KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rickard Nordin (C):
Det enkla svaret är att det är regeringens ansvar att styra myndigheterna. Det trodde jag att Tobias Andersson och Sverigedemokraterna förstod eftersom det ju är grundlagsstadgat. Ingen som har befunnit sig i de förhandlingsrum där jag själv har suttit och förhandlat de finansiella frågorna kan tro att Centerpartiet har sprungit Socialdemokraternas ärenden.
Om det är någon som har pushat för ökade och omfattande företagsstöd, upp till de nivåer som EU godkänner, är det Centerpartiet. Vi har gång på gång legat på och pushat regeringen framför oss och sett till att det blir bättre. Till skillnad från Sverigedemokraterna tar vi ansvar och agerar. Det är lätt att sitta i ett finansutskott eller näringsutskott och klaga. Centerpartiet gör dock reell skillnad här och nu för företagen i samarbetet med regeringen.
Något som däremot också skulle göra reell skillnad för de utsatta branscherna är Sverigedemokraternas egen budget som lades fram i höstas. De föreslog en skattehöjning på 14 miljarder för restaurangbranschen. Det är inte att ta ansvar för de företag som befinner sig i en kris just nu. Därför blir min fråga till Sverigedemokraterna och Tobias Andersson: Hur sjutton går det ihop med att stötta krisande företag?
Rickard Nordin (C):
Jag noterar att Tobias Andersson inte med ett ord nämner de 14 miljarder i skattehöjningar som Sverigedemokraterna föreslår för restaurangbranschen. De skulle slå stenhårt mot den bransch som nu är allra mest utsatt. Jag förstår att han inte vill göra det, för detta är väldigt problematiskt. Det finns också ganska mycket selektiv hörsel, tror jag, hos Tobias Andersson. Han kanske befinner sig i sin filterbubbla. Centerpartiet har drivit på för ökade stödnivåer. Det har vi sagt många gånger i den här kammaren.
Vi har ökat resurserna till myndigheterna, så att man ska kunna anställa fler personer. Vi har pushat regeringen framför oss, både här i kammaren och i medier, när det kommer till att se till att man styr sina myndigheter bättre. Vi, inklusive jag själv, har också många gånger här i kammaren - Tobias Andersson kan lyssna på de inspelningar som finns av riksdagsdebatterna - varit tydliga med att pengarna måste komma ut nu och att stöden måste maximeras.
Centerpartiet är och kommer att vara en nagel i ögat på regeringen när det kommer till företagsstöden. Skillnaden mellan Sverigedemokraterna och Centerpartiet är för det första att vi sänker skatten på jobb och företagande i de utsatta branscherna medan Sverigedemokraterna gärna höjer dem, för det andra att vi tar ansvar och är med och ser till att styra det här landet i en bättre riktning än vad som hade varit fallet annars.
Rickard Nordin (C):
Det här är två förslag som just nu bereds i respektive utskott, finansutskottet och näringsutskottet. Vad gäller finansutskottet tror jag att talespersonen där får svara för sig, då det är en egen beredning som varken Lars Hjälmered eller undertecknad sitter i. I näringsutskottet har Centerpartiet varit kreativa och lösningsfokuserade. Vi har själva kommit med förbättringsförslag till de förslag som Moderaterna har lagt fram. Vi kommer att behandla dessa förslag i utskottet i morgon.
För Centerpartiets del är det otroligt viktigt att pengarna kommer ut till de företag som behöver dem. Man kan lita på att Centerpartiet kommer att ta fajten och se till att det blir så bra som det tekniskt är möjligt. Många gånger kan det vara så att förändringar i stöd innebär förseningar och i vissa fall också försämringar. Det är alltså viktigt att få en helhetsbild, så att man inte gör någonting som på papperet kan verka bra men som i praktiken sedan leder till stora problem.
Det är därför det har varit viktigt för oss att få med branschorganisationer och annat i diskussionen. Lars Hjälmered kan lita på att Centerpartiet kommer att jobba för de saker som förbättrar för företagen. Lars Hjälmered lyfte också fram det som han kallar det äktenskap som Centerpartiet ingår i. Jag kanske snarare skulle kalla det samarbete. Lars Hjälmered finns ju också med i ett samarbete, som hans parti självt har skissat upp tillsammans med kristdemokrater, sverigedemokrater och i viss mån kanske även liberaler för tiden efter valet.
Vi hörde i det föregående replikskiftet att ett parti som Lars Hjälmered vill ingå äktenskap med - enligt hans egen definition - vill höja skatten för utsatta branscher. Vad tycker Lars Hjälmered om det?
Rickard Nordin (C):
Jag tror att detta är tämligen ömsesidigt. Lars Hjälmered säger att Centerpartiet har gjort ett dåligt vägval den här mandatperioden. Jag tror att det vägval som Moderaterna har gjort för tiden efter nästa val är minst lika dåligt ur Centerpartiets synvinkel. Vi går ju till val på att skapa en regering i den politiska mitten med bred samstämmighet och hålla ytterkantspartierna utanför.
Det hade varit fantastiskt om vi kunnat hitta tillbaka till en alliansgemenskap tillsammans med andra partier, skapa en majoritet för den och hålla ytterkantspartierna utanför. Jag tror att det hade varit bra för svensk ekonomi. Tyvärr var det inte så det föll ut när det kom till mandaten efter förra valet. Det är beklagligt. Men det berodde ju framför allt på att Moderaterna tappade tämligen många mandat i valrörelsen, så det ska nog inte Centerpartiet lastas för. När det kommer till företagsstöden kan jag bara upprepa det jag sa tidigare.
Centerpartiet kommer att jobba för att så många företag som möjligt ska få så mycket stöd som möjligt utifrån de kriterier som är möjliga enligt en helhetsbedömning som funkar, så att vi inte gör någonting som förbättrar för några men försämrar för många andra. Vi kommer att jobba med det seriöst, både i finansutskottet och i näringsutskottet. Så tidigt som i morgon kommer vi att ha detta uppe i näringsutskottet.
Centerpartiet har varit med och försökt förbättra de förslag som Moderaterna lagt fram. Jag hoppas att Moderaterna ställer sig bakom Centerpartiets förändringsförslag.
Rickard Nordin (C):
Först vill jag rätta Lotta Olsson, som säger att de här satsningarna sker enbart i södra Sverige. Det är ju snarare tvärtom. Det är framför allt i norra Sverige som vi ser en enorm vindkraftsutbyggnad. Vi pratar om en halv kärnkraftsreaktor om året i utbyggnad de senaste åren och de kommande. Det är ju fantastiskt! Det är helt otroligt hur mycket man faktiskt bygger, och man gör det också på marknadsmässiga villkor. Vi har tillsammans varit med och förlängt elcertifikatssystemet, samma system som vi nu stänger. Trots det ser vi att utbyggnaden ökar.
Det är inte bara en lösning som behöver komma till. Moderaterna pratar gärna om kärnkraft. Men det finns ju faktiskt ingen sådan som är lönsam med marknadsmässiga villkor, samma villkor som vi två är överens om att det ska vara. Det som behövs är nätutbyggnad i hela Sverige och att se till att vi nyttjar vattenkraften när den verkligen behövs. Då behöver vi kunna ha mer effekt i vattenkraften vid vissa tidpunkter. Det är därför jätteviktigt att vi nu siktar på att lösa de problem som vattenmyndigheterna skapar.
Jag hoppas att Moderaterna är med oss i den frågan. Det handlar också om att effektivisera. I hushållen kan man effektivisera 25 procent genom att bara byta ut saker regelbundet när de ändå ska bytas, som kylskåp, och att isolera väggar och annat när man ändå ska göra saker. Det ska vara flexibilitet. Man måste inte använda exakt all el precis samtidigt. Det vore ju jättekorkat om Lotta Olsson skulle plugga in sin elbil och ladda den klockan 17 när hon kommer hem från jobbet, trots att den har 78 procent batteri kvar.
Det ska ju laddas på natten. Bilen står ju still en mycket stor del av tiden, och då kan man ladda den. Undersökningar från exempelvis den norska energimyndigheten visar att då behöver man inte alls bygga ut sitt nät, och då har vi inte alls samma problem. Vi exporterar ju väldigt mycket el i dag. Den elen kan vi nyttja när vi har överskott, för det tar ju inte slut i batteriet. Det är väldigt lätt att tro att det funkar precis som med traditionella bilar.
Elbilen ska man ladda en liten stund varje dag snarare än att köra slut på batteriet och åka på natten. Min fråga till Lotta Olsson blir: Hur ska den kärnkraft som hon vill ha byggas egentligen?
Rickard Nordin (C):
Ursäkta, men nu är Lotta Olsson faktiskt ute och cyklar. Ja, det finns problem i södra Sverige, men det handlar framför allt om brist på kapacitet. Där kommer Lotta Olssons nya kärnkraft inte att hjälpa ett skvatt, om hon inte placerar den någonstans här inne på Helgeandsholmen eller på Gärdet i Stockholm. Problemet är att man inte får in den el som faktiskt finns till städerna, till Skåne eller till Mälardalen. Där hjälper det inte att bygga ny kärnkraft.
Ny kärnkraft är dessutom så dyr att problemet med högre elkostnader skulle bli mångdubbelt större med kärnkraft. Jag tror att det är dags att börja läsa på om vad som faktiskt byggs och vilka kostnaderna egentligen är. Nya vindkraftverk byggs för ungefär 30 öre. Tittar man på de kärnkraftverk som byggs i Västeuropa - i Finland, i Storbritannien och i Frankrike - ser man att det blir mångdubbelt dyrare, i bästa fall tre till fyra gånger så dyrt.
Det om något kommer att omkullkasta svensk konkurrenskraft. Södra Sverige har ett underskott på produktion, generellt sett och hela tiden. Då är det fantastiskt om vi i vissa delar, när det blåser mycket eller när solen lyser mycket, kan kompensera för det och ha ett lite mindre underskott än vi annars skulle ha. Då skulle vattenkraftverken behöva gå mindre än annars, inte mer. Vattenkraften försvinner inte. Vi behöver snarare rädda den småskaliga vattenkraft som faktiskt finns i södra Sverige.
Den timme då kapaciteten var störst och det användes mest, när Svenska kraftnät prognostiserade för den här vintern, stod den småskaliga vattenkraften för 17 procent av kapaciteten i elområde 4. Det är inte småpotatis. Det är jätteviktiga tillskott. Om vi dessutom kan balansera upp med mer vind - det blåser ju mest på vintern - är det fantastiskt. Det kommer att vara mycket mer lönsamt och kostnadseffektivt, såklart tillsammans med lagring, flexibilitet och effektivitet.
25 procent av hushållens användning går att effektivisera lönsamt. Det är inte heller småpotatis. Det är lätt att stirra sig blind på kärnkraften. Men den kommer till ett pris.
Rickard Nordin (C):
Jag tycker att Camilla Brodin och jag har mycket gemensamt. Det gäller inte minst den småskaliga vattenkraften och det engagemang som finns för allt det spännande som händer med digitalisering och elektrifiering. Jag har en fråga om något som jag inte riktigt blir klok på med Kristdemokraterna. Ebba Busch har skrivit följande på Twitter: "Säg nej till de stålskogar av vindkraftverk som tvingas på svenskarna och som förstör vår natur."
Men Camilla Brodin har skrivit: Vi vill se en utbyggnad över de 30 terawattimmar som ryms i elcertifikatssystemet när det kommer till vindkraften. I Sydsvenskan skriver dock Camilla Brodin: "Kristdemokraterna är kritiska till den massiva utbyggnaden av vindkraft. Vårt alternativ är kärnkraft." Jag blir nyfiken. Hur ska Kristdemokraterna ha det egentligen?
Vill man ha vindkraft och bygga ut den, som Camilla Brodin ibland säger, eller vill man inte ha den utan ha kärnkraft i stället, som Camilla Brodin vid andra tillfällen säger och som partiledaren säger? Om det är så att Kristdemokraterna vill ha kärnkraften blir jag nyfiken på hur man ska stoppa de massiva etableringar som redan sker och de tillståndsgivna projekt som motsvarar mer än en halv reaktor om året.
Hur ska man göra för att stoppa dem och bygga den kärnkraft som Kristdemokraterna vill ha i stället?
Rickard Nordin (C):
Att vi ska ha mer el är vi helt överens om. Att man ska kunna livstidsförlänga kärnkraften står i energiöverenskommelsen, så det förutsätter jag att vi också är överens om, även om Kristdemokraterna hoppade av på grund av vissa ordalydelser, vilket känns oklart. Jag tycker att Birger Lahti höll ett klokt anförande på den punkten. Stabilisering i nätet är en självklarhet. Det finns många sätt att göra det. Bland annat kan till exempel vindkraften själv vara med och ge reaktiv effekt om man kräver det. Där finns det mycket man kan göra.
Jag fick inget svar på om Kristdemokraterna kommer att agera - och i så fall hur - för att stoppa de processer som redan är igång, de tillståndsgivna projekt som finns och de projekt som söker tillstånd. Det är ju faktiskt så, om vi nu ska prata elektrifiering och mer el, att de industriprojekt som finns i Norrland - Hybritprojektet, Northvolt, SSAB, LKAB, hela gänget - räknar med ny förnybar kraft i form av vindkraft.
Man producerar utav bara helsike när det blåser mycket, och så har man det lagrat när det inte blåser lika mycket. De förväntar sig kostnadsbilden med vindkraft, inte kostnadsbilden med kärnkraft. Jag vill upprepa min fråga. Kommer Kristdemokraterna att agera - och i så fall hur - för att stoppa de massiva investeringar som nu faktiskt pågår runt om i Sverige? De görs på marknadsmässiga villkor, till skillnad från vad som är fallet med kärnkraften. Det som Camilla Brodin står och säger är att man inte tycker om det här.
Det är också det som Ebba Busch säger: Säg nej till vindkraften! Hur ska Kristdemokraterna göra detta?
Rickard Nordin (C):
Tack, Joar Forssell, för klargörandet! Är då Joar Forssell beredd att se över de subventioner till kärnkraft som i dag finns i form av begränsat skadeståndsansvar? Det är ju ett riktat stöd specifikt till kärnkraften. Det rimliga är att man faktiskt får stå för sina egna försäkringskostnader i sammanhanget, så att man inte i det här fallet ger kärnkraften fördelen av att få ett stöd som andra energislag inte får.
Rickard Nordin (C):
Patrik Engström sa i sitt anförande att de energipolitiska målen står fast. Ja, den energiöverenskommelse som vi slöt 2016 och som jag var en del av står också fast. Patrik Engström var kanske inte med i förhandlingsrummet, men han stöttar den regering som fortfarande står bakom den. Trots att energiöverenskommelsen står fast ser vi att vattenkraften inte alls får den behandling som vi var överens om i energiöverenskommelsen och i den uppföljande propositionen.
Vi var överens om att vattenkraften skulle värnas och att effekten skulle kunna höjas i befintliga verk. Trots det har bara 3 procent av de svenska vattendragen KMV-klassats, med mindre stränga krav än de strängaste kraven i EU-rätten. Vattenmyndigheterna har nu haft ett samråd, och de säger att kostnaderna väntas skena. Det talas om 8 miljarder, trots att det bara handlar om ett fåtal av de vattendrag som ska bedömas.
Totalt sett hade vi ju räknat med 10 miljarder. Stora mängder el och effekt från vattenkraften förväntas gå till spillo, och det i mycket större mängd än de HARO-värden som Centerpartiet redan var kritiska till. Man har gjort schablonmässiga bedömningar, trots att man skulle göra individuella bedömningar enligt den proposition som vi var överens om. Man har heller inte tagit med den lokala och regionala nyttan, trots att det tydligt anges i propositionen att man ska bedöma den.
Allt detta står i strid med energiöverenskommelsens förslag. Min fråga till Patrik Engström, Socialdemokraterna och därmed regeringen är: Delar ni denna bild, och vad är ni i så fall beredda att göra?
Rickard Nordin (C):
Patrik Engström delar oron. Men det räcker inte att dela oron eller följa frågan. Det här sker här och nu. Samrådet avslutades den 30 april. I november kommer de nya processerna att påbörjas. Det räcker alltså inte bara att följa frågan. Patrik Engström sa att myndigheterna kommer att få uppdrag. Det var intressant.
Det är inga uppdrag som jag har hört talas om, så jag hade gärna velat höra vilka uppdrag han syftar på som ska ges till myndigheterna och när det ska ske. Det vore trevligt att få lite mer detaljerade svar på det som Patrik Engström tog upp.
Rickard Nordin (C):
Karolina Skog debatterar mycket engagerat för frågor där vi har ett stort gemensamt intresse och där vi står enade på många sätt. I den elektrifiering som vi ser, inte minst inom transportsektorn, och som kommer att minska utsläppen radikalt finns vissa utmaningar. En av fem som har en elbil säger att man inte kommer att skaffa en elbil igen därför att man saknar laddning hemmavid.
Det är såklart ett jättestort problem om den typen av saker inte kan åtgärdas. År 2016, när Karolina Skog var med i regeringen, kom Energimyndigheten med en hemställan om att ändra belysningsförordningen, som gör att belysningsnätet bara får användas till just belysning, för att också kunna sätta upp laddstolpar, efter ett försök som gjorts i Askersund med mycket lyckat resultat.
Det var som sagt snart fem år sedan. Vi vet att man har kunnat göra precis på det sättet i London, där man helt enkelt har gjort om lyktstolpar till laddstolpar. År 2019 kom detta med i den klimatpolitiska handlingsplanen, tack vare Centerpartiet, eftersom regeringen inte hade agerat. År 2020 fanns det dessutom med i en utredning om nätkoncession, som Elisabet Falemo lade fram.
Och nu 2021 lämnar regeringen en proposition utifrån just denna utredning men väljer att utesluta detta förslag. Vi har alltså ett förslag som gör att man i ett steg skulle kunna få fram tusentals laddstolpar i städerna, där vi vet att det är allra svårast att få fram dem. Ändå väljer regeringen att inte gå fram med den typen av förslag, trots att vi dessutom är överens. Min fråga till Karolina Skog är: Varför?
Rickard Nordin (C):
Halverade tillståndstider vore fantastiskt, tycker jag. Det har Centerpartiet tyckt länge, så det är trevligt att regeringen nu ansluter sig. Man kommer också att genomföra fler åtgärder. Jag blir då nyfiken på vilka åtgärder statsrådet tänker sig. I utredningen finns ju flera förslag som regeringen valt att inte ta vidare. Vad har hänt med dem egentligen? De interna näten i vindkraftsparker är ett exempel; vi kan också prata mikronät för lokala företagare.
Det finns ett antal andra saker som inte finns med i propositionen. När kommer de?
Rickard Nordin (C):
Nu var det ju inte så att de åtgärder som finns i utredningen kommer att halvera tiden för tillståndsprocesserna. Statsrådet sa: Vi kommer att genomföra fler åtgärder. Hur har regeringen då tänkt? Jag förstår att det är osäkerheter och annat, men vad har regeringen för ytterligare förslag för att få ned tiderna? Vi pratar i dag om att det tar tio till tolv år, och det som finns på bordet nu kanske kan kapa det med ett till två år. Då är det ganska lång tid kvar.
Vilka alexanderhugg ser statsrådet framför sig? Vi ska också komma ihåg att det finns andra saker som pekar i andra riktningen. Vi fick just en artskyddsutredning som ser ut att lägga en död hand över i princip allting. Vindkraftsparker ska vi inte tala om. Det kommer i princip att bli olagligt att göra saker oavsiktligt som påverkar fågellivet. Det blir helt orimligt.
Vi har alltså i andra vågskålen saker och ting som riskerar att förlänga tillståndsprocesserna och göra det ännu svårare. Jag är fortfarande nyfiken. Statsrådet svarade ju inte på frågan: Vilka ytterligare åtgärder utöver utredningens förslag ser statsrådet framför sig för att vi ska kunna halvera tillståndsprocesserna generellt?
Rickard Nordin (C):
Jag tackar Boriana Åberg för detta. Jag är liberal, och jag tycker att det är bra med ett minskat skattetryck. Det hade varit önskvärt om Moderaterna också hade sänkt skatten mer på till exempel företag, vilket de inte gör. De höjer den faktiskt jämfört med den föreliggande budgeten. Om Moderaterna nu vill att alla ska få ta del av skattesänkningar, varför får då inte personer i till exempel Hofors eller Laxå som åker kollektivt del av Moderaternas skattesänkningar? Moderaterna riktar in sig på människor som kör bil.
Det är inte dyrare att köra bil i dag än det var när vi tillsammans styrde. Kostnaden för drivmedel är precis lika hög. Då tycker jag att det är konstigt att välja att rikta in sig på sådant som faktiskt också ger utsläpp. Jag trodde att vi var överens om en grön skatteväxling, där vi höjer skatten på utsläpp och minskar den på jobb och företagande. Men här gör Moderaterna precis tvärtemot. De väljer dessutom att skrota hela bonus-malus-systemet med argumentationen att det inte är effektivt.
Och effektiviteten mäts i förhållande till bensinskatten, samma bensinskatt som de väljer att sänka. Här går Moderaternas argumentation helt enkelt inte ihop. De klarar inte av de miljömål som vi tillsammans har satt upp och som Moderaterna också har skrivit under.
Det rimliga i Boriana Åbergs argumentation om att inte hela Sverige får ta del av samma skattesänkning som stödområde A och B får göra - de regelmässiga delar som vi har enligt EU - hade varit att se till att Laxå och Hofors hade fått dessa 1 500 kronor i skattesänkning i stället för att rikta in det på människor som kör bil i Stockholm, Uppsala och Göteborg, eftersom det är de som i första hand får del av skattesänkningen av bensinskatten.
Rickard Nordin (C):
Jag konstaterar att sänkningen av skatten på landsbygden - det som Boriana Åberg refererar till som "postnummerskatten" - alltså är en skattesänkning. Den är ungefär 50 procent större än den skattesänkning på bensin och diesel som tillfaller landsbygden i Moderaternas eget förslag. Vi sänker alltså skatten mer. Tycker Boriana Åberg att sänkningen är för liten är Moderaternas egen skattesänkning alltså alldeles för liten i sammanhanget.
Om Moderaterna är skeptiska till vissa gröna skatter ser jag jättemycket fram emot att Moderaterna lägger fram egna förslag, andra förslag och skarpare förslag på hur vi ska nå den miljöeffekt man efterlyser. Det saknas helt i Moderaternas budget. Man glömmer gladeligen bort att till exempel skatten på plastpåsarna handlar om direktiv från EU, och man har inga egna förslag på hur vi ska minska den användningen.
Rent faktiskt är det så att plastpåsar ligger på topp tio när det gäller nedskräpning i naturen. Detta handlar inte bara om att det blåser in saker från andra länder via havet, utan det handlar om att vi måste göra saker här och nu i Sverige. Från den som inte tycker att de åtgärder vi genomför är bra ser jag gladeligen fram emot andra förslag, bättre förslag och skarpare förslag - men det finns inga i Moderaternas budget. Det är en total avsaknad av miljöförslag, medan vi faktiskt går åt andra hållet.
Om man tycker att utsläppen ska minska mer, vilket jag hoppas att Moderaterna tycker, är det också rimligt att man lägger fram egna förslag. Just nu är man bara emot de förslag som Centerpartiet tillsammans med regeringen lägger fram, och det duger inte. Det duger inte att säga att man ska göra saker sedan, senare och någon annanstans, vilket genomlyser Moderaternas hela budgetförslag. Det är faktiskt tragiskt.
Rickard Nordin (C):
Min fråga går till Tomas Eneroth. För någon timme sedan aviserade regeringen återigen att man förlänger alkoholstoppen. Det här slår hårt mot restaurang- och krögarnäringen runt om i Sverige. Det är en redan hårt utsatt bransch som väntar på de pengar som den skulle ha fått för länge sedan. Min fråga blir då: Varför använder regeringen den lagstiftning som var till för att reglera alkoholkonsumtion till att reglera smittspridning?
Vi har nu en annan typ av lagstiftning på plats som skulle kunna vara mer rättvis. Grannrestaurangen som serverar snabbmat kan ha öppet dygnet runt medan dessa restauranger och krogar måste stänga klockan 20.30. Min fråga till statsrådet blir: Var finns rättvisan, och varför kan inte regeringen använda den lagstiftning som nu finns på plats för att reglera just smittspridning och inte alkoholkonsumtion?
Rickard Nordin (C):
Klimatfrågan tar inte paus, och vi vet att transportutsläppen i Sverige är höga. Ett av de drivmedel som har allra bäst förutsättningar att minska utsläppen är biogas. Biogasen minskar utsläppen med någonstans runt 90 procent, och vi vet att partikelutsläppen blir låga. Den som i dag åker till valfri mack och tankar gas får i snitt 95 procent biogas, med mycket stor klimatnytta.
Klimatnyttan kan till och med vara över 100 procent om biogasen görs av gödsel. Vi vet också att restprodukten från biogastillverkning blir en biogödsel som ersätter fossilt konstgödsel. Trots allt detta har regeringen föreslagit att biogasbilar inte längre ska klassas som miljöbilar.
Min fråga till Tomas Eneroth blir därför: På vilka miljömässiga grunder vill regeringen fatta detta beslut?