KBLab/rixvox huggingface dataset:
Yasmine Posio (V):
Om Moderaterna fick styra skulle biståndet minskas med 15,7 miljarder.
Det är mer än det specifika biståndet till hälsa, utbildning, SRHR, jämställdhet, jordbruk, vatten och sanitet, miljöskydd, World Food Programme och Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria - detta trots att en pandemi sveper över världen med fruktansvärda konsekvenser, främst för dem som har det allra sämst, och trots att rapport efter rapport visar att det svenska välståndet är världsledande. Vår värld hänger samman.
Det vi gör lokalt i Sverige ger påverkningar globalt och vice versa. De skattesänkningar som Moderaterna förespråkar gynnar främst dem som har mycket här i Sverige och innebär att det blir mindre i bistånd till dem som knappt får mat att äta, som knappt har någon sjukvård att räkna med eller som blir fängslade för att de protesterar mot makthavare. Att göra som Moderaterna är inte bara tondövt utan helt verklighetsfrånvänt.
Magdalena Schröder påstår att Moderaterna kan göra mer med mindre och försöker sedan kollra bort oss med fina fraser. Så har Moderaterna gjort här i Sverige med välfärden, och vi vet alla hur det har gått. Min ena fråga är: Hur mycket rikare ska de rika få bli till priset av att världens fattiga får det sämre innan Moderaterna är nöjda? Min andra fråga handlar om det trumpifierade sättet att prata ned något som faktiskt fungerar.
Kontrollen av bistånd måste enligt Schröder öka, trots att rapporter visar att det svenska biståndet är det bästa i världen och att man aktivt arbetar med kontroller. Jag förstår att det görs i syfte att svartmåla biståndet för att lättare kunna skära ned på det. Men jag undrar om Schröder tänkt på vad det innebär för samhället som helhet när politiker använder sådana metoder för att kollra bort väljarna.
Vad gör det med samhällets tilltro när politiker väljer att strunta i forskning och i stället komma med osakliga skäl för att smutskasta något som fungerar bra?
Yasmine Posio (V):
Jag måste säga att jag nästan beundrar Magdalena Schröders försök att prata runt mina frågor. De som diggar Moderaternas politik tror säkert på det Schröder säger. Men att envist hävda att Moderaterna kan göra mer med mindre pengar faller ju på sin orimlighet. Det går inte att få mer vaccin utan att betala för det. Det går inte att satsa mer på SRHR om man inte skär ned på något annat. Kvalitet kostar.
Moderaterna vill inte bara sänka biståndet utan även lägga mer på kontroll av ett bistånd som redan kontrolleras på korsen och tvärsen och får beröm. Det är som sagt att trumpifiera. Alltså är Schröder fortfarande svaret skyldig. Hur mycket sämre ska världens fattiga behöva få det för att de rika ska bli rikare innan Moderaterna är nöjda?
Yasmine Posio (V):
Jag vet inte om jag ska riktigt tacka för frågan när den inte handlar om bistånd, som är det vi debatterar i dag. Fredrik Malm och jag har otaliga gånger stått här och pratat om just Kuba, och han har ställt frågan till andra ledamöter som sitter i riksdagen för Vänsterpartiet. Vi har alla sagt samma sak, nämligen att vi inte tycker att Kuba är en demokrati.
Det behöver arbetas med mycket i Kuba för att det ska kunna kallas ett fritt, demokratiskt och rättvist land. Samtidigt blundar vi inte heller för de framsteg som faktiskt har skett på Kuba, men det ena utesluter inte det andra.
Det är därför som vi gång efter annan när Fredrik Malm lyfter upp frågan talar om för Fredrik Malm att vi inte är nöjda med den utveckling som har skett på Kuba, och vi tycker inte att det är en demokrati.
Yasmine Posio (V):
Det är inte mina medlemmar eftersom det inte enbart är jag som styr Vänsterpartiet. Det är medlemmarna tillsammans som bestämmer hur Vänsterpartiet ska fungera. Medlemmarna tillsammans har kommit överens om den inriktning som vår politik ska ha, till exempel att mänskliga rättigheter är en viktig ledstjärna i det vi vill utföra i vår politik.
Det är därför vi kritiserar Chile, Kuba, Kina och Saudiarabien. Det är medlemmarna gemensamt som har kommit överens om den politik som jag ska föra här när jag pratar biståndspolitik. Att några enskilda medlemmar gör sådana saker är inte mitt enskilda ansvar. Däremot kritiserar jag det varje gång det sker.
Yasmine Posio (V):
Jag tackar Magnus Ek för frågan.
Gång efter annan ser vi hur de stora multinationella företagen, och även andra företag som inte är så stora, passar på att etablera sig i osäkra, fattiga länder där det finns förtryck.
Då behöver de inte ha så bra arbetsvillkor, de behöver inte värna arbetsmiljön eller se till att människor får en lön de kan leva på så att de kan skicka barnen till skolan i stället för att barnen ska arbeta.
Vi ser ingen motsättning i att kroka arm med företagen, men då måste företagen följa de regler som finns och genomföra de viktiga reformer som behövs i samhället för att alla ska ha ett gott och värdigt liv.
Yasmine Posio (V):
Jag är själv uppvuxen i en småföretagarfamilj och omgiven av syskon som har småföretag, så jag är mycket väl medveten om skillnaden mellan företag som bara vill göra vinst och företag som drivs för att de vill göra någonting gott. Man kanske har ett hantverk som man är duktig på eller vad det nu må vara.
Sverige blev en stark nation inte enbart tack vare företag utan tack vare att arbetare gick samman i kollektiv och krävde bättre arbetsvillkor och bättre löner. Genom denna samverkan blev Sverige starkt, och det är detta som behövs också i omvärlden. Jag har inga som helst problem med att kroka arm med företag som vill följa human rights due diligence och vill redovisa sina skatter sjyst och ärligt.
Yasmine Posio (V):
Dessvärre är inte ansvarigt statsråd här och kan förklara prioriteringarna i budgeten, men jag hoppas att Annika Strandhäll kan ge svar på mina frågor. Som svensk med finska rötter är jag stolt över att Sverige är en stor biståndsgivare med många bra mål för sitt bistånd. Ett av målen är att förbättra människors demokratiska rättigheter.
Många områden anges: yttrandefriheten, rätten för hbtq-personer, kvinnors egenmakt och funktionsnedsattas rätt till ett jämlikt liv. Däremot nämns inte religionsfriheten i årets budget. Jag undrar om det ska ses som en mindre viktig demokratisk rättighet. Tidigare var paradigmet att rika människors ökade tillgångar på något sätt skulle sippra ned till de fattiga. Det har dock visat sig inte vara fallet.
Rapporter visar att samhällen med låga inkomstskillnader är mest jämlika och har avsevärt lägre andel fattiga. I denna nya anda kom Agenda 2030, i vilken ett av målen är att minska ojämlikheten. Det har Sverige skrivit under på. Ovanpå den gigantiska ojämlikheten i världen har pandemin svept fram. Vi har pratat här om alla konsekvenser av det.
Regeringen har med rätta insett att det i årets budget krävs kraftfulla ekonomiska insatser, men de har delvis gått till ytterligare rutavdrag och skattelättnader som gynnar de rika. Ingenting extra har gått till biståndet. Regeringen har inte ens tagit bort avdragen på biståndet som går till flyktingmottagning. I budgeten står det att avdragen görs i solidaritet med de länder som är avsevärt fattigare än Sverige och tar emot avsevärt fler flyktingar.
Hade det inte varit en större akt av solidaritet om avräkningarna slopades och de pengarna i stället gavs som pandemistöd till flyktingläger?
Yasmine Posio (V):
Tack, Annika Strandhäll, för svaret! Som jag sa i mitt första replikinlägg är jag stolt över det svenska biståndet. Men det gör mig inte blind för det som skulle kunna göras bättre. Världen hänger samman. Det vi gör lokalt här i Sverige påverkar globalt och vice versa.
FN såväl som en mängd biståndsorganisationer har med gemensam röst sagt att pandemin har slagit undan en mängd av de framsteg som gjorts när det handlar om fattigdomsbekämpning. De säger att vi måste kraftsamla för att kunna nå målen i Agenda 2030. Därför har vi föreslagit till exempel coronamiljarden.
Däremot har regeringen tillsammans med Centern och Liberalerna valt att genom rutavdrag och skattelättnader ge de rika ännu mer. Det är olyckligt när skrämmande många fler riskerar att drabbas av fattigdom.
Yasmine Posio (V):
Nu kan det emellanåt låta som om utrikesminister Ann Linde och jag är helt ense, och så är det ibland när det gäller mänskliga rättigheter. Det är inte så att vi tycker att regeringen inte gör någonting alls. Men jag anser att mer behövs. Det är bra att utländska kvinnor kan genomföra aborter i Sverige, men vi vet att de som är i stort behov av abort är de med lägst inkomster. Därför vill vi åtminstone utreda om inte Sverige kan erbjuda subventionerade aborter.
I dag har vi pratat om Polen, som enligt V-Dem, en forskargrupp på Göteborgs universitet, är det tredje mest autokratiserade landet i världen under det senaste decenniet. Anledningen till att det inte helt har slagit slint i Polen är enligt V-Dem att de har en så kraftig folklig motståndsrörelse. Därför är det viktigt att den rörelsen får vårt stöd, vilket den får här i dag.
Staffan I Lindberg, föreståndare för V-Dem-institutet, säger: "Auktoritära ledare får råg i ryggen och använder samma taktik som fungerat för andra autokratiserade länder för att till exempel komma åt media och civilsamhälle." Under fyra års tid har världen haft en sådan ledare, som dessutom fått ett enormt globalt medialt genomslag i egenskap av president i USA. Det första Trump gjorde var att införa the gag rule.
Nyligen stod USA värd för en virtuell ceremoni där en deklaration mot abort undertecknades. Bland annat Polen, Ungern, Turkiet och USA skrev under. Inte nog med att de vill inskränka aborträtten, i dessa länder har det gjorts hand i hand med hot mot och fängslanden av människorättsaktivister och journalister samt smutskastning av erkända medier. Jag hoppas att denna kapplöpning mot fundamentalism och autokrati tappar fart när Biden tillträder som president.
Vi behöver inte färre demokratier i världen, utan tvärtom behöver hela världen bli demokratisk, jämlik och jämställd - för kvinnors och flickors rätt att bestämma över sin egen kropp här, i Polen och i hela världen. God jul!
Yasmine Posio (V):
Pandemin slår hårt. Redan har över 2 1⁄2 miljon människor dött av själva viruset, och ytterligare över 2 1⁄2 miljon människor har dött av samhällenas hantering av pandemin. De sistnämnda bor till större delen i världens fattigaste länder. Inte nog med att fler har dött av svält, brist på vård och graviditeter - mäns våld, även sexuellt, mot kvinnor och barn har ökat i isoleringen. Färre barn får utbildning. Den ökade fattigdomen har lett till fler barnäktenskap och barngraviditeter.
MR-aktivister, journalister och politiker har fängslat och till och med torterats och dödats i pandemins namn. Vår internationella solidaritet behövs mer än någonsin förr. Då räcker det inte att flytta runt pengar inom biståndsbudgeten, utan mer måste till. När avser statsrådet Per Olsson Fridh att införa ett additionellt bistånd för att visa att Sverige även under en pandemi står i solidaritet med världens befolkning?
Yasmine Posio (V):
Inga extra medel till att få bukt med pandemin, alltså. Då är det ju ännu viktigare att regeringen stöttar förslag som gör att vi kan få mer för pengarna. Ett sådant förslag är att under pandemin tillfälligt häva patentet så att fler aktörer kan massproducera vaccin till ett lägre pris. Det kostar ingenting men gör att vi kan få fram det antal doser som behövs så att inte bara den rika delen av världen vaccineras. Kommer statsrådet Per Olsson Fridh att trycka på för att vi snabbt ska få vaccin som räcker för hela världens befolkning?
Yasmine Posio (V):
Som jag nämnde i mitt anförande ingår 57 länder i OSSE. Det finns alltså hur mycket som helst som skulle kunna lyftas upp, speciellt i ljuset av Rysslands folkrättsvidriga invasion av Ukraina. Just därför är det viktigt med ett livskraftigt civilsamhälle. Eftersom jag beskrev civilsamhällets roll redan i mitt anförande kommer jag inte att upprepa det. Men jag har några fördjupande frågor om det som kortfattat nämns i regeringens skrivelse om Sveriges ordförandeskap.
Det står exempelvis att Sverige under ordförandeskapet värnade "det civila samhällets deltagande i relevanta möten och format". Vidare kan vi i regeringens skrivelse läsa: "Utrikesminister Linde träffade i sin roll som ordförande under samtliga resor i regionen civilsamhällesorganisationer, inklusive organisationer och personer som arbetar med kvinnors och hbtqi-personers fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter."
Det är ju jätteviktigt, och det var något som också jag tryckte på inför ordförandeskapet. Det är väldigt bra att Sverige har lyft fram civilsamhällets möjlighet att delta i OSSE-arbetet. Fru talman! Jag är nyfiken på vilka frågor civilsamhället själva lyfte fram då de fick vara med på de möten och träffar som utrikesministern hade med olika organisationer och personer på sina resor i regionen.
Jag vill veta vad de själva menar behövs för att stärka det civila samhällets möjlighet att verka inom OSSE.
Yasmine Posio (V):
Tack, utrikesminister Ann Linde, för svaret! Det var lite som jag misstänkte. Vi träffar ju ständigt civilsamhällets organisationer på våra delegationsresor, och då lyfter de dessa saker. Sverige ingår ju i trojkan än så länge, så regeringen har fortfarande ett visst inflytande över det arbete som drivs. Jag undrar därför om civilsamhällets möjlighet att verka inom OSSE fortfarande är med på agendan.
Jag är även nyfiken på hur utrikesminister Ann Linde tror att detta arbete kommer att fortskrida i framtiden. Kommer Sverige att trycka på för att civilsamhället inte bara ska kunna verka inom OSSE-regionen utan även ska kunna ha ett visst inflytande i de frågor som OSSE faktiskt jobbar med?
Detsamma gäller det internationella referensrådet för kvinnor, fred och säkerhet, som så förtjänstfullt inrättades under det svenska ordförandeskapet och som enligt skrivelsen ska fortsätta även i år. Jag vill veta hur utrikesministern ser på framtidsutsikterna för rådet efter detta års slut.
Yasmine Posio (V):
Det budgetförslag som Moderaterna har lagt fram tillsammans med KD och SD visar att de inte har så stor koll på hur ekonomi fungerar. Vi riskerar ju exempelvis att gå miste om stora belopp från EU:s återuppbyggnadsfond nu när de helt emot vad som krävs för att få bukt med klimatkrisen har lagt fram helt andra förslag. De minskade inte biståndet kraftigt i år.
Men vi vet ju alla, och hörde det precis här, att det är Moderaternas politik att ta från de allra fattigaste i världen för att kunna fortsätta ge rika svenskar skattelättnader när deras toaletter i stugan behöver spolas eller när Gucciklänningen ska tvättas och strykas av någon annan än de själva.
En sak kom budgetkoalitionen överens om när det gäller biståndet, och det är att 1 miljard ska gå till återuppbyggnad av krigshärjade länder för att möjliggöra för människor att åter bo och leva i trygga samhällen och att bidra till deras tillväxt. Frågan jag ställer mig är vad som inte är att bygga upp samhällen. Att få till bra hälso- och sjukvård borde ju ingå i det, att få till energiförsörjning likaså.
Att alla barn får utbildning klassar i alla fall jag som samhällsbyggande. Och fler exempel finns. Alltså läggs redan långt över 1 miljard på att bygga hållbara samhällen. Då blir det ju nästan lite pinsamt att bara lägga 1 miljard. Det visar på att det gick lite för snabbt när Moderaterna tillsammans med KD och SD försökte vinna nationalkonservativa poänger när det i stället visar att de inte har förmåga att styra landet.
Under Helena Storckenfeldts anförande fick vi höra att mer ska gå till att utvärdera och kontrollera biståndet, samtidigt som Moderaterna faktiskt vill minska det med 13 miljarder trots att Sverige klassas som top notch när det kommer till leverans. Jag är faktiskt nyfiken på vad det är Helena Storckenfeldt anser att de fattigaste i världen kan vara utan.
Yasmine Posio (V):
Tack för försöket att förklara att de fattigaste i världen inte kommer att drabbas när 13 miljarder dras bort från biståndsbudgeten! Jag vill också påpeka att jag inte tog upp miljarden som en återvändandemiljard. Det är andra politiker som har gjort det. Helena Storckenfeldt försöker få det att låta som att vi som står upp för en procent av bni har ett enda mål, och det är att det ska vara just den procenten.
Min motion om utvecklingspolitik är 54 sidor och fylld med mål i enlighet med Agenda 2030, och biståndsbudgeten för utgiftsområde 7 är på 58 sidor med både nya mål och utvärderingar av desamma. Vi får föredragningar om vad pengarna ska användas till och hur de har använts. För mig är det fascinerande att Storckenfeldt har missat alla dessa mål.
Eller är det så att Helena faktiskt vet att hon far med osanning för att få folk att tro att biståndet är sämre än vad det faktiskt är och kunna saluföra en sänkning av biståndet med 13 miljarder kronor?
Yasmine Posio (V):
Tack, Magnus Ek, för att du tar upp de oerhört viktiga frågor som behöver lyftas fram när vi talar om biståndet. Magnus Ek nämnde att mycket mer resurser behöver kanaliseras om vi ska kunna nå målen med Agenda 2030 och en demokratisk värld. Samtidigt vet vi att detta egentligen inte är vad som behövs, utan det är andra grundläggande behov som man måste komma till rätta med.
Det gäller rättvis handel och att skatter stannar kvar i länderna så att de själva kan byggas upp. Nu försvinner skatter till skatteparadis genom skatteflykt. Jag undrar hur Centerpartiet och Magnus Ek ställer sig till human rights due diligence, som handlar om att få till rättvis handel, och land-för-land-rapportering, som skulle innebära att skatterna blir kvar.
På så vis skulle länderna själva kunna ta tag i problemen och inte bara få bistånd när vi, som du sa, kommer som den stora givaren. De kan i stället själva generera lösningar.
Yasmine Posio (V):
Tack för svaret! När man tittar på tidigare rapporteringar från olika civilsamhällesorganisationer ser man att Centerpartiet inte har stått bakom land-för-land-rapportering och human rights due diligence rakt av.
I stället har man velat justera det på olika sätt, bland annat via EU, vilket riskerar att försämra möjligheterna att få till en riktigt bra, stark, tydlig och rättvis handel som inte bara gynnar den rika delen av världen utan alla länder i världen. Det var intressant att höra resonemanget här. Det verkar som att Centerpartiet i så fall har flyttat sig något.
Vi ser nu att svenska företag trots klimatkrisen inte rapporterar sina utsläpp ordentligt. Det är därför jag tycker att det är viktigt att det finns en tydlig lagstiftning som innebär att företagen tvingas att rapportera vad som sker i verksamheten.
Yasmine Posio (V):
Joar Forssells resonemang säger mycket. Han påstår att rikedom inte är ett problem. Om resursfördelningen var sjyst och rikedomen inte så extremt ojämlikt fördelad skulle det kanske inte vara ett problem.
Men det är ett problem i dag att så få människor har så extremt stora tillgångar, medan majoriteten av människor inte har någonting alls. Då spelar det ingen roll om man påstår att man är för frihandelsavtal om man inte ser till att avtal sluts på rättvisa villkor. Det är det stora problemet i samhället i dag.
En rättvis handelspolitik som sätter demokrati, mänskliga rättigheter och klimatet först är bra för omvärlden. Men den typ av handel som sker i dag när multinationella företag vill etablera sig i ett fattigare land kan innebära att människor tvingas fly från sina byar.
Ibland blir det fråga om sexuellt våld för att stigmatisera kvinnorna, få dem att må dåligt och därmed tvingas fly. Där öppnas sedan en gruva för att få fram material till våra fantastiskt fina mobiler.
Att inte se att detta är problematiskt, att det är därigenom de extremrika har blivit rika, att blunda för att handelspolitiken inte är rättvis, är att inte vilja lyfta fattiga ur fattigdom. Det är vad vi kommer att stå upp för i dag, i morgon och i framtiden.
Yasmine Posio (V):
Vänsterpartiet är absolut inte emot handel, utan vi är för en rättvis och sjyst handel som utgår från de begränsningar som klimatet ger till vår jord. En rättvis handelspolitik som sätter demokrati, mänskliga rättigheter och klimatet först är inte bara vi i Vänsterpartiet för.
Där finns många stora organisationer, till exempel OECD, FN och massvis med civilsamhällesorganisationer, som är för den typen av handelspolitik. Siffra efter siffra visar den orättvisa ekonomiska resursfördelningen i världen. Det finns massvis med forskare som lägger fram rapporter om hur fattigdomen i världen ökar i stället för att minska.
Låt mig påminna om att utan fackföreningsrörelsen och utan satsningar i den offentliga sektorn hade den svenska industrin inte stått så stark som den står i dag.
Yasmine Posio (V):
Janine Alm Ericson har talat mycket om pandemins effekter och vad som krävs av biståndet för att få bukt med dem. Det är viktigt att vi har med detta i biståndstänket en tid framöver. Hur länge? Det avgörs av hur lång tid det tar innan hela världen vaccineras i samma utsträckning som den rika delen av världen. Till dess kommer mutationerna att komma i nya vågor.
Det räcker inte med att den rika delen av världen producerar, köper upp och paxar vaccin. Den egoismen slår nu hårt tillbaka när endast 42,7 procent är vaccinerade i världen. Det är först när alla får tillgång till vaccin som vi kan andas ut. Bland annat Indien, Brasilien, USA, Frankrike och EU-parlamentet trycker på för att ta bort patenträtten temporärt.
Så gör även Vårdförbundet samt många andra civilsamhällesorganisationer och humanitära och multilaterala organisationer. Detta skulle göra att priset per dos sänks, och därmed skulle vi få många fler doser av det bistånd till vaccin som jag misstänker att Janine Alm Ericson varit med om att mejsla fram.
Nu när Miljöpartiet inte längre ingår i regeringen undrar jag om inte Janine Alm Ericson och Miljöpartiet borde haka på Vänsterpartiets krav om att tillfälligt häva patent- och immaterialskyddet så att vi, så att säga, får mer pang får pengarna.
Yasmine Posio (V):
Jag fick inte riktigt svar på frågan. Nu lät det som om Janine Alm Ericson fortfarande jobbade på Regeringskansliet och inte var riksdagsledamot i ett fritt stående parti. Det finns handelshinder och andra saker som behöver tas bort, och detta står vi också bakom.
Men när det handlar om just patent- och immaterialskyddet är det många andra som ställer sig bakom att man inte bara ska använda det tvångsmedel som finns utan just nu faktiskt häva skyddet ett tag för att vi ska få fler doser för de pengar som vi har möjlighet att ge i bistånd till detta. Först och främst tycker jag att det handlar om solidaritet med omvärlden.
I andra hand handlar det om att vi ska slippa de här återkommande mutationerna så att vi ska kunna andas ut och leva våra liv precis som vanligt. Hur ställer sig Janine Alm Ericson till detta?