KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jörgen Warborn (M):
Tack, finansministern, för svaret! Anledningen till att jag har framställt denna interpellation är att Högsta förvaltningsdomstolen i somras kom med en dom som ändrade förutsättningarna för de professionella styrelseledamöterna. Fram till dess hade Skatteverket tolkat det som att man kunde fakturera i bolag, men efter detta stod det klart att man skulle ta upp det som inkomst av tjänst.
Därmed uppstår ju en högre beskattning för de företag det gäller, liksom en del andra negativa konsekvenser.
Jag tar upp detta inte främst för de professionella styrelseledamöternas skull och kanske inte heller för de ägarledda små- och medelstora företagens skull utan för att jag vill hävda att detta långsiktigt skulle kunna påverka Sveriges tillväxt och möjligheten att skapa jobb här i Sverige.
Ägarledda bolag och familjeföretag väljer i vissa lägen att ta in extern kompetens i sin styrelse. När man gör det får man just den specifika kompetens som kanske behövs för att bolaget ska växa kraftigare än tidigare. Enligt de företagare jag har talat med är det kanske i det läget man får ännu mer ordning och reda på det strategiska och långsiktiga arbetet.
Man börjar jobba mer ordentligt med affärsplaner och annat som man kan tänkas behöva för att få ordning och reda på sitt bolag. En professionell styrelseledamot kan hjälpa det enskilda företaget att växa och därmed att anställa fler. På aggregerad nivå hjälper detta också Sverige att växa och att skapa arbetstillfällen.
Tyvärr pekar domen från Högsta förvaltningsdomstolen mot en framtid där vi kan komma att få färre personer som vill ingå som professionella styrelseledamöter. Det kommer att bli dyrare för företagen att ta in dessa styrelseledamöter.
Det finns exempel på att man kanske börjar jobba med så kallade advisory boards i stället för en vanlig styrelse. Det påverkar naturligtvis först och främst det personliga ansvaret, som ju finns i en styrelse men inte i en advisory board. I en advisory board finns det heller inga fackliga representanter. Det vill säga att besluten i praktiken tas där de fackliga representanterna inte sitter med.
Jag hyser en del farhågor när det gäller den här domen. Tyvärr hör jag på finansministerns svar att hon är ganska passiv. Hon "kommer att följa utvecklingen", säger hon. Jag hade väl önskat att hon skulle förhålla sig mer aktiv mot bakgrund av att det finns vissa utmaningar och problem med domen.
Jag skulle ändå vilja fråga finansministern: Delar finansministern min beskrivning av att en kompetent styrelse långsiktigt kan bidra till tillväxt och arbetstillfällen i Sverige?
Jörgen Warborn (M):
Jag är glad över att finansministern delar min åsikt att professionella styrelser är viktiga för svenska ägarledda bolag och för tillväxt och jobbskapande i Sverige. Finansministern säger vidare att regeringen inte har fattat något beslut i det här fallet. Det är riktigt.
Det är ju inte regeringens beslutsfattande som har lett oss in i den situation vi befinner oss i. Snarare är det domen som har gjort att man kommer att tolka skattesituationen annorlunda för de professionella styrelseledamöterna. Då är det snarast avsaknaden av beslut från regeringen som är problemet. Finansministern frågar mig om det redan har blivit några negativa konsekvenser.
I riksdagens skatteutskott hade vi representanter från Styrelseakademien och Ersättningsakademien hos oss för en diskussion om detta. Jag har framför mig en promemoria som lämnades över vid det tillfället. Den heter Konsekvenser av HFD:s dom kring beskattning av styrelsearvoden .
I promemorian skriver man att "ett flertal negativa konsekvenser har redan observerats". Bland annat nämner man att flera professionellt arbetande ledamöter har meddelat att de inte är tillgängliga för omval som ett resultat av detta.
Detta är allvarligt eftersom en stor andel av styrelseproffsen är kvinnor, vilket i sin tur har varit en huvudförklaring till att könsbalansen i styrelser i Sverige har förbättrats. Vidare säger man att i onoterade bolag har den brittiska advisory board-funktionen blivit vanligare.
Den är tänkt att stötta den ordinarie styrelsen, som då fortfarande besitter ansvaret i styrelseuppdraget. Som ledamot i en advisory board kan personen fakturera sina tjänster som konsult. Detta är ett problem som redan har uppstått. I syfte att kompensera för de negativa skattekonsekvenserna kommer förväntningar om högre arvoden. Det finns flera hinder för detta.
Det främsta är att de oberoende ledamöterna är styrelseproffs. En arvodeshöjning i syfte att neutralisera domens negativa inverkan skulle ju medföra högre arvoden även för övriga styrelseledamöter. Det är naturligtvis problematiskt för ägarledda mindre bolag att de skulle få högre kostnader för styrelsen, som är så viktig för tillväxten och för jobbskapandet.
Slutligen menar man att dessa styrelseledamöter, utan tillgång till ett aktiebolag som de kan fakturera från, får mycket svårare att säkra sin egen anställningstrygghet, det vill säga teckna pensions- och sjukförsäkringar och göra rimliga avdrag för kostnader för kontorslokaler, telefoner, datorer och löpande kompetensutveckling.
Svaret frågan är alltså: Ja, det har redan observerats en del negativa konsekvenser. Därför skulle jag vilja ställa en fråga till finansministern. Hon säger att hon följer utvecklingen och att hon ännu inte har tagit några beslut. Men vad kommer att få finansministern att agera?
Jörgen Warborn (M):
Jag lyfte detta som en del i en oro som finns när det gäller företagsklimatet i Sverige. Det är faktiskt på bottennivå just nu. Det är mycket anmärkningsvärt eftersom företagen i Sverige går väldigt bra. Detta drivs av en internationell högkonjunktur. Det finns alltså en stor efterfrågan på produkter och tjänster från svenska storföretag.
Det i sin tur gör att de företagen efterfrågar produkter och tjänster från underleverantörer, som i sin tur efterfrågar produkter och tjänster från andra underleverantörer. Den högkonjunktur som vi ser drivs utifrån en internationell ekonomi. Det finns mycket glädjande runt det. Problemet är att vi, trots detta, har ett bottenrekord när det gäller företagsklimatet i Sverige.
Så är det trots att det går bra i konjunkturen och för företag. Svenskt Näringsliv mäter detta på nationell nivå. De mäter företagsklimatet. Inte sedan de började mätningarna har vi haft ett sämre företagsklimat. Jag riktar mig mot regeringen och säger att man driver en direkt företagarfientlig politik. Detta är ett litet exempel där regeringen borde vara mer aktiv.
Man pratar om att man driver en aktiv näringspolitik, men jag hävdar att man inte gör det. Här svarar finansministern själv att man ska avvakta och följa utvecklingen. Det gör man inte på andra områden. På andra områden beskattar man sönder företag, skulle jag vilja hävda. Det har varit hot om entreprenörsskatt. Det är flygskatt. Det är kemikalieskatt. Det är höjd brytpunkt. Det är försämrade RUT-avdrag.
Och nu är det hot om exitskatt. Det finns alltså en hel radda hot mot företagsamheten. Jag tror heller inte att kvotering i bolagsstyrelser är rätt väg att gå. Det är de som äger bolagen som ska bestämma vilka som ska sitta i deras styrelser. Men det finns många kompetenta kvinnor som kan ta den rollen.
Jörgen Warborn (M):
Tidigare i veckan presenterade Svenskt Näringsliv sin årliga rapport om företagsklimatet. På nationell nivå har företagsklimatet aldrig varit så dåligt som det är nu. Man kan se att 17 av de 20 bästa kommunerna drivs av alliansföreträdare.
Med anledning av detta skulle jag vilja ställa en fråga till närings- och innovationsminister Mikael Damberg: Varför tycker företagen att regeringen är så dålig på att skapa ett gott företagsklimat?
Jörgen Warborn (M):
Jag delar bilden att det går bra för företagen, men det är ju högkonjunktur just nu. Det går bra för företagen trots regeringens agerande, inte tack vare det. En av de frågor där företagarna är kritiska mot regeringen gäller detta med vinster i välfärden, där regeringen driver en direkt företagarfientlig politik. Jag skulle vilja ge statsrådet en möjlighet att rätta till det, för mångfaldens, valfrihetens och företagarnas skull.
Ska ni inte backa från vinstbegränsningen i välfärden?
Johan Nissinen (SD):
Europeiska unionen är inte enbart en ständigt växande överstatlig byråkratisk koloss. Det är också en handelsunion som sluter de handelsavtal Sverige har att förhålla sig till. Det är därmed högst relevant att lyfta handelspolitiken när vi diskuterar EU, särskilt eftersom Sverige är ett litet, exportberoende och handelsvänligt land. Sverigedemokraterna har en positiv syn på handel med varor och tjänster.
Handeln minskar protektionism, förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar och är en stor bidragande faktor till minskad fattigdom och ökat välstånd. Sverigedemokraterna är därför i grunden ett frihandelsvänligt parti. Vi är generellt positiva till ett handelsavtal mellan EU och USA, det så kallade TTIP. Vi tror att det kommer att stärka den svenska industrin.
Avtalet innehåller dock många faktorer, och komplexiteten är påtaglig när det gäller det tekniska och de icke-tariffära regelhindren jämfört med borttagande av ekonomiska tullar. Gällande utfallet i de olika sektorerna vill vi poängtera att redan framtagna prognoser är just generella uppskattningar. Rapporter som visar vilka sektorer och regioner som gynnas är därför mycket osäkra.
Även om vår generella uppfattning av avtalet är positiv vill vi dock flagga för vissa klausuler i avtalet. Sverigedemokraterna anser att tvistelösningsklausulen ISDS ska tas i största beaktande. En tvistelösningsklausul av ren Naftamodell är något som Sverigedemokraterna inte kan ställa sig bakom. Vi vill vidare se att det blir en lista där de delar som ska bli föremål för avtalet tas upp i stället för som i dag - en lista med de delar som inte ska tas upp i handelsavtalet.
Herr talman! Sammanfattningsvis välkomnar vi ett frihandelsavtal med USA men anser att ett sådant avtal inte får utmynna i en situation där företag kan stämma stater eller där den svenska modellen skadas. Det får inte heller utmynna i en situation där avtalet i övrigt leder till en underminering av den svenska autonomiteten.
Johan Nissinen (SD):
Rätten för den enskilda medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation är skyddad av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Artikel 5 i den europeiska stadgan slår fast rätten för arbetstagare och arbetsgivare att bilda och tillhöra en organisation som tillvaratar deras ekonomiska och sociala intressen.
Statens uppgift är att skydda medborgarnas möjlighet att utöva denna rätt. I artikel 14 fastslås ett förbud mot diskriminering "såsom på grund av kön, etnicitet, hudfärg, språk, religion, politisk eller annan åskådning". Trots detta förekommer det i Europa och även i Sverige diskriminering på grund av politisk åskådning.
I Vitryssland är läget så allvarligt att politiker sitter fängslade på grund av sin politiska hemvist. I Sverige är läget inte lika allvarligt, men politiker blir uteslutna ur fackförbund, blir hotade och blir av med sina arbeten på grund av politisk hemvist.
Jag har själv en politisk kollega som nyligen blev inkallad till sin chef och fick höra: Hade jag vetat att du var sverigedemokrat hade du inte varit välkommen här, för jag gillar inte sådana som du.
Regeringen bör tydligare ta avstånd från denna typ av diskriminering, och Sverige bör lyfta fram frågan i Europarådet i syfte att stärka rätten för den enskilda medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation samt motverka diskriminering på grund av politisk åskådning. Diskriminering på grund av politisk åsikt är lika förkastlig som all annan form av diskriminering. Fru talman! Antisemitismen ökar i Europa.
Det är en mycket obehaglig och oroande utveckling. Efter andra världskriget sa man: Låt oss aldrig glömma Förintelsens offer. Ändå genomsyras politiken av oförstående och flathet mot antisemitism. Europarådet ska försvara medborgarnas mänskliga rättigheter i medlemsstaterna och har ett ansvar att motverka antisemitism genom att sprida bättre kunskap om judarnas historia.
Sverigedemokraterna anser att Sverige inom Europarådet ska vara en stark röst att räkna med i arbetet mot antisemitism.
Johan Nissinen (SD):
Flera institut har bedömt att de satsningar som Alliansen hade förut inte funkar. Sänkt arbetsgivaravgift för ungdomar har inte gett några fler