KBLab/rixvox huggingface dataset:
Isabella Lövin (MP):
Jag vill gärna redogöra för vad utredningen har fått för direktiv.
4 § miljöbalken, det vill säga det kommunala vetot, däribland möjligheten att låta vindkraft prövas även enligt plan- och bygglagen, vilket gäller för många andra miljöfarliga verksamheter enligt miljöbalken.
Mitt svar till Mattias Bäckström Johansson är att vindkraftsetablering inte, enligt min uppfattning, ska ha någon absolut särställning och omfattas av särreglering enligt miljöbalken.
Det är också detta vi har bett utredaren att föreslå - hur man ska kunna tillgodose det kommunala självstyret på annat sätt. Så som det är nu råder faktiskt mycket stor osäkerhet för stora etableringar.
Jag tror att även Sverigedemokraterna instämmer i att om man en gång har fått klartecken för en stor investering, vindkraft eller något annat, blir det väldigt rättsosäkert om det beslutet kan ändras i ett senare skede utan att det ens behöver motiveras med några kriterier.
Det handlar alltså om att se till att vi har en rättssäker process även för dem som vill investera i vindkraft. Detta gäller ända ned till två enskilda vindkraftverk med en höjd över 150 meter.
Då har man ett kommunalt veto, och det innebär förstås väldigt stor osäkerhet för den som vill investera i vindkraft. Jag vill egentligen inte ställa kommunalt självbestämmande mot en rimlig rättssäkerhet för verksamhetsutövare som investerar mångmiljonbelopp.
Men samma förutsättningar måste gälla för vindkraften som för andra stora industriella investeringar och andra energislag. Det är just detta som den här utredningen ska titta på.
Isabella Lövin (MP):
Först och främst kan jag med glädje konstatera att det sker en väldigt snabb utbyggnad av vindkraften i Sverige i dag. Det är något som gör att vi i Sverige exporterar stora mängder ren, grön energi till våra grannländer och till kontinenten. Det är en väldigt positiv utveckling.
Vi ser också att vindkraften kan producera el till mycket konkurrenskraftiga priser, vilket gör att till exempel kärnkraftsbolagen inte längre ser förutsättningar för att investera i ny kärnkraft i Sverige. Det ser vi som väldigt positivt.
När det gäller det här uppdraget och frågan om det kommunala vetot framgår det att utredaren ska föra dialog med kommuner, myndigheter med flera kring dessa frågor. Utredaren har även i uppgift att föreslå hur de problem som identifieras ska kunna lösas.
Först om det finns förutsättningar ska utredaren föreslå hur bestämmelsen om kommunalt tillstånd kan tas bort och hur det kommunala inflytandet kan tillgodoses på annat sätt. Om det saknas förutsättningar för att ta bort bestämmelsen ska utredaren titta på alternativa förslag. Här finns alltså en klar och tydlig inriktning från regeringens sida. Detta ska lösas på ett bra sätt.
Det ska finnas rättssäkerhet för dem som investerar mångmiljonbelopp i vindkraftsparker, men det kommunala självstyret ska självklart fortsätta att gälla med samma villkor som för alla andra. I en rättsprocess kan ju kommunen ändra sig under processens gång, även i en högre instans.
Regeringen vill med denna utredning underlätta omställningen och säkerställa att miljöbalkens prövningssystem är rättssäkert och effektivt.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jens Holm, för en viktig fråga! Vi befinner oss i den kanske största omställningen av Sveriges industri, produktion och konsumtion i modern tid - sedan den industriella revolutionen.
Därför är det så oerhört viktigt att vi har de här färdplanerna från sektor för sektor, som Jens Holm räknade upp. Cement-, stål- och skogsindustrin, tunga transporter och så vidare har själva pekat på hinder för att nå fossilfrihet och nettonollutsläpp till 2050.
Det arbete som pågår nu är att försöka lägga ihop alla färdplanerna och se vad det finns för synergier och målkonflikter och hur samhället ska hjälpa till för att vi ska klara att göra den här omställningen utan att avveckla vår svenska industri, utan att hela Sverige ska stanna.
Det är verkligen inte avsikten med omställningen, utan det handlar om att vi ska ha ren luft och bromsa klimatkrisen. Jens Holm ställde frågan vad vi ska prioritera - klimatomställningen eller våra miljökvalitetsmål för levande skogar och för biologisk mångfald.
Svaret på det är väldigt tydligt från min sida: Vi ska absolut inte nedprioritera våra miljökvalitetsmål. De ligger fast. Och klimatomställningen måste ske inom ramen för de mål som vi har satt upp och som riksdagen har beslutat om. Här finns ingen ändring av kursen, och det ska det absolut inte göra.
Det är varken önskvärt eller rimligt att tumma på hållbarhetskraven för att öka mängden biomassa. Vi konstaterar nu att om alla fossila bränslen skulle ersättas av bioenergi skulle det leda till ett stort överuttag av biomassa.
Men vi kan också konstatera att färdplanerna utgår från vilken typ av motorer och processer som finns i dag. Det sker en enormt stor omställning vad gäller innovation. Vi måste titta på transporteffektivitet, cirkularitet, elektrifiering, energieffektivisering, vätgas och elektrobränslen.
Det finns en hel rad verktyg i verktygslådan som gör att vi kommer att kunna nå klimatmålen. Biodrivmedel som sådant är inte det enda svaret. Det kommer att vara en del och det som vi ska använda när det saknas andra alternativ. Men det finns alternativ på många av de här områdena som färdplanerna pekar ut.
Därför behöver vi stödja utvecklingen av dessa, och det gör regeringen. Vi går nu in med stöd via Industriklivet till vätgas, cirkulära lösningar, hållbara batterikedjor etcetera. Svaret på frågan om det är hållbart med en så här stor ökning är troligtvis nej.
I dag importerar vi 80 procent av alla biodrivmedel. Vi exporterar dessutom 80 procent av alla biodrivmedel som produceras i Sverige. Det här är en global marknad, och det är oerhört viktigt att vi faktiskt kan öka en hållbar produktion av biodrivmedel i Sverige.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Jens Holm för frågorna. Det här är verkligen relevanta frågor och en komplex frågeställning. När vi nu står inför denna stora omställning ska vi såklart ställa oss dessa frågor. Vi måste självklart värna om våra miljö- och klimatmål, men det ska inte vara antingen det ena eller det andra, utan vi ska göra alltsammans.
När det gäller bioekonomi, biobränslen och biomassa är det viktigt att det används där det gör mest nytta men utan att tumma på våra miljökvalitetsmål.
Vi vet att hållbara ekosystem är viktigt för att behålla den biologiska mångfalden, och som jag sa inledningsvis ser vi tyvärr en nedgång i biologisk mångfald i våra skogar, bland annat för skogslevande fåglar. Detta måste vi ta på allra största allvar. Låt mig påpeka att ingen regering har satsat så mycket på skydd av värdefulla skogar som den nuvarande.
Mellan 2015 och 2019 inrättades det drygt tusen nya och utvidgade naturreservat som innehåller cirka 150 000 hektar värdefull skog. Vi har också en rad satsningar i januariavtalet som vi har aviserat i budgetpropositionen för 2021. Vi höjer anslaget för skydd av värdefull natur med 1,7 miljarder kronor.
Även anslaget för skötsel av värdefull natur har ökat. Arbetet med grön infrastruktur fortsätter. Grön infrastruktur är ekologiskt funktionella nätverk av naturområden som brukas och förvaltas så att biologisk mångfald bevaras och ekosystem främjas. Detta är nödvändigt för att våra naturligt förekommande arter ska ha livskraftiga populationer. Ett nytt Sveaskogsprogram ska också genomföras.
Det statliga skogsbruket ska vara ett föredöme för hållbart skogsbruk och ta stor naturhänsyn. Det är också en del av januariavtalet. Den skogsutredning Jens Holm nämner har regeringen tagit emot, och vi kommer att skicka ut betänkandet på remiss. Vi har inte analyserat den ännu, så jag kan inte kommentera den.
Jag har redan redogjort för olika incitament för hållbart skogsbruk och de stora budgetsatsningar regeringen gör. Men vi behöver förstås ta ytterligare steg för att se till att det utvecklas nya tekniker så att skogen och skogsråvaran kan nyttjas på ett mer hållbart sätt ur flera perspektiv, bland annat givetvis biologisk mångfald.
