Maria Malmer Stenergard (M):
I helgen avslutades klimatmötet i Katowice i Polen, där världens länder samlats för att diskutera en av vår tids stora ödesfrågor, klimatet. Några veckor dessförinnan kom en ny rapport från FN:s klimatpanel IPCC, och den var tydlig: Det kommer att krävas enormt mycket om vi ska klara de klimatmål som sattes upp i Paris, och inte som nu gå mot en uppvärmning på tre grader.
Samtidigt duggar ]armen tätt när det gäller våra hav och vatten, med utbredda problem med plast, övergödning och bottendöd. Visst kan det kännas dystert, men det finns hopp. Människan har i alla tider funnit lösningar på svåra problem. Jag är helt övertygad om att hon kan göra det igen.
Det är för mycket som är dystert i klimatdebatten och som inte speglar det som faktiskt händer utanför det här huset. Svante Axelsson, samordnaren för Fossilfritt Sverige, har sagt: "I stället för att fastna i problemen måste vi börja fokusera på lösningarna. Ser man inte ljuset i tunneln får man ingen handlingskraft."
Och det finns verkligen ljus, även i klimatfrågan. Fråga Göteborgsföretaget Powercell! Det levererar bränslestackar till Nikola Motors vätgaslastbilar. Det är lastbilar som har en räckvidd på 120 mil, och deras enda utsläpp är vattenånga. Lastbilarna kommer att rulla på de norska vägarna redan år 2020. Fråga Agroetanol i Norrköping!
På deras fabriksoutlet kan man tanka spannmålsbaserad etanol som får ned utsläppen med upp till 80 procent. Den koldioxid som trots allt genereras leder man in till Aga, som håller till på grannfastigheten. Där omvandlas den till kolsyra till läsk. Fråga ABB och Scandlines!
De har sett till att man kan tura mellan Helsingborg och Helsingör på världens första högintensiva färjelinje med batteridrift. Fråga SSAB, LKAB och Vattenfall! De har bestämt sig för att göra världens första fossilfria stål. Det sjuder av vilja att ställa om. Det finns hopp.
Nu är det upp till oss - sju svenska riksdagspartier, som har ställt sig bakom världens kanske mest ambitiösa klimatmål - att tillvarata viljan och hoppet. Vi kan verkligen vara ett grönt föredöme. Men då måste vi klara av framför allt tre saker: För det första måste vi minska de egna utsläppen samtidigt som vi låter ekonomin växa.
För att minska utsläppen och bejaka tillväxten säger Moderaterna och Kristdemokraterna nej till symbolåtgärder som saknar klimatnytta, men ja till åtgärder som gör skillnad på riktigt. Under de senaste åren har utsläppen dessvärre ökat. Så var det inte under alliansregeringen.
Då ökade tillväxten med 10 procent, medan utsläppen minskade med 19 procent. Dit måste vi tillbaka. Då krävs det att vi satsar på att få ned utsläppen från våra stora utsläppskällor. Det handlar framför allt om transportsektorn och basindustrin.
I vår budget föreslår vi exempelvis utbyggnad av laddinfrastruktur för elbilar och vätgasbilar, för att det ska bli lättare att välja en elbil i hela landet. Man ska inte heller glömma att många viktiga klimatåtgärder ligger utanför budgeten, såsom bonus-malus och krav på inblandning av biodrivmedel. Här är jag glad att vi har bred politisk uppslutning. I vår budget satsar vi också på industrins omställning.
Vi vill på sikt se ett mer effektivt klimatavdrag för dem som investerar i revolutionerande teknik som drastiskt kan minska utsläppen. Men fram till dess matchar vi varje krona som den tidigare regeringen avsatt för omställningen inom basindustrin. Det är pengar som exempelvis kan gå till att fånga och lagra koldioxid, vilket FN:s klimatpanel också har sagt är nödvändigt om vi ska klara klimatmålen.
För det andra ska vi bidra till tekniksprång för global klimatnytta. Därför satsar vi mycket i vår budget på miljöforskning, betydligt mer än de rödgröna har gjort. I kommande forskningsproposition vill vi också se ökade anslag, även för tillämpad forskning, för att minska utsläppen i just basindustrin. Här kan Sverige göra verklig global nytta.
För det tredje ska vi hjälpa andra länder att göra en mer hållbar tillväxtresa än den vi själva har gjort. Genom vår budget tar vi ett större globalt ansvar genom att satsa mer på de internationella klimatinvesteringarna och utöka klimatbiståndet med 1 miljard kronor. Det senare är en satsning som inte syns i just detta utgiftsområde men som ändå är en viktig del av vår klimatpolitik.
I en annan del av budgeten ligger också frågor som rör våra gröna näringar. Moderaterna och Kristdemokraterna satsar över 1 miljard mer än vad som görs i övergångsbudgeten på de gröna näringarna, som är så viktiga i vårt klimatarbete. Denna budget handlar inte bara om klimat. Som bekant hänger dock miljö och klimat ofta ihop. Våra hav har fått ta stor stryk på grund av de ökade koncentrationerna av koldioxid.
På miljösidan gör vi stora investeringar i havs- och vattenmiljön. Vi vill bland annat intensifiera Östersjösamarbetet och rena avloppsvattnet från läkemedelsrester och mikroplaster. Moderaterna och Kristdemokraterna har lagt en ambitiös miljö- och klimatpolitik på riksdagens bord.
Vi gör nu precis det vi sa före valet att vi skulle göra: Vi gör upp med symbolpolitiken och satsar på det som gör verklig nytta, för klimatet kan inte vänta. Klimatet har inte tålamod med experiment som präglas mer av välvillighet än av effektivitet. Klimatet ställer krav på precision. Med den här budgeten tar vi viktiga steg mot just detta. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet.