Julia Kronlid (SD):
Vi debatterar i dag socialförsäkringsutskottets betänkande 17 gällande socialförsäkringsfrågor. Sjukförsäkringen är ett område i det här betänkandet där det finns många förslag på förbättringar och många reservationer. Vi står bakom samtliga av våra reservationer, men jag väljer att i dag yrka bifall endast till reservation nummer 30. Sjukförsäkringen har under lång tid varit lite av politikens sorgebarn.
Problemen har pendlat från höga sjukskrivningstal där människor hamnat i långa sjukskrivningar utan att faktiskt få hjälp och rehabilitering till att slå över åt andra hållet i tider av nedskärningar då det funnits någon sorts tro på att bara vi utförsäkrar människor och får ned sjukskrivningstalen blir människor som av ett mirakel friska och återgår i arbete.
Men riktigt så enkelt är det inte, utan mitt i detta har människor hamnat i kläm och hela familjer drabbats hårt. Det finns till och med de som farit så illa av den icke-fungerande sjukförsäkringen att de valt att ta sitt eget liv.
Under de senaste mandatperioderna har vi sett exempel på detta då utförsäkringarna sköt i höjden under den socialdemokratiska regeringstiden när svårt sjuka människor utförsäkrades, framför allt efter 180 dagar, trots att lagen inte hade ändrats.
Sedan kom en pandemi, och den trasiga sjukförsäkringen blottades mer än tidigare när inte ens en sjuksköterska, som ställt upp för oss när vi som mest behövde vård i en pandemi, själv blev drabbad och sjuk i covid kunde erbjudas ekonomisk trygghet utan utförsäkrades och kastades ut i otrygghet.
Detta satte igång en livlig och välkommen debatt om sjukförsäkringen. Vi från Sverigedemokraterna men även andra partier i oppositionen har sedan drivit regeringen framför oss och pressat på för förbättringar inom den havererade sjukförsäkringen.
Till slut började Socialdemokraterna och regeringen inse att den här utförsäkringspolitiken för att spara pengar inte var hållbar, och en rad förslag, bland annat dem som vi under en lång tid drivit på för, lades på bordet i höstens budget. De fanns också med i den budget som röstades igenom från oss i Sverigedemokraterna tillsammans med Moderaterna och Kristdemokraterna, och många välkomna förbättringar genomfördes.
Vi välkomnar att det nu bland annat lättare kan göras undantag efter 180 sjukdagar så att människor som har en möjlighet att rehabiliteras och återgå till sitt arbete inom ett år inte ska behöva utförsäkras drastiskt - om det som sagt finns goda utsikter till rehabilitering. Vi välkomnar också att det kan göras undantag vid dag 365 om människor har en chans att rehabiliteras och återgå i arbete längre fram.
Det är också positivt att det i dag genomförs en förändring så att man ska bedömas inom angiven yrkesgrupp i stället för att hänvisas till fiktiva jobb, som alltså inte finns. Vi har hört de mest hårresande exempel om människor som har hänvisats till jobb där man till exempel kan ligga och vila på dagtid.
Det är också positivt med en humanare bedömning av sjukpenning för dem över 62 år så att de kan bedömas mot sitt nuvarande arbete och att förslaget om trygghetspension har lagts på bordet så att äldre lättare ska kunna beviljas sjukersättning genom att endast bedömas mot arbete de har tidigare erfarenhet av. Vi anser dock att åldersgränsen inte ska höjas i och med riktåldern utan stanna på 60 år då vi också är generellt kritiska till pensionsåldershöjningen.
Fru talman! Vi ska dock inte låta oss luras att tro att allt nu är frid och fröjd och att allt är fixat med sjukförsäkringen. Det finns fortfarande stora brister att åtgärda för att människor inte bara ska få ekonomisk trygghet utan också tillgång till hjälp och rehabilitering för återgång i arbete, för dem som kan. Här har vi lagt fram en rad förslag på förbättringar för en trygg och human sjukförsäkring. Fru talman!
Flera granskningar har visat på att det har funnits en osäkerhet och otydlighet i rättspraxis i de bedömningar som har gjorts, vilket kan ha lett till felaktiga bedömningar av Försäkringskassan. Detta har också flera domstolsbeslut visat på. Inspektionen för socialförsäkringen har i en rapport gällande Försäkringskassans utredningsskyldighet fått fram att det funnits stora brister i utredningar kring ärenden.
Granskningen visade att i 11 procent av fallen har utredningarna varit så bristfälliga att det kan ha fattats felaktiga beslut. Detta måste åtgärdas på något sätt så att inte förtroendet för vår socialförsäkring och sjukförsäkring helt raseras. När någon utförsäkras trots svår sjukdom drabbar det inte bara individen. Det kan drabba en hel familj.
Vi anser därför att regeringen måste ta denna fråga på största allvar och tillse att en extern utredning tittar på vad som har gått fel bakåt i tiden och om personer har utförsäkrats på felaktiga grunder och i så fall hur dessa personer ska kunna kompenseras. Fru talman! Regeringen bör även skyndsamt återkomma med förslag om hur SGI-skyddet kan förbättras. Det gäller alltså den sjukpenninggrundande inkomsten, som avgör vilken sjukpenning man får.
Vi anser att det är helt orimligt som det är i dag: att man kan nollas och behöva få sjukpenning eller sjukersättning på den lägsta nivån trots att man har arbetat i hela sitt liv för att man har missat att skriva in sig på Arbetsförmedlingen något datum eller för att det finns något annat krångligt i regelverket som har satt käppar i hjulet.
Många människor åker jojo mellan Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen. Försäkringskassan meddelar att personen är frisk och ska hänvisas till Arbetsförmedlingen. Personen kommer till Arbetsförmedlingen, som säger att personen är för sjuk för att arbeta. Då blir personen också av med sin sjukpenninggrundande inkomst. Här måste det bli ett mycket närmare samarbete mellan Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen.
Jag hoppas att det är på god väg, men långsiktigt anser vi faktiskt att de två myndigheterna borde slås samman, så att människor som drabbas av sjukdom och långvarig arbetslöshet bara ska behöva vända sig till en myndighet. Den kan då hjälpa till med att skapa trygghet både ekonomiskt och i rehabiliteringsprocessen.
Det är bra, som sagt, att det har skett förbättringar vid dag 180, men vi anser att det finns ytterligare förbättringar som kan göras. I dag krävs det att man inom ett år ska återgå på heltid för att slippa utförsäkring. Vi anser att det viktiga är att man kan börja återgå på deltid och att man stegvis sedan kanske kan gå upp till heltid.
Vi anser också att det ska räcka att bedömas utifrån sitt eget kompetensområde. Fru talman! Vi anser att en parlamentarisk kommitté behöver tillsättas för att ta fram en långsiktig nationell strategi för en human och hållbar sjukförsäkring. Det är nämligen så mycket som har förändrats på senare tid. Jag instämmer i mycket av det som tidigare talare från Moderaterna tog upp.
I dag är psykisk ohälsa ett stort problem. Vi måste gå till botten med hur vi kan förbättra sjukförsäkringen och anpassa den bättre efter dem som drabbas av psykisk ohälsa, som i dag är en av de vanligaste sjukskrivningsorsakerna. I debatten om sjukförsäkringen pratas det ofta om vikten av rehabilitering för att få stöd för återgång till arbetslivet.
Sällan sägs det dock vad vi konkret ska göra för att förbättra tillgången till rehabilitering. Det finns i dag en rehabiliteringspenning som man kan beviljas. Men regelverket är krångligt, och den beviljas inte om personen bedöms kunna ta ett normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden efter dag 180. Vi anser att det är ett orimligt regelverk.
Utredningen om sjuk- och aktivitetsersättning samt förmåner vid rehabilitering - jag hade förmånen att sitta med i referensgruppen - har konkreta förslag kring hur regelverket kan förändras för att människor lättare ska få tillgång till en konkret rehabiliteringsplan och rehabiliteringspenning.
Rehabiliteringsersättningen ska då inte bedömas utifrån rehabiliteringskedjans tidsgränser, och det ska kunna ske en steglös ersättning som inte anpassar sig efter de fasta stegen - 25, 50 och 75 procent. Detta är något som vi under många år har drivit också när det gäller sjukpenningen. Det är bra och konkreta förslag från utredningen som vi anser att regeringen skyndsamt bör lägga på bordet.
Det är mycket som kommer från den här utredningen, till exempel trygghetspensionen, som har lagts fram på bordet. Det är jättebra, men jag förundras över att just de viktiga förslagen om rehabilitering ännu inte har lagts på bordet, för jag tycker att det borde göras. Fru talman!
När någon är långvarigt sjuk får vi inte glömma att det ofta finns en anhörig som behöver ta hand om och hjälpa personen som är sjuk. Det kan ofta vara äldre, och det kan ofta vara kvinnor. Därför har vi förslag om att ersättningen till närstående måste förbättras. Fru talman!
Ett annat allvarligt problem som vi har är välfärdsbrottsligheten - jag ser att tiden tickar iväg, och jag ska försöka fatta mig kort. Vi behöver ta tag i det allvarliga problemet med att stora resurser, omkring 18 miljarder varje år, försvinner från vår välfärd. Här behöver vi göra mycket mer åtgärder. Straffen för grovt bidragsbrott behöver skärpas.
Försäkringskassan, Pensionsmyndigheten, Skatteverket och Inspektionen för vård och omsorg måste få ökade resurser för att stoppa bidragsfusk. Vi behöver använda oss av biometriska data. Ett allvarligt problem som finns i dag är den sekretess som råder mellan myndigheter. Jag anser att det är glädjande att vi i dag har en majoritet i utskottet när det gäller detta. Det finns en reservation från Socialdemokraterna, men det gläder mig att de inte har yrkat på den.
Det blir en stor majoritet bakom att man ska åtgärda detta problem, så att det inte ska finnas sekretess mellan myndigheter som försvårar arbetet med att stoppa det allvarliga bidragsfusket, som ju gör att resurser tas från de personer som behöver trygghet, sjukförsäkring och arbetsskadeersättning som mest.