Anders Ygeman (S):
Det hade varit vettigt i denna fruktsalladsdebatt om Jens Holm själv hade läst vad domstolen kom fram till, nämligen: Domstolen konstaterar dock att en skyldighet att lagra uppgifter är en ändamålsenlig åtgärd för att uppnå syftet att bekämpa allvarlig brottslighet och upprätthålla allmän säkerhet. Det var vad domstolen kom fram till. Sedan tyckte man att det i direktivet inte var en tillräcklig tyngdpunkt på den personliga integriteten.
Det är dock någonting som vi har haft med i det svenska införlivandet av direktivet. Det är därför som vi nu kan ha en svensk lagstiftning som står på egna ben trots att direktivet har fallit. Sedan får vi se vad EU-kommissionen kommer tillbaka med. Men den utredning som har gjorts har visat att den svenska lagstiftningen är förenlig med EU-rätten, vilket direktivet inte var.
Till skillnad från datalagringsdirektivet innehåller svensk rätt enligt utredaren en omfattande reglering av när och hur de brottsbekämpande myndigheterna kan få tillgång till uppgifter som lagras. Man ska inte ha för många fruktliknelser. Det vore att fresta på kammarens tålamod. Men det är här som jag och debattörerna skiljer oss åt. Ni talar om masslagring av alla uppgifter.
Vad ni då menar är de uppgifter som operatörerna använder sig av i sitt arbete. Det finns nu en skyldighet för dem att behålla dessa uppgifter i sex månader - det som ni påstår är massinsamling av allt och alla - så att de rättsvårdande myndigheterna vid misstanke om brott, och bara då, kan hämta in dessa uppgifter.
Det stämmer, precis som jag sade i mitt första inlägg, att det inte alltid finns brottsmisstanke mot en enskild person. Men jag förklarade också varför. När det handlar om grov brottslighet, exempelvis ett mord, ska man kunna ta reda på vilka som har kommunicerat från den plats där mordet begicks vid tidpunkten för brottet. Om man undanröjer den möjligheten undanröjer man också möjligheten att bekämpa grov brottslighet.
Det finns ett flertal brott som har uppklarats bara på grund av dessa uppgifter. Om man då, som debattörerna vill göra gällande, undanröjer denna lag och möjligheterna för de rättsvårdande myndigheterna att samla in denna information betyder det att ett antal brott som tidigare har kunnat klaras upp inte kommer att kunna klaras upp.
Vi är överens om att det krävs en hög nivå av personlig integritet och att integritetsskyddet måste väga tungt. Men jag är lite mer tveksam till om vi också är överens om att de rättsvårdande myndigheterna måste ha tillgång till denna typ av uppgifter för att kunna bekämpa brottsligheten effektivt. Brottsligheten utvecklas, och då måste polisen och de rättsvårdande myndigheterna också utvecklas.
Annars kommer polisen och de rättsvårdande myndigheterna alltid att förlora kampen mot brottsligheten. Det är därför som jag står upp för att polisen och de rättsvårdande myndigheterna vid brottsmisstanke ska ha möjlighet att ta in denna information. Samtidigt är jag mån om att det ska kunna göras på ett integritetssäkert sätt. Nu har vi några månader kvar för denna diskussion fram till att utredaren kommer med sitt betänkande i mars.
Jag hoppas att vi tillsammans ska kunna vidta åtgärder som gör att vi klarar båda uppgifterna och att både Mathias Sundin och Jens Holm kommer att kunna vara med på den vagnen, alltså att vi kan ha ett effektivt inhämtande av uppgifter som gör att vi kan bekämpa den grova organiserade brottsligheten och att vi kan ha en hög nivå av skydd för den personliga integriteten, som jag tror att vi alla månar om.