KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Tack för frågan, Maria Weimer! Det är en viktig fråga, men jag sover gott om nätterna just för att vi nu har en historisk och ny situation där en stor majoritet av Sveriges riksdag står bakom en gemensam energipolitik. Utmaningarna finns, men det är därför vi har en energiuppgörelse.
Det är därför vi tillsammans har lagt fram inte bara det här förslaget - den här mandatperioden har det ju regnat förslag baserat på energiuppgörelsen. Det har handlat om alltifrån förnybart till vattenkraft, om förutsättningarna för marknaden och om kärnkraften. Ja, herr talman, egentligen skulle jag nog säga att sedan de stora striderna om kärnkraften på 70-talet är den här mandatperioden kanske den mest intensiva när det gäller energipolitiken och dess förändring.
Det var på det seminarium där expertmyndigheten lade fram rapporten som jag fick frågan.
Om man lyssnar på våra expertmyndigheter hör man att de säger: Ja, de två kärnkraftsreaktorer som är utfasade under den här mandatperioden och de två som planeras till 2020 klarar vi, för vi har sådana marginaler i vårt system. Men skulle all kärnkraft tas bort i ett snäpp får vi problem. Det är dock självklart, för kärnkraften står i dag för 40 procent av vår el. Det är därför vi har en energiuppgörelse som gör att vi steg för steg kan anta utmaningen.
Det finns utmaningar när det gäller leveranssäkerheten, men det finns också tekniska lösningar som vi nu implementerar. Vi lägger om vår vattenkraftspolitik så att den blir mer miljömässigt hållbar och så att vi kan få ut mer effekt av den. Vi har smarta nät, lagring och efterfrågeflexibilitet - många saker som vi nu tar oss an för att just se till att industrierna och våra hushåll alltid kan få den energi de behöver till konkurrenskraftiga priser.
Ibrahim Baylan (S):
Jag är den förste att beklaga att Liberalerna i likhet med i många andra politiska uppgörelser bara har hoppat av innan man ens har kommit fram till den slutgiltiga förhandlingen. Det som är Liberalernas problem i den här specifika frågan - energiuppgörelsen och energipolitiken - är att industrin, energisektorn, miljöorganisationerna och akademin alla har både välkomnat och stöttat energiöverenskommelsen. Det gör de inte för att den är perfekt.
Det vore förmätet att tro det. Det är för att vi nu skapar en stabil struktur där vi inte bara tar oss an de kortsiktiga utmaningar vi har utan steg för steg jobbar tillsammans för att lösa de långsiktiga. Det är en unik möjlighet både i Sverige och i svensk politik men också unik när man tittar runt om i Europa.
Oavsett om det är i Tyskland, i Finland, i Storbritannien eller i Frankrike träter man fortfarande om detta, och det sker till väldigt höga kostnader. Herr talman! Okej, Liberalerna är emot satsningarna på förnybar elproduktion, fine! Men vad är då Liberalernas lösning?
När det gjordes en uppgörelse inom förra regeringen trodde Liberalerna att det skulle innebära tio nya kärnkraftsreaktorer där de gamla står på marknadsmässiga villkor. I dag är det väl bara Jan Björklund och tomten - och kanske inte ens tomten, utan bara Jan Björklund - som tror att det skulle hända. Ingen annan gör det. Vad är Liberalernas lösning? Jag är den förste att beklaga att ni inte är med i uppgörelsen. Faktum är att vi har utmaningar.
Vi kommer att ta oss an dem tillsammans. Men vad är Liberalernas väg framåt?
Ibrahim Baylan (S):
Tack för frågan, Sofia Fölster! Jag håller med. Det är kanske lite ovanligt i dessa valtider att man håller med sina politiska motståndare, men så är det. Det arbete som vi nu gör skapar en miljö där nya innovationer och nya lösningar kommer fram.
Jag håller också med om att det är lösningar som vi inte bara har användning för i vårt land med de utmaningar vi har utan som kanske i ännu högre grad kan vara grunden för en exportindustri som blommar och leder till fler jobb och ekonomisk tillväxt och samtidigt löser en del av de gigantiska klimatproblemen vi har. Vi jobbar aktivt med detta.
Det gäller att stötta startup-företag och hjälpa dem ut i världen. Jag tror att jag har haft ett femtiotal små och medelstora företag med mig när jag har farit till Kina, Japan, Indonesien, Indien, Iran, Turkiet, Mexiko, USA med flera.
Anledningen till att vi stöttar dem är att vi tror att vi har väldigt bra teknik, väldigt bra lösningar och väldigt duktiga entreprenörer. Vad är det stora problemet? Jag är väldigt stolt över den näringslivspolitik vi bedriver. Det går väldigt bra för det svenska näringslivet. En av de stora utmaningarna är kompetensbristen.
Där har vi satsat enormt mycket på att bygga ut vårt utbildningssystem. Det gäller såväl yrkeshögskola som högre utbildning, kommunal vuxenutbildning med mera för att se till att möta efterfrågan inte bara nu utan också framåt. Herr talman! Man bör komma ihåg att en av huvudanledningarna till att vi sitter i en sådan situation är att det går väldigt bra för det svenska näringslivet. Vad gäller frihandel tror jag att vi är helt överens i varje fall mellan våra partier om att det är väldigt bra.
Här kommer inte hoten härifrån utan tyvärr från USA.
Ibrahim Baylan (S):
När man är överens om den proposition som läggs fram vill man gärna ändå ha en debatt. Det är trots allt val, och man vill inte framstå som att man står alldeles för nära varandra. Det kan jag köpa. Jag ska ändå å mina vägnar göra något ovanligt genom att säga: Tack för ett väldigt gott samarbete! Det är trots allt det som i förlängningen kommer att spela en roll i detta. Sedan till frågan om utrikeshandel och företagens villkor.
Det skulle vara konstigt om företagen satte sig ned och sa att allting är fantastiskt. De driver på. Det är deras roll och deras uppgift, och det är bra. Men man får inte glömma hur verkligheten ser ut. Verkligheten är den att det nog inte finns någon regering som har satsat så mycket på exportfrämjande som denna. Det har också näringslivet självt uttryckt ett antal gånger. Det går väldigt bra för det svenska näringslivet. Det betyder inte att det inte finns problem och utmaningar.
Jag är säker på att om vi precis som vi gjorde i energifrågan sätter oss ned tillsammans kan vi komma ett par steg framåt. Herr talman! När det gäller frihandeln finns det i stora som små partier olika uppfattningar. Så är det också i Moderaterna. Det märker man dagligdags. Regeringen tror på frihandel och föreslår riksdagen att vi ställer oss bakom detta CETA-avtal eftersom det är bra för vårt land.
Det är också bra för vår värld med denna typ av kontakter, dialog och verksamhet. Nu är vi tyvärr i en sits där utvecklingen just nu går åt fel håll. Därför är det viktigt att inte hålla på och göra en träta av något som inte är en träta.
I stället bör vi gemensamt och med full kraft, både i Europeiska unionen och med våra partner på andra sidan Atlanten, föra fram att den väg man har valt inte är bra vare sig för de amerikanska konsumenterna och de amerikanska industrierna eller för någon annan på globen. Jag tror att detta är viktigare än att vi håller på och träter om något som i grund och botten inte är någon träta.
Ibrahim Baylan (S):
Låt mig börja med en annan fråga, som Rickard Nordin ställde tidigare till socialdemokraten Patrik Engström och som Patrik Engström hänvisade till mig, nämligen den om Boverkets byggregler. Jag vill ju att Rickard Nordin ska få svar på sina frågor. Jag tror att vi är unisont överens i denna kammare och även i energiuppgörelsen om att systemet behöver läggas om.
Det är inte bra som det är i dag, då det leder oss bort från ett effektivare och mer klimatvänligt system. Fjärrvärmen matas ju med näst intill 100 procent, åtminstone 95 procent, förnybar energi. Vi kommer att fortsätta att jobba med frågan, men vi förfogar inte över den själva.
Det är också EU-direktiv som reglerar detta, och det är det som har gjort att vi inte har kunnat komma fram. Vi måste fortsätta att bearbeta EU så att man kan ändra på dessa direktiv. Det som komplicerar saken är att det finns väldigt få europeiska länder som har fjärrvärme. Däremot satsas det brett på solceller och annat just nu. Men vi ska återkomma till detta under nästa mandatperiod. Vi har inte släppt det, och vi ska se till att vi får till den förändring vi behöver för att få detta här i Sverige.
Herr talman! När det gäller ursprungsgarantier är det ganska talande för hur energipolitiken har utvecklats i vårt land när en debatt och ett replikskifte ska handla om just detta. Men det är viktiga frågor. Och nej, vi har inte hittills från regeringens sida uppfattat problemet. Nu dyker det upp, och då får vi titta på det och se om det behöver göras förändringar i lagar och förordningar. I så fall kan vi göra det.
Det är precis som Lise Nordin sa tidigare: Ibland blir man som minister anklagad för att man inte agerar mer kraftfull, men när man gör det anklagas man för ministerstyre. Och ministerstyre vill man inte ägna sig åt i onödan, eller hur?
Ibrahim Baylan (S):
Jag trodde naivt nog att Rickard Nordin var intresserad av att få svar på sina frågor - därav det faktum att jag använde en minut till att svara på hans första fråga. Men det är som sagt valtider, och när man står så nära varandra och röstar för samma politik men ändå känner ett behov av att visa att man minsann är i opposition kan man såklart alltid försöka få till trätor i frågor där det inte finns några trätor. I frågan om upphandlingen för Svenska kraftnät är detta reglerat såväl i lag som i förordning. Det vet Rickard Nordin.
Utöver att vi vill att det ska vara mer förnybart måste det också vara ekonomiskt gångbart. Inte minst denna riksdag har sett till att det är på det sättet. Det är de två principer som gäller. Man ska inte heller överdriva vad detta handlar om. Den reserv som vi har och som vi har förlängt används knappt.
Vi har den eftersom den är en reserv för trygghet, men de facto används den så oerhört sällan som tre fyra gånger, tror jag, på ett decennium. Vi ska inte överdriva dess påverkan på vårt klimat eller på vårt energisystem. Låt mig ta ett exempel. Den 28 februari i år hade vi årets kallaste dag.
Mellan klockan åtta och nio på morgonen var vi uppe i ett behov av elproduktion på ca 26 750 megawatt. Då var reserven igång, men den användes aldrig. Man ska alltså inte överdriva. Ja, vi vill ha mer förnybar energi också i effektreserven. Ja, det är upp till Svenska kraftnät att upphandla detta.
Då gäller principen att det ska vara både grönt och ekonomiskt konkurrenskraftigt och därmed också billigast möjligt för konsumenterna när reserven används.
Ibrahim Baylan (S):
Svar på interpellationer Bakgrunden till frågorna är att Europaparlamentets utskott för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, ENVI, i sin behandling av kommissionens förslag till nytt direktiv om förnybar energi nu presenterat förslag som fått viss kritik. Inledningsvis vill jag välkomna att frågan uppmärksammas.
Bioenergi är vår ojämförligt största förnybara energikälla, och 80 procent av denna kommer från skogsbruket samt skogsindustrins biprodukter. I delar av Europa finns farhågor som lämnat tydliga spår i ENVI:s förslag.
Ett exempel är deras definition av begreppet avancerade biodrivmedel, det vill säga en definition som exkluderar ett antal råvaror eftersom de inte är övertygade om fördelarna med att använda dessa i drivmedelsproduktionen. Det handlar om råvaror såsom råtallolja och fleråriga energigrödor.
Jag ser det som min och regeringens uppgift att göra allt vi kan för att skingra dessa farhågor genom att bland annat redogöra för vår långa och breda erfarenhet av hållbart skogsbruk men även av att vara en föregångare i omställningen av energisystemet. Ett exempel är vårt fjärrvärmesystem. Ett annat är vår produktion av såväl konventionella som avancerade biodrivmedel i världsklass.
Vi arbetar strategiskt med detta gentemot kommissionen, i ministerrådet samt i våra kontakter med Europaparlamentet. Jag vill avslutningsvis understryka att detta är ett utskottsförslag och att sista ordet därmed inte är sagt i Europaparlamentet. Innan det slutliga direktivet kan antas har vi även en förhandling mellan rådet och parlamentet.
Det finns därmed fortfarande goda förutsättningar att påverka det slutliga regelverket.
Ibrahim Baylan (S):
Det blir lite konstigt att försöka sig på en partipolitisk diskussion om en fråga där vi i grund och botten är väldigt överens. Ja, ett hållbart användande av skogsbruket är viktigt. Ja, det finns anledning att ha farhågor kring en del av de uppfattningar vi möter, inte minst i Europaparlamentet och delar av EU där man har dåliga erfarenheter historiskt. De erfarenheterna har inte vi.
Vi har tvärtom valt en annan väg. Det är därför vi har den utveckling vi har inom skogsbruket och inom energipolitiken. Det ställs ett antal frågor om de uppfattningar vi har fört fram. Det är ju så, Lars Hjälmered, att alla uppfattningar som vi för fram i EU-sammanhang, exempelvis i ministerrådet, ska förankras här i riksdagen, såväl i utskotten som i EU-nämnden.
Så sker naturligtvis också här, och jag upplever att vi har en ganska stor samsyn. Sedan är frågan hur vi tänker jobba vidare med detta.
Vi kommer, både i det lobbyingarbete vi gör långsiktigt och i de faktiska förhandlingarna, att fortsätta att stenhårt driva den svenska linjen att produkter som exempelvis avancerade biodrivmedel från tallolja fortsatt ska få vara med i det annex som det i grund och botten handlar om. Detta är vår uppfattning av det enkla skälet att vi anser att det är hållbart och går att göra.
Om vi hanterar både klimatmålen och energipolitiken på rätt sätt, vilket jag tycker att det svenska systemet har alla förutsättningar att kunna göra, är det också bra för jobb och tillväxt i vårt land och i Europeiska unionen. Den uppfattningen har vi, och den kommer vi att driva stenhårt. Vi har också goda förhoppningar om att kunna få ett allt starkare stöd såväl i ministerrådet som hos kommissionen och förhoppningsvis också i allt högre grad hos parlamentet.
Ibrahim Baylan (S):
Utgångspunkten för Lars Beckmans fråga är mycket viktig, nämligen samhällets behov av en trygg och hållbar elförsörjning. Det var just mot den bakgrunden som regeringen redan i mars 2015 tillsatte en energikommission, vilket resulterade i 2016 års energiöverenskommelse.
Grunden för en hög försörjningstrygghet är ett robust energisystem som bygger på en diversifierad energimix, säker och diversifierad infrastruktur och välfungerande energimarknader. Utöver åtgärder som stärker försörjningstryggheten krävs även beredskapsåtgärder för att hantera befarade eller redan inträffade störningar. Jag vill här peka på ett antal åtgärder som regeringen redan har vidtagit.
Regeringen beslutade 2016 att förlänga den så kallade effektreserven till 2025. Effektreserven ska finnas tillgänglig under vinterhalvåret för att säkerställa att det alltid finns elproduktion när behovet är som störst. Inom ramen för energiöverenskommelsen har det beslutats om att förlänga elcertifikatssystemet till 2030 med ett nytt mål om 18 terawatttimmar ny förnybar el.
Svenska kraftnät fortsätter att göra historiskt stora investeringar inom Sverige och till angränsande länder i överföringskapacitet. Möjligheten att överföra el inom landets gränser och till våra grannar bidrar till en tryggare elförsörjning. Men vi kan samtidigt inte tro att en energibristsituation inte skulle kunna inträffa.
Mer långvariga elavbrott har inträffat, och det vore naivt att tro att de aldrig kommer att upprepas. Energimyndigheten arbetar aktivt med kunskapsspridning genom faktamaterial till olika målgrupper, däribland allmänhet och företag, om hur konsekvenser av störningar i elförsörjning kan förebyggas och lindras. Energimyndigheten har också utarbetat en planeringsmetod för att så långt det är möjligt kunna prioritera el till samhällsviktiga elanvändare, så kallad styrel.
Två planeringsomgångar som omfattar landets alla kommuner och myndigheter har hittills genomförts, och en till kommer att ske under 2018. Svenska kraftnät har därtill regeringens uppdrag att årligen göra en bedömning av effektsituationen inför varje vinter, och de har möjlighet att upphandla mer resurser inom effektreserven ifall det behövs.
Andra och mindre förutsägbara hot mot elförsörjningen tas upp inom ramen för det säkerhetspolitiska rådets arbete och redogörs för i den nationella säkerhetsstrategin. Avslutningsvis vill jag säga att den blocköverskridande energiöverenskommelse som träffades år 2016 följs upp av en genomförandegrupp och återkommande kontrollstationer.
I detta ingår bland annat att berörda myndigheter ska följa utvecklingen på den svenska elmarknaden för att uppnå målet att Sverige ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet.
Ibrahim Baylan (S):
Tack till ledamöterna för en bra diskussion! Sanningen är ju den att en av anledningarna till att svenska folket inte tänker på detta är att det händer så sällan - tack och lov. Det är klart att vi av och till har haft stormar som har slagit ut elproduktionen både korta och lite längre stunder, men det tror jag att folk förstår. Detta har också förbättrats eftersom man inte minst efter Gudrun har grävt ned kablar i det regionala nätet.
Jag vänder mig lite grann mot synen att det bara är vattenkraften av det förnybara som bidrar till effektsituationen. Det är klart att vattenkraften är en välsignelse, som jag sa, men sanningen är den att hela effektsituationen på vintern ju är en värmefråga.
Som nämndes tidigare handlar detta om när det blir som kallast, och anledningen till att vi klarar det så pass väl som vi gör och att vi i dag är nettoexportörer av elektricitet är ju att vår energi på vintern huvudsakligen kommer från biomassa, den kanske största förnybara källan, något som vi inte ska glömma i det här sammanhanget. Det är viktigt att framhålla, inte minst med anledning av den förra interpellationsdebatten vi hade.
Vi har utmaningar, och vi jobbar med dem, till exempel genom uppdrag till myndigheter som redan jobbar aktivt. Jag tror dessutom att vi inom ramen för Energikommissionen har bidragit till en ganska bred diskussion både om utmaningarna och om möjligheterna för det svenska energisystemet. Energisystemet förändras.
Nu har vi inte varit inne på det, men för första gången i vår moderna historia öppnas också möjligheten att kunna lagra elektricitet, kanske till och med över säsong om man tittar några år framåt. Det är klart att det öppnar för helt andra lösningar än dem vi ser i dag. Vi ska göra vårt yttersta för att klara såväl normala situationer som tioårsvintrar, i dag och framåt.
Det är därför vi har gjort det arbete som vi gjort inom Energikommissionen, och jag välkomnar engagemanget från ledamöterna.
Ibrahim Baylan (S):
Jens Holm har frågat mig när jag avser att återkomma med besked om de långsiktiga spelreglerna för biogas. Som Jens Holm säkert uppmärksammat tillsatte regeringen den 31 maj den utredning om biogasens långsiktiga konkurrensförutsättningar som tidigare aviserats.
Utredaren Åsa Westlund kommer att ta ett helhetsgrepp om biogasen och titta på hur det ser ut i dag, hur det borde se ut, vilken roll staten bör ta och vilken roll marknaden bör ha.
Regeringen tillsätter utredningen dels för att biogas ska kunna bidra till att Sverige når våra energi- och klimatpolitiska mål på ett kostnadseffektivt sätt, dels för att hänsyn ska tas till värdet av de nyttor som produktion av biogas bidrar med. Utredningen ska kartlägga och värdera de nyttor som produktion av biogas från olika råvaror bidrar med.
Vi vet att biogasproduktion kan spela en viktig roll i omställningen till en cirkulär ekonomi och ett hållbart samhälle. De resurser vi har måste tas till vara fullt ut. Biogasen är också mångsidig som energibärare. Den kan lagras för att sedan plockas fram och förbrännas när vi som mest behöver den. Den kan även användas i omställningen av transportsektorn från fossila bränslen till förnybara bränslen.
Utredningen kommer att analysera biogasens konkurrensvillkor, särskilt utifrån konkurrensen från importerad biogas, och se över de styrmedel som finns i dag för biogasen och vid behov lämna förslag på nya eller förändrade styrmedel eller andra åtgärder som kan underlätta för biogasproduktionen i landet.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Jens Holm för en interpellation i en viktig fråga. Även om det hör till sakens natur att man som riksdagsledamot ska anklaga regeringen för att sitta med armarna i kors kan jag försäkra Jens Holm att jag varken nu eller tidigare under denna mandatperiod har gjort det. Om man frågar energisektorn skulle de nog säga att denna mandatperiod kanske har varit den mest händelserika på energisidan sedan folkomröstningen om kärnkraft med tanke på energiuppgörelsen men också en rad olika långsiktiga system som har satts på plats.
I detta fall är det tyvärr så att om det hade varit så enkelt som att kunna förutse detta för tre år sedan hade vi naturligtvis satt ett system på plats. Men själva problematiken kulminerade under förra året när vi såg att stora mängder dansk biogas importerades till Sverige och användes med två olika system. Vi har agerat i kontakter med den danska regeringen. Och jag måste i denna kammare säga att den danska regeringen har haft en mycket välvillig inställning.
Det var inte tanken från deras sida att de skulle subventionera gas som sedan konsumeras i Sverige. Det var inte tanken från deras sida heller mot EU och mot branschen. Jag betvivlar inte alls att potentialen är som branschen säger, Jens Holm - tvärtom. När utvecklingen får fart har vi som människor ofta svårt att se kraften i den.
Med den fantastiska utveckling som just nu pågår inom energisektorn, framför allt för det förnybara, oavsett om det är biogas eller för den delen biodrivmedel eller el, vet vi att det rätt hanterat finns fantastiska förutsättningar i detta land när vi jobbar tillsammans. Det har vi verkligen gjort under denna mandatperiod. Då kan detta vara en av våra stora exportframgångar i framtiden när världen behöver ställa om till det klimatsmarta.
Jag litar på att branschen gör rätt bedömning. Med rätt förutsättningar tror jag till och med att den kan vara i underkant.