Håkan Svenneling (V):
Jag har ställt min interpellation med anledning av de oroväckande signaler vi har fått om att statliga jobb försvinner eller riskerar att försvinna från landsbygden. Det gäller statliga jobb inom både myndigheter och bolag. De statliga jobben har totalt sett ökat med ca 5 700 arbetstillfällen under perioden 2004-2012. I mindre kommuner har dessa jobb samtidigt minskat med ca 4 000 arbetstillfällen.
Dessa jobb har i stället koncentrerats till större kommuner, vilket betyder att de stora kommunerna har fått ett tillskott på ca 10 000 statliga jobb, medan de 100 minsta kommunerna har blivit av med statliga jobb. Jag vill tacka statsrådet så mycket för svaret. Det känns bra att vi har en regering som har en vilja att sprida staten över hela landet.
Även om Sverige har en långtgående delegering till myndigheterna i fråga om var varje kontor ska ligga, som statsrådet är inne på, har statsrådet ansvar för helheten och summan av alla myndighetsbeslut. Som riksdagsledamot skulle man vilja ha en åtgärdslista från ministern för hur han konkret tänker angripa problematiken. Hur ska regeringen driva igenom sin vilja och säkerställa att myndigheter lokaliseras i hela Sverige, även i de mindre kommunerna?
Vad tänker statsrådet göra för att bryta trenden, så att det blir fler och inte färre statliga jobb i de mindre kommunerna? Statsrådets kollega i regeringen, landsbygdsminister Sven-Erik Bucht, sa i Jämtlandsnytt att han kan tänka sig utlokalisering av statliga myndigheter som en möjlig väg att gå. Tycker statsrådet Ardalan Shekarabi detsamma? Tycker statsrådet som landsbygdsministern att utlokalisering är rätt väg att gå?
Statsrådet lyfter själv i sitt svar vikten av effektivitet, såväl ekonomiskt som servicemässigt. Här är det viktigt att påpeka att fler statliga jobb på landsbygden kan innebära en ökad effektivitet. Dels är lokalkostnaderna lägre utanför storstäderna, vilket gör att resurserna kan fördelas till annat, dels stärks de lokala arbetsmarknaderna, varigenom man bidrar ekonomiskt till tillväxten i hela Sverige. En del av min frågeställning handlar om hur ministern avser att följa utvecklingen framåt.
Det här är långsamma processer som är svåra att följa men som får stora konsekvenser över tid. Jag undrar hur statsrådet ska skapa sig en samlad bild över läget och på vilket sätt statsrådet kommer att följa frågan. Vänsterpartiet menar att en bättre samordning inom Regeringskansliet av alla politikområden som rör landsbygdens utveckling är helt nödvändig.
Regionalpolitiska konsekvenser för landsbygden av nya lagar, reformer och förändringar av myndighetsorganisationer eller uppdrag bör alltid redovisas. Vi tycker att regeringen ska samordna alla dessa landsbygdsfrågor inom Regeringskansliet bättre. Vänsterpartiet vill att politiken här i Sveriges riksdag i Stockholm ska sluta vända landsbygden ryggen. För mig blev det väldigt tydligt i förrgår när jag såg Uppdrag gransknings reportage Leva och dö i Grums .
I Grums kommun, där jag själv arbetat i sju år, har antalet statliga jobb minskat med 45 procent sedan 2004. Polisen har öppet på torsdagar mellan 10 och 12. Arbetsförmedlingen är öppen måndagar, tisdagar och torsdagar. Posten var öppen hela tiden mellan 8 och 18 när jag kom till Grums för sju år sedan. I dag är den öppen 8.30-10 och sedan 16-18.
Försäkringskassan lämnade orten för några år sedan. Det här är givetvis bara ett litet exempel, men situationen ser likadan ut på många håll i vårt land. Därför är frågan om statliga jobb både en fråga om de lokala arbetsmarknaderna och en fråga om statlig service på landsbygden.