Anna-Karin Hatt (C):
Josef Fransson har frågat mig hur jag och regeringen resonerar kring och beräknar följande: Med hur stort skattebortfall kommer statskassan att belastas om vindkraftsparken i Hanöbukten byggs ut till fullo och levererar åtta terawattimmar årlig energi jämfört med om vi i stället tillgodosett Sveriges eventuella behov av ny elkraft med våra två stora energislag kärnkraft och vattenkraft?
Med tanke på att Sverige går mot ett betydande energiöverskott, på vilket sätt ligger det i Sveriges medborgares intresse att denna gigantiska investering genomförs, speciellt med tanke på kostnaderna för detta energislag som belastar just medborgare och företag? Hur mycket pengar kommer de svenska elkonsumenterna, via elcertifikaten, ungefärligen få erlägga för en vindkraftspark som levererar åtta terawattimmar? Om man översätter dessa pengar i offentliganställd personal, hur många poliser, sköterskor och brandmän skulle dessa pengar ge per år?
Vilka miljövinster räknar ministern med att detta ger, speciellt med tanke på att vår elproduktion redan i dag i princip är koldioxidfri? Jag skulle vilja inleda med att informera Josef Fransson om att jag inte kan uttala mig i ett enskilt ärende som bereds i Regeringskansliet för närvarande. Det är fallet med vindkraftsparken i Hanöbukten. Jag vill dock ta tillfället i akt och förklara regeringens energipolitik som framgår av regeringens energiöverenskommelse.
Sverige har höga ambitioner när det gäller utveckling av förnybar energi. Målet är att till 2020 öka andelen förnybar energi till 50 procent. För att uppnå detta mål använder sig Sverige av en rad styrmedel som till exempel energi- och koldioxidskatter, den europeiska handeln med utsläppsrätter och elcertifikatssystemet.
Utvecklingen av den förnybara elproduktionen är en viktig del för att uppnå Sveriges mål om förnybar energi för att minska sårbarheten, öka försörjningstryggheten, och bidra till en ekologiskt hållbar utveckling. Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat och teknikneutralt styrmedel. Målet för elcertifikatssystemet är enligt riksdagens beslut att höja den förnybara elproduktionen med 25 terawattimmar till 2020 jämfört med 2002.
Eftersom systemet är teknikneutralt sker investeringar i de mest konkurrenskraftiga produktionsslagen, till gagn för elkonsumenterna. År 2011 var elkundernas genomsnittliga kostnad för elcertifikat 4,42 öre per kilowattimme. Ny elproduktion på marknaden innebär ett ökat utbud, vilket medför en prisdämpande effekt för elintensiv industri som är undantagen från kvotplikt i elcertifikatssystemet.
Den prisdämpande effekten som härrör från tillkommande elproduktion inom ramen för elcertifikatssystemet kan uppskattas till ca 2 öre per kilowattimme. Elcertifikatssystemet är ett effektivt och kraftfullt styrmedel för att öka den förnybara elproduktionen. Sverige har redan i dag den i särklass högsta andelen förnybar energi i EU och kommer att ha en tätposition även 2020.
Regeringen anser att Sverige har goda förutsättningar att nå en hög ambitionsnivå. En ökad andel förnybar energi är gynnsam för att uppnå de övergripande målen om ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet i hela landet. Förnybar energi är en viktig komponent i regeringens samlade satsning för en väg ut ur beroendet av fossil energi och därmed för minskad klimatpåverkan.
En fortsatt integrering av elmarknaden med Europa är till gagn för Sverige, svenska företag och de svenska konsumenterna. En väl fungerande svensk, nordisk och europeisk marknad bidrar till att EU ska kunna nå de gemensamma mål som ställs inom klimat- och energiområdet. Ett mer effektivt nyttjande av de samlade resurserna förbättrar förutsättningarna för att upprätthålla en hög levnadsstandard, goda villkor för näringslivet och en låg klimatpåverkan.