KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lotta Edholm (L):
Det förslaget föll i riksdagen, just för att det hade så stora problem. Tunga remissinstanser sa nej till förslaget, som innehöll idén om att huvudmännen ska verka för en allsidig social sammansättning av elever.
Det är klart att detta är ett otroligt brett uppdrag, och om man ska ha det på det sättet måste det definieras mycket tydligare än så här. Jag tror att lottning inte upplevs som ett särskilt rättvist system. Jag tror inte att lotteriverksamhet i allmänhet upplevs som särskilt rättvist.
Sedan måste man också komma ihåg att de flesta elever, oavsett om de väljer kommunala eller fristående skolor, kommer in på sitt förstahandsalternativ i det här systemet. Detta bör egentligen vara det första vi funderar på: Hur kan vi se till att skolor, oavsett om de är kommunala eller fristående, kan ha platser så att det räcker till de elever som vill gå på dessa skolor?
Jag skulle säga att kösystemet är en väldigt viktig del också i detta. Ett gemensamt kösystem innebär att man lättare kan se exempelvis var och i vilka kommuner det finns behov av att bygga ut skolor och var det inte finns ett sådant behov.
Jag ser att ett gemensamt skolvalssystem kommer att få bra och viktiga konsekvenser även på andra områden än just urvalssystemet för elever och föräldrar.
Lotta Edholm (L):
Caroline Helmersson Olsson har frågat mig om jag avser att agera för att de skolor som har deltagit i försöksverksamheten med branschskolor ska kunna fortsätta att ge elever en kvalificerad yrkesutbildning. Hon har också frågat hur jag avser att agera inom mitt ansvarsområde för att säkra kompetensförsörjningen i små och nischade branscher om inte försöksverksamheten fortsätter.
Syftet med försöksverksamheten har varit att stärka den nationella kompetensförsörjningen genom att förbättra tillgången till yrkesutbildning som leder till vissa bristyrken. Branschskolor som deltar i försöksverksamheten erbjuder undervisning på entreprenad inom ett eller flera yrkesområden som andra skolhuvudmän har svårt att anordna och som få elever studerar till på gymnasial nivå.
Skolverkets uppföljning visar att försöksverksamheten totalt sett har omfattat godkända utbildningar inom 18 olika yrkesområden. Inom flera yrkesområden har det varit fråga om ett mycket begränsat eller inget elevdeltagande alls. En förklaring är att modellen att skicka ett fåtal elever till en branschskola ger huvudmännen extra administration och kostnader med krav på samordning rörande elevernas sammantagna utbildning.
Flera branschskolor har också sett det som kostnadskrävande att marknadsföra utbildningen till andra huvudmän, skolor och elever. Försöksverksamhetens syfte är vällovligt, men verksamheten har inte fått förväntade resultat. Medel har därför inte avsatts i budgetpropositionen för 2023, vilket innebär att verksamheten avslutas efter innevarande läsår.
Regeringen bedömer att det behövs andra vägar för att tillgodose ett brett utbud av yrkesutbildning inom små yrkesområden. Riksdagen har beslutat om ändringar i skollagen med anledning av propositionen Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning .
Det innebär bland annat att utbildningsutbudet inom gymnasieskolan och yrkesinriktad vuxenutbildning ska dimensioneras efter arbetsmarknadens behov. Det innebär också att kommuner ska samverka genom avtal med minst två andra kommuner om planering, dimensionering och erbjudande av gymnasial utbildning. Regleringen syftar bland annat till att få ett bredare utbildningsutbud av yrkesutbildning för unga och vuxna.
Samverkan kan bland annat handla om utbildningar inom små yrkesområden. Regeringen kommer att fortsätta att följa utvecklingen av utbudet av utbildning inom små yrkesområden och vid behov vidta ytterligare åtgärder.
Lotta Edholm (L):
Interpellanten säger att detta är ett lite sorgligt svar. I grund och botten håller jag helt med. Yrkesutbildningarna är ett sorgebarn över huvud taget i svensk gymnasieskola. Det är alldeles för få elever som väljer att gå yrkesutbildningar. Det är sorgligt på ett svenskt plan, men det är en utveckling som vi också ser i övriga Europa.
Det är på det sättet, och vi måste göra olika saker för att möta detta. När det gäller denna försöksverksamhet hade ingen varit gladare än jag om man hade uppnått det man ville: att det skulle vara väldigt många elever som söker dessa yrkesutbildningar. Men så är det inte. Det är också ett slags idé med en försöksverksamhet. Det handlar om att man vågar testa under några år.
Sedan ser man om det var en bra idé. Nej, det kanske det inte var. Det fungerar inte tillräckligt bra. Det blev inte riktigt som man trodde. Ja, men då får vi helt enkelt försöka hitta andra vägar.
Det som händer nu är att kommunerna kommer att tvingas, så att säga, att samverka bättre om utbildningar för att på det sättet också göra det mer synligt, tror jag, för elever att de kanske kan söka en utbildning i en grannkommun en bit bort. Det är också möjligt.
Jag tror att det som man ska ta till vara i denna försöksverksamhet är det nära samarbetet med branscherna. Jag tror att det är en nyckelfaktor över huvud taget. Det är inget som hindrar att kommuner gör det ändå.
Jag tror att det är en del av lösningen på problemet - att försöka få till stånd en bättre samverkan med branscherna. Man kan också tänka sig mer av riksrekryterande gymnasieutbildningar. Får man till stånd en riksrekryterande utbildning kan elever från hela landet söka den utbildningen. Man kan också få bidrag för att bo hemifrån.
Det skulle kunna vara en möjlig variant. Men just detta försök har inte riktigt slagit ut på det goda sätt som man hade hoppats på från början. Därmed är det inte sagt att det var fel att göra det. Jag tror nämligen på den här typen av försöksverksamheter. Man testar och ser. Och blir det bra kan man ändra lagstiftningen. I det här fallet blev det för få sökande, helt enkelt.
Lotta Edholm (L):
Jag delar helt och hållet Caroline Helmersson Olssons världsbild när det gäller detta. Det är ett enormt problem inom både byggsektorn och vård och omsorg att alldeles för få unga människor väljer dessa yrkesutbildningar. Jag tror att en väg till framgång måste inkludera branscherna - jag är helt övertygad om det.
Det finns olika typer av certifieringar och så vidare som ger en kvalitetsstämpel som jag tror är viktig för många elever när de väljer gymnasieskola. Men till syvende och sist handlar det om hur många elever som väljer en utbildning. Skälet till att dessa utbildningar har lagts ned i olika delar av landet, inklusive i Stockholm, är att man helt enkelt har för få sökande.
Då blir det naturligtvis ett större ansvar för branschen att se till att det finns yrkesutbildningar. Jag tror att branscherna har ganska stora möjligheter att hjälpa till med detta - att se till att det blir bra utbildningar. Sedan kan man också från kommunernas sida fundera på om man inte kan göra utbildningar inom yrkesvux.
En 15-åring eller 16-åring som väljer gymnasium kan tycka att det känns som att man väljer något för hela livet. Så är det naturligtvis inte. Det går naturligtvis att läsa upp betyg och ändra inriktning under hela livet. Men många kanske känner att det är ett val för hela livet.
Det skulle då kunna vara en möjlighet att kommunerna bygger ut sina vuxenutbildningar på detta område, naturligtvis med stöd och hjälp av branscherna, för jag tror att det är en nyckelfaktor för att det ska bli en högkvalitativ undervisning. Men sedan, återigen, är det detta med riksrekryterande utbildningar. Det är faktiskt en möjlighet att använda sig av det för att få elever från hela landet att söka en utbildning.
Då kan man uppnå verklig spets i den utbildningen. Det är ju, precis som interpellanten säger, en stor brist på lärare inom dessa utbildningar.
Lotta Edholm (L):
Plåt & Ventbyrån i Katrineholm har ju funnits i många år, långt innan den här försöksverksamheten, och anses väl vara en av de bästa skolorna på det området. Den skolan kommer naturligtvis att finnas kvar i alla fall. Det vi talar om, som svar på interpellationen, handlar just om försöksverksamheten.
Där har det helt enkelt varit alldeles för få sökande för att det ska vara rimligt att behålla den. Jag tycker att det är bra med sådana här försöksverksamheter. Ett skäl till att man har försöksverksamheter och inte direkt bara stiftar en lag och förändrar någonting är ju att man faktiskt ska kunna testa.
Nu föll inte det här ut riktigt så bra som den förra regeringen hade hoppats på, men jag kan säga att om det hade fallit väl ut och blivit så många sökande som man trodde när man sjösatte verksamheten hade ingen varit gladare än jag naturligtvis. Då hade vi kunnat göra de förändringar av lagstiftningen som interpellanten efterlyser. Men nu är det alldeles för få sökande.
Jag ser fram emot diskussionen framgent, för jag tror verkligen att vi delar uppfattningen att det här är ett enormt viktigt framtidsproblem att ta tag i. Interpellanten var inne på det här med solceller på taken, och det handlar ju om hela vår klimatomställning. Att klara av den kräver yrkesskickliga människor på en rad olika områden.
Det handlar också om helt andra verksamheter, till exempel inom vård och omsorg. Alla bra idéer på det här området tror jag kommer att vara till god hjälp.
Lotta Edholm (L):
Riksdagsledamoten Amanda Lind har frågat mig om jag är beredd att gå vidare med förslaget om lagstiftning om bemannade skolbibliotek, enligt Skolbiblioteksutredningen. Amanda Lind har även frågat mig om hur jag, utöver detta, fortsatt ämnar stärka det läs- och litteraturfrämjande arbetet i skolan. En god läsförmåga är avgörande för att elever ska klara sina studier i alla skolans ämnen.
Läsförståelse är också viktigt för att elever ska ha möjlighet att delta i det demokratiska samtalet i samhället. I budgetpropositionen för 2023 föreslog regeringen därför insatser för att stärka barns och elevers språk, läs- och skrivutveckling, bland annat genom en utvidgning, förstärkning och förlängning av Läslyftet.
Regeringen lämnade också förslag på insatser för att öka tillgången till läromedel av hög kvalitet, vilket gynnar undervisningens kvalitet. Under 2023 satsas därför 685 miljoner kronor och därefter 555 miljoner kronor årligen från 2024. Detta är också åtgärder som kan bidra till att öka elevernas läsförståelse. Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag.
Skolbiblioteken spelar en viktig roll i att väcka läslusten och främja elevers läskunnighet, bildning och utbildning. Alla elever i grundskolan och motsvarande skolformer samt gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska enligt skollagen redan i dag ha tillgång till skolbibliotek.
Hur skolbiblioteken är utformade skiljer sig dock kraftigt mellan skolor, från några böcker i ett litet rum till ett välutrustat bibliotek med många böcker, olika medier och en utbildad bibliotekarie. Den dåvarande regeringen tillsatte den 28 november 2019 en utredning med uppdrag att bland annat utreda och föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken.
Utredningen redovisade sitt uppdrag i delbetänkandet Skolbibliotek för bildning och utbildning den 19 januari 2021. Den förra regeringen beslutade inte om någon proposition om skolbibliotek, och utredningens förslag fortsätter därför att beredas inom Regeringskansliet.
Lotta Edholm (L):
Låt mig först konstatera hur viktigt läsning och bra läsförmåga är. Vi har sett under en följd av år att läsförmågan tycks ha försämrats.
Det tar längre och längre tid för barn att lära sig att läsa, och det får stora konsekvenser för deras kommande skolresultat och för deras kommande förmåga att läsa skönlitteratur, att ta del av samhällsdebatten och att på allvar ta sitt fulla demokratiska ansvar när de blir lite äldre.
Det är också därför vi nu gör den här stora satsningen på läroböcker i svensk skola. Vi har sett att det är väldigt stora skillnader i hur mycket pengar kommunerna och andra huvudmän satsar på bra läromedel. De skillnaderna är alldeles för stora, och det är klart att det är viktigt att man har läroböcker. Det finns många skäl.
Djupläsningen förbättras när man läser i en bok i stället för på en skärm. Vi vet också att sannolikheten att man läser skönlitteratur när man blir äldre ökar om man har haft riktiga läroböcker. Det är alltså en stor och viktig satsning. När det gäller skolbiblioteken finns det redan i dag lagstiftning på området.
Man ska ha skolbibliotek, och det är huvudmännen som är ansvariga för att se till att de finns och att man följer den skollag som finns. Men som jag sa i mitt skriftliga svar och som jag också svarade här bereds den här frågan just nu i Regeringskansliet. Den förra regeringen hanterade inte frågan, utan den ligger där.
Jag vill också säga att jag på intet sätt vill skylla på den förra regeringen, för den hade också andra frågor på sitt bord - både pandemi och Ukrainakris och så vidare. Men frågan bereds i Regeringskansliet nu.
Lotta Edholm (L):
Det hoppas jag också. Som Amanda Lind möjligen noterat har jag uttryckt viss kritik mot den digitalisering vi sett av läromedel och att det ibland inte ens finns läromedel i skolans undervisning. Jag tror att riktiga skolböcker är bra för eleverna. Det gynnar läsningen, precis som Amanda Lind säger.
Det gör det lättare för elever att få en uppfattning om vad det är för materia de ska lära sig. Det gör det lättare för lärare att vara lärare och inte försöka vara läromedelsproducenter. Det gör det lättare för föräldrar att se vad som faktiskt är läxan. Framför allt gör fysiska läromedel det lättare att se att man verkligen följer de kursplaner som finns för ämnena.
Det finns alltså stora fördelar med fysiska läromedel. Jag tror att ett skäl till att det blivit som det blivit med en digitalisering som ibland varit ogenomtänkt är att man när den svepte in över världen och över landet inte visste allt det som vi vet i dag.
Jag skulle vara intresserad av att höra vad Amanda Lind fick för ytterligare inblickar i detta på det där seminariet. Vi vet till exempel att man lär sig bättre om man skriver för hand när man gör anteckningar än om man skriver på dator eller läsplatta. Vi vet som sagt att djupläsningen förbättras när man läser i fysiska läromedel.
Vi vet också att barn rör sig alldeles för lite och att ett skäl till det är att de ägnar sig alltför mycket åt olika digitala plattformar - läsplattor och så vidare. Med detta sagt skulle jag avslutningsvis vilja säga att vi jobbar med den här frågan i Regeringskansliet.
Jag tycker att skolbiblioteken fyller en enormt viktig roll som det är i dag, men vi hoppas att vi så småningom ska komma fram till ett lagförslag om skolbiblioteken. De fyller en mycket viktig funktion för läsningen och för att elever ska få samma och likvärdiga villkor när de så småningom blir lite äldre och förhoppningsvis kan ta del också av folkbibliotekens olika tjänster.
Lotta Edholm (L):
Den frågan svarar jag gärna på. I avtalet finns ju en rad åtgärder för att se till att friskolesektorn fungerar på ett bättre sätt. Bland annat kommer vi att ge tilläggsdirektiv till den utredning som just är tillsatt för att se till att man inte ska kunna ta ut vinst de första åren. Vi kommer också att se till att det blir en sanktionstrappa för de friskolor som inte sköter sig.
I andra ändan kommer vi också att se över möjligheterna till att få till stånd en nationell skolpeng, eller vad man ska kalla det, som naturligtvis också kommer att påverka friskolesektorn likväl som de kommunala skolorna i Sverige.
Lotta Edholm (L):
Det finns inga sådana förslag, men jag kommer att återkomma med förslag som rör förskolans hela område. Jag tycker att en av de viktigaste delarna i skolpolitiken är att få en förskola dit många barn vill komma och som håller en god och bra kvalitet. Jag tror att det är viktigt också för resultaten i skolan framöver. Men jag avser alltså att komma tillbaka till de viktiga förskolefrågorna.
Lotta Edholm (L):
Jag tror att jag som skolminister ska svara på detta. Det är klart att det är svårt för mig att uttala mig i enskilda fall. Men om det som har redovisats stämmer är det fullkomligt oacceptabelt. Det är precis som riksdagsledamoten säger: De här pengarna ska gå till att barn får läxhjälp och inte till någonting annat.
Jag inväntar nu en hemställan från Skolverket, som håller på att granska detta, och jag hoppas att jag får denna hemställan från dem så snart som möjligt.
Lotta Edholm (L):
Vid frågestunden lämnas ett omedelbart svar utan betänkandetid, och jag är uppriktigt sagt ledsen för hur jag hanterade detta förra gången. Jag var ny, och jag var lite för nervös, helt enkelt. När det gäller själva sakfrågan ämnar regeringen vidta en rad åtgärder, till exempel se till att man inte kan ta ut vinst de första åren. Det behövs ett kapital i botten.
Vi vill också se över möjligheterna att man inte kan göra vinst om man inte uppfyller kvalitetskraven. Vi vill också att det ska införas en sanktionstrappa mot de friskolor som inte sköter sig. Med detta sagt är regeringen positiv till friskolor.
Det är positivt att alla föräldrar, oavsett hur tjocka deras plånböcker är, faktiskt kan välja skola för sina barn. En stor skillnad för Sverige jämfört med många andra länder är att skolan är kostnadsfri i Sverige.
Lotta Edholm (L):
Elevhälsan är av central betydelse i skolan. Det handlar inte enbart om skolsköterskor utan även om kuratorer, specialpedagoger och en mängd andra personalgrupper i skolan som har väldigt stor betydelse för hur barnen ska kunna uppnå kunskapsmålen. Precis som Camilla Brunsberg säger finns detta med i Tidöavtalet.
Jag ser framför mig att det måste till en utredning, och jag vågar inte säga hur tidsplanen ser ut. Detta är dock mycket angeläget.
Lotta Edholm (L):
Den här regeringen satsar 1,6 miljarder mer på just skolan, som jag är ansvarig för, än vad den förra regeringen tänkte satsa under 2023. Det gör vi för att se till att eleverna i skolan i dag får en bra undervisning och att skolan blir mer likvärdig än den är i dag.
Det är dock även en satsning för framtiden, för det är skolan som ser till att vi så småningom får elever och vuxna som bygger det här landet vidare på just kunskap. Det är alltså otroligt viktigt att vi nu satsar på skolan.
Med det sagt är det så att vi lever i en värld som är oerhört besvärlig och där inflation nu samverkar med en högre arbetslöshet på ett sätt som vi inte har sett på årtionden i Sverige. Det kommer att ställa oss alla inför ganska stora problem, skulle jag vilja säga.
Lotta Edholm (L):
Den här regeringen avser att ge tilläggsdirektiv till den pågående utredningen av möjligheterna att ta ut vinst i friskolor. Tilläggsdirektiven kommer att gå ut på att man inte ska kunna ta ut vinst de första åren. Det beror på att en skola behöver bygga upp ett kapital om någonting inträffar, till exempel kraftigt vikande elevunderlag.
Vi kommer också att lägga fram förslag om sanktionstrappor så att det är kvaliteten och ingenting annat som står i främsta rummet i friskolorna. Vi kommer också att se över möjligheten att göra vinstbegränsningar om en skola faktiskt inte sköter sitt uppdrag, för det är ju det som är det viktiga.
Jag anser att friskolor bidrar till kvaliteten i det svenska skolväsendet, och om de ska fortsätta göra det behövs en del förändringar.
Lotta Edholm (L):
Tack, ledamoten, för frågan! Det finns ett uppdrag i Tidöavtalet som rör just elevhälsan, och jag delar Mathias Bengtssons uppfattning om hur viktig elevhälsan är. Det finns också en annan del i Tidöavtalet som handlar om att tillsätta en utredning om en nationell skolpengsnorm. Likvärdigheten mellan våra skolor i Sverige lämnar mycket övrigt att önska.
Också elevhälsans möjligheter att rekrytera till exempel professionell personal varierar mellan våra skolor och mellan kommunerna. Men detta kommer det att tillsättas en utredning om.
Lotta Edholm (L):
Jag tackar för frågan. Man kan säga att det första redan är gjort i och med budgeten, där vi nästa år satsar 1,6 miljarder kronor mer på till exempel läroböcker för alla barn, fler speciallärare ute i klassrummen och fler utbildade speciallärare.
Vi kommer också att ta initiativ för bättre möjligheter för lärare och annan personal att se till att det är lugn och ro i klassrummet. Budgeten är första steget, och vi ser under de närmaste tre åren fram emot att satsa ytterligare mer än 5 miljarder kronor på det svenska skolväsendet.
