Britt-Marie Danestig (V):
Jag skulle vilja säga till utbildningsministern att om man tittar på de statistiska uppgifterna togs det in totalt 53 personer med inriktningen hem- och konsumentkunskap hösten 2004, alltså den termin vi har nu. Utbildningen är mellan fyra och fyra och ett halvt år lång. Enligt statistiken är 14 % 60 år eller äldre.
De som går är ettämneslärare, och de som kommer in är tvåämneslärare. Det betyder att det finns en brist på närmare 600. Då har jag inte räknat in behovet i grundvux med den förändring som nyligen har gjorts och som jag tycker är bra.
Om man sedan skulle göra positiva förändringar i läroplanen och kursplanerna som ytterligare skulle öka behovet av det här ämnet skulle det också öka behovet av nyutbildade lärare med den här kompetensen. Låt oss titta på antagningssituationen. I Göteborg antogs nu i höstas 20 studenter, men det fanns 34 förstahandssökande till de platserna.
I Uppsala har man 24 platser, men söktrycket har ökat och ytterligare 10 studenter har faktiskt tillkommit under den här terminen. Jag vill också säga utbildningsministern att det är viktigt att utbildningarna har en viss volym på lärosätena för att man ska kunna erbjuda hög kvalitet både när det gäller lärarkompetens och när det gäller utvecklings- och forskningsanknytning.
En för liten volym skapar ett för litet underlag för att synliggöra dessa utbildningar och marknadsföra dem. Man läser ju hem- och konsumentkunskap i grundskolan, men jag tror att man glömmer bort det och inte ser det som ett möjligt yrke efter gymnasieskolan.
Lärarförbundet visade i en undersökning som man publicerade i maj att studenternas val inom lärarutbildningen faktiskt stämmer ganska dåligt med behovet. Man visade till exempel att förskolorna behöver 3 300 lärare, inte de 1 200 som nu har valt den här inriktningen.
Utifrån det gick faktiskt regeringen in och markerade detta behov i budgetpropositionen för 2005 och uppdrog åt lärarutbildningarna att förändra den här situationen. Vi menar att man borde kunna göra på samma sätt när det gäller lärare i hem- och konsumentkunskap. Utbildningsministern nämnde att dessa utbildningar finns i Göteborg, Umeå och Uppsala, men det finns faktiskt ett stort behov i övriga delar av Sverige, särskilt i södra Sverige.
Vi tror att det skulle kunna finnas anledning att utöka även antalet utbildningsanordnare. Sedan skulle jag vilja fråga: Varför inte också utöka den särskilda lärarutbildningen med inriktning mot hem- och konsumentkunskap?
Där skulle man kunna få lärare som också hade ett invandrarspråk och samtidigt kunskap om andra kulturer och erfarenhet av den kulturkrock mötet med Sverige kan innebära. Jag vill också säga att det har bedrivits väldigt många intressanta projekt, särskilt i invandrartäta områden, där ämnet hem- och konsumentkunskap använts för att också lära ut svenska, matte och engelska.
Ett exempel är så kallade matstudior där matte övas i situationer där matlagning står på schemat. För att laga mat måste man kunna läsa recept. Man måste kunna dela eller gångra mängden ingredienser, beräkna priser, beräkna näringsvärde och så vidare. Matematikkunskaperna får på det här sättet en förankring i den enskildes tillvaro och övas i ett konkret och meningsfullt sammanhang där alla sinnen medverkar till förståelsen.
Vi är nämligen olika, utbildningsministern. Vi lär oss på olika sätt. De olika lärstilarna är inte fullt tillgodosedda i dagens skola.