Jan Björklund (L):
Jag blir naturligtvis också väldigt illa berörd av uppgifter som framkommer i medier och i anmälningar.
Samtidigt måste vi, och det utgår jag från att interpellanten också anser, att vi inte kan fatta myndighetsbeslut eller lagstiftningsbeslut på basis av medieuppgifter eller på basis av uppgifter i en anmälan. Vi har myndigheter och rättsväsen för att granska detta, och den granskningen måste få ha sin gång.
Jag har ingen anledning att tro att de uppgifter som kommer fram är felaktiga, men jag måste ju veta att de inte är felaktiga eller överdrivna när man fattar beslut. Det är därför som Skolinspektionen granskar detta. De lägger ned betydande kraft på att granska just den skola som interpellanten utgår från i sin interpellation. Jag vill inte och får inte gå in på detaljerna i granskningen av just denna enskilda skola, utan jag nöjer mig med att konstatera att jag också blir illa berörd av uppgifterna.
I fortsättningen av den här debatten tänker jag koncentrera mig på det generella regelverket, som jag också uppfattar att interpellanten frågar om. Vi har mycket riktigt i lagstiftningen dels friskolor, dels något som heter riksinternatskolor. Alla riksinternat som finns är också friskolor.
Det finns många friskolor men bara ett fåtal riksinternatskolor. I grunden är de tre riksinternatskolorna - Lundsberg, Sigtuna och Gränna - också fristående skolor. De är privatägda och fristående. Därutöver är de också riksinternatskolor.
Den historiska bakgrunden till detta var att svenskar som flyttade utomlands under en kort period i samband med arbete utomlands i näringslivet eller i andra funktioner inte ville flytta med barnen till en helt ny skola utomlands med en helt ny läroplan, andra språk och så vidare. Därför skulle de kunna gå på internatskolor i Sverige. Det var den historiska bakgrunden till dessa skolor.
Detta ansågs angeläget, men i och med att det finns internat blir ju kostnaden för skolan högre. Det är det som är bakgrunden till reglerna. Jag menar att det finns skäl att ifrågasätta huruvida riksinternatskolor ska ha särskild legal status. Även om man tar bort den statusen och de blir vanliga friskolor får de naturligtvis ha internat om de vill.
Det finns inga förbud mot att man låter sina barn bo på internat. Det finns inga hinder för det. Men den särskilda legala statusen är inte längre given. För många elever på dessa skolor är det inte alls så att föräldrarna bor utomlands, och då försvinner det särskilda intresset för Sverige av att ha detta av internationella skäl.
Vi har inte tagit ställning än, men detta är bakgrunden till att jag vill granska om det i dag finns motiv att ha en särskild legal ställning för riksinternaten. Det regelverket ser arbetsgruppen nu över. Jag vill understryka att även om man tar bort särställningen är de fortsatt friskolor och kan bedriva sin verksamhet, och internaten kvarstår väl i den mån skolorna och föräldrarna vill det. Det finns alltså inga hinder.
Det förändrar inte verksamheten som sådan om särställningen i lagstiftningen försvinner. Men naturligtvis är det som interpellanten säger att de särskilda statsbidrag som utgår för att skolan är internat då skulle avvecklas. Det är detta som arbetsgruppen nu tittar på. Den ska återkomma till mig under våren.