Lotta Edholm (L):
Jag tackar för frågan. Ja, jag tycker att Johanna Rantsi pekar på en väldigt viktig sak. Stök i klassrummet gör inte bara att elever lär sig mindre. Det är faktiskt också en tidsfråga. Ju längre tid som en lärare måste ägna åt att få lugn och ro i klassrummet, desto mindre tid får man för själva undervisningen. Det är en väldigt viktig aspekt.
Vi kommer att vidta en rad åtgärder. Till exempel finns det i budgeten en stor satsning på jourskolor. Elever som riskerar att bli avstängda från skolan ska inte bara stängas av utan kunna gå till en bra verksamhet som bedrivs av kompetent personal.
Vi satsar också stora medel på sociala team, det vill säga att få in socialtjänstens kompetens i skolor som är särskilt utsatta. Det kommer alltså att vidtas en rad åtgärder på detta område så småningom.
Lotta Edholm (L):
Patrick Reslow tar upp en av de viktigaste frihetsfrågorna i Sverige, nämligen hedersförtryck, som drabbar framför allt unga flickor men också pojkar i Sverige. Det är otroligt viktigt att vi arbetar hårt för att stävja detta. Tyvärr har jag inget svar på Patrick Reslows fråga.
Det finns i dag ingen planering i Regeringskansliet för att tillsätta en sådan utredning som Patrick Reslow efterfrågar. Men arbetet mot hedersförtryck kommer nu att intensifieras av den här regeringen. Att detta är en av våra viktigaste frihetsfrågor i Sverige är en åsikt som jag tror att många numera delar i den här kammaren.
Lotta Edholm (L):
Jag tackar för frågan. En av de viktigaste uppgifterna på skolans område för den här regeringen är att stärka likvärdigheten i vårt skolsystem. Vi har för stora skillnader, inte minst mellan hur mycket olika kommuner satsar på sin skola. Det finns naturligtvis stora skillnader i det kommunala uppdraget. Vi har en del kommuner som är väldigt stora till ytan med få elever.
Vi har kommuner med stora socioekonomiska utmaningar och så vidare. Icke desto mindre har vi stora likvärdighetsproblem. Därför kommer regeringen nu att tillsätta en utredning som handlar om en nationell skolpengsnorm.
En viktig utgångspunkt i det arbetet kommer att vara den utredning som för ett par månader sedan lade fram sitt betänkande, som handlar om förstatligande av den svenska skolan. Men det här är en väldigt viktig och angelägen fråga för regeringen.
Lotta Edholm (L):
Tack, Oskar Svärd, för denna fråga! Den är väldigt omfattande. Man kan väl säga att själva utgångspunkten för regeringens arbete är just hur vi ska se till att fler elever lämnar grundskolan med behörighet till gymnasiet och hur vi ska se till att de elever som är rätt duktiga i skolan blir ännu duktigare.
Det som nu sker är att vi ser över till exempel kursplaner. Nya kursplaner har precis trätt i kraft. Vi kommer att se över Skolinspektionens möjligheter att inspektera skolor, göra förelägganden till de skolor som inte sköter sig och så vidare.
Det känns som väldigt kort tid att svara på denna fråga, men det är den här regeringens hela fokus hur vi kan förbättra skolresultaten för de elever som har de allra största problemen. Det är enormt viktigt.
Lotta Edholm (L):
Tack, ledamoten, för frågan! Det är ju enormt viktiga frågor som Mats Wiking tar upp. Hur kan man förbättra arbetsmiljön, till exempel? Ofta är ju frågorna av samma karaktär både för rektorer och för lärare. Vi kommer nu bland annat att tillsätta en utredning om den administrativa bördan i skolan.
Jag tror att det är väldigt många i den här kammaren som har hört talas om detta och också själva, inte minst som föräldrar, stött på de problem som finns med detta i skolan.
Vi kommer inom ganska kort tid också att lägga fram förslag om ett professionsprogram för lärare och rektorer där det blir tydligare hur man till exempel ska kunna få tillgång till olika typer av fortbildning och så vidare.
Men jag delar Mats Wikings uppfattning att det är ett stort problem för svensk skola att rektorer stannar för kort tid på sin tjänst.