KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
När jag talar om genomsnittspriset är det ett sätt att beskriva fjärrvärmepriserna sett till de elpriser som har varit. Jag tror att det är en viktig information. Men jag sade också att det ser olika ut beroende på var vi är i Sverige. Det är väldigt viktigt. När jag träffar fjärrvärmeföretagen men också deras kunder runt om i Sverige är det helt olika om jag diskuterar detta i Skellefteå eller i Stockholm.
Det är rätt viktigt att vi som politiker ser att förutsättningarna och verkligheten ser olika ut. Det innebär att om man ska göra någonting åt detta måste man också förstå det. Jag försökte att problematisera det genom att säga att vi har kommunala bolag där vi investerat skattemedel i att bygga fjärrvärmenät. Men vi har också privata bolag som har investerat i fjärrvärmenät för att bygga ut dem. Det är två helt olika förutsättningar.
Det är därför som det är lite problematiskt när man talar om lagstiftning. Hur ska den lagstiftningen vara utformad för att det ska fungera? Det är därför vi behöver en utredning. Vi måste ta hänsyn till kundernas verklighet och önskemål i en sådan utredning. Det är självklart. Det är därför vi utreder. Det är klart att vi måste ta hänsyn till energieffektivitet i en sådan utredning. Också jag tycker att det är fel att spillvärme inte används på mest effektiva sätt.
Men för att komma till en lagstiftning som är rimlig och bra måste man också få en chans att utreda just detta. Fjärrvärmeföretagen har ett eget ansvar. Ibland är risken den att politiker tar på sig allt ansvar. Vi ska lösa precis alla problem. Jag har sagt till fjärrvärmeföretagen: Om kunder är missnöjda med det ni levererar och era priser måste ni också värna era kunder. Ni måste ha en dialog med era kunder.
Kunderna måste förstå hur dessa priser sätts och prishöjningarna. Annars riskerar ni en jättestor kritik. Det är viktigt att skilja på det. Vad är den politiska rollen i detta? Vad är det vi ska göra? Men vi ska också ställa krav på dem som äger fjärrvärmeföretagen oavsett om det är privata företag, kommunala eller någonting annat, och oavsett om det är stora eller små. Jag vill ha med i perspektivet att det inte bara är en politisk uppgift att lösa detta.
Det är också en uppgift för de företag som levererar fjärrvärme.
Maud Olofsson (C):
Det är klart att vi behöver utveckla fjärrvärmemarknaden lika väl som vi behöver utveckla andra marknader. Det är också därför som vi har stärkt kundernas situation genom det senaste beslutet. Men det är också viktigt att säga att förutsättningarna är så olika. Nu diskuterar Per Bolund Stockholmsregionen. Jag har all respekt för det, eftersom problemen här är stora.
Men vi har ett omland som är ganska betydande utanför Stockholmsregionen där verkligheten kanske ser annorlunda ut beroende på var man reser i landet. Ska jag ha en lagstiftning och ett regelverk för hela Sverige måste jag ta hänsyn till att det ser olika ut. Det är enklare att i opposition säga: Det är väl bara att stifta en lag.
Men sitter man med regeringsmakten och ska lägga fram förslag som riksdagen med stor respekt ska fatta beslut om måste det vara mer genomarbetat än så. Det är därför som vi behöver en utredning och därför som jag försöker beskriva vad det finns för frågetecken när det gäller just fjärrvärmemarknaden. Det är klart att vi behöver bättre konkurrens. Det behöver vi på alla områden.
Det är klart att vi behöver en ökad effektivitet så att vi använder spillvärme, rätt uppvärmningskälla och så vidare. Men vi behöver också en marknad och ett ökat tryck på de fjärrvärmebolag som man är missnöjd med. Konsumenter protesterar mot andra som tar ut för höga priser och annat. Det är samma sak här. Konsumenter bör också rikta sin kritik mot de fjärrvärmebolag som man är missnöjd med och ta en dialog med dem.
Det kommer att krävas framöver. Sedan lovar jag att utredningen ska få de uppdrag som krävs för att vi ska få en bättre ordning på området. Det innebär också att vi måste ta hänsyn till de olika förutsättningar som finns runt om i vårt land och inte bara ha Stockholm som utgångspunkt för de lagförslag som vi lägger fram. Vi måste se helheten. Det ligger i en regerings uppdrag. Men i grunden är fjärrvärmen bra.
Maud Olofsson (C):
Mikaela Valtersson har frågat mig om jag avser att verka för att nya medel till stödet för installation av energifönster avsätts i tilläggsbudgeten, om jag avser att förlänga stödet till energieffektiva fönster i småhus efter att nuvarande stödperiod löper ut samt vilka andra åtgärder jag avser att vidta för att få till stånd en ökad installation av energieffektiva fönster i hela bostadsbeståndet. Regeringen införde år 2007 anslagsfinansiering av stödet för bland annat installation av energieffektiva fönster i befintliga småhus, vilket tidigare utgick som skattekreditering.
Stödet gäller under en begränsad tid, och syftet är, förutom energieffektivisering, att främja ett ökat utbud av nya, energieffektiva fönster på marknaden. Jag kan konstatera att det finns ett stort intresse för stödet, men delar Mikaela Valterssons uppfattning att ekonomiskt stöd till energieffektiva åtgärder inte självklart är det mest lämpliga styrmedlet för att stimulera sådana åtgärder i bostadssektorn. Bristande kunskap om ny teknik och dess kostnader samt om den egna energikostnaden innebär att åtgärder inte alltid genomförs trots att de är lönsamma. Därför behövs information och rådgivning.
Genom klimatmiljarden har regeringen satsat på bland annat sådana insatser. En viktig roll i kunskapsförmedlingen har de kommunala energi- och klimatrådgivarna och energikontoren. Energideklarationer för byggnader är ett annat viktigt verktyg för energieffektivisering. Vidare har den pågående energieffektiviseringsutredningen lämnat ett delbetänkande med en handlingsplan. Utredningen bedömer att 25 terawattimmar av den årliga energianvändningen inom bebyggelsen kan sparas på ett kostnadseffektivt sätt. I höst lägger utredningen fram sitt slutbetänkande med förslag på åtgärder.
Mot den bakgrunden är mitt svar till Mikaela Valtersson att regeringen har gjort en rad insatser för att få fart på energieffektiviseringen inom bostadssektorn. Stödet för installation av energieffektiva fönster i småhus är en selektiv insats som fått uppmärksamhet, men bidragseffektiviteten har ännu inte utvärderats av den ansvariga, centrala myndigheten. Regeringens allmänna uppfattning är dock att politiken i huvudsak bör bygga på en fungerande konkurrens och generellt verkande styrmedel.
Maud Olofsson (C):
Jag håller med Mikaela Valtersson om att vi behöver göra saker både i nybyggda och redan befintliga bostäder. Det befintliga beståndet utgör en jättestor del. Vi river sällan våra hus, utan vi bor och renoverar. Det är bra ur resurssynpunkt, men ibland är det också kostsamt att göra om.
Det är viktigt att fundera på när vi ska ha bidrags- och stödsystem och när vi ska ha andra regelverk och styrmedel. Miljöpartiet och även Centerpartiet har varit med om att införa stödsystem. En del har varit bra, andra mindre bra. Det ska vi vara ärliga med att säga. Ibland har de stört marknaden mer än de hjälpt.
När man inför sådana system är det viktigt att begränsa en del av dem i tid eftersom det handlar om en introduktion. Miljöbilspremien är en sådan sak där vi ser att vi kan ge marknaden en skjuts, men det ska inte finnas för evigt. Så är det också med en del av de program som det satsats på. Det har handlat om att ge en introduktion, skapa en ökad medvetenhet och ge en skjuts till marknaden.
I grunden tror jag att vi i första hand ska styra detta genom olika regelverk för hur mycket energi man får förbruka på en kvadratmeter. Där gör vi gemensam sak med övriga EU. Jag hyllar ju EU, och här gör vi alltså gemensam sak med EU för att hitta den typen av direktiv. Nu implementerar vi det på den svenska marknaden. Det handlar om både nybyggnationer och gamla hus.
Det tror jag kommer att bli det mest styrande och mest effektiva, för det är mycket mer marknadsbaserat och marknaden vet vad den har att förhålla sig till på lång sikt. Vi har inbjudit marknaden till diskussion om de energieffektiviseringsmål som EU nu satt upp.
Jag är nog mer optimistisk än Boverket och kan konstatera att det inom bostadssektorn finns ett oerhört tryck på ombyggnation och renovering. Man ser nämligen att man sparar pengar. Det är i takt med ökade energi- och elpriser man blir mer medveten om att den sparade kilowattimmen också är den mest miljövänliga och mest kostnadseffektiva kilowattimmen.
I grunden vill jag styra åt det hållet och vill att marknaden själv tar ansvar för att se om sitt hus. Bostadsföretag tjänar ju pengar på att renovera husen och byta fönster. Då kommer det också att finnas en efterfrågan på treglasfönster och annat ute på marknaden. Den här typen av stödsystem ska vi använda när det är absolut nödvändigt och det behövs en introduktion.
Det är med den inriktningen jag ser på detta och de andra stödsystemen. Sedan får vi ta ställning till om vi ska tillskjuta ytterligare resurser under året. I grunden tycker jag emellertid att det nu är andra regelverk och styrmedel som ska styra mot ett mer energieffektivt byggande.
Maud Olofsson (C):
Jag vill hålla med Mikaela Valtersson om att information är viktig. Det är därför vi har ökat insatserna till klimat- och energirådgivarna att också nå ut till svenska folket. När de renoverar och bygger om är det vettigt att se över hur skalet ser ut. Byte av fönster är redan i dag en lönsam åtgärd. Vad är det som gör att vissa skattebetalare ska subventionera andra skattebetalare när de byter fönster?
Det är så frågan måste ställas. Det är inte så att pengarna ramlar ned från himlen och helt plötsligt finns en massa pengar som kan fördelas på ett gott sätt. Det är några skattebetalare som betalar in skatten, och några andra får pengarna i form av stöd och bidrag. Min grundinställning är att när vi nu har energipriser och elpriser som ser ut som de gör är investeringar i den typen av åtgärder redan i dag lönsamma.
Då ska vi akta oss för att ha stödsystem där marknaden ändå tar hand om omställningen. Skärpta energikrav och skärpta krav på befintliga byggnader och nybyggnation finns och är på väg in. Det är bland annat tack vare att vi har kommit överens på EU-nivå, men vi inför också själva en hel del av detta.
Hur definierar vi ett nollenergihus i Sverige så att man vet vilka regelverk som finns i sammanhanget? Det är viktigt att se att vi med förutsägbara, långsiktiga och marknadsbaserade styrmedel kommer att ändra detta. Vi kan sedan i vissa lägen behöva omställning eller stödsystem som skjutsar på.
Men vi är inte i det läget nu, tycker jag, att det är ett sådant stödsystem som är högst prioriterat. Sedan får vi ta ställning till det här budgetåret när vi ser hur intresset är. I grunden är det andra styrmedel som jag vill använda, som vi redan har introducerat och som är på väg in. Det kommer att ge en ordentlig styreffekt.
Maud Olofsson (C):
Mikaela Valtersson pratar om kontinuitet. Men kontinuitet innebär inte att stödet ska finnas för evigt. Kontinuitet innebär att något införs under en period och man vet vilka regler som gäller - men sedan tar det slut. Med miljöbilspremien har vi resonerat på det sättet. Den finns under en period när vi vill introducera ett tänkande, ett kunnande, för företag att utveckla produkter. Men sedan tar det slut. Marknaden klarar av detta i nästa steg.
Det är därför jag gör jämförelsen i fråga om varför man ska låta vissa skattebetalare betala andra skattebetalares byte av fönster - därför att under en kort period fungerar det. Men det innebär inte att det ska vara så i längden. Vi har fått kritik från marknaden på andra områden, till exempel när det gäller oljekonverteringsstödet. Man tycker att marknaden har förstörts snarare än hjälpts av stödet. Vi måste ta till oss det.
Om vi vill miljön väl och om vi vill småföretagandet väl måste vi också lyssna på vad de säger. Vi måste naturligtvis se på vilka åtgärder som är mest effektiva. Jag menar att de långsiktiga styrmedlen handlar om regelverk, nybyggnation och befintliga hus. Det finns en del regler som har satts i sjön, och några är på väg in.
Sabo säger att de tjänar pengar på att spara energi. Det gör alla när energikostnaderna är som de är. Då gäller det för politiken att vara vis i hur man använder skattemedel och vara så träffsäker man bara kan i vilka åtgärder som genomförs. Med de saker som regeringen genomför ser jag en positiv utveckling.
Det möter jag också i dialogen när vi pratar om energidirektivet och det som handlar om energieffektivisering. Jag tror att vi kan känna oss positiva. Det kommer nya förslag i Energieffektiviseringsutredningen. Då kommer vi att återkomma med ännu fler åtgärder som styr åt det hållet.
Maud Olofsson (C):
Mikael Damberg har frågat mig vilka initiativ jag tänker ta för att mildra effekten av nedskärningarna och underlätta omställningen för de anställda vid Hallsta pappersbruk.
Mikael Damberg ställer sin fråga mot bakgrund av att Holmen Paper AB aviserat nedskärningar vid Hallsta pappersbruk, vilket kan leda till att 250-300 personer förlorar sina jobb. Låt mig först understryka att jag känner starkt med alla dem som hotas av nedskärningar i Hallstavik. Att hotas av arbetslöshet är självfallet oerhört jobbigt för alla som berörs och deras familjer. Arbetsförmedlingen har här en viktig roll. De kommer att utifrån sina resurser på bästa möjliga sätt ta hand om dem som riskerar arbetslöshet.
Regeringen för en aktiv företagspolitik och en regional tillväxtpolitik som ger alla delar av landet möjligheter att utvecklas av egen kraft. Genom eget aktivt tillväxtarbete kan kommuner och regioner bli intressanta och attraktiva för företagare, besökare och invånare. Företagare lyfter ofta fram att dialogen med ansvariga i kommun och region och de attityder till näringslivet som företagarna möter där är bland de viktigaste faktorerna för ett bra och attraktivt företagsklimat. Jag har ett mycket stort förtroende för de aktörer som jobbar på lokal och regional nivå.
Regeringen arbetar för att öka det lokala och regionala inflytandet och möjligheten att växa utifrån de egna förutsättningarna. Tidigare regeringar har ibland satt in stödpaket i akuta krissituationer, men det finns inte många exempel på att dessa har gett långvarigt positiva effekter på kommuners utveckling. Jag anser att den bästa kompetensen - och kunskaperna om vad som behövs just i det här fallet - redan finns i regionen.
Hallstavik är ett bra exempel där bland andra Norrtälje kommun redan tagit en aktiv roll för att bilda lokala nätverk för att få fram nya arbetstillfällen samtidigt som de verkar för att attrahera långsiktiga investeringar i Hallstavik. Stockholms län och Norrtälje kommun har en mycket god sysselsättningsutveckling och tillhör den starkaste arbetsmarknadsregionen i landet tack vare regeringens politik för företagande och jobb. Nyföretagandet ökar och är i topp bland jämförbara kommuner. Efterfrågan på arbetskraft har ökat kraftigt det senaste året.
Fram till tredje kvartalet 2008 förväntas sysselsättningen i länet öka med ca 17 000 personer, eller 1,7 procent. Sysselsättningen väntas öka mer än arbetskraftsutbudet vilket medför att arbetslösheten minskar. Den öppna arbetslösheten räknat som andel av befolkningen väntas uppgå till 2,0 procent under 2008. Den positiva utvecklingen är viktig när människor riskerar att drabbas av uppsägningar.
Jag förutsätter också att Holmen Paper AB tar sitt ansvar som arbetsgivare för att säkra omställningen för de anställda. Slutligen vill jag försäkra Mikael Damberg om att regeringen är fullt uppmärksam på näringslivets och arbetsmarknadens utveckling i Stockholms län likväl som i övriga delar av landet.
Maud Olofsson (C):
Vi ser att energipolitiken spelar en viktig roll. Men det är kanske inte det som den här interpellationsdebatten ska handla om. Vi kommer att skicka inbjudningar. Det som är viktigt att säga är att lägre energipriser än i övriga Europa redan finns i Sverige i dag. Men jag vill inte ha en statlig prispolitik. Vad menar man när man säger att Vattenfall ska vara prisledande? Jo, att priserna ska gå nedåt. De ska inte gå uppåt.
Det innebär statlig prispolitik och ingenting annat. Stå för det ni föreslår! Det sägs att jag skulle ha besökt företagen. Jag kommer ihåg att Björn Rosengren åkte runt och besökte alla nedläggningsorterna och flyttade pengar från Vägverket från det ena stället till det andra. Vägpaketet för Trollhättan är ett ypperligt sådant exempel. Man tog pengar från andra regioner och gav till Trollhättan. Sedan skulle någon annan ge pengar till de regioner som man tog ifrån. Det är ingen bra politik.
Det är viktigt att skapa en långsiktighet med en verktygslåda så att man kan göra någonting. Det är därför vi har förstärkt resurserna till Almi, Arbetsförmedlingen och länsstyrelserna för att de ska kunna göra det. Jag ska läsa innantill från ett upprop från ett antal personer som engagerat sig i Hallstavik.
De säger så här: "Vi måste diskutera hur vi ska få hit fler företag, vad som krävs för att befintliga företag ska kunna växa, hur vi ska få fler att starta eget, hur vi ska kunna garantera att Holmen blir en viktig del av Hallstaviks framtid och hur Hallstavik blir mer attraktivt att bo, leva och verka i.
- - - Men varför uppvaktar vi inte istället näringsminister Maud Olofsson med krav på statliga satsningar och statliga pengar? Svaret är att vi är övertygade om att vi både måste och kan skapa en bra framtid för Hallstavik själva, om vi får med oss Hallstavik och hela Roslagen.
Vi är övertygade om att vi har tillräckligt med kunskap, kreativitet och kraft för att möta den här krisen. När vi har kommit en bit på vägen, då, först då, ska vi bjuda hit Maud Olofsson, för att berätta hur hotet om en kris fick en hel bygd att engagera sig i sin framtid. Du ställer väl upp!"
Det här är förutsättningen för att bygga för framtiden. Jag litar på Hallstavik, Norrsundet och alla andra ställen som det gäller. Nu har man verktygslådan och kan ta sig in i framtiden. Jag vill med detta önska ledamöterna i riksdagen en trevlig sommar.
Jag hoppas att ni ägnar sommaren åt att skriva nya interpellationer så att jag får komma tillbaka och diskutera viktiga frågor för framtiden.
Maud Olofsson (C):
Monica Green har med anledning av drivmedelsbranschens rationaliseringar på landsbygden frågat mig vilka initiativ jag har tagit för att behålla trycket på oljebolagen. Vidare frågar hon vilka initiativ jag tänker ta för att mildra mackdöden. Slutligen frågar Monica Green mig vilka verktyg jag har använt för att samordna servicen på landsbygden. Som jag tidigare konstaterat, senast den 10 juni när jag här i kammaren besvarade tre interpellationer om landsbygdens drivmedelsförsörjning, är Sveriges gles- och landsbygder viktiga framtidsområden.
Regeringens politik för regional tillväxt innehåller redan flera åtgärder för att mildra effekter av strukturomvandlingen när det gäller kommersiell service på landsbygden, inklusive drivmedel. Tillgänglighet till drivmedel och annan grundläggande service är en av många förutsättningar för tillväxt. Därför bjöd jag in berörda aktörer till ett dialogmöte om den framtida drivmedelsförsörjningen i april tidigare i år. Näringsdepartementet har därefter gett Konsumentverket i uppdrag att redovisa de bedömningar av den framtida drivmedelsförsörjningen på landsbygden som görs på regional nivå.
Aktörer på lokal och regional nivå har avgörande roller i genomförandet av den politiken. Alla landsbygdsområden har olika förutsättningar, och vilka servicelösningar som är mest lämpliga på en viss ort avgörs bäst av just de lokala och regionala aktörerna. Regeringen bejakar och välkomnar de olika lokala och regionala lösningar som nu växer fram. Den redovisning som Konsumentverket lämnade till Näringsdepartementet i början av augusti utgör nu ett underlag för det fortsatta arbetet med regeringens strategi för att stärka utvecklingspotentialen på landsbygden.
Maud Olofsson (C):
Monica Green! Det jag försökte säga var: Att styra ett land i kris är precis det som den borgerliga regeringen klarar av att göra. Det är för att vi har samlat i ladorna som vi nu har resurser att göra viktiga saker på infrastrukturens område, när det gäller forskning och innovation, välfärdssatsningar, skattesänkningar för individer och företagare och så vidare. Så är det därför att vi har hushållat med våra resurser. Det är den viktigaste delen för en regering, att sköta det.
Om vi jämför oss med övriga regeringar runt om i Europa kan vi se att vi har en mycket bra situation jämfört med många andra därför att vi har varit kloka och samlat i ladorna och därför att vi har agerat för jobblinjen. Den jobblinjen har inneburit att vi har en lägre arbetslöshet i dag i många av våra områden som tidigare hade gigantisk arbetslöshet. Jag hoppas verkligen att Monica Green åker runt och tittar lite grann också på den andra verkligheten. Titta i mina hemtrakter i Västerbottens inland! Titta i Norrbotten! Titta på vad som händer!
Sedan är inte allt perfekt, utan det finns mer att göra därför att utanförskapet var så stort. Men grunden för att vi ska kunna ha mackar, att vi ska kunna ha affärer, att vi ska kunna ha serviceställen, att vi ska kunna ha skolor, äldreomsorg och allt annat är att människor kan jobba. Det är därför som jobb och företagande är en sådan prioriterad åtgärd. Sedan tycker jag att det är självklart att vi ska ha en fullgod service på landsbygden likaväl som på andra ställen.
Det är därför som vi också måste hitta nya lösningar i samordnad service, i att hitta ny teknologi så att vi kan ha bensinförsörjning i hela landet. Det är precis det som vi jobbar med och som leder till resultat i Jämtland, i Värmland, i Dalarna och på många andra ställen. Men det är inte gjort i en handvändning, utan det handlar om att steg för steg försöka hitta de här nya lösningarna, som gör att vi kan ha en fullgod service.
Jag är väldigt glad om Socialdemokraterna vill bidra i det utvecklingsarbetet. Det här måste ske regionalt och lokalt men med stöd av regeringens resurser och de samtal som vi har med de aktörer som är aktuella i det här sammanhanget.
Maud Olofsson (C):
Om vi ska få ett aktivt näringslivsklimat som gör det enklare, roligare och lönsammare att vara företagare är regelförenklingsarbetet ett viktigt arbete. Det är också därför som regeringen har denna höga ambition fram till 2010. Det är också därför vi genomför de konkreta åtgärderna, till exempel Regelrådet och en granskning av de förslag som läggs fram, samrådet med näringslivet samt breda mätningar och uppföljningar.
Det är det systematiska arbetssättet som är verktyget för att nå resultat. Vad jag försöker beskriva är att jag inser fuller väl - det gjorde vi också när vi skrev om arbetet med att förenkla reglerna - att vi har höga ambitioner. Om vi inte har de höga ambitionerna kommer vi inte heller att lyckas.
Jag har försökt att räkna upp ett antal åtgärder som är både stora och små för att beskriva hur vi steg för steg tar oss åt rätt håll. Att mätningen från Nutek innehåller 70 procent kostnader som är kvar från den socialdemokratiska regeringens tid kan jag inte göra så mycket åt. Luciano Astudillo får återkomma när vi har kommit längre fram i perioden.
Mitt löfte till alla landets företagare och den socialdemokratiska oppositionen är att jag kommer att fortsätta att jobba med detta. Jag kommer också att lyssna på om ni har bra och konkreta förslag. Jag har läst programmet, och det är inte ett regelförenklingsarbete som genomsyrar det presenterade programmet. Det är i stället fråga om mer bidrag, mer Ams och mer krångel för landets företagare. Jag beklagar det.
Det återstår två år till valet innan ni slutgiltigt ska lägga fram förslag. Här finns ett förbättringsområde. Jag tror att landets företagare förväntar sig att det ska bli resultat. Steg för steg kommer vi att leverera det. 170 av de 600 åtgärderna är redan genomförda. Vi är på god väg att fullfölja de löften vi har gett.