Så till hur mycket biomassa vi kommer att behöva till 2030 eller 2050. Vi ser en enormt snabb omställning i detta nu av näringsliv och transportsektor. I november var 38 procent av alla nybilar som såldes laddbara. Det förutspådde ingen för ett år sedan, nej, inte ens för ett halvår sedan.
Utvecklingen går alltså mycket snabbare än vad vi trodde. Med den reduktionsplikt vi har infört ser vi ett ökat behov till 2030. Men om elektrifieringen fortsätter som nu kommer behovet att bli mycket mindre.
Isabella Lövin (MP):
Jens Holm nämnde några siffror här om hur mycket bioenergi som används. Det stämmer att cirka 17 terawattimmar går till biodrivmedel i dag. Reduktionsplikten skulle kunna leda till ett biodrivmedelsbehov på cirka 45 terawattimmar. Men detta är inte allt som används. Totalt i samhället används 87 terawattimmar bioenergi. Mycket av det är flis som går till uppvärmning.
Det finns verkligen möjligheter att omdisponera inom det som redan finns och redan används. Hur ska vi prioritera? Vi ska använda biomassan där den gör mest nytta. Vi ser att teknikutvecklingen går enormt snabbt. Går man tillbaka historiskt ser man att prognoser sällan slår in.
Vi är väldigt smarta på effektivisering och att hitta nya tekniker. Med tydliga krav på hållbarhet och rätt prissignaler kan marknaden allokera den tillgängliga biomassan dit där den får mest och bäst avkastning.
Troligtvis ska vi använda biomassan som ersättning för fossila insatsvaror först och främst i beständiga produkter som alltmer förädlade produkter och inte som bränsle primärt. Biobränslen kan användas som en brygga till att snabbt fasa ut fossila bränslen. Vi har väldigt många bilar med förbränningsmotorer i dag. Vi kan inte skrota dem. De har en livslängd på i genomsnitt 17 år.
Det är också ett sätt att få med alla människor i den omställning vi behöver göra. Men vi ska göra det inom ramen för de beslutade miljökvalitetsmål som vi behöver respektera för att vi ska ha en levande natur, som vi också är beroende av.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jessica Rosencrantz, för att ledamoten lyfter en oerhört viktig fråga, nämligen klimatomställningen och hur vi ska kunna nyttja de förnybara resurser vi har till vårt förfogande samtidigt som vi bevarar den biologiska mångfalden.
Vi har just nu inte bara en global klimatkris, utan vi har också en kris för den biologiska mångfalden - 1 miljon arter riskerar att försvinna. Därför är det oerhört viktigt att vi kan balansera dessa två intressen samtidigt.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Jens Holm för att han lyfter en väldigt viktig fråga. De färdplaner som har kommit in och överlämnats till regeringen inom ramen för Fossilfritt Sverige är branschernas egna bedömningar av hur de ska kunna klara målet att vara fossilfria och ha nettonollutsläpp till 2045. Det finns i dagsläget ingen total bild.
Många färdplaner överlappar varandra, och färdplanerna tar såklart inte höjd för kommande lagstiftning och reformer som regeringen har lagt fram, till exempel redan för nästa år. Uppskattningen om en fördubblad användning är väldigt grovt tillyxad. Vi ser exempelvis redan nu hur elektrifieringsscenarierna i ganska mycket överträffar Energimyndighetens prognoser. Vi kommer att följa detta väldigt noga.
Men att den biologiska mångfalden och de mål vi har för den ska skyddas är också ett viktigt mål för regeringen.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Camilla Brodin, för frågan! Det stämmer att vi är i en exceptionell situation, och regeringen har också varit snabb med exceptionella åtgärder för att underlätta för företagen och inte minst för de anställda runt om i Sverige för att mildra effekterna av restriktionerna med anledning av pandemin, som inte minst har drabbat besöksnäringen.
Vi har infört ett väldigt lyckat permitteringsstöd, som gör att många människor har kunnat behålla sina jobb under denna svåra tid. Vi har också gett ett omsättningsstöd och ett omställningsstöd till företag, vilket gör att de har möjlighet att klara denna svåra tid. Vi har tagit bort arbetsgivaravgifter. Vi har tagit på oss sjuklöneansvar.
