Markus Selin (S):
Det första experimentet med en bensinmotor i en automobil gjordes år 1865, och i början av 1890-talet togs en fabriksmässig tillverkning av bilar fart. Den industriella revolutionens första fas drevs av ångmaskinen. Den andra fasen drevs av förbränningsmotor och elmotor.
Resten är, herr ålderspresident, som vi brukar säga, historia. Förbränningsmotorn har gett en fullständig omvandling av transportväsendet för landsvägs- och lufttransporter. Detta har styrt samhällsutveckling, stadsplanering, livsstilar och mellanmänskligt utbyte. Herr ålderspresident! I kväll debatterar vi reduktionsplikt här i riksdagens kammare.
Reduktionsplikt är politiska och ekonomiska styrmedel för att öka inblandningen av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. Biodrivmedel är fordonsbränslen som är producerade från förnybar biomassa.
Den egentliga bakgrunden till reduktionsplikt kan uttryckas lika enkelt som allvarsamt: Vi har genom förbränning av petroleum på kort tid släppt ut för mycket koldioxid som leder till uppvärmning av jorden genom en så kallad växthuseffekt. Med temperaturhöjningar kommer vi att få stora utmaningar med extremväder, smältande glaciärer och översvämningar.
Jag är teknikoptimist, och vi bor i ett ingenjörsland med fina naturresurser. Genom att minska och fasa ut olja och fossila komponenter kan vi hejda dessa klimatförändringar. Sverige ska gå före i klimatomställningen och bli världens första fossilfria välfärdsland.
Det är viktigt att vi minskar utsläppen från transporter, får fart på produktionen av förnybara drivmedel i Sverige och gör det enkelt för folk att tanka miljövänligt i de bilar som rullar redan i dag. Klimatkrisen är vår tids största utmaning. Samtidigt tror vi socialdemokrater på en rättvis klimatomställning där samhället tar täten och ingen lämnas utanför.
Reduktionsplikten är ett av regeringens viktigaste styrmedel för att minska utsläppen av koldioxid och nå Sveriges klimatmål. Etappmålet för inrikes transporter innebär att utsläppen, förutom inrikes flyg, ska ha minskat med minst 70 procent senast 2030 jämfört med 2010.
För att främja användningen av biodrivmedel införde regeringen för tre år sedan en reduktionsplikt för bensin och diesel som innebär att alla drivmedelsleverantörer varje år måste minska växthusgasutsläppen från bensin och diesel genom inblandning av biodrivmedel. Reduktionsnivåer har sedan 2018 varit fastslagna.
Regeringen förslår nu att reduktionsplikten ska skärpas och kommer att fatta beslut om successivt ökade reduktionsnivåer i reduktionsplikten fram till 2030. Inriktningen är linjär med indikativa nivåer för 2030 på 28 procent för bensin och 66 procent för diesel, med en kontrollstation 2022. Nya reduktionsnivåer bedöms kunna träda i kraft med lagändringar redan den 1 augusti i år.
Effekten på bränslepriserna till följd av de skärpta reduktionsnivåerna är osäker. Dessa påverkas av en rad faktorer som den allmänna konjunkturen, konkurrenssituationen, råoljepriset, valutakurser, skattenivåer och bilars effektivitet över tid. Tittar vi bakåt i tiden ser vi också att bensinpriserna har varierat mycket kraftigt. Många är beroende av bil och har inte råd att plötsligt gå och köpa en elbil.
Samtidigt är många av oss beroende av att kunna transportera sig med bil och kommer att fortsätta göra det även framåt. För att dämpa effekten pausas indexeringen av energi- och koldioxidskatten till 2022, då regeringen ska genomföra en kontrollstation. I kontrollstationen kommer regeringen att utvärdera nivåerna och är beredd att justera dessa om man bedömer att det behövs.
Reduktionsplikten kommer att ge en tydlig signal om stabil och ökande efterfrågan på biodrivmedel som ger förutsättningar för industrin att investera i produktionskapacitet. Vi socialdemokrater anser att inhemsk produktion av förnybara drivmedel ska främjas. Biodrivmedel säljs på en världsmarknad. I dagsläget importeras en stor del av det som används i Sverige.
Sverige har mycket goda förutsättningar att öka den inhemska produktionen av biodrivmedel med låg klimatpåverkan. Övergången till biodrivmedel kommer alltså på sikt att skapa nya svenska jobb. Herr ålderspresident! För att konkretisera talar vi exempelvis om restprodukter från skogsindustrin samt pappers- och massaindustrin: kvistar, lignin, sågspån, grenar, toppar och hydrerad vegetabilisk olja från tallolja.
Här kan även nämnas att vi får biogas från gödsel, avloppsslam, matavfall och visst avfall från livsmedelsindustrin och handeln. Parallellt med reduktionsplikten har regeringen gett Energimyndigheten i uppdrag att under detta år och nästa år förlänga satsningen på att främja hållbara biobränslen för flyg och samtidigt utvidgat uppdraget till att omfatta samtliga hållbara och förnybara bränslen för flyg.
Det kan även i detta sammanhang nämnas att satsningen även utvidgats till att omfatta forskning om och utveckling av elflyg och vätgasdrift. Därutöver kan nämnas att regeringen i januari i år gav i uppdrag att ta fram förslag till en övergripande strategi för vätgas och elektrobränslen i det svenska energisystemet. Herr ålderspresident!
Bioenergi utgör i dag i Sverige lika stor del som kärnkraft och vattenkraft tillsammans. Regeringen har gett uppdrag att undersöka behovet av ytterligare styrmedel för att främja produktionen av biodrivmedel med ny teknik.
Förslaget kan förhoppningsvis även inverka positivt på den svenska självförsörjningsgraden i fråga om drivmedel och därmed även bidra till ökad försörjningstrygghet även under kriser. För att stödja omställningen har den socialdemokratiskt ledda regeringen också beslutat om den långsiktiga satsningen Industriklivet.
I budgetpropositionen inför detta år fastställde vi här i riksdagen ytterligare 150 miljoner kronor för Industriklivet. Satsningarna breddas ytterligare och möjliggör stöd till andra industriprojekt, bland annat produktion av biodrivmedel. I budgetpropositionen finns även anslaget Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, som bland annat får användas till stöd för produktion av biogas och som här ökas med 200 miljoner kronor.
Regeringen föreslog också en satsning på 200 miljoner kronor för i år och 150 miljoner kronor för nästa år för att accelerera omställningen till en resurseffektiv och cirkulär ekonomi genom en modernisering av befintliga testbäddar för bioraffinaderier. Investeringar i produktion och distribution av biogas sker, och främjandet av biobränsle för flyget ökar.
En aktiv klimatpolitik är också en politik för framtidens jobb. Genom att gå före stärker vi våra företags konkurrenskraft. Det skapar jobb och exportintäkter. Vi ska göra det lönsamt för företagen att agera miljövänligt. Det ska vara lättare för människor att ta ett klimatansvar i sin egen vardag.
Om den industriella revolutionens första fas handlade om ångan och den andra fasen om förbränningsmotorer, låt kommande faser handla om klimatsmarta jobb och fossilfria processer! Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer.