Emma Berginger (MP):
I dag behandlar vi förslag om trängselskatt som ska tas ut för resor genom Marieholmstunneln, som för närvarande byggs under älven i Göteborg. Det är ett beslut som väntas tas med brett stöd. Bara Sverigedemokraterna motsätter sig detta beslut. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Miljöpartiet har varit det parti som historiskt har varit pådrivande bakom införande av trängselskatt. Inte minst gick vi i bräschen för att införa trängselskatt i Stockholm 2007.
Då var tongångarna höga, men beslutet visade sig ha så pass positiva effekter att när riksdagen i maj 2010 behandlade förslaget om att införa trängselskatt i Göteborg kunde beslutet fattas i enighet. Trängselskattens syfte är dubbelt eller kanske snarare trippelt. Den ska bidra till att förbättra miljön men även framkomligheten genom minskad trafik och genom att fördela trafiken jämnare över dygnet.
Dessutom bidrar trängselskatten till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg, bland annat Västlänken, och den nya älvförbindelsen vid Marieholm, som vi ju diskuterar i dag. Trängselskatten har som sagt flera viktiga funktioner. Att minska utsläppen av växthusgaser från trafiken är en stor utmaning. Cirka en tredjedel av Sveriges koldioxidutsläpp, fru talman, härrör från transportsektorn.
Vägtrafikens utsläpp utgör mer än 90 procent av utsläppen från de inrikes transporterna. Här behöver det ske en stor förändring om vi ska kunna nå våra klimatmål. Genom klimatlagen har Sverige satt som mål att vi till 2045 ska ha nått nettonollutsläpp. Det innebär i princip att alla sektorer måste nå nollutsläpp. Endast ett fåtal sektorer kan förlita sig på CCS-teknik.
Som enda sektor har transportsektorn dessutom ett etappmål: Till 2030 ska utsläppen från inrikes transporter exklusive inrikesflyget, som ju ingår i EU:s handelsrättssystem, ha minskat med 70 procent. För att nå klimatmålen räcker det inte att enbart byta bränsle eller att elektrifiera biltrafiken.
För att nå målen måste det också ske en omfattande transporteffektivisering, det vill säga minskad trafik. Här behöver vi arbeta med flera olika styrinstrument. Trängselskatt är ett sådant styrmedel som kan ge incitament att välja kollektivtrafik eller cykel i stället för bil. Det är särskilt viktigt att minska biltrafiken just i städer där det faktiskt finns goda möjligheter till andra alternativ, till exempel genom kollektivtrafik eller cykeltrafik.
Då finns det också större möjligheter för den som bor på landsbygden och är beroende av bilen att också kunna få transportera sig i framtiden. Det är dock inte enbart för att minska växthusgasutsläppen som det är viktigt att minska biltrafiken i våra städer. Varje år dör ca 3 000 personer i Sverige på grund av luftföroreningar orsakade av trafiken. Det är en ganska hög siffra.
Man blir förvånad när man hör den. Barn får sämre lungtillväxt och drabbas av astma i högre utsträckning om de bor vid trafikerade gator än barn som bor där det är mindre luftföroreningar. Självklart bör även barn som bor centralt i städer ha rätt att andas ren luft. Trängselskatten har haft effekten att biltrafiken faktiskt har minskat.
Man bedömer att trafikflödena är 7-8 procent lägre än före införandet. Det här påverkar såklart såväl klimatutsläppen som luftkvaliteten och trängseln. Därför är trängselskatten ett viktigt styrmedel. Trängselskatten är också en viktig del av finansieringen av ny infrastruktur i form av Västsvenska paketet, som förutom Marieholmstunneln innehåller flera viktiga satsningar på kollektivtrafiken och järnvägen.
På Västsvenska paketets hemsida kan man läsa att målet är att antalet resor med kollektivtrafik ska ha fördubblats till 2025 jämfört med 2006 års resande. Västsvenska paketet innehåller flera satsningar på till exempel nya knutpunkter, fler busskörfält och längre perronger samt nya system för trafikinformation.
För att skapa bättre framkomlighet bygger man ca 60 kilometer nya busskörfält längs med infartslederna och i Göteborgs centrum. När tågtunneln under Göteborg - Västlänken, som vi hörde om här tidigare - blir klar blir det nya knutpunkter i Göteborg vid Centralen, vid Korsvägen och vid Haga. Dessa avlastar Drottningtorget och Brunnsparken och gör centrum mindre sårbart för trafikstörningar.
Det här är viktiga investeringar för att vi ska kunna ställa om transportsektorn och få en mer hållbar trafiksituation. Västlänken är en ca 8 kilometer lång järnväg för pendel- och regiontåg. Merparten går i tunnel genom de centrala delarna av staden.
Det har varit ett omdebatterat projekt men är väldigt viktigt för att vi ska ha möjlighet att öka resandet med tåg på järnvägen. Göteborg har ju hittills varit en så kallad säckstation, vilket har en förmåga att stoppa upp trafiken och begränsa tillgängligheten i trafiksystemet.
Trängselskatt i Marieholmstunneln i Göteborg Beslutet i dag handlar dock bara om att trängselskatt ska tas ut även i Marieholmstunneln för att undvika att det ska bli en avgiftsfri så kallad smitväg för biltrafiken. Om tunneln inte skulle omfattas av trängselskatten skulle trafiken där såklart bli större, och intäkterna från trängselskatten skulle minska. Man bedömer att intäkterna skulle bli ca 10 miljoner lägre än i dag.
Med trängselskatt väntas i stället skatteintäkterna öka med 15 miljoner kronor per år. Ur ett fiskalt perspektiv och ur ett statsbudgetperspektiv får man väl ändå anse att det här rör sig om modesta summor.
Men för att nå de övergripande målen med trängselskatten gällande såväl miljö och klimat som framkomlighet och bidrag till finansieringen av viktig infrastruktur är det viktigt att även Marieholmstunneln omfattas av trängselskatten.