Katarina Brännström (M):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1. Emma Henriksson har nämnt vissa saker som tål att upprepas. Det gäller vad som har hänt efter omregleringen av apoteksmarknaden 2009. Antalet apotek har ökat med 463, vilket innebär 52 procent. Tillgängligheten har ökat markant.
Antalet söndagsöppna apotek har nästan tredubblats till 526. Det genomsnittliga öppethållandet har ökat med drygt elva timmar per vecka. Vi är ju några som minns eländet på monopolets tid, då man inte fick tag i läkemedel från lördagar klockan ett, när apoteket stängde, fram till måndagsmorgonen klockan nio eller tio när apoteket öppnade igen.
Omregleringen av apoteksmarknaden har alltså varit lyckad och har kommit våra invånare till gagn. Socialdemokraterna och Vänstern har varit motståndare. De har varit mycket kritiska till denna omreglering. För att få bevis för sin sak tillsatte nuvarande regering en statlig utredning. Men denna utredning visade egentligen att omregleringen i huvudsak varit bra. Utredningen visade att kompetensen och kvaliteten har bibehållits och att säkerheten är densamma som före reformen.
Mer än 95 procent av receptkunderna får sina läkemedel direkt när de kommer till apoteket. Resterande läkemedel beställs i enlighet med 24-timmarsregeln. Apotekstätheten har alltså ökat markant i Sverige, men fortfarande ligger vi långt nere i ligan jämfört med övriga Europa. Vi har 14 apotek per 100 000 invånare - i Europa är det i snitt 31.
Det är mycket glädjande att det är så många av kunderna på apoteken som är nöjda. 81 procent säger sig vara mycket nöjda, och 99 procent är nöjda. Det är nästan maximalt. Vi kan nu se att regeringen har accepterat den nya apoteksreformen, trots tidigare invändningar. Det tycker vi är bra. Vi ser inte heller kunder eller patienter som skriver insändare om att det skulle vara dåligt.
Propositionen som dagens ärende behandlar heter Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden . Här har regeringen flera förslag som syftar till att förbättra kvalitet och säkerhet, vilket är bra. Ett exempel är att alla apotek ska få rätt att ha apoteksombud. Men på ett par områden är vi inte eniga med regeringen. Det första är förslaget om att enbart farmaceuter ska få expediera receptläkemedel.
Farmaceuter ska ansvara - och ansvarar självklart - för recepthantering och rådgivning på apotek. Men farmaceuter ska ägna sig åt just det farmaceutiska arbetet och ska kunna delegera andra uppgifter till övrig personal. Det råder också en stor brist på farmaceuter i dag. Konsekvensen av det här regelkravet kommer att bli sämre kvalitet, då vi inte har så många som kan göra detta.
Längre kötider och till och med försämrat öppethållande hör till det som framhålls. Fru talman! Vi motsätter oss därför att apoteken ska detaljstyras på det sätt som propositionen anger. Det kan hindra både effektivitet och tillgänglighet. Bristen på farmaceuter gör det riktigt problematiskt. Man tar inte heller vara på den kompetens som finns hos de apotekstekniker som redan i dag arbetar på apoteken.
Det går inte heller att se att regeringen motiverat varför denna reglering är nödvändig. Det finns inget som pekar på fel eller brister som skulle ha varit ett hot mot patientsäkerheten. Vi vill därför avslå kravet på att endast farmaceuter ska få expediera och ge rådgivning till receptkunder. Det andra som vi inte är eniga med regeringen om - men en majoritet i utskottet har enats om det - är förslaget om att returrätt av läkemedel nu även ska omfatta kylvaror. Det tog inte regeringen med.
Det är en komplex fråga. Men denna ändring påverkar - om den går igenom - på ett positivt sätt tillgången på läkemedel genom att apoteken vågar beställa hem för snabb leverans till sina kunder och får möjlighet att returnera de överblivna läkemedlen. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag, tycker utskottet. Vi kan konstatera att läkemedelskostnaderna är i konstant utveckling.
Sedan 2006 har de ökat med nära 13 miljarder och utgör i dag en kostnad på närmare 44 miljarder. Det är nästan lika mycket som försvaret kostar per år - en nästan ofattbar summa och utveckling. Drygt 6,6 miljoner personer i Sverige tog ut minst en medicin år 2017. Det är 66 procent av befolkningen. Kvinnor använder mycket mer läkemedel än män.
Detta är en stor utmaning för vårt samhälle och något man måste försöka minska på något sätt. Men det är ett annat ärende än dagens och något för nästa regering att fundera över.