Joakim Sandell (S):
Vi har i dag att debattera justitieutskottets betänkande som rör vapenfrågor. Jag vill inleda med att poängtera att vi står bakom samtliga våra reservationer. Men jag yrkar bifall endast till reservation 16 gällande de europeiska skjutvapenpassen. Fru talman! I tisdags var Hennes Majestät Drottningen prisutdelare på Stockholm Prize in Criminology. Priset är en viktig del av Stockholm Criminology Symposium, som ägt rum nu i dagarna.
Priset har delats ut sedan 2006 och beskrivs som världens största och mest prestigefyllda pris inom kriminologi. Priset, som utdelas av Stiftelsen för Stockholmspriset i kriminologi i samarbete med Stockholms universitet och Brottsförebyggande rådet, går till den eller dem som har gjort framstående prestationer inom kriminologisk forskning eller som praktiskt tillämpat sådan för att minska brottsligheten och främja de mänskliga rättigheterna.
Hennes Majestät delade ut priset till Philip J Cook och Franklin E Zimring för deras evidensbaserade forskning kring vikten av vapenlagar. Enligt juryn har pristagarna utvecklat viktiga metoder för att påvisa och förstå vilken avgörande roll tillgången till skjutvapen har i relation till antalet dödsfall.
De har på ett övertygande sätt kunnat bevisa att påståendet att tillgänglighet till skjutvapen inte skulle påverka volym och skador är falskt. Fru talman! Vi står inför en stor utmaning både globalt och nationellt: Hur minskar vi de mord, självmord och olyckor som är orsakade av skjutvapen? År 2016 dog fler än en kvarts miljon människor i världen till följd av skjutvapenrelaterade skador.
I Sverige har vi sett en ökning fram till och med 2020. I inledningen på detta år kunde vi se en nedgång. Ökningen i Sverige har varit avgränsad till unga män i kriminella miljöer i utsatta områden. Familjerelaterade dödsskjutningar minskar liksom dödligt våld med andra metoder än skjutvapen. För att förebygga det dödliga skjutvapenvåldet är det viktigt att använda samhällets samlade resurser på både den repressiva och den sociala sidan.
Samtidigt är det angeläget att även arbeta med att minska nyrekryteringen till kriminella gäng. Fru talman! Det gläder mig att det finns en stor samstämmighet i Sveriges riksdag gällande arbetet mot de illegala vapnen. Under de senaste åren har straffen för vapenbrott skärpts. Straffet för grovt vapenbrott har höjts i omgångar. Motsvarande straffskärpningar har också gjorts för brott mot lagen om brandfarliga och explosiva varor, som bland annat omfattar handgranater.
Nya brott har införts, samtidigt som straffen för vapensmuggling och smuggling av explosiva varor har skärpts. Reglerna innebär att det numera är obligatorisk häktning vid grova vapenbrott. Under till exempel 2018 ökade antalet häktningar med mer än 500 procent jämfört med tidigare år, från drygt 50 till närmare 300 personer.
Detta innebär inte bara att personer som begår grova vapenbrott direkt försvinner från gatan och är borta i minst två år, utan det är också en tydlig signal som skickas till andra kriminella. Vidare har det gjorts kraftiga satsningar på Tullverket. Resursförstärkningen ska användas för att öka tullkontrollerna vid gränsen. Det handlar om ökade kontroller för att stoppa smuggling av narkotika och vapen.
Det har även genomförts amnestier för skjutvapen, då ett stort antal skjutvapen och ammunition har tagits om hand. Många av de illegala vapnen i Sverige smugglas in från västra Balkan. Sverige ingick 2016 två avtal om samarbete för bekämpning av grov brottslighet med Moldavien och Serbien. Sedan tidigare finns motsvarande avtal med Kosovo respektive Bosnien och Hercegovina.
Polis och tull fick genom avtalen ökade möjligheter att bekämpa smuggling av illegala vapen och narkotika. Regeringen arbetar även internationellt för att förhindra illegal spridning av vapen. Detta sker bland annat genom aktivt deltagande i arbetet för att främja genomförandet av FN:s vapenhandelsfördrag och FN:s handlingsprogram mot illegal handel med små och lätta vapen samt genom biståndsinsatser.
Fru talman! I Sverige är jakt en stor folkrörelse och en viktig del av Sveriges viltvård. Och målskyttet är en viktig del i den svenska idrottsrörelsen och den frivilliga försvarsrörelsen, som är en avgörande del av det svenska totalförsvaret.
Vår inställning till Sveriges vapenlagstiftning är att den måste vara utformad så att den motverkar förekomsten av illegala vapen i landet och att vapen inte kommer till brottslig användning. Det är därför som det ställs höga krav på bland annat förvaring av skjutvapen och ammunition.
Vad gäller till exempel begreppet synnerliga skäl i vapenlagen menar vi att det i fråga om helautomatiska vapen och enhandsvapen är befogat med särskild restriktivitet i tillståndsgivningen. Enhandsvapen är den vapentyp som i störst utsträckning riskerar att användas i andra syften än de avsedda.
De tidsbegränsade licenserna syftar till en kontinuerlig uppföljning av att förutsättningarna för tillstånd är uppfyllda vad avser innehav av särskilt stöldbegärliga eller särskilt farliga vapen. Det är således inte bara innehavarens skötsamhet utan också dennes behov av vapnet som återkommande prövas.
Vi tycker att det för att minimera antalet enhandsvapen är motiverat att kontrollera att den som har licens fortsatt uppfyller de krav som ställs. Fru talman! Sverige har i snart 100 år haft ett krav på tillstånd för att ett vapen tillfälligt ska få föras in i landet. När Sverige gick med i EU beslutade riksdagen att tillståndet skulle vara kvar.
Skälet till Sveriges och andra medlemsstaters beslut att behålla tillstånd är att vissa medlemsstater inte uppnår samma höga skyddsnivå som vi i lagstiftningen vad exempelvis gäller kontroll och tillståndskrav för innehav av skjutvapen. Ett exempel är att en rad medlemsstater saknar tillståndsprov för och därmed kontroll över hagelgevär.
Undantag från tillståndet gäller dock för permanenta vapentillstånd som är utfärdade av behörig myndighet i Danmark, Finland eller Norge. Undantaget har motiverats med att kraven för att få tillstånd till innehav i de länderna är jämförbara med de regler som gäller i Sverige.
Om vi skulle få jämförbara regler i hela EU, till exempel om samtliga länder implementerade EU:s vapendirektiv, skulle frågan om de europeiska skjutvapenpassen i våra ögon hamna i annan dager. Avslutningsvis, fru talman: I januari röstade kammaren ned propositionen angående implementering av EU:s vapendirektiv. I förslaget ingick även lättnader i tillståndsplikten för ljuddämpare.
Förslaget innebar att den som har tillstånd eller rätt att inneha ett visst vapen för skjutning utan särskilt tillstånd skulle få inneha ljuddämpare som passar till vapnet. Inom Regeringskansliet bereds för tillfället även förslag om att den så kallade vapengarderoben ska utökas. Vi är således positiva till både lättnader i tillståndsplikten för ljuddämpare och en utökad vapengarderob.