Per Ramhorn (SD):
Jag ska bara ge ett snabbt svar till Liberalernas Bengt Eliasson, som tror att partiernas hela politik för sjukvård ligger på partiernas hemsidor. Nej, så är det inte. Partiernas hela sjukvårdspolitik framförs i budgetmotioner eller i utgiftsområdesmotioner här i riksdagen. Det borde även Bengt Eliasson, som är riksdagsledamot, veta.
Vi sverigedemokrater ser tillgänglighet och bristen på vårdplatser i sjukvården som den absolut viktigaste frågan att komma till rätta med. Den bristande tillgängligheten har flera orsaker, och därför kommer det naturligtvis att behövas ett batteri av åtgärder. Både resursmässiga och organisatoriska förändringar kommer att behövas.
Som en röd tråd kan man dock konstatera att problemet med stängda vårdplatser oftast beror på brist på utbildad personal, oftast specialistsjuksköterskor. Vi är helt övertygade om att en del av lösningen på problemet med stängda vårdplatser och bristen på tillgänglighet i vården är att sätta in kraftfulla och riktade åtgärder dels för att behålla befintlig personal, dels för att locka tillbaka personal som av någon anledning har slutat.
I nuläget finns det ca 9 000 utbildade sjuksköterskor som har lämnat vården och arbetar inom annan verksamhet. Det innebär att 8 procent av Sveriges totala antal sjuksköterskor har lämnat yrket helt. Många av dessa kan dock tänka sig att återvända om villkoren blir bättre. Vi anser att dessa sjuksköterskor är en outnyttjad resurs som skulle kunna lockas tillbaka med rätt villkor och under rätt förutsättningar.
Bland sjuksköterskor mellan 25 och 49 år kunde mer än hälften tänka sig att återvända till sjukvården om de fick större möjligheter att styra över sin arbetssituation och fick rimligare arbetsbelastning. Om man bara kunde få en del av dem som har lämnat sjukvården att återvända vore det en stor tillgång för sjukvården.
Därför, herr talman, kommer vi som sagt att presentera flera stora satsningar och förslag som alla syftar till att förbättra arbetssituationen för sjukvårdens personal genom att göra det mer attraktivt att arbeta inom sjukvården, vilket i förlängningen kommer att innebära kortare vårdköer för patienterna men också att alla de stängda vårdplatserna som finns i landet öppnas upp.
En kartläggning visar nämligen att ca 1 500 vårdplatser i dag står tomma på landets största sjukhus. Det motsvarar var tionde säng. Herr talman! Vi kommer att satsa på alla de undersköterskor, sjuksköterskor och läkare som utgör sjukvårdens grundbult och som gör att sjukvården fungerar i dag. Man ska komma ihåg att sjukvårdens personal utgör en av välfärdssamhällets viktigaste tillgångar.
Därför måste de ges rätt förutsättningar och möjligheter att verka i en bra arbetsmiljö men också ges möjligheter att vidareutbilda sig och öka sin kompetens inom sitt yrke. Bristen på specialistsjuksköterskor är som vi har hört ett stort problem inom den svenska sjukvården. Det har inneburit att man får ställa in operationer och stänga vårdavdelningar. Bristen beror till viss del på att sjuksköterskor har fått bekosta sin specialistutbildning själva.
Många väljer därför att inte vidareutbilda sig till specialister, även om de själva skulle önska det. Därför kommer vi också att införa ett rejält kompetenslyft med bibehållen lön under specialistutbildningen för sjuksköterskor så att fler har möjlighet att utbilda sig till specialister. Herr talman! Vi vill också höja statusen för undersköterskeyrket. Undersköterskor utgör en mycket viktig del av sjukvårdens personal.
Vi menar att det är dags att införa en gemensam, nationell utbildning för undersköterskor som kvalitetssäkrar yrket och leder till legitimation. I merparten av Europas länder och i samtliga våra nordiska grannländer är undersköterskeyrket ett legitimationsyrke.
Det handlar dels om att förbättra patientsäkerheten och öka kvaliteten inom sjukvården, dels om att det ska bli mer attraktivt att utbilda sig till undersköterska.