KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
När det gäller frågan om vilka utredningar vi talar om är migrationsutredningen en av dem. Arbetskraftsinvandring kommer i ett annat utredningsspår, men också de direktiven förhandlas nu med Centerpartiet och Liberalerna.
I sak måste jag ändå ställa frågan: Moderaterna kan väl ändå inte mena att det är rimligt att söka för att forska i Sverige och så dagen efter åker du till ett annat land, exempelvis USA, och är där resten av studietiden och bara tar upp en plats i Sverige?
Det måste ändå finnas någon form av krav att det är i Sverige som du ska bedriva den huvudsakliga delen av dina studier och din forskning. Som det är nu får du två år. Halva den tiden, alltså ett år, och under en sammanhängande period på sex månader kan du sedan bedriva forskning utomlands. Jag tycker inte att det är orimligt att ställa detta krav. Kan jag se Muhammad i ögonen?
Ja, jag kan se vem som helst i ögonen när det gäller olika sakfrågor, och jag står naturligtvis fast vid min åsikt som är att när du kommer hit till Sverige och söker arbetstillstånd har du också ett personligt ansvar att veta hur reglerna ser ut.
Det gäller den som kommer hit som arbetskraftsinvandrare, och det gäller inte minst den arbetsgivare som tar hit någon som ska jobba i Sverige. När man tar hit någon från andra sidan jorden har man ett personligt ansvar att se till att man också följer löneregler och arbetsvillkor i övrigt. Gör man inte det vet man också vad konsekvenserna blir. De allra flesta i de här fallen följer de regler som finns.
När vi har en beviljandegrad gällande förlängning på upp till 99 procent kan väl regelverket inte vara så förfärligt krångligt att man inte klarar av att följa det. Men det kräver naturligtvis att man har koll på reglerna när man kommer hit. Vi bereder som sagt var både migrationsfrågan och frågan om arbetskraftsinvandring.
När det gäller arbetskraftsinvandring är det viktigt för oss att slå vakt om att det inte kan utnyttjas på så sätt att en arbetsgivare tar hit folk från andra sidan jorden som får jobba för 30 kronor i timmen och bo i en källare. Därmed förrycker man både konkurrensneutralitet i förhållande till andra företag och exploaterar människor på arbetsmarknaden. En sådan utveckling kommer vi socialdemokrater aldrig att tillåta.
Vad vi än gör när det gäller arbetskraftsinvandring måste vi också slå vakt om att arbetsmarknaden fortsätter att fungera på ett bra sätt och att grundläggande avtalsregler kan upprätthållas.
Morgan Johansson (S):
Vi har redan agerat. Det genomfördes en lagändring förra året om en möjlighet för arbetsgivaren till det som kallas självrättelse, det vill säga att om man ser att man har gjort ett fel och frågan är uppe igen för prövning av Migrationsverket kan man rätta till detta fel. Men om vi bara släpper allting fritt och säger att det inte spelar någon roll under vilka villkor och regler som någon har kommit hit på riskerar vi faktiskt att förstöra grunderna för arbetsmarknaden.
Och det finns massor med exempel på människor som utnyttjas på ett helt oacceptabelt sätt. Det kan Maria Malmer Stenergard också läsa om i medierna från vecka till vecka, skulle jag vilja säga. Det handlar bland annat om restaurangbranschen och byggbranschen. Nagelsalongerna hörde vi om för bara någon månad sedan, där detta arbetskraftsinvandringssystem utnyttjas på ett helt oacceptabelt sätt.
Vi kommer därför inte att ge oss när det gäller att det ska finnas regler för att samma villkor ska gälla. Om någon kommer hit för att jobba i Sverige är det svenska löner och svenska arbetsvillkor som ska gälla. Och det bästa man som arbetsgivare kan göra för att se till att tillförsäkra sig detta är att teckna ett kollektivavtal. Då får man mycket av detta regelverk redan på plats. Dessutom får man ett bra samarbete med fackföreningsrörelsen i varje del.
Det är det bästa man kan göra för att försäkra sig om att man verkligen på ett bra sätt tar hand om dem som kommer hit och ska jobba. När det gäller denna del är min principinställning nog att om man kommer hit till Sverige för att bedriva forskning är det också i huvudsak här som man ska bedriva forskningen. Det finns ganska generösa regler i dag för att kunna åka utomlands och kanske vara där nästan hälften av tiden.
Sedan får vi se vad en domstolsprövning av de enskilda fallen till slut kommer fram till när det gäller praxis.
Morgan Johansson (S):
Det kommer ju ytterligare rapporter, vilket jag precis har nämnt. Den som väntas härnäst är den där man samlar in brottsstatistiken från de olika medlemsländerna. Den publiceras redan nu i höst, och där ser man hur problematiken ser ut i de olika medlemsstaterna. Sedan fortsätter naturligtvis processen mot de länder där man har de allra största problemen. Bulgarien och Rumänien är tydliga sådana, och där ser vi en särskild ordning. Vi ser också hur man följer upp detta successivt, vilket är bra.
När det gäller de andra länderna - Cypern, Tjeckien, Kroatien, Ungern, Italien, Malta och Slovakien - är det medlemsländer som kommissionen har satt särskild press på och sagt: Ni måste ni faktiskt leverera i detta avseende. Det råder ingen som helst tvekan om att det finns problem i en del av de här länderna, och för att följa upp vad Transparency International har sagt är det ungefär samma länder som även de pekar ut.
Bulgarien, Ungern, Rumänien och Grekland pekas ut som sämst när det gäller korruption. De länder som har försämrats mest är Polen, Malta och Ungern. Det finns alltså en ganska bra bild, skulle jag vilja säga, av hur problemsituationen ser ut.
När det gäller de länder som är bäst på arbete mot korruption tycker jag för övrigt att vi kan sträcka på oss, för där finns Danmark, Finland och Sverige. Jag tycker att vi kan fråga oss hur det kan komma sig att Sverige är ett av de länder som ligger i topposition.
Det hänger ihop med offentlighetsprincipen, som är stadfäst i Sverige sedan hundratals år, men också med meddelarskyddet. Det gör att upptäcktsrisken för den här typen av problematik helt enkelt är mycket större i Sverige än på många andra ställen. Detta kan vi naturligtvis inte slå oss till ro med, utan vi måste fortsätta att utveckla och vårda den ordning vi har.
Till exempel har en diskussion förts på senare tid om att införa offentlighetsprincip i fristående skolor, och det måste vi göra för att det ska bli samma ordning för de skolorna som för andra. Hög upptäcktsrisk innebär att man både har lättare att komma åt den som mutar och den som blir mutad, och det är den vägen man ska göra det.
Ett exempel på den inspiration som vi kan ge från Sverige till övriga EU-länder är ju det särskilda offentlighetsdirektivet, som nu finns i EU efter ett svenskt initiativ. Det är faktiskt även så att Transparency International och andra organisationer har begärt ut dokument och fått ut dem.
Vad jag förstår finns det ingen ambition att försöka dölja det arbetet, utan tvärtom handlar det snarare om att ta ett steg framåt. Låt oss alltså se till att EU kan fortsätta jobba på det sättet och även att Sverige kan fortsätta att ligga i ledningen när det gäller detta arbete.
Morgan Johansson (S):
Det här baseras naturligtvis på det förslag som nu finns från EU-kommissionen. Bland annat på svenskt initiativ har nu EU-kommissionen lagt fram ett förslag som innebär att kriterier ställs upp för vilka bidrag och bistånd som man kan få framöver. Om man inte lever upp till de kriterierna riskerar man att bli av med sina pengar.
Det är den tredje frågan i Ludvig Asplings frågeställning, det vill säga om man ska kunna villkora bistånd och bidrag. I det förslag som nu ligger definieras vad som räknas som rättsstatens principer.
Det innebär, som vi tolkar det - och jag tror att vi har en stor uppslutning bland medlemsländerna - att just systematiska bedrägerier och att man inte kommer till rätta med detta ska kunna vara en sådan del som ska prövas i en sådan process. Låt oss hoppas att vi kommer framåt i den processen så att ett sådant förslag kommer på plats. Från svensk sida kommer vi naturligtvis att jobba med det.
Sedan kan man säga att det är roligt att höra att också Sverigedemokraterna efter mycket lång tid har förstått vilka fördelar det kan ha att vara med i Europeiska unionen.
Det här innebär att man kan jobba systematiskt mot länder som vi handlar med och är en del i ett ekonomiskt sammanhang med så att vi via EU kan se till att det blir bättre ekonomiska förutsättningar och att den här typen av ekonomisk brottslighet, som i förlängningen också drabbar oss, kan bekämpas.
Morgan Johansson (S):
Lars Beckman har frågat mig hur jag ser på att höja expropriationsersättningen till dem som behöver flytta vid större industri- och infrastrukturprojekt i låg- och mellanprisområden i Sverige när det inte finns tillräckligt med hus att köpa på andrahandsmarknaden och nuvarande expropriationsersättning om marknadsvärdet plus 25 procent inte räcker till att bygga nya hus, om jag avser att ta initiativ till en förändrad lagstiftning så som föreslås i departementspromemorian Ersättning vid expropriation av bostäder och hur länge frågan ska beredas i Regeringskansliet.
Utgångspunkten i expropriationslagen är att den som drabbas av expropriation ska hållas skadeslös. När lagen skrevs förutsågs dock inte samhällsomvandlingar av de slag som i dag sker med anledning av gruvdriften i Kiruna och Gällivare-Malmberget. Dessa samhällsomvandlingar har visat sig ha en betydande påverkan på bostadsmarknaden. En tillämpning av regelverket kan i en sådan situation medföra ersättningsnivåer som inte är tillräckligt höga för att tillgodose de boendes behov av nya bostäder.
Mot denna bakgrund har reglerna om ersättning i expropriationslagen setts över. Syftet med utredningen har varit att säkerställa att enskilda inte råkar illa ut när en expropriation eller ett liknande tvångsförfogande tar sikte på deras boende.
I den nämnda departementspromemorian föreslår utredaren som huvudförslag att det i expropriationslagen införs en allmän regel om ersättning för förhöjd boendekostnad till följd av expropriation, i den utsträckning det finns särskilda skäl för sådan ersättning med hänsyn till förhållandena på bostadsmarknaden i orten med omgivning. Regeln ska gälla småhusägare, bostadsrättshavare och bostadshyresgäster. Promemorian har skickats på remiss.
En majoritet av remissinstanserna är positiva till utredarens huvudförslag, som nu bearbetas med beaktande av remissynpunkterna. Regeringen för en aktiv bostadspolitik. En viktig beståndsdel är att enskilda bör omfattas av ett starkt bostadssocialt skydd. Detta gäller inte minst vid expropriation. Det fortsatta arbetet med förslagen är därför prioriterat.
Morgan Johansson (S):
Vi är ju i grunden överens om att vi måste ha ett regelverk som gör att staten tar sitt fulla ansvar när man måste expropriera egendom. Det kan röra stora infrastrukturprojekt. Vi genomför ju mycket när det gäller infrastruktur, men det kommer att bli ännu mer framöver, inte minst när vi ska bygga höghastighetsbanor. Då måste vi ha en stark lagstiftning att luta oss mot.
År 2010 förstärktes detta ansvar ytterligare. Då tillkom en regel som sa att man utöver marknadsvärdet, som man ska ersätta, ska lägga på 25 procent. Detta innebar ett utökat ansvar för exploatören i detta fall.
Problemet som har uppstått, som rör malmfälten, är att inte ens detta räcker i vissa situationer som rör vissa projekt och områden. Det kanske inte finns några andra hus att köpa i det området. Då måste man helt enkelt bygga nytt, och då täcker inte ens ersättningen för det gamla huset plus 25 procent kostnaden för ett nytt hus. Så blev det i Malmfälten.
Det skulle ha kunnat bli mycket problematiskt för enskilda om inte LKAB hade gått in och täckt en stor del av kostnaden. Nu tar LKAB helt enkelt en stor del av kostnaden för nybyggnationer, så att människor kan få ett likvärdigt boende som ersättning. Man kan kanske säga att det är tur att LKAB är kvar i statlig ägo.
Om Moderaterna hade fått som de hade velat hade de sålt ut LKAB, och det hade varit mycket svårare att lösa denna fråga med andra ägare. När det gäller lagstiftningen finns det uppenbarligen ett behov av att kunna hitta lösningar i de förmodligen ganska få fall som man inte kan täcka med huvudregeln. Det var därför jag tillsatte utredningen 2015; det var ju på mitt initiativ som detta gjordes.
Utredningen kom med ett betänkande 2016. Det är riktigt att en majoritet av remissinstanserna har varit positiva, men det finns också invändningar mot förslaget, framför allt när det gäller övergångsreglerna. Detta har medfört att vi behöver arbeta vidare med förslaget.
Jag räknar dock med att vi kommer att kunna fortsätta med det under hösten och att vi kommer att kunna gå till riksdagen under nästa år med ett lagförslag så att vi kan få en starkare lagstiftning på plats.
Morgan Johansson (S):
LKAB stod ju med på Moderaternas utförsäljningslista. Jag har motionen här. Den är underskriven av Mikael Odenberg, som Lars Beckman nog känner till. Motionen är från början av 2000-talet, och hade Moderaterna fått sin vilja igenom då hade LKAB varit utsålt. Vem vet vart det hade sålts - till amerikanska intressen, franska intressen eller ryska intressen?
Omflyttningen av Kiruna drogs igång 2014, så det hade så att säga varit lagom att till dess ha en annan huvudman som hanterade alla de här avvägningarna. Nu fick ni lyckligtvis inte er vilja igenom, Lars Beckman, och vad jag förstår har ni nu också övergett den tanken. Men hade ni fått er vilja igenom då hade LKAB varit i händerna på privata intressen, så det är tur att ni inte fick det. Jag går över till huvudsaken här.
Det lagförslag som finns - och som tillkom till följd av det initiativ till att göra en översyn av lagstiftningen som jag tog - arbetar vi med, men vi behöver nog analysera en del av remissinstansernas synpunkter. Detta måste nämligen vara en lagstiftning som inte bara kan köras fram utan även håller över tid och kan fungera i realiteten, så att säga.
Då är det bland annat övergångsreglerna som vi måste se över; vi har fått en del invändningar från remissinstanserna. Det är klart att man alltid och i alla sammanhang kan tycka att lagstiftning tar lång tid, men min erfarenhet är att det nog ändå är bättre att se till att man har en lagstiftning på plats som är väl beredd, så att domstolar och andra kan döma efter den, än att köra fram förslag som inte är riktigt förberedda.
Nu säger jag alltså att vi enligt planeringen för vår mandatperiod kommer att kunna gå till riksdagen med den här lagstiftningen under nästa år och få den på plats. Jag ser fram emot att vi kommer att kunna få en bred uppslutning bakom den i riksdagen.
Morgan Johansson (S):
Jag kan kvittera med att säga att jag tycker att det är bra att Moderaterna har övergett tanken på att sälja LKAB. Ett läge där man måste förhandla med amerikanska, franska eller ryska intressen om huruvida de ska ta kostnaderna för en del av de Kirunabor som nu måste flytta hade varit betydligt besvärligare, skulle jag vilja säga.
Jag tror inte att de hade varit lika inställda på att gå utöver det krav som i dag finns enligt lagstiftningen, vilket LKAB nu gör. Det finns säkert enskilda situationer där man kan göra ännu mer från LKAB:s sida, men den frågeställningen får i så fall tas upp med det ansvariga statsrådet. Nu är bolaget i alla fall kvar i statlig ägo, och det innebär att vi har mycket större möjligheter att påverka hur man hanterar de här situationerna.
Lagstiftningen är som sagt på väg fram. Det är klart att man kan tycka att det har gått långsamt under den här regeringen, men under de åtta år som den förra borgerliga regeringen satt hände ju ingenting. Det gjordes ingen översyn av den här lagstiftningen, utan det är vi som har tagit initiativ till det. Det är också vi som kommer att leverera det, och det kommer vi att göra under nästa år.
Morgan Johansson (S):
har frågat finansmarknads- och bostadsministern hur han ser på de problem som finns med nuvarande tomträttssystem och om han avser att återkomma med förändringar som gör tomträtten mer attraktiv. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. De nuvarande reglerna om tomträtt har setts över i flera omgångar. Som Larry Söder framhåller har det påtalats problem med systemet. Ett sådant problem är att avgälden kan öka kraftigt eftersom ändring av den bara sker vart tionde år.
Ett annat problem som har uppmärksammats är att kommunerna beräknar avgälden på olika sätt. Tomträtts- och arrendeutredningen lämnade 2012 ett delbetänkande med förslag till ändrade regler. Utredningens förslag fick kritik under remissbehandlingen. Kritiken består i huvudsak av att förslaget inte ger ett tillräckligt starkt skydd mot kraftiga avgäldshöjningar för tomträttshavare i områden med höga markvärden och att förslaget också kan leda till minskade inkomster för vissa kommuner. Kritiken tydliggör att frågan om tomträttsavgäld är komplex.
Regeringen för en aktiv politik i fråga om bostadsbyggandet och bostadsmarknaden i Sverige. Regeringen bedriver också ett aktivt arbete för att föra frågan om tomträttsavgäld framåt. Regeringskansliet har vid flera tillfällen hållit möten med särskilt berörda parter om inriktningen på det fortsatta arbetet. För närvarande analyseras problembilden och möjliga vägar framåt med beaktande av den kritik som har förts fram.
Morgan Johansson (S):
Återigen, Larry Söder: Att bostadspriserna pressades upp kraftigt under er period var en effekt av att ni avskaffade fastighetsskatten. Då blev tröskeln högre. Det måste du ändå förstå. Om man sänker fastighetsskatten pressar man upp villapriserna. Precis detta har inträffat. Man kan naturligtvis jonglera med årtal, men faktum är att när ni avskaffade investeringsstödet 2007 rasade bostadsbyggandet. Så var det faktiskt.
Det berodde inte på att man hade planerat dåligt tidigare, utan det berodde på att det plötsligt fanns ett antal planerade projekt som man inte längre kunde räkna hem. Då lade man i stället ned dessa projekt. När vi sedan återinförde stödet ökade bostadsbyggandet, och det ökade kraftigt till en nivå som vi inte har sett sedan 70-talet.
Jag är naturligtvis inte ute efter att bara bygga hyresrätter, utan jag vill ha ett blandat byggande. Så ser det också ut. Men faktum är att de som kanske ska flytta hemifrån och bilda familj och som har ganska låga inkomster inte har flera miljoner på banken. De kan inte bara köpa sig ett hus. Det må vara på tomträtt eller på fri grund; det spelar ingen roll.
De är ofta i stället hänvisade till hyresrätter, och därför tycker jag att det är ett problem när byggandet av hyresrätter faller och vill därför stimulera det. Detta görs på sådant sätt att man ser till att de som bygger billigt och kan erbjuda rimliga hyror får stöd av staten. Annars får de det inte. Men så fort Kristdemokraterna får tillfälle avskaffar de ett sådant system. Vad gäller tomträttsfrågan tror jag inte att det spelar någon roll om vi dricker kaffe eller inte.
Jag ställde ju en fråga till Larry Söder huruvida han hade en konsekvensanalys av detta för kommunerna och för de boende. Det hade han inte. Han vet inte vad som skulle inträffa om hans förslag gick igenom. Så länge vi inte har någon sådan analys kan vi heller inte lägga fram ett förslag som detta i riksdagen.
Morgan Johansson (S):
Katja Nyberg har frågat mig om jag och regeringen är villiga att överväga möjligheten att hyra anstaltsplatser utomlands. Katja Nyberg har vidare frågat vad regeringen avser att göra för att avvärja den problematik med överbeläggning som redan finns i dag och som förutses öka markant redan nästa år. Den ökning vi ser av intagna i Sveriges häkten och anstalter är bland annat en effekt av regeringens politik för effektivare brottsbekämpning. Regeringen har skärpt straffen på flera områden, vilket har lett till att fler har kunnat häktas och individer som tidigare hade gått med vapen på stan nu sitter i häkte.
Ytterligare satsningar på brottsbekämpningen kan förväntas öka platsbehovet i Kriminalvården ytterligare. Regeringen har en nära dialog med Kriminalvården om platssituationen och om de åtgärder som myndigheten vidtar för att hantera situationen här och nu och på längre sikt. För att skapa de bästa förutsättningarna för myndigheten vid den uppkomna beläggningssituationen gav regeringen Kriminalvården ett tillskott på 335 miljoner kronor i årets vårändringsbudget.
Tillskottet avsåg både medel för att upprätthålla säkerheten vid häkten och anstalter på grund av den höga beläggningen och medel för att täcka ökade kostnader för transporter av frihetsberövade. Att frihetsberövade som behöver transporteras kan förflyttas snabbt och effektivt är en viktig del i fördelningen av beläggningen i Sveriges häkten och anstalter.
En effektiv och säker kriminalvård, anpassad till individuella förutsättningar och behov, har tagit lång tid att bygga upp, och den har bidragit till att återfallen i kriminalitet har minskat över tid. Denna utveckling ska fortsätta, och den ska fortsätta på svensk mark. Att hyra anstaltsplatser utomlands kan inte ersätta behovet av fler platser i Sverige, och det är inte resurseffektivt. Det är inte heller en lösning som Kriminalvården själv efterfrågar.
Min utgångspunkt är att Kriminalvården ska ha tillräckliga resurser för sin verksamhet och att det finns en god kapacitet att omhänderta häktade och fängelsedömda.
Morgan Johansson (S):
Katja Nyberg säger att detta har pågått under flera år. Det är en sanning med modifikation. Detta har framför allt hänt under det senaste året. På ett enda år ökade beläggningsgraden med nästan 10 procentenheter. Det var en följd av många saker. Dels tror jag att det var en följd av att polisens effektivitet ökade. Resurserna i polisväsendet har börjat märkas.
Sedan har vi också de lagändringar vi gjort, framför allt de ökade häktningsmöjligheterna för dem som misstänks för grovt vapenbrott. De gjorde att vi först fyllde upp häktena ganska snabbt, och i nästa steg började vi fylla upp anstalterna. Men dessförinnan, när jag tillträdde för fem år sedan, hade vi ganska många tomma platser i kriminalvården. Dessutom var det överskott i kriminalvården.
Detta är alltså något som i praktiken har hänt det senaste året. Det var därför det var så olyckligt att det just vid det tillfälle då kriminalvården behövde ha mer pengar, det vill säga för innevarande år, kom en M-KD-motion som gav helt otillräckliga resurser och som Sverigedemokraterna dessutom såg till att rösta igenom. Man kan inte i ena andetaget rösta igenom en sådan motion och i nästa andetag stå här och anklaga regeringen för att vara senfärdig.
Då tappar man helt trovärdigheten, fru ålderspresident. Överföringar till andra länder görs redan i dag. Vi har ökat takten; det är fler som nu överförs till andra länder. Den utredning som Katja Nyberg nämner handlar om att inrätta ett särskilt skyndsamhetskrav så att det ska gå fortare att göra detta, men sedan handlar det om att se till att dessa länder tar emot och också har fängelser på en nivå som man kan avvisa till.
Då är det återigen länder som Rumänien, Polen, Litauen och Georgien som vi framför allt inriktar oss på. Det är där vi har den stora problematiken med internationella stöldligor, och det är den typen av klienter det handlar om.