Vi ämnar också gå fram med stöd till enskilda näringsidkare. Här finns det många viktiga styrmedel och olika former av hjälp för dem som har drabbats av pandemin.
Isabella Lövin (MP):
Detta är som sagt en exceptionell situation. Det är viktigt att vi stärker de företag som har möjlighet att fortsätta sin verksamhet när krisen är över. Omställningsstödet ska just vara ett omställningsstöd, så att företag har möjlighet att anpassa sig och inte ska behöva gå i konkurs.
Det är en möjlighet till omställning för att klara en längre tid av pandemin. Det är syftet med det hela.
Isabella Lövin (MP):
Joar Forssell knyter nu energiförsörjningen i dag och klimatomställningen till frågan om slutförvar av uttjänt kärnbränsle. Frågan om slutförvar har varit i allra högsta grad olöst ända sedan man började använda sig av kärnkraft i Sverige och i andra länder.
Det finns i princip inget land som redan i dag har ett fungerande slutförvar. I stället finns världens uttjänta kärnbränsle i olika mellanlager. Trots detta bygger man nya kärnkraftverk, även om de är oerhört dyra i jämförelse med att tillföra motsvarande kapacitet från till exempel vind- eller vattenkraft.
Det här är det största ärende som Miljödepartementet någonsin har behandlat, och det är viktigt att vi gör en bedömning som är så säker som möjligt.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Mats Sander för frågan. Regeringen har lagt fram en historiskt stor budget för nästa år med stora satsningar för att underlätta en ekonomisk återhämtning för Sverige efter coronapandemin. Det är en budget på över 100 miljarder.
I den budgeten finns en mängd åtgärder som också adresserar de särskilda försvårande omständigheter som Sverige har drabbats av på grund av pandemin. En sådan handlar om en tillfällig skattereduktion för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin.
Det är 5 miljarder som regeringen satsar nästa år. Sedan är regeringen ständigt beredd att gå fram med ytterligare förenklingar för att klara pandemin.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Mattias Bäckström Johansson, för frågan! Det är sant att det finns effektproblem. På vissa ställen har sådana funnits under väldigt begränsad tid. Det är dock så att vi i Sverige i dag har historiskt stora överskott av el. På några platser finns det lokala kapacitetsutmaningar.
Detta är ingenting som har uppstått under de senaste åren, utan vi har haft en väldigt eftersatt utbyggnad av kraftöverföring i Sverige. Vad gör vi då för att åtgärda detta? På lång sikt behöver vi mer överföring. Svenska kraftnät mångdubblar nu investeringarna, och Nätkoncessionsutredningen har lagt fram förslag om hur ledtiderna ska kunna kortas för att ge tillstånd att bygga nya kraftledningar.
På kort sikt har regeringen gett i uppdrag till länsstyrelserna att kartlägga dessa problem och att föreslå lösningar. Detta har man i Stockholm och i Skåne gjort tillsammans med lokala elnätsägare, så att befintliga kunder ska ha säker tillgång till el alla årets dagar.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Alexandra Anstrell, för frågan! Ja, regeringen har ju lagt fram exceptionellt stora stöd för att hjälpa alla företag över den här krisen. Vi har gått in med särskilda stöd till våra regionala flygplatser. Swedavia har också fått möjlighet att klara den här krisen. Vi har gått in med stöd bland annat till delvis statligt ägda SAS.
Vi har gått in med väldigt stora generella stöd som alla företag får del av, då vi har tagit bort arbetsgivaravgifter, företag får omställningsstöd och vi har tagit på oss sjuklönekostnaderna. Det gäller ju alla.
Sedan kan vi konstatera att pandemiläget i världen, med de restriktioner som andra länder tillämpar, gör det speciellt svårt för resebranschen och de företag som anordnar resor till utlandet. Detta är inte någonting som regeringen råder över.
Isabella Lövin (MP):
Regeringen, Sverige och världen befinner sig i en helt exceptionell tid med en pandemi som har drabbat världen på ett sätt som vi aldrig tidigare har sett. Regeringen har agerat väldigt kraftfullt och väldigt tidigt för att rädda företag, för att underlätta för människor, för att ge resurser till sjukvården och också avlasta regioner och kommuner de extrakostnader som pandemin innebär.
Nu har vi, precis som Julia Kronlid sa, meddelat att vi kommer att förlänga ersättningen till riskgrupper till i mars. Regeringen har ju lagt fram en budget för nästa år på över 100 miljarder, en historiskt stor budget. Vi har gått fram med drygt tio extra ändringsbudgetar i år.
Och vi kommer att fortsätta göra allt vad vi kan för att människor inte ska drabbas på ett orimligt sätt under pandemin.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Magdalena Schröder, för frågan! Regeringen har satt som mål att vi ska ha 10 000 fler anställda i Polismyndigheten till 2024. Nu är vi halvvägs. Vid halvårsskiftet 2020 hade antalet anställda ökat med mer än 5 000 sedan den här satsningen inleddes. Det är ett bevis på att Polismyndigheten nu är en attraktiv arbetsgivare.
Siffrorna visar också att allt färre poliser slutar och att mer än var fjärde polis har återanställts. Polisutbildningen går för högtryck. I den senaste sökomgången var det över 20 000 sökande till 1 000 platser. För att ta emot tillströmningen av nya poliser har regeringen beslutat att starta två nya polisutbildningar, i Malmö och i Borås.
Regeringens satsning på 10 000 fler polisanställda ligger fast. I dagsläget sker tillväxten snabbare än prognosen, och enligt Polismyndigheten kommer målet att nås.
Isabella Lövin (MP):
Tack för frågan, Maria Malmer Stenergard! Det är mycket riktigt så att vi i januariavtalet är överens om att arbetskraftsinvandring är någonting som är viktigt. Vi har tillsatt en utredning för att titta på de så kallade kompetensutvisningarna, som är ett problem som vi behöver åtgärda.
Det är någonting som omöjliggör för människor som har den kompetens som Sverige behöver att stanna. Samtidigt tittar utredningen på den typ av arbetstillstånd där man kan misstänka att det finns ett missbruk som är kopplat till uppehållstillstånd.
Där finns det naturligtvis ett problem som vi kan behöva åtgärda.
Isabella Lövin (MP):
Tack återigen för frågan, Maria Malmer Stenergard! Det som vi är överens med våra samarbetspartier om är det som jag redogjorde för: Vi står fast vid en arbetskraftsinvandring som behövs, och vi tittar också närmare på det eventuella missbruk som finns.
Där måste vi, om det behövs, gå fram med ytterligare initiativ för att hindra detta.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Hanna Gunnarsson, för denna fråga som naturligtvis inte är alldeles enkel att besvara! Sverige har behov av en försvarsmakt, och Försvarsmakten har eniga beslut i Sveriges riksdag bakom sig.
Man har också identifierat ökade behov, vilket förstås också innebär ökade behov av övning hos Försvarsmakten. Det ligger alltså i rikets säkerhets intresse att man kan göra det. Samtidigt har vi förstås ett väldigt stort behov av att säkra livsmedels- och vattenförsörjning för riket. Det är också en säkerhetsfråga.
Mitt svar på Hanna Gunnarssons fråga är att vi har lagstiftning som ska skydda dricksvattentillgången och miljöprövning som också gäller Försvarsmakten.
Isabella Lövin (MP):
Miljöbalken är den lagstiftning som vi måste pröva mot. Där har riksdagen beslutat att just riksintresset för försvaret har en särställning. Det är någonting som kan gå utanför den ordinarie miljöprövningen, eftersom det handlar om rikets säkerhet.
Detta är en debatt som behöver tas i Sveriges riksdag.
Isabella Lövin (MP):
Tack för frågan, Anders W Jonsson! Regeringen har varit mycket aktiv när det gäller att tillförsäkra att vi när vaccinen blir godkända ska ha tillgång till doser för den svenska befolkningen. Vi har redan tillförsäkrat oss fler doser än Sveriges befolkning. Dessa är visserligen inte godkända ännu, och de är av olika slag.
När det gäller planeringen för hur det ska gå till utgår vi från Folkhälsomyndighetens nationella vaccinationsplan. Den togs fram på regeringens uppdrag, och den första versionen presenterades den 31 augusti.
När vi vet mer om vaccinerna och hur de ska hanteras - en del kräver till exempel extrem kyla - kommer vi att kunna lägga fram fler detaljer för hur de ska distribueras.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Lorentz Tovatt för att han uppmärksammar detta. Det har verkligen varit en fantastisk resa att få vara med om. Sedan den här riksdagen lade fast klimatlagen och det klimatpolitiska ramverket har en fantastisk aktivitet satt igång i Sverige, inte minst i näringslivet.
Nu har vi gått från stor skepsis hos näringslivet till att näringslivet nu står i fronten för omställningen.
I går var jag och näringsminister Ibrahim Baylan med på en lansering av en varukedjestrategi för batterier där stora företag, gruvnäringen, Northvolt, som etablerats i norra Sverige, skalar upp och visar i konkreta projekt hur den gröna omställningen ser ut.
Det är en fantastisk resa att få ha varit med om.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Adam Marttinen för frågan. Att det finns ett stort problem med gängkriminalitet, dödsskjutningar och sprängningar råder det absolut inget tvivel om. Regeringen tar den frågan på allra högsta allvar.
Vi har antagit ett 34-punktsprogram med en lång rad punkter för att skärpa straffen, för att ge större möjligheter till polis- och åklagarväsendet och för att förebygga gängkriminalitet. När det sedan handlar om hur dessa brottslingar ska fällas är det oerhört viktigt med rättssäkerhet.
Därför har vi tillsatt utredningen. När det gäller anonyma vittnen är det också viktigt att man inte kan bli utpekad av ett anonymt vittne på ett sätt som gör att det hotar rättssäkerheten. Det här behöver regeringen ta ställning till.
Isabella Lövin (MP):
Jag kan bara beklaga att Sverigedemokraterna tillsammans med borgerliga partier har samlat en majoritet för detta. Det gör det omöjligt för de ungdomar som kom hit 2015, som har gått i gymnasiet i Sverige och lärt sig svenska och som inte vill annat än att få ett jobb här, bidra till välfärden och bygga upp Sverige.
De drabbas dessutom av pandemin, då de som alla förstår får det minst dubbelt så svårt att få ett jobb under den här tiden. Jag beklagar också att Centerpartiet lade ned sina röster i den här frågan. Regeringen inväntar riksdagens hantering av frågan. Det är det besked som jag kan ge i dag.
Jag beklagar verkligen riksdagens ställningstagande, men vi inväntar riksdagens hantering.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Martin Kinnunen, för frågan! Sverige har alltid under enstaka dagar eller timmar importerat el från andra länder. Det är fortfarande så.
Trots att vi nu ser hur den ena reaktorn efter den andra tas ur drift på grund av sin höga ålder och de stränga säkerhetsbestämmelser som finns för reaktorer inom EU är Sverige en stor nettoexportör av el till kontinenten och till våra grannländer - till och med till vårt grannland Finland, som ju satsar på en utbyggnad av kärnkraft som kostar väldigt mycket och som är väldigt fördröjd.
I Sverige ser vi däremot en mycket stor utbyggnad av vindkraft, förnybar el, som gör att vi har ett rekordstort överskott av el som vi exporterar till vårt närområde, vilket är bra för klimatet.
Isabella Lövin (MP):
Det stämmer helt enkelt inte att Sverige har ett ökat beroende av import av kolkraft, utan vi exporterar förnybar el till vårt närområde. Att vi nu ser en stängning av kärnkraftverken handlar om att de är föråldrade. Det finns ingen ekonomi, vilket ägarföretagen själva har konstaterat, i att investera i nya reaktorer.
Då är investering i förnybar el det som är framtiden.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Janine Alm Ericson, för frågan och för att du lyfter det väldigt viktiga arbete som Miljömålsberedningen och riksdagens alla partier har gjort för att ta fram en samlad strategi för hur vi ska rädda våra hav. Haven står, som alla vet, inför en enorm utmaning.
Problemen bara växer: Det handlar om försurning, nedskräpning av plast, överfiske, döda bottnar, invasion av främmande arter och klimatförändringar som gör att haven är under en enorm stress. Utvecklingen har gått åt fel håll. Miljömålsberedningen föreslår alltså att vi ska lägga fram en havsmiljölag som gör att man kan ta ett samlat grepp om haven.
Varje mandatperiod ska en regering lägga fram tillräckliga åtgärder för att rädda haven. Jag tror att det är en väldigt bra väg framåt.