KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ylva Johansson (S):
Som arbetsmarknadsminister kan man naturligtvis aldrig vara nöjd så länge en enda människa är arbetslös. Det är dock inte korrekt att personer som lämnar etableringsuppdraget utan att ha kommit i arbete går hem, utan de deltar i andra arbetsmarknadspolitiska insatser. Mitt mål är fortsatt, precis som när jag tillträdde, att man i normalfallet ska bli etablerad på arbetsmarknaden eller komma i studier inom de två åren i etableringsuppdraget. Jag ser betydande möjligheter att fortsatt förbättra dessa resultat.
Det finns många ledtider som är för långa, bland annat på grund av att det har varit väldigt många personer. Där finns alltså mer att göra. Självklart är det bra för arbetsmarknaden om man har högkonjunktur, men det är också så att politiken gör skillnad, och det är det vi ser. Det handlar både om konjunkturen och om regeringens politik. Svar på interpellation Fru talman!
Avslutningsvis vill jag säga att om Jan Ericson inte accepterar Arbetsförmedlingens statistik angående resultatet från etableringsuppdraget kanske han ändå litar på Statistiska Centralbyråns undersökningar, som är av en helt annan typ. SCB gör en gång per en undersökning där man tittar på förra årets taxerade inkomst och utifrån detta mäter etableringen på arbetsmarknaden.
Under väldigt lång tid har det tagit nio år innan hälften har varit etablerade på arbetsmarknaden, och det har varit relativt stabilt oavsett konjunktur. I höstas kom nya siffror. Nu tar det fem år innan hälften av de nyanlända, huvudsakligen flyktingar, är etablerade på arbetsmarknaden.
Det är en rejäl förbättring, visserligen i en högkonjunktur, men tidigare har konjunktursvängningar faktiskt inte påverkat just den här mätningen. Svar på interpellation Det går alltså åt rätt håll, och jag ser framför mig att vi kommer att kunna fortsätta att förbättra dessa siffror. Jag ser även fram emot att fortsätta att debattera detta med Jan Ericson.
Ylva Johansson (S):
Saila Quicklund har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra utvecklingen med ett ökat antal dödsfall på arbetsplatserna. Att människor skadas allvarligt eller till och med dör på jobbet är helt oacceptabelt. Inget annat än en nollvision kan gälla för dödsfall i arbetet.
Sedan regeringen tillträdde förra mandatperioden har det därför varit en viktig prioritering att höja ambitionsnivån för arbetsmiljöpolitiken. Regeringen har beslutat om en nationell arbetsmiljöstrategi för 2016-2020, där en nollvision mot dödsolyckor ingår. Resurserna inom arbetsmiljöpolitiken har förstärkts med mer än 100 miljoner kronor årligen.
Sammantaget har de ökade resurserna till Arbetsmiljöverket inneburit att omkring 100 nya arbetsmiljöinspektörer har kunnat anställas. Arbetsmiljöverket har genomfört och återrapporterat de uppdrag som gavs i samband med arbetsmiljöstrategin när det gäller nollvisionen och förebyggande av arbetsolyckor. De återrapporterade uppdragen har gett ny kunskap och används i myndighetens fortsatta arbete för nollvisionen mot dödsolyckor.
Särskilda inspektionsinsatser har under de senaste åren gjorts inom bygg- och anläggningsbranschen, tillverkningsindustrin, transportbranschen och bemanningsbranschen. Under 2019 planeras ännu större fokus på byggbranschen. Arbetsmiljöverket inspekterar skyndsamt varje dödsolycka. Under 2018 genomfördes en halvtidsavstämning av arbetsmiljöstrategin i samråd med arbetsmarknadens parter.
Arbetsmiljöverket fick därefter i uppdrag att på ett övergripande sätt redogöra för myndighetens verksamhet för resterande del av arbetsmiljöstrategin, till exempel när det gäller arbetet med regeringens nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor. Redogörelsen ska vara regeringen till handa i februari 2019. Under 2019 ska en utvärdering av arbetsmiljöstrategin påbörjas. Att förhindra dödsolyckor i arbetet är en av mina viktigaste prioriteringar som arbetsmarknadsminister.
Jag har därför bjudit in expertmyndigheter och arbetsmarknadens parter till ett möte, där jag vill lyssna och diskutera utifrån deras erfarenheter och förslag för att bryta den negativa trenden med antalet dödsolyckor i arbetet. Det är viktigt med riktade inspektionsinsatser mot de mest drabbade branscherna liksom att fortsätta utveckla den myndighetssamverkan som redan finns. Var och en behöver ta sitt ansvar i det systematiska arbetsmiljöarbetet på varje enskild arbetsplats.
Genom att målmedvetet arbeta förebyggande mot arbetsolyckor minskar vi också risken för dödsolyckor. Arbetsgivarna har det yttersta ansvaret för arbetsmiljön.
Ylva Johansson (S):
Precis innan jag gick in i kammaren hade jag ett samtal med hustrun till en man som förolyckades på jobbet för ett år sedan. Han jobbade i ett schakt, och schaktmassorna föll ned och begravde honom. Hon sa till mig att jag måste stärka arbetsgivarnas ansvar, att det måste kosta mer om säkerhetsreglerna inte följs. Detta är en av de saker vi måste titta på.
Vi behöver se över regelverk, viten och preskriptionstider. Det är också helt korrekt att det finns många fall av oacceptabelt långa handläggningstider, vilket väcker frågan om resurserna och kompetensen hos polis och åklagare. Samarbetet mellan myndigheter måste förstärkas.
Därför tog regeringen under den förra mandatperioden ett helt nytt initiativ om ett myndighetsövergripande samarbete mot det som kallas osund konkurrens. Arbetsmiljöverket gör inspektioner tillsammans med Skatteverket, polisen och tullen. Jag sa till myndigheten att de ska gå ut i den grå sektorn, och de sa till mig att den inte är grå utan svart.
Ofta är det fråga om företag som bryter inte bara mot arbetsmiljöregler utan också mot många andra regler och utnyttjar människor. Det finns ett samarbete mellan myndigheter när det gäller att utreda dödsolyckor. De anmäls till Arbetsmiljöverket, som alltid åker ut på plats och gör en undersökning. Men ibland samarbetar man med till exempel Kemikalieinspektionen eller Elsäkerhetsverket, som kan vara tillsynsmyndigheter.
Jag utesluter inte att man också kan behöva förstärka samarbetet mellan olika myndigheter. Men jag tror också att det handlar om att bygga en säkerhetskultur. Det måste alltid vara okej att säga nej till risker, det vill säga att våga vägra risker. Anställda måste känna tryggheten att alltid kunna säga nej när de uppfattar att de är på väg att delta i arbetsuppgifter som innebär risker.
Det kan handla om sådana saker som tidspress, förutsättningarna för hur en tjänst har upphandlats eller frågor som går utanför det som regleras av Arbetsmiljöverkets regelverk. Sådant måste vi också titta på. Precis som Hillevi Larsson beskrev återställde regeringen under förra mandatperioden nedskärningar som gjordes under den borgerliga tiden.
Det har varit möjligt att anställa över 100 nya inspektörer. De är nu utbildade och finns i tjänst. Det är bra, och det ger goda förutsättningar. Vi har inrättat Myndigheten för arbetsmiljökunskap, som har till uppgift att sprida kunskap från forskningen ut till golvet i verksamheten. Det visar också att mycket av den kunskap som finns inte används.
Regeringen har fattat beslut om en nollvision, men mer behöver göras. Jag har sagt många gånger, och jag säger även här, att jag inte tänker ge mig förrän vi kan vända utvecklingen. Uppenbarligen har, trots att många saker finns på plats, inte tillräckligt gjorts. Vi måste göra det som krävs för att vända utvecklingen med dödsolyckor.
Ingen ska behöva uppleva det som kvinnan jag nyss talade med upplevde, nämligen att hennes man inte kom hem från jobbet.
Ylva Johansson (S):
Mycket mer behöver göras, och Arbetsmiljöverket gör också nya insatser. Exempelvis kommer man nu att prioritera förstärkta inspektioner när det gäller arbetsfordon och mobila maskiner, fall från höjd, träd och djur samt vägmiljö.
Tack vare de ökade resurserna har man också kunnat gå mer på tips från människor om att något inte står rätt till och göra riktade inspektioner utifrån de tipsen. Jag ser också möjlighet att utöka den verksamheten. När det gäller samverkan mellan myndigheter är det absolut min bild att den har förbättrats, inte minst tack vare de gemensamma inspektionerna.
Men det är också min bild att det finns mer att göra för att få till en ännu mer effektiv samverkan mellan myndigheterna. Jag vill tacka Saila Quicklund för debatten, och jag hoppas att denna fråga kommer att vara högt på dagordningen också för riksdagsledamöterna under den kommande perioden. Det behöver vi.
Ylva Johansson (S):
Det är ganska modigt av en moderat att ta upp frågan om mål. Fredrik Reinfeldt hade ett jobbmål. Han utlovade att det skulle vara 5 miljoner människor i arbete år 2020. Samtidigt satte vi socialdemokrater upp målet om Europas lägsta arbetslöshet 2020. Målet om minst 5 miljoner människor i arbete uppnådde vi för ett och ett halvt år sedan, tror jag.
Det var inte särskilt ambitiöst. Målet om Europas lägsta arbetslöshet var dock redan när det sattes upp ett mycket ambitiöst mål. Det har styrt regeringens prioriteringar och regeringens politik. Det har aktivt bidragit till att vi år efter år haft minskad arbetslöshet.
Varje år har vi haft ökad sysselsättning och ökad sysselsättningsgrad, trots att Sverige var det land i EU som tog emot flest flyktingar under flyktingkrisen 2015. Jag är stolt över det resultatet.
Ylva Johansson (S):
I december röstade Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna igenom den budget som nu gäller och som regeringen och myndigheterna måste följa. Det är enligt min mening en ansvarslös och ogenomarbetad budget. På arbetsmarknadsområdet innebär den besparingar på 3,6 miljarder kronor på ett abrupt sätt.
Detta är en fiktiv beräkning av uppsagda som inte går att genomföra i verkligheten eftersom människor dess bättre har tryggheten att ha uppsägningstid. Det hela innebär att Arbetsförmedlingen ställs inför mycket abrupta nedskärningar när det gäller antalet anställda. Det får förmodligen konsekvenser även för antalet kontor. Men det handlar också om något som är mindre omdebatterat: dramatiskt minskade resurser för att hjälpa de arbetslösa till arbete.
Jag beklagar detta, och det blir naturligtvis min uppgift som arbetsmarknadsminister att framöver försöka se hur vi kan hantera situationen på bästa möjliga sätt för de arbetslösa.
Ylva Johansson (S):
Vi ska inte sticka under stol med att vi står inför stora förändringar. Arbetsförmedlingen ska enligt januariavtalet reformeras i grunden. Vi har också en arbetsmarknad som har stora utmaningar.
Serkan Köse kan dock vara säker på att jag som socialdemokrat alltid kommer att värna att vi har en arbetsmarknadspolitik som kommer dem som står längst ifrån arbetsmarknaden till del och som säkerställer att vi inte lämnar några delar av Sverige i sticket.
Ylva Johansson (S):
Tack, Kadir Kasirga, för att du här i kammaren tar upp en av de absolut viktigaste frågorna! Det är fullständigt oacceptabelt att en enda människa dör på eller av sitt arbete. Under hösten ökade antalet dödsolyckor i Sverige. Vi har under flera års tid legat på knappt en avliden i veckan. Det är en oerhört hög siffra, tycker jag.
Hittills i år - det är nu den 7 februari - har tio människor förlorat livet på sina jobb. Nio av dem var anställda i svenska företag och ingår i den svenska statistiken, medan en jobbade i Sverige men var anställd av ett utländskt företag. Detta är de absolut viktigaste frågorna på mitt bord, och det är de frågor jag ska ta tag i allra först. Jag tänker göra det som krävs för att vi ska vända utvecklingen och få ned dödsolyckorna i arbetet.
Jag återkommer med mer i nästa inlägg.
Ylva Johansson (S):
Tack för frågan! Detta är otroligt allvarligt. Hittills i år har tolv människor mist livet på jobbet. Det är anhöriga som inte får se sin älskade komma hem och barn som inte får se sin förälder komma hem. Detta är de absolut viktigaste frågorna. Mycket gjordes under den förra mandatperioden: nya resurser till Arbetsmiljöverket, 100 nya inspektörer, en ny arbetsmiljöstrategi, en nystartad myndighet och ett nytt samarbete mellan myndigheter. Men det är helt uppenbart att mer måste göras.
Därför träffar jag på måndag inbjudna från de branscher som är värst drabbade. Det är såväl arbetsgivare och fackliga organisationer som expertmyndigheter, och vi ska lyssna på dem innan vi tar nya steg för att säkerställa att vi kan vända utvecklingen. Jag kan försäkra Erik Bengtzboe om att detta är en av mina absolut högst prioriterade frågor. Jag noterar att Moderaterna, när vi antog nollvisionen, röstade nej och också har varit emot de satsningar på arbetsmiljöarbetet som redan har gjorts.
Ylva Johansson (S):
Det är fruktansvärda brott som IS gör sig skyldigt till. Det har varit viktigt att prioritera en kriminalisering av resor dit men också verksamhet och deltagande i terrorverksamhet. I dag presenterar regeringen en lagrådsremiss som med högt straffvärde kriminaliserar deltagande i eller samröre med terrororganisationer. Jag räknar med att det kommer att bli betydande konsekvenser med den nya lagstiftningen.
Den lagstiftning som vi tidigare har beslutat om har redan varit tillämplig och är tillämplig i domstolarna i dag. Som riksdagsledamoten vet är det regeringen som lägger fram förslag till lagar, riksdagen som stiftar lagar och domarna och domstolarna som tolkar dem.
Ylva Johansson (S):
Det verkar som om Adam Marttinen är lite dåligt uppdaterad. Den nya lagstiftning som den tidigare regeringen, som jag var delaktig i, har tagit fram är verksam, fungerar och används nu i domstolarna. Vi kommer med en ny lagrådsremiss i dag som kommer att resultera i ny, mycket skarp lagstiftning med ett straffvärde på upp till sex år för den som deltar i eller har samröre med terrororganisationer.
Det är dock viktigt att hålla rågången rätt: Vi lägger fram förslag, riksdagen stiftar lagar, men domstolarna tolkar dem.
Ylva Johansson (S):
Det ska inte genomföras några experiment med Arbetsförmedlingen. Det är en oerhört viktig verksamhet som har en central roll för en väl fungerande arbetsmarknad. Därför behöver man tänka igenom saker noga innan man genomför reformer. Det är olyckligt att vi nu befinner oss i en situation där en illa genomtänkt budget har gått igenom i riksdagen och nu gäller, en budget som innebär stora besparingar på arbetsmarknadspolitiken för att finansiera stora skattesänkningar för andra.
Det är tyvärr en situation som har åstadkommits av beslutet i riksdagen och som måste hanteras av myndigheter och av regeringen. Detta är en dålig start för att påbörja ett reformarbete. Men jag tar ansvar för att fortsatt driva reformarbetet. Vi ska inte ha någon experimentverkstad. Vi ska inte öppna för oseriösa aktörer. Vi ska säkerställa att vi har bara seriösa aktörer och en ny roll för Arbetsförmedlingen, som kommer att innebära en stor förändring.
Men jag hoppas att det innebär en tydligare och mer avgränsad uppgift, där Arbetsförmedlingens viktigaste uppgift kommer att vara att bli riktigt duktig på att göra arbetsmarknadspolitiska bedömningar.
Ylva Johansson (S):
Låt mig först få säga att jag på inget sätt anser att arbetsmarknadspolitiken under den gångna mandatperioden har varit ett misslyckande. Vi har varje år minskat arbetslösheten, vi har varje år ökat sysselsättningen och vi har varje år ökat sysselsättningsgraden, trots att Sverige var ett av de länder i världen som tog emot flest flyktingar under den stora flyktingkrisen. Vi har nästan fördubblat hastigheten för nyanlända att komma i arbete. Det betyder inte att det inte kvarstår utmaningar på arbetsmarknaden; det gör det verkligen.
Men vi har uppnått goda resultat under den gångna mandatperioden. När det gäller personer som har kommit som arbetskraftsinvandrare och som utvisas på grund av små fel ska vi inte ha det på detta sätt. Orsaken till detta är den lagstiftning som finns och som vi fick ärva från den tidigare regeringen. Men vi är beredda att göra förändringar, så att det inte ska vara så att man utvisas på grund av bagatellartade fel. Det är helt orimligt.
Sverige behöver kompetens från andra länder under ordnade former, och det behöver vi säkerställa.
Ylva Johansson (S):
Det korta svaret är att vi måste göra det som krävs för att vända utvecklingen. De här frågorna bör övervägas: Har vi rätt kompetens på inspektörerna? Har vi tillräckligt många inspektörer? Har skyddsombuden rätt kompetens? Behöver vi förändra preskriptionstider? Behöver vi göra satsningar när det gäller polis och åklagare? Behöver man titta branschvis på strukturer som kan påverka olycksbenägenheten?
Det finns säkert många fler frågor. Innan jag tar ställning till vilka förslag vi ska gå vidare med vill jag lyssna på dem som har den bästa kompetensen. Det är våra expertmyndigheter, arbetsgivarna i de mest drabbade branscherna och de fackliga företrädarna. Vi ser tydligt att ett stort riskmoment är människa och fordon. Ett stort antal dödsolyckor är kopplade till fordon, fordon på väg men också fordon i andra miljöer.
En annan sektor som sticker ut är de gröna näringarna. Jord- och skogsbruk har en stor andel.
Ylva Johansson (S):
Jag har höga förväntningar. Det kommer personer med stor kompetens till överläggningen som jag har kallat till på måndag. Det var det första jag tog tag i när jag blev återutnämnd som arbetsmarknadsminister. Låt mig peka på ett annat område som vi har prioriterat under förra perioden. Det är samarbete mellan myndigheter. Arbetsmiljöverket har fått i uppdrag att se över det som kallas osund konkurrens, det vill säga kriminella eller grå företag som utnyttjar människors hälsa för att skaffa sig konkurrensfördelar.
Det har varit ett mycket framgångsrikt arbete tillsammans med polis, skatteverk och tull, och det avser jag att fortsätta med.
Ylva Johansson (S):
Vi är just nu inne i genomförandet av en historiskt stor satsning på infrastruktur som ligger i det infrastrukturpaket som riksdagen har ställt sig bakom. Det innehåller stora satsningar på framför allt tåg, också på hamnar och båttrafik men även upprustning av vägar. Det är dessa riksdagsbeslut som vägleder regeringens prioriteringar.
Ylva Johansson (S):
Det är riktigt att E4:an är otroligt viktig. Den är av central betydelse för att människor ska kunna ta sig till och från jobb och för att transporter ska komma fram. Men jag vill också betona vikten av att vi har säkra vägar, för dödsolyckor på väg är ett oerhört stort problem. Det är viktigt att vi kan göra investeringar som säkerställer trygga och miljövänliga vägtransporter som gynnar rörligheten i regioner och som underlättar för våra företag.
Ylva Johansson (S):
Det är angeläget att skydda upphovsrätten, och här tror jag att Tomas Tobé och jag är överens. Det är också angeläget att detta görs på ett sätt som inte ger oönskade konsekvenser i andra avseenden. Det är precis denna balansgång som finns i det föreslagna direktivet. Som Tomas Tobé mycket väl vet måste en majoritet av EU:s 28 länder enas för att ett nytt beslut ska kunna tas fram.
Man får jobba inom de ramar som finns för att kunna påverka förslaget, och det har regeringen också gjort. Nu ligger frågan i EU-parlamentet.
Ylva Johansson (S):
De klyftor vi har i vårt land är kanske vårt allvarligaste samhällsproblem. Ett tydligt problem är att det finns segregerade bostadsområden där man ofta riskerar att hamna i en negativ spiral och inte kan ge barn de goda förutsättningar för framtiden som de skulle behöva. Det var därför angeläget för den förra regeringen att göra satsningar på Delegationen mot segregation och göra ekonomiskt långsiktiga åtaganden för att kunna satsa i dessa områden.
Precis som Marlene Burwick säger gäller nu en annan budget än den regeringen hade velat se. Pengarna har i stor utsträckning dragits in. Regeringen får återkomma i kommande budgetar. Min ambition är att vi ska kunna fortsätta med arbetet mot segregation. Men vi får återkomma i budgetarbetet med formerna och omfattningen för detta. Extratjänsterna kommer däremot att bli kvar, vilket också är en viktig del av januariavtalet. Det kommer att vara något mindre volymer än vad som finns i dag.
Det är dock en viktig arbetsmarknadspolitisk åtgärd som vi kommer att kunna fortsätta med.
Ylva Johansson (S):
Det är en korrekt beskrivning som Lotta Olsson ger. Bakgrunden är ju att polisen har blivit effektivare. Vi tar fler bovar, och det betyder att häktena nu är väldigt fulla. Det är tråkigt att brott begås, men det är bra att brottslingarna tas fast. Detta betyder att frågan om kapaciteten i häktena är en aktuell fråga för regeringen. Vi måste självklart överväga om man måste bygga ut eller göra andra förändringar för att klara kapaciteten.
Självklart gäller alltid arbetsmiljöreglerna.
Ylva Johansson (S):
Det är oerhört angeläget att vi har ett samhälle som håller ihop och att hela Sverige inte bara ska leva utan också utvecklas. Därför har regeringen tidigare gjort satsningar på en livsmedelsstrategi och stora investeringar i infrastruktur. Vi har gjort utlokaliseringar av många myndigheter för att säkerställa bra service och resurser och skapat ett nytt omfördelningssystem i kommunsektorn för att säkerställa resurser till hela landet. Men mer behöver självklart göras.
Margareta Cederfelt lyfter fram som ett hot den skatteväxling som innebär högre beskattning av det som är miljöstörande eller farligt för klimatet. Jag kan garantera Margareta Cederfelt att en socialdemokratiskt ledd regering kommer att säkerställa att en sådan skatteväxling sker på ett sådant sätt att den har en god fördelningsprofil och gör att hela landet kan leva.
Ylva Johansson (S):
Heléne Björklunds fråga är oerhört viktig och allvarlig. Det är stötande och allvarligt för tilltron till samhället när oseriösa och rent kriminella företag kan sko sig på detta sätt på skattebetalarnas bekostnad. När det gäller fusk med anställningsstöd vill regeringen skärpa kontrollen av dem som utnyttjar sådant stöd.
Detta kommer att underlättas när vi får månadsuppgifter, och det kan underlättas av de förslag som regeringen har fått och som gäller att kunna göra en annan kontroll för att säkerställa tillträde till andra myndigheters register så att Arbetsförmedlingen kan utöva en mer effektiv kontroll. Det argumenteras ofta för att RUT-avdrag ska underlätta för att människor som står långt från arbetsmarknaden ska kunna få arbete och för att fler sådana jobb ska växa fram.
När man i stället skattefuskar så att människor skor sig är det en viktig fråga för finansministern, som redan har prioriterat många frågor för att komma åt skattefusk.
Ylva Johansson (S):
Vi planerar att förbättra möjligheterna för Arbetsförmedlingen att skärpa kontrollen av företag som får lönestöd och därmed får del av stora skattemedel som är viktiga för att människor ska kunna få ett arbete som de annars inte hade fått.
De företag som fuskar på ett kriminellt sätt, missutnyttjar regelverket och skor sig på skattebetalarnas bekostnad försvårar situationen för alla de arbetsgivare - majoriteten av dem - som följer regelverket och som använder anställningsstöd på det sätt som är avsett.
Ylva Johansson (S):
Sverige har en demografisk utmaning, och den är vi redan mitt uppe i. Runt om i vårt land råder brist på rätt arbetskraft, alltså arbetskraft med den kompetens som behövs för de lediga jobben. Det gäller i nästan alla branscher och på flera olika nivåer. Det gäller både människor med högre utbildning och människor med kortare yrkesutbildning. För att kunna åtgärda detta är det många olika saker som behövs.
Framför allt behöver vi säkerställa att de som i dag står utanför arbetsmarknaden rustas med utbildning, så att de kan ta de lediga jobben. Där har vi mycket goda resultat av de lokala jobbspår som initierades under den förra mandatperioden. Vi behöver jobba med en bättre hälsa, så att fler kan, vill och orkar jobba ända fram till pensionen.
Vi behöver också säkerställa att vi utbildar till rätt yrken.