter tidigare miljöbilsstöd med ett helt nytt bonus-malus, som innebär att vi höjer avgiften för bilar med höga utsläpp och inför stöd till bilar med låga utsläpp.
Alliansregeringens val att subventionera dieselbilar har kraftigt bidragit till de luftkvalitetsproblem som våra städer i dag befinner sig i. Regeringen ser stora fördelar med att fler cyklar och ser potential i elcykeln, som forskning visar kan ersätta bilresor.
Ett elfordonsstöd kommer därför att bidra både till att minska utsläppen från transporterna och till levande städer med mer cykling och mindre biltrafik. Utsläppen av farliga kvävedioxider från dieselbilar ökar. Luftföroreningarna är en stor källa till lung, hjärt- och kärlsjukdomar och för tidiga dödsfall.
I Sverige orsakar dålig luft årligen uppemot 5 500 svenskars död. Barn ska andas ren luft, och regeringen kommer därför att ge kommuner möjlighet att förbjuda bilar med höga hälsofarliga utsläpp genom miljözoner. Sveriges natur bjuder på fantastiska upplevelser.
Plocka svamp i skogen, bada eller klättra i berg - alla som befinner sig i Sverige har rätt att på ett ansvarsfullt sätt vistas i och njuta av naturen. Det är en ovärderlig förmån. Naturen ska bli mer tillgänglig, så att fler kan upptäcka dess värden och inspireras till friluftsliv, motion eller avkoppling. Tillgång till natur bidrar till ett hälsosammare samhälle.
Människan är beroende av naturen. Ändå tas den ofta för given. Sedan 1970 har antalet ryggradsdjur minskat med över 50 procent. Antalet sötvattensarter har minskat med över 80 procent. En färsk tysk studie visar att antalet flygande insekter sedan 1989 har minskat med över 75 procent.
Levande hav, välmående skogar och ett rikt växt- och djurliv skapar goda förutsättningar för människor, organisationer och näringsliv. Naturen måste därför skyddas, skötas och användas på ett hållbart sätt. De nedskärningar som oppositionen föreslår på området minskar kraftigt möjligheten att nå de svenska miljömålen.
Jag tycker att väljarna behöver få veta hur oppositionen avser att agera för att målen ska uppnås. Om oppositionens förslag blir verklighet riskerar det att leda till bland annat att skyddsvärda skogar avverkas i stället för att skyddas. Sverige är ett havsland. Vi svenskar är beroende av haven. Men våra hav är också känsliga och utsatta.
Det handlar om algblomningen, som växer till, bottnar som dör och vrak som efter flera hundra år fortfarande läcker bränsle och kemikalier. Regeringen gör en historisk offensiv för att skydda haven. Fjolårets och årets låga grundvattennivåer ger en föraning om en framtid där vattenbrist och torka blir allt vanligare.
Grundvattnet påverkar vår dricksvattenförsörjning, jord- och skogsbruk, industri och turism. Regeringen gör därför en stor satsning på att förebygga torka och fördjupa kartläggningen av grundvattenresurserna. Plast har seglat upp som en stor miljöfråga de senaste åren. Det var på tiden.
En sopbil skräp hamnar i världshaven varje minut. Små engångsartiklar som används i några sekunder slängs i naturen och flyter omkring i haven i hundratals år. Regeringen tillsätter en utredning och har gett i uppdrag att titta noggrant på plastens miljöeffekter och ge förslag på hur vi ska komma till rätta med de här problemen.
I budgeten föreslås också en rejäl satsning på att hantera problemen med plast i haven. Fru talman! Det offensiva arbetet med vår tids största utmaning har bara börjat. Vi har mycket kvar att göra.
Attityden "business as usual" håller inte, när vetenskap och expertis larmar om utrotning av arter, om plast och farliga kemikalier i dricksvattnet och om att klimatförändringarna sker här och nu. Larmen är en väckarklocka, men de är inte hela berättelsen. Lika viktigt är att komma ihåg att det finns en efterfrågan på mer miljöpolitik.
Tiden när miljön sågs som en hämsko för utveckling är över. I dag presenterades en ny mätning som visar att miljö och klimat är den fråga som unga väljare mellan 18 och 29 ser som den viktigaste politiska frågan. I den här budgeten visar regeringen att vi tar deras oro för sin framtid på allvar.
Människor vill ha en giftfri vardag och ren luft. Företagen vill ha långsiktiga förutsättningar för att utveckla gröna lösningar. Vi måste göra mer nu, för klimatet och miljön kan inte vänta.