KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Sten Bergheden har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar inom mitt ansvarsområde för att minska vargens påverkan på landsbygden och djurhållningen samt om jag avser att öka ersättningen till dem som verkar inom de areella näringarna och drabbas av varg.
Regeringens ambition är, och har under hela mandatperioden varit, att bringa ordning och reda inom svensk viltförvaltning. Vad gäller rovdjurspolitiken är det långsiktiga målet att dessa arter ska uppnå och bibehålla en gynnsam bevarandestatus samtidigt som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas.
Samtidigt som vi har livskraftiga rovdjursbestånd ska de som lever och verkar på landsbygden kunna känna trygghet, bedriva jakt och hålla tamboskap. Rovdjursförvaltningen är regionaliserad. För förankring och trovärdighet inom viltförvaltningen behövs lokalt inflytande, samverkan och reell delaktighet, till exempel så som sker genom viltförvaltningsdelegationerna.
I dessa sammanhang finns möjlighet till samråd och faktiskt inflytande i myndigheternas processer. Regeringen värdesätter delegationernas roll i detta sammanhang och har nyligen stärkt det lokala inflytandet genom att utöka delegationerna med två representanter för olika lokala intressen.
Regeringen har också förbättrat möjligheten att ge ekonomiskt stöd till jordbruket för åtgärder för att förebygga och ersätta rovdjursskador. Under mandatperioden har regeringen gjort stora höjningar av anslaget, från drygt 30 miljoner kronor till drygt 52 miljoner kronor.
För att förenkla att dessa medel får sin tänkta nytta hos enskilda jordbrukare beslutade regeringen den 23 november 2017 om regler som underlättar stöd till nämnda ändamål. Avsikten är att detta ska kunna bidra ytterligare i den långsiktiga förankringen av rovdjurspolitiken, det vill säga minska påverkan från rovdjur för dem som lever och verkar på landsbygden.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag fick samma dag som interpellationen lämnades in en skriftlig fråga av ledamoten Sten Bergheden med exakt samma innehåll, som jag har svarat på. Det blir nu ett svar igen på samma fråga, nu i form av en interpellation. Jag är lite förvånad över hur dessa instrument hanteras, men okej. Jag vill inleda med att tacka för möjligheten att på nytt få debattera rovdjursförvaltningen i riksdagen.
Det är en mycket viktig fråga för mig och regeringen och i synnerhet för landsbygden och de människor som bor där. Jag känner till den mycket väl som landsbygdsbo. Regeringen har kontinuerligt och konsekvent arbetat för att bringa ordning och reda inom svensk viltförvaltning. Regeringen har en långsiktigt hållbar förvaltning som beaktar alla möjligheter och utmaningar som rovdjuren innebär.
Herr talman! När regeringen tillträdde hösten 2014 var det total oordning när det gäller jakten efter varg. Den rättsordning som den dåvarande alliansregeringen satte på plats skapade total oordning.
Det gick till och med så långt att den underkändes av Högsta domstolen. Det var ett lotteri om det skulle bli jakt eller inte.
Jag förstod ganska snabbt den uppgivenhet som fanns på svensk landsbygd över denna rättsordning och oordning. Herr talman! Rovdjuren är en del av den svenska biologiska mångfalden och en självklarhet i vår natur. Det är också viktigt med ett livskraftigt bestånd.
Det är lika viktigt att rovdjurspolitiken tar hänsyn till de människor som lever i de områden där rovdjuren finns, det vill säga främst på landsbygden. För en förankring av politiken behövs en nära dialog med de människor som berörs av rovdjuren. Det är därför förvaltningen är regionaliserad till länsstyrelserna.
Dessa har lokal kännedom och förankring, vilket behövs för att de beslut som de ska ta och den politik som ska genomföras ska spegla verkligheten där ute. Regeringen har bringat ordning och reda när det gäller denna jakt.
Regeringen har också närapå fördubblat anslaget för att kunna skydda tamdjur, från 30 till 52 miljoner.
Sven-Erik Bucht (S):
Sten Bergheden nämner vargen och vargpopulationen i Europa. Vargen är strikt skyddad inom EU enligt art- och habitatdirektivet. Det är ingenting som man kan ta beslut om på nationell nivå. Det finns ett skydd som är mycket hårt.
Jag vet inte vilken inventering av varg som ledamoten Sten Bergheden talar om. Men den officiella inventering som finns visar att det finns 355 individer. Det är Naturvårdsverket som ansvarar för genomförandet av politiken och som också gör en kvalitetssäkring.
För 2018 års licensjakt har länsstyrelserna beslutat om 22 individer. Besluten är överklagade och har lämnats över till Förvaltningsrätten i Luleå som har fastställt besluten. Domen har dessutom blivit överklagad. Vi har nu bringat ordning och reda inom vargjakten.
För det första har länsstyrelserna ålagts att ta beslut en månad tidigare. För det andra har vi inte som tidigare flera instansdomstolar som tar beslut på helt olika sätt, utan det är en förvaltningsdomstol i Luleå. Domar där kan överklagas till Kammarrätten i Sundsvall.
Detta har gjort att vi har fått ordning och reda inom vargjakten. Det var total oordning när denna regering tillträdde 2014. Den rättsordning som alliansregeringen hade satt på plats skapade ett lotteri när det gällde om det skulle bli jakt eller inte. Det var så illa att den till och med upphävdes av Högsta förvaltningsdomstolen. Nu är det ordning och reda inom vargjakten.
Vi har också ökat anslagen från 30 till 52 miljoner för att kunna skydda tamdjuren.
Sven-Erik Bucht (S):
Inte blev det någon vila när vi tillträdde med tanke på den oordning som rådde i fråga om vargjakten när alliansregeringen lämnade över. Det var mycket hårt arbete för att få detta på plats. Frågorna om rovdjursförvaltningen är viktiga, och man kan inte slarva med dem. Man måste ha ordning och reda. Jag har stor förståelse för de landsbygdsbor som drabbas av detta. Det är också därför som regeringen har ökat anslagen för att tamdjuren ska kunna skyddas.
Det är en viktig del i detta. Men det går inte att hantera dessa frågor så slarvigt som man gjorde från den tidigare regeringen. Nu har vi skapat ordning och reda, och vi kan också hantera vargstammen på ett vettigt sätt. Vargstammen är skyddad, men inte genom nationella beslut. Sverige kan inte upphäva de skydd som vargen har inom EU.
Sven-Erik Bucht (S):
Jonas Jacobsson Gjörtler har ställt fyra frågor till mig: Anser ministern att det vid växtodling finns några fullgoda alternativ till glyfosat i Sverige i dag? Med vilken grund, i exempelvis vetenskapliga slutsatser, förordar ministern och regeringen en omställning till alternativa metoder för det svenska lantbruket, och vilka metoder syftar regeringen på?
Hur anser ministern att förutsättningarna för en växande svensk livsmedelsproduktion, i enlighet med målen i livsmedelsstrategin, påverkas om glyfosat förbjuds? På vilket sätt är ministern beredd att agera för att säkerställa goda förutsättningar, exempelvis avseende ett fungerande växtskydd, för växtodling i Sverige - såväl här och nu som i framtiden?
När Jonas Jacobsson Gjörtler ställde dessa frågor till mig hade frågan om godkännande av glyfosat ännu inte avgjorts i omprövningskommittén. Nu har vi ett avgörande. Den 27 november 2017 röstade en kvalificerad majoritet i omprövningskommittén för ett godkännande av glyfosat i fem år.
Tillgången på hållbara växtskyddsmedel och växtskyddsmetoder är viktig för regeringen. Regeringen har därför tidigare i år fattat beslut om att förändra och stärka Växtskyddsrådets verksamhet med 6 miljoner kronor.
Under 2017-2019 satsar regeringen också 18 miljoner kronor för att säkra växtskyddsmedel för mindre användningsområden.
Båda satsningarna är en del av handlingsplanen för livsmedelsstrategin och kommer att bidra till att Sverige har strategier och förutsättningar att klara framtida utmaningar inom växtskyddet, detta samtidigt som de bidrar till att nå livsmedelsstrategins skrivning om att minska riskerna och konsekvenserna för människors hälsa och miljö.
För regeringen är det också angeläget att den översyn av växtskyddsförordningen som pågår inkluderar lagstiftningens påverkan på jordbrukets diversitet och konkurrenskraft samt på människors hälsa och på miljö, i enlighet med förordningen. Regeringen har för avsikt att fortsätta med det påverkansarbete som har påbörjats i detta syfte.
Sven-Erik Bucht (S):
Regeringen ser att det finns en mycket stor potential för att öka livsmedelsproduktionen i Sverige. Det är därför vi har drivit fram och antagit en nationell livsmedelsstrategi. Det handlar om att öka livsmedelsproduktionen - öka den i primärproduktionen och också i livsmedelsindustrin.
Vi har satsat 1 miljard för att öka konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan. Varför gör vi det? Jo, vi tror på svenskt jordbruk. Vi tror också att det går att skapa en bättre konkurrenskraft i svenskt jordbruk. Det är också nödvändigt att vi gör det för att vi ska kunna öka vår livsmedelsproduktion totalt sett.
Sedan finns det flera olika faktorer som bidrar till konkurrenskraften. En sak är just det som vi diskuterar i den här interpellationsdebatten, alltså växtskyddsmedel. Det är en viktig faktor för att klara konkurrenskraften. Det är därför som den här regeringen har avsatt 6 miljoner kronor till Växtskyddsrådet som en viktig del för inte minst primärproduktionen.
Det är också därför som den här regeringen har avsatt 18 miljoner till att forska fram nya växtskyddsmedel. I livsmedelsstrategin är det tydligt utpekat att växtskyddsmedel är en viktig del för att öka konkurrenskraften i primärproduktionen. Men vi ska inte glömma bort att där också står att vi ska minimera riskerna för människors hälsa och för miljön.
När det gäller växtskyddsmedel är det gemensamma beslut på EU-nivå. Första gången som glyfosat godkändes var 2002. Nu omprövas det. Tyskland har varit rapportör, och det omprövas nu. Det är det som det handlar om: Det beslut som togs 2002 ska omprövas.
Regeringen har varit mycket tydlig. Vi ska acceptera vetenskapliga bedömningar. De europeiska bedömningarna har varit tydliga med att det här ämnet inte är cancerogent. Det är den vetenskapliga bedömningen. Sedan finns det internationella bedömningar från IARC inom Världshälsoorganisationen som har kommit fram till en annan slutsats.
En sak är viktig att slå fast i debatten, särskilt när ledamoten Jacobsson Gjörtler påstår att man har röstat nej: Sverige har inte röstat nej. Vissa har tolkat svenskt agerande på mötet den 25 oktober som en nej-röst.
Det förekom ingen röstningsomgång, utan det var ett rundabordssamtal. Och det samtalet visade att det fanns en klar majoritet bland de andra länderna inom EU för att inte godkänna på tio år. Det beslut som senare har fattats är om en förlängning på fem år.
Sven-Erik Bucht (S):
Sverige kan inte agera ensamt i de här frågorna. Vilka växtskyddsmedel som ska finnas på marknaden i EU regleras gemensamt. Det här gäller en förlängning på fem år. Och den gäller inte bara svenskt jordbruk. Exakt samma sak gäller samtliga länder i EU. Det är ingen skillnad. Besluten om vilka ämnen som ska tillåtas tar länderna tillsammans.
Det är alltså inte vi som enskilt land som kan bestämma det här. När det gäller glyfosat har det tagit tid. Det har också varit en process som har kantats av mycket känslor. Och även risker har diskuterats. Det finns alltid risker med växtskyddsmedel. Jag vill påstå att Sverige ligger långt fram i de här sammanhangen. Det finns självklart områden där vi måste jobba mer med det här.
Vi har nu fått ett växtskyddsråd på plats, som har fått rejält med pengar för att kunna hantera de här frågorna. Det är ett sätt att hantera det. Det andra är att avsätta 18 miljoner till att ta fram nya växtskyddsmedel. Det är inte att sitta passiv. Det är att följa den livsmedelsstrategi som denna riksdag har slagit fast. Man är tydlig med att växtskyddsmedel är en viktig faktor för konkurrenskraften.
Svenskt jordbruk är bland det modernaste i världen. Och jag vet att man kommer att hitta ny teknik. Jag är övertygad om det. När det gäller ekologisk produktion, som ledamöterna tar upp, har vi stor import av ekologiska varor. Gå runt i butikerna i den här staden och titta! Hyllorna är tomma på ekologiska produkter.
Titta på vårt grannland Danmark! Man satsar enormt på ekologiskt, för att ta ännu större del av den svenska marknaden, och den tyska marknaden. Efterfrågan på ekologiska produkter ökar dramatiskt. Herr talman!
Jag förstår inte att Moderaterna är emot att jordbruksprodukter ska komma högre upp i värdekedjan, att företag ska få tjäna mer pengar. Det är tydligt att de företag som bedriver ekologiskt jordbruk har betydligt högre lönsamhet.
Jag förstår inte varför Moderaterna är emot att vi ska få fler svenska ekologiska produkter på affärshyllorna. Jag förstår inte varför Moderaterna vill att vi ska importera mer ekologiska produkter.
Sven-Erik Bucht (S):
Sverige har åkt ned till Bryssel och röstat för fem års förlängning. I mitt arbete kommer jag att fortsätta att engagera mig för att stärka de gröna näringarna. Det kommer inte att ta slut. Det är ett arbete som pågår hela tiden. Även resten av regeringen har ambitionen att stärka jordbruket och att stärka livsmedelssektorn. Vi måste producera mer livsmedel i Sverige.
Detta gör vi tillsammans med näringarna. Men politiken måste också understödja näringarna. Det är därför som den här regeringen har avsatt 1 miljard under de närmaste åren för att understödja en ökad livsmedelsproduktion i Sverige. Det är också därför som den här regeringen nyligen har fattat ett beslut om en historisk satsning på livsmedelsexport på 48 miljarder.
Det har vi aldrig tidigare varit i närheten av. Bakgrunden är givetvis den gemensamma livsmedelsstrategi som vi har antagit i den här kammaren. Jag är glad över att alla partier ställde upp på de övergripande strategiska målen. Också ledamoten Gjörtler var mycket aktiv i det arbetet, och det ska ledamoten ha tack för. Herr talman!
Avslutningsvis: Vi ska lyfta fram våra jordbrukare. De är duktiga företagare som tar ansvar för miljön och för djurhållningen. Det är också viktigt att de får uppmärksamhet och erkännande för det. Tack för en bra debatt!
Sven-Erik Bucht (S):
Jag är glad att jag får möjlighet att diskutera landsbygdens villkor, vilket handlar om mycket mer än licensjakt efter varg. Jag ska återkomma till de många olika delarna i detta. Jag är också glad för det nyväckta intresse som Moderaterna visar för svensk landsbygd. Så var det inte under er regeringstid.
Eller är det en ulv i fårakläder som uppträder? Låt mig återgå till jakten. Regeringens ambition har under hela mandatperioden varit att bringa ordning och reda i rovdjursförvaltningen. Den måste vara hållbar och effektiv.
Det är viktigt för att människor ska känna att vi tar detta på allvar. När denna regering tillträdde hösten 2014 fungerade inte licensjakt efter varg över huvud taget. Det var en enorm oreda i hela rovdjurspolitiken.
Det var kaos. Alliansen lämnade över en hiskelig oreda i rovdjurspolitiken, framför allt vad gällde licensjakten. Fru talman! Enligt statistiken för alliansregeringens sista tre år var det ingen licensjakt efter varg 2012.
År 2013 var det tre vargar, och sedan avbröts licensjakten genom domslut. År 2014 var det ingen licensjakt efter varg. Det var alltså tre vargar på tre år. Fru talman! Denna regering fick rovdjurspolitiken på plats och skapade ordning och reda.
Under våra tre första år var det licensjakt på 83 vargar. Jämför det med tre! Jag tror att det finns anledning för ledamöterna att vara lite självkritiska. Det var total oordning i rovdjurspolitiken när vi tillträdde.
Det är viktigt med lokal närvaro, bland annat genom viltförvaltningsdelegationer. Här finns företrädare för de politiska partierna och för viltförvaltning, friluftsliv, turism och skogsnäring. Det är många olika intressen som ska finnas med för att detta ska bli bra.
Fru talman! Oavsett om vi har en bra representation är grunden för att detta ska fungera att det är ordning och reda och att det finns rättsprocesser som håller. Så var det inte tidigare. Det upphävdes av Högsta förvaltningsdomstolen, och det var till och med så att EU-kommissionen drev ett ärende mot Sverige.
Det var total oreda inom licensjakten efter varg, men det har denna regering ställt till rätta.
Sven-Erik Bucht (S):
Egentligen spelar det ingen roll vilket intervall man har på vargbeståndet om man inte har ordning och reda i jaktpolitiken. Tre vargar på Alliansens sista tre år - det är klart att vargpopulationen steg en bra bit över 400 vargar. Det var på grund av att man inte hade ordning och reda i detta. Sedan dess har vi fått ordning och reda.
Under våra tre år har det bedrivits licensjakt på 83 vargar, och beståndet har minskat. Om man inte har ordning och reda får man jätteproblem, och det är detta problem som ännu lever kvar på svensk landsbygd. Vi har ordnat upp detta. Som jag sa inledningsvis handlar landsbygdens villkor inte bara om licensjakt på varg.
På jaktområdet är en viktig sak som vi också har fått ordning och reda på fjälljakten, där svenskar och lokalbefolkningen trängdes ut på grund av ett annat regelverk som Alliansen satte på plats. Detta har vi nu ändrat. Vi har också sett till att jordbruket och skogsbruket inte ska drabbas så hårt av betestryck från dovvilt, där vi har infört möjlighet till kalvjakt.
Vi har också försökt få den extrema utfodring som sker på vildsvin på plats, så att jordbrukare inte ska förlora hundratals miljoner kronor på förstörda grödor varje år. Detta stoppades tyvärr. Vi har försökt med många saker, och vi har gjort många saker. Jag tycker att ni moderater målar upp en väldigt mörk bild.
Det är dysterkvist efter dysterkvist som går upp i talarstolen. Jag tycker att man ska närma sig landsbygdens problem med ödmjukhet. Den har försakats under lång tid av många regeringar av många olika kulörer. Det är viktigt att man inte tror att man är bäst. Men jag vill nämna dieselskatterna också. Alliansregeringen höjde dieselskatten två gånger.
Man försämrade dieselskattereduktionen fyra gånger. En av de första åtgärder som denna regering vidtog var att höja dieselskattereduktionen och förbättra den från 90 öre till 1,70. En annan sak som drabbade landsbygden mycket hårt var att man tog bort det särskilda reseavdrag som fanns. Jag ska nu tala lite grann om vad vi har gjort.
En sak gäller lanthandlarna som har haft en dramatiskt negativ utveckling under de senaste tio åren. Antalet butiker har minskat från omkring 2 900 butiker till 1 200 butiker. Vi har infört ett driftsstöd på 35 miljoner per år. Branschföreträdarna tycker att det är en jättebra åtgärd. Man har stoppat butiksdöden. Investeringsstödet är fördubblat.
Vi har i dag ett stöd till bredband, och vi säger att alla i Sverige ska ha bredband. Det ska vara 100 procents täckning, inte 90. Vi har satsat 5,5 miljarder på arbetet med detta. Vi har antagit en livsmedelsstrategi, och jag är mycket glad över att alla äntligen ställde sig bakom den - även Moderaterna som sa nej till den under flera år. Vi har avsatt 1 miljard kronor för att skapa verkstad när det gäller detta.
Detta är fråga om jobb ute på svensk landsbygd. Momsen sänks nu från 25 till 6 procent på de gröna näringarna och naturturismen. Vi går in med en satsning på 1,2 miljarder på hela Sverige i budgeten 2018. Jag ska återkomma med ännu fler åtgärder som denna regering vidtar för att satsa på landsbygden. Denna regering tror på svensk landsbygd.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag förstår att det är jobbigt att höra hur verkligheten ser ut. Det är inte konstigt att det blev långt över 400 vargar när man under många år bara sköt tre. Jag är glad att Lars Beckman har besökt en landsbygdskommun. Det finns 139 landsbygdskommuner, och jag har besökt drygt 90 hittills. Min ambition är att besöka alla 139 innan perioden är slut. Det är viktigt att vi är ute och lyssnar på de människor som finns där.
Jag är själv landsbygdsbo, och jag vet hur det känns när en affär läggs ned. Jag vet hur det är när en skola inte finns kvar; jag är mycket väl medveten om det. Jag bor vid en enskild väg, så jag vet vad det innebär. Det finns dock mycket möjligheter på svensk landsbygd, och det finns så mycket positiva krafter där som vi måste ta vara på.
Det är därför viktigt att vi är ute och lyssnar på människor och ställer olika politikområden till rätta. Ett politikområde där det var absolut nödvändigt att ställa saker till rätta är den stora rovdjurspolitiken och den oreda som fanns inom den. Vi ställt det till rätta. Det ska vara ordning och reda i den politiken. Det finns dock många andra områden. Jag berörde i mitt förra inlägg den satsning vi nu gör om 1,2 miljarder, en Hela Sverige-satsning.
Den handlar om gröna jobb, servicecenter och länscenter. Den handlar också om stöd till de gröna näringarna, vilket är speciella stöd som är viktiga inte minst för Norrland. Regeringen har även avsatt 1,5 miljarder i budgeterna för 2019 och 2020 för en sammanhållen landsbygdspolitik.
Vi har flyttat ut statliga jobb, som under en annan regering - jag behöver inte nämna den, för ni vet vilken - flyttade in till Stockholm från landsbygden. Nu omlokaliserar vi. Vi ser hela landet. Den här regeringen står upp för Sveriges landsbygd. Jag tackar för debatten.
Sven-Erik Bucht (S):
John Widegren har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att livsmedelsproduktionen ska öka. Widegren har även ställt frågan hur jag avser att underlätta för svenska bönder för att möjliggöra för dessa att öka livsmedelsproduktionen.
Fram till 2019 satsar regeringen nästan en halv miljard kronor på ett fyrtiotal insatser som ska bidra till att målen för livsmedelsstrategin uppnås. Därtill har 540 miljoner kronor öronmärkts inom landsbygdsprogrammet för genomförandet under åren 2014-2020, vilket totalt ger en matmiljard.
Insatserna beskrivs i regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin och de realiseras allteftersom de beslutas. Regeringens handlingsplan gäller fram till 2019. Genomförandet är i full gång och vi håller hög takt i arbetet med att vidta åtgärder inom handlingsplanens tre strategiska insatsområden.
Handlingsplanen handlar bland annat om kostnadseffektivt byggande inom jordbruket, lantbrukets företagsledning, livsmedelsföretagens internationalisering, forskning om livsmedel, digitala myndighetstjänster, minskat matsvinn och regionala insatser. Sammantaget utgör dessa åtgärder det första steget i genomförandet av livsmedelsstrategin.
När det gäller jordbruket tar regeringen med livsmedelsstrategin ett brett grepp om frågor som är viktiga för konkurrenskraften. Många av åtgärderna utgår från de förslag som Konkurrenskraftsutredningen lämnade. God myndighetsutövning samt förenkling av regelverk är exempel på viktiga delar. Regeringen avser att fortsätta arbetet med förenkling.
För att ge effekt behöver förenklingsarbetet bedrivas på alla nivåer som påverkar företagen. Det är till exempel viktigt att regler är ändamålsenliga så att den administration som krävs för att följa regelverken hålls till ett minimum. Det handlar om att göra reglerna smartare samt att modernisera regelverk utifrån hur företagens verksamhet utvecklas baserat på ny kunskap och ny teknik.
Myndigheters service, bemötande och handläggningstider är av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Regeringen kan göra en hel del, men inte allt. För att målet om ökad produktion ska uppnås krävs att hela livsmedelskedjan bidrar och arbetar i samma riktning. Måluppfyllelse förutsätter även ett starkt engagemang från kommande regeringar.
Ytterligare åtgärder kommer att vara nödvändiga för att målet om ökad produktion ska vara uppnått 2030. Arbetet är långt ifrån klart. Handlingsplanen kommer att kompletteras löpande.