Thomas Strand (S):
Hur står det egentligen till med kvaliteten i den svenska högskolan? Det är en fråga som har debatterats livligt i medierna under den senaste tiden. Flera olika uppfattningar har förts fram i debatten. Längst har några gått som mer eller mindre menat att svensk högskoleutbildning befinner sig i fritt fall, men stämmer det verkligen?
Universitetskanslersämbetets utvärderingsprocess mellan åren 2011 och 2014 visar att majoriteten av de utbildningar som granskats håller en hög eller en mycket hög kvalitet. Men tyvärr var det drygt 25 procent av utbildningarna som hade en bristande kvalitet.
Av detta kan vi ändå dra slutsatsen att vi generellt sett har en kvalitativt god högskoleutbildning men att vi samtidigt ytterligare behöver driva frågan om att all högre utbildning ska hålla en hög kvalitet. Självklart ska all svensk högskoleutbildning hålla en hög kvalitet. Det kan vi inte tumma på, och det är egentligen det dagens debatt handlar om.
Hur kan vi förvissa oss om att svensk högre utbildning håller högsta kvalitet? Strävan efter högsta kvalitet i högskoleutbildningarna innehåller flera perspektiv. Jag kan av tidsskäl inte lyfta fram alla, men övergripande vill jag omnämna två sådana viktiga grundprinciper.
För det första är kvalitetsutveckling ett förhållningssätt. Det måste sitta i ryggmärgen att hela tiden driva frågor om kvalitetsutveckling. Det är en princip som gäller alla verksamheter på alla nivåer, oavsett om det handlar om företag, organisationer eller svenska lärosäten.
För det andra behövs det en strukturerad systematik i kvalitetsarbetet. Kvalitetsutveckling kan inte hanteras på lösa boliner. Detta innebär att vi måste vi utveckla ett kvalitetsutvärderingssystem som är systematiskt. Det ska försäkra oss om att kvaliteten är hög i alla utbildningar och att systemet är kvalitetsdrivande.
Sedan ska det också sägas att det är viktigt med ekonomiska medel som möjliggör en ökad kvalitet i högskolan, även om mer pengar inte är hela lösningen. Därför är det bra att regeringen nu avsätter 875 miljoner kronor under innevarande mandatperiod för ökad kvalitet inom humaniora och samhällsvetenskap samt lärar- och förskollärarutbildningar.
Dessa satsningar löser inte allt, men det är ett viktigt steg för att ge bättre förutsättningar att öka kvaliteten. Att vi behövde utveckla ett nytt system för kvalitetsutvärdering stod även klart för den tidigare regeringen, vilket vi har hört från tidigare talare.
I april 2014 tillsattes en utredare som skulle föreslå hur ett nytt system skulle utformas. Det är det förslag som ligger på bordet nu som är resultatet av den utredningen och de remissvar som har lämnats in av remissinstanserna.
Ett viktigt skäl var att utforma ett nytt kvalitetsutvärderingssystem som mötte den kritik som kom när Sverige förlorade sitt medlemskap i den europeiska organisationen ENQA som arbetar för att främja samarbete och erfarenhetsutbyte om kvalitetssäkring av högre utbildning mellan länderna i Bolognasamarbetet.
ENQA:s kritik handlade bland annat om att vårt nationella system för kvalitetssäkring inte beaktade lärosätenas interna kvalitetsarbete och inte i tillräcklig utsträckning bidrog till lärosätenas kvalitetsutveckling.
I den svenska debatten kom kritiken också att handla om att inte all utbildning blev föremål för utvärdering samt att systemet fick en alltför stor betoning på kontroll. En annan kritik var att systemet alltför ensidigt fokuserade på självständiga arbeten. Ytterligare en diskussion handlade om vad som egentligen utvärderades.
Var det utbildningarnas kvalitet som utvärderades eller var det studenternas kvalitet? Sammantaget stod det klart för alla att det behövdes ett nytt kvalitetsutvärderingssystem, och därför tillsatte den borgerliga regeringen en utredning för att se över och utforma ett nytt system.
Jag anser att det förslag som nu ligger på bordet på ett bra sätt utvecklar det tidigare systemet och för in nya komponenter som kommer att göra kvalitetsutvärderingen mer heltäckande. Det är också en styrka att en så stor majoritet av remissinstanserna står bakom det nya förslaget.
I det tidigare kvalitetsutvärderingssystemet fanns det två komponenter - examenstillståndsprövningar och utbildningsutvärderingar. Dessa komponenter finns kvar i det nya förslaget. Till dessa komponenter tillförs nu två nya - granskningar av lärosätenas kvalitetssäkringsarbete och tematiska utvärderingar.
Det ska noteras att det nya förslaget är ett ramverk och att Universitetskanslersämbetet ska ges i uppdrag att ansvara för att vidareutveckla och genomföra systemet med utgångspunkt i regeringens bedömningar, tillämpliga lagar och förordningar och de principer för kvalitetssäkring som har tagits fram inom ramen för Bolognasamarbetet.
Detta arbete ska också ske i nära samråd med lärosätena och med företrädare för studenter och arbetsliv. Det här är viktigt, för det har påpekats i debatten att regeringen skulle ta lätt på studenternas synpunkter. Jag menar att så är det inte, och det ser man när man läser skrivelsen från regeringen. Det är väldigt viktigt att lyfta in studenternas perspektiv.
Det är väldigt viktigt att ta med företrädare från arbetslivet, och det var ju så att det fanns stora metodproblem i det tidigare systemet när det gäller alumner. Man fick avsluta det efter ett tag, för det funkade inte att få in synpunkter. Trots det skulle jag vilja betona att detta är en viktig fråga. Jag vill särskilt kommentera granskningarna av lärosätenas egna kvalitetssäkringsarbeten.
Det är en ny och viktig komponent som ligger i linje med ENQA:s riktlinjer. Jag vet att lärosäten redan är på gång med att utveckla sina kvalitetssäkringsarbeten. För inte så länge sedan mötte jag en företrädare för ett större lärosäte som berättade om hur deras arbete med kvalitetssäkring har vitaliserats genom det nya förslag som har legat för kännedom ett tag.
För dem innebär det att de nu säkrar upp att alla utbildningar kommer att utvärderas, inte bara vissa. Det är värt att omnämna med tanke på att det i debatten förts fram att det förslag som vi nu diskuterar skulle vara otillräckligt och bristfälligt. Nu får vi ett system som utvärderar all utbildning och inte bara hälften av alla utbildningar.
Det hade vi inte tidigare, och jag menar att vi nu får ett mer heltäckande system. Fru talman!
Det är bra att utskottet har haft en konstruktiv beredning av regeringens förslag och att vi är eniga om att göra dessa tillkännagivanden som ytterligare förbättrar förslaget till ett nytt system för kvalitetsutvärdering.
Jag tolkar det som att ni egentligen är med på båten men behöver markera lite extra. Vi har lyssnat till de här sakerna, att man ska utvärdera och följa noga att det funkar, och jag är övertygad om att det här kommer att funka ganska bra. Jag tolkar det som att ni ändå tycker att det här förslaget är en vidareutveckling av det system vi har haft tidigare. Fru talman! Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna.