Kristina Yngwe (C):
Man saknar inte vattnet förrän brunnen är tom. Det är ett ordspråk som beskriver faran med att ta något för givet men som under de senaste åren har blivit en mer bokstavlig verklighet för en del svenskar genom bland annat förorenat dricksvatten och vattenbrist. I Sverige är vi bortskämda med att kunna vrida på kranen och få rent, friskt vatten. Vi har till och med ett sådant överflöd att vi kan spola våra toaletter med dricksvatten. Globalt är läget ett annat.
663 miljoner människor världen över saknar tillgång till rent vatten, och 2,7 miljarder människor lider av brist på vatten under minst en månad om året. Med Sveriges ca 2 400 kilometer kuststräcka, mer än 100 000 sjöar och ännu fler vattendrag samt flera näringar som direkt eller indirekt är beroende av vatten är vattnet en av våra allra viktigaste resurser. Därför måste vi också värna den. För Centerpartiet är vattenfrågan oerhört viktig.
Därför satsar vi i vår budget på en blå miljard för att stärka Sveriges vattenarbete. För oss är tre områden prioriterade: Östersjöns tillfrisknande, rena hav, sjöar och vattendrag samt säkrat dricksvatten i hela landet. Herr talman! Låt mig börja med Östersjön. Östersjön är ett av världens mest känsliga hav, och det har stora problem. Övergödning, bottendöd, överfiske, koldioxidutsläpp och en hög halt miljögifter rubbar havets ekosystem.
Precis som Jesper Skalberg Karlsson tidigare var inne på bedrevs det under alliansregeringens tid mycket arbete med just Östersjön, men vi kan tyvärr konstatera att Östersjön har fått lite mindre fokus från den nuvarande regeringen även om havsfrågorna har varit högt på agendan. Vi ser att arbetet behöver stärkas. Mängden näringsämnen i Östersjön har minskat stadigt sedan 1980-talet, men koncentrationen av ämnena är fortfarande hög.
Det beror till stor del på att andelen syrefria bottnar ökar där näringsämnet fosfor frigörs från sedimentet. Vi anser därför att vi behöver minska den interna belastningen i Östersjön, bland annat genom att stimulera utvecklingen av nya marina innovationer såsom musselodling för foder eller marinbiogas. Trots att övergödningen är ett faktum har goda svenska resultat uppnåtts de senaste åren.
Landsbygdsprogrammets miljöersättningar har varit en nyckelåtgärd för att minska näringsläckaget, och arbetet med att bland annat anlägga våtmarker och kantzoner samt anpassa gödslingen efter grödans behov har varit viktigt i sammanhanget, liksom satsningar inom projekt som Greppa näringen. Dessa kunskaper och erfarenheter behöver exporteras så att de även kommer andra länder till del. Östersjön är ett innanhav med flera omkringliggande länder.
Det är nödvändigt att Sverige är pådrivande i det regionala samarbetet för att alla länder ska ta sitt ansvar för Östersjöns tillfrisknande, vilket även tidigare talare har varit inne på. Ett annat viktigt område är de många enskilda avlopp som inte uppdaterats än. Orenat avloppsvatten bidrar till syrebrist i och övergödning av våra hav och vattendrag samt ökar risken för smittspridning.
En investering i ett nytt avlopp kan dock vara väldigt kostsam, vilket i dag oroar många, framför allt människor som bor på landsbygden. Vi anser därför att uppdateringen av enskilda avlopp kräver att åtgärderna fokuserar på de områden där de gör mest nytta, så att vi får mesta möjliga miljönytta för pengarna.
I Finland har man till exempel valt en modell där rimlighetsbedömningar är en central del och där fastigheter som ligger mer än 100 meter från vatten och som inte ligger vid vattentäkter kan få uppskov med att uppgradera sitt avloppsvattensystem i samband med annan renovering. Vi anser att det finns all anledning att titta på hur andra länder, till exempel Finland, har valt att hantera de enskilda avloppen. Herr talman! Hoten mot vårt vatten är många.
I vår vardag använder vi ett stort antal ämnen, exempelvis mikroplaster och läkemedel, som påverkar vattenmiljöerna och som de flesta reningsverk i dag inte kan sortera bort. Spridning av mikroplaster ut i våra vattendrag kommer bland annat från däckslitage, tvätt av textilier som innehåller syntetfiber och från hygienartiklar som innehåller mikroplaster. Hur människor påverkas av mikroplaster är fortfarande ganska oklart, men i den marina världen påverkas hela ekosystemet.
Här behöver ett större grepp tas. Arbetet för skarpare internationella regelverk och för teknikutveckling behöver stärkas, och det är viktigt att Sverige är pådrivande i detta arbete. En annan källa till spridning av mikroplaster är konstgräsplaner. Det är viktigt att det görs en komplett miljökonsekvensanalys när man fattar beslut om konstgräsplaner, lekplatser och andra anläggningar där plast- och gummimaterial förekommer. Det är också viktigt att förnybara och hållbara alternativ används i betydligt större utsträckning.
Nyligen presenterades en rapport från Högskolan i Kristianstad som visar att det årligen släpps ut 600 kilo läkemedel i de skånska vattendragen, haven och sjöarna. Undersökningen gällde bara tjugoen av flera hundra läkemedelssubstanser som används för behandling av sjukdomar.
Mörkertalet är alltså stort, och med stor sannolikhet läcker flera ton läkemedel ut årligen i åar, sjöar och hav i hela Sverige. Läkemedelsrester påverkar ekosystemet, bidrar till infertila och tvåkönade fiskar och kan bidra till uppbyggnad av antibiotikarestens. Ett problem i dag är att läkemedelsrester kan passera reningsverken i aktiv form utan att tas om hand.
Dels behövs incitament för att minska utsläppen från hushållen, dels behövs bättre vattenreningsteknik för att hindra spridningen till naturen. Det är därför väldigt positivt att utskottet i dag uppmanar regeringen att stärka arbetet med avancerad reningsteknik och utreda krav på rening. Men det behövs också krafttag i uppströmsarbetet. Läkemedelsanvändningen kan bli betydligt bättre i miljöhänseende.
Sedan 2006 gäller att alla nya läkemedel ska miljödeklareras och att företaget under utvecklingstiden ska dokumentera effekter på miljön. Vi vill därför att miljödeklarationen ska ligga till grund för en synlig miljömärkning på läkemedel, så att konsumenten kan göra ett aktivt val på apoteket eller i affären. Vi vill också att läkemedel ska kunna omprövas med hänsyn till nya forskningsrön avseende effekter på miljön.
Men läkemedlens påverkan är inte bara ett problem inom Sveriges gränser. Ca 70 procent av de läkemedel som i dag används i Sverige tillverkas i indiska Hyderabad. Utsläpp till vattendragen av läkemedelsrester från produktionen är en starkt bidragande orsak till antibiotikaresistens i Indien. Därför måste miljöhänsyn genom hela produktionskedjan bli en betydligt viktigare parameter vid offentlig upphandling av läkemedel.
Det är helt orimligt att svensk upphandling av läkemedel bidrar till antibiotikaresistens i andra länder. Herr talman! Slutligen vill jag säga något om tillgången på rent dricksvatten. Förändrat klimat leder till översvämningar, som förutom allvarliga konsekvenser för samhällen också riskerar att förorena våra dricksvattentäkter. VA-infrastrukturen är dessutom väldigt eftersatt i många kommuner.
Detta ökar risken för exempelvis läckage mellan avloppsledningar och dagvattenledningar samt risken för föroreningar och smittor i dricksvattnet. Nya utmaningar kräver en högre upprustningstakt och skapar ett ökat investeringsbehov. Centerpartiet har därför föreslagit ett nytt stöd till lokala initiativ och investeringar i ny teknik samt för medfinansiering av åtgärder för en tryggad tillgång till dricksvatten och för att motverka effekter av torka.
Vatten är ett kommunalt ansvar och ska så förbli, men staten behöver stötta kommunerna i deras arbete. Tillgången till vatten följer inte kommungränser, och den kommunala planeringen bör samordnas regionalt. Vi måste höja beredskapen för akuta situationer och samtidigt underlätta det långsiktiga arbetet med lokala och regionala dricksvattenplaner. Herr talman! Listan på utmaningar för vårt vatten är lång. Lyckligtvis finns det också många lösningar.
Det första och viktigaste steget är att vi alla - både politiker och konsumenter - slutar att ta vårt vatten för givet och börjar att se vatten för vad det är: livsnödvändigt. Centerpartiet står såklart bakom alla sina reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 2 och 12.