Sven-Erik Österberg (S):
Jag tycker att både Krantz och von Sydow gör allt vad de kan för att skapa ett problem som egentligen inte finns. Det är ungefär vad jag har sagt om den här debatten tidigare, och jag säger det igen. Jag skulle vilja peka på en jämförelse med andra länder. Man kan då se att den svenska utnämningspolitiken fungerar väldigt väl på så sätt att vi har fristående myndigheter.
Ett viktigt led när det gäller fristående myndigheter är att regeringen, oavsett vilken den är och vilken färg den har, som ett viktigt styrelement kan utse dess chefer och veta att de verkställer en riksdagsmajoritets politik. Det är ju så påtagligt från myndigheternas sida att de lever upp till det sätt som riksdagen och även regeringen har beslutat om, om det skulle vara sådana frågor.
Det är ganska viktigt i det här fallet. Vår bedömning är att det absolut inte krockar med de korruptionsregler som det hänvisas till här. Våra jurister har tittat på det. Jag känner mig ganska trygg med den här utnämningspolitiken. Jag tycker det när jag ser resultatet av hur våra myndigheter, vår myndighetsstruktur och hela den offentliga förvaltningen faktiskt fungerar i jämförelse med omvärlden. Vi diskuterade till exempel tidigare att vi har en väldigt låg grad av korruption, fast vi naturligtvis ska vara vaksamma inför framtiden.
Det är inte så att man på något sätt skulle ha större förtroende för statsförvaltningen i de länder som har andra former av utnämningar. Det är ren lögn att påstå det. Det hänvisas till undersökningar här. Man kan säga att man får svar som man frågar. Man kan gå ut och fråga: Är du för mer öppenhet? Då tror jag att svenska folket till 98 % svarar ja. Det kanske finns någon procent som tycker att samhället ska vara mer slutet. Det är naturligtvis att göra frågan alldeles för enkel i det här fallet.
Man skulle kunna ställa den här frågan till svenska folket: Tycker du att det är rätt att det är statsministern som utser regeringen och statsråden? Vore det inte bättre om man hade något vidare sätt att göra det på? Då skulle folket alldeles säkert svara ja också på det. Man får vara försiktig när man hanterar sådana här frågor utifrån hur vår struktur ser ut och med tanke på den historik som finns bakom hur den svenska samhällsapparaten fungerar.
Detta att det skulle vara en starkt övervägande del med politisk bakgrund när regeringen utnämner chefer är ren lögn. Fyra femtedelar av dem som är chefer har en annan bakgrund. En femtedel har en politisk bakgrund. KU beställde en rapport för inte så länge sedan där man tog ett spann över en tid och tittade på hur det såg ut. Av dem som var politiskt tillsatta kunde man kanske härleda någonstans mellan 50 och 60 % till en socialdemokratisk bakgrund.
Vid något tillfälle tittade vi lite grann på hur det såg ut under den borgerliga regeringsperioden 1991-1994. Jag kan inte säga att det var någon bättre balans på något sätt under den perioden. Det är ganska naturligt, skulle jag vilja säga. Man hänvisar till Claes Ljungh. Vad Krantz tittar på och för vidare i den här debatten är kvällstidningsskvaller. Det gäller på vilket sätt Ljungh har en relation till statsministern. Jag känner inte Claes Ljungh personligen. Jag har ingen aning om hans privatliv och vem han umgås med när han är ledig.
Däremot vet jag att han har varit en skicklig statssekreterare som har jobbat i åtta år i Finansdepartementet under en hård regeringsperiod. Han har skött sina uppgifter på ett alldeles förträffligt sätt. Det finns ingenting att klaga på hos honom som statssekreterare. Det vore konstigt om inte han skulle användas i den svenska statsapparaten, likväl som andra statssekreterare från och till också används där. Det var precis så som också den borgerliga regeringen gjorde 1991-1994 när man utsåg chefer.
Det här är att kacka i eget bo, som man brukar säga. Precis det förhållningssättet skulle man ha också om det skulle bli ett regeringsskifte och någon annan regering skulle sitta vid makten. Jag tror att det är viktigt att peka just på det. Tobias Krantz ställde en sista fråga till mig. Jag har ingen annan åsikt än Göran Persson. Han sade att han skulle kunna tänka sig att offentliggöra det här, men det skulle vara av ganska litet intresse. Det innehåller inga uppseendeväckande delar.
Vi bereder detta och tittar på det. Som jag sade i mitt svar återkommer vi under tidig höst med frågan efter det att vi har sett över det, om det nu är så att fler delar ska kunna offentliggöras redan under det här året.