Maria Stockhaus (M):
Kunskap är makt. Kunskap ger makt och möjligheter att skapa sig det liv man vill leva. Utan kunskaper är individens möjligheter begränsade och det nu mer än någonsin när vi lever i ett kunskapssamhälle. Utan godkända betyg från grundskolan är uppförsbacken brant för unga människor när det gäller att klara sig i livet.
Godkända betyg från grundskolan är en av de starkaste skyddsfaktorerna som finns mot det mesta elände som kan drabba en människa i livet. Det gäller långvarig arbetslöshet, kriminalitet, risken att hamna i fängelse och även risken för psykisk ohälsa. Läsåret 2015/16 var det ca 20 procent av eleverna som gick ut grundskolan utan att ha godkända betyg i alla ämnen. Det innebär att grundskolan misslyckas med var femte elev.
Det är ett stort svek, och vi behöver alla lägga vårt fokus på att säkerställa att alla elever åtminstone når behörighet till gymnasiet för att komma vidare i livet. Det kräver många olika insatser. Vi moderater och även Alliansen gemensamt har flera förslag på hur vi ska kunna förbättra resultaten i skolan. Under alliansregeringen vändes fokus i skoldebatten till just kunskap.
De omfattande reformer som alliansregeringen genomförde hade fokus på att just förbättra kunskapsresultaten och hur man kunde stärka elevernas möjligheter att utvecklas i skolan. Vi kunde också glädjande nog se att resultaten vände uppåt i den senaste PISA-mätningen. Det är naturligtvis lärare och elever som har gjort ett stort arbete. Men det handlar också om att vi som politiker har skapat bättre förutsättningar för skolan.
Moderaterna har sedan länge drivit frågan om lovskola och en skyldighet för huvudmännen att erbjuda det. Det är med viss glädje vi noterar att regeringen nu genomför detta. I Sverige har vi förhållandevis få undervisningstimmar jämfört med övriga OECD-länder.
Även om kvantitet i antal timmar inte säger allt måste det ändå vara rimligt att anta att om eleverna får fler undervisningstimmar med en behörig lärare ökar förutsättningarna och möjligheterna att nå kunskapsmålen. Det är bland annat därför som Alliansen driver frågan om fler undervisningstimmar i matematik. Fru talman! Krav på lovskola är ett sätt att utöka undervisningstiden.
Det är ett krav som i den här utformningen förhoppningsvis kommer att ge ett stöd för elever som riskerar att inte klara gymnasiebehörigheten. Det är naturligtvis en bra insats, men vi i Alliansen har förslag som skulle göra införandet av lovskola så mycket bättre. All forskning pekar på att tidiga insatser gör störst skillnad.
Ju tidigare man uppmärksammar en elevs svårigheter och utmaningar och kan sätta in stöd, desto bättre är det. Chansen är betydligt större att eleverna klarar skolan. Dessutom innebär det väldigt stora vinster för den enskilde eleven när det gäller självkänsla och självförtroende. Att inte halka efter utan kunna hänga med sina kompisar i utvecklingen betyder mycket för den enskilde eleven.
Vi är därför mycket kritiska till att regeringen begränsar skyldigheten att erbjuda lovskola till årskurs 8 och 9. Vi anser att skyldigheten måste gälla även årkurs 6 och 7. Skolverket har i en utvärdering av betyg i årskurs 6 konstaterat att många av de elever som får F i betyg i flera ämnen i årskurs 6 även har F i betyg i årskurs 9.
Av dem som saknar godkända betyg i årskurs 6 i ett eller flera ämnen är det 72 procent som fortfarande inte har godkänt betyg i något ämne när de går ut nian. Lovskola är inte den enda lösningen. Men det är väldigt svårt att förstå att inte regeringen vill ställa krav på lovskola från årskurs 6. Det ter sig än märkligare om man läser Skolverkets remissvar. Det anser också att kravet på lovskola borde gälla från årskurs 6.
Fru talman! Regeringen och inte minst utbildningsministern själv har flera gånger uttryckt att vi politiker måste visa tilltro och tillit till professionen och inte detaljstyra skolan. Tyvärr är förslaget om lovskola väldigt detaljreglerat. Det innebär att politiker tappar i förtroende gentemot professionen när vi å ena sidan säger att vi ska ha tillit och å andra sidan detaljreglerar förslag som kommer.
Förslaget innebär bland annat att man bara får erbjuda lovskola i juni. Vad händer om man på en skola bestämmer sig för att det skulle passa bättre att lägga lovskolan för årskurs 8 i augusti? Varför ska vi genom regleringar hindra den möjligheten? Vi i Alliansen har även i vår följdmotion lyft fram frågan om möjligheter att utnyttja modern teknik i form av fjärrundervisning.
Nyligen presenterades en utredning som öppnade för fler möjligheter att använda modern teknik när det gäller både fjärrundervisning och distansundervisning. Förslagen i utredningen är ett steg i rätt riktning, även om det fortfarande innebär en kraftig begränsning på vissa områden. Det finns anledning att återkomma till detta när förslagen dyker upp här i kammaren.
Vårt förslag när det gäller lovskola innebär att huvudmän redan nu skulle få möjlighet att använda fjärrundervisning för lovskola i högre utsträckning än vad som är möjligt i dag. Kravet på lovskola gäller alla huvudmän i hela Sverige.
Ska alla huvudmän, och även mindre fristående huvudmän och inte minst mindre kommunala huvudmän och huvudmän med många glesbygdsskolor, kunna erbjuda lovskola i rätt omfattning och med hög kvalitet måste huvudmännen få möjlighet att använda den teknik som finns tillgänglig. Fru talman! Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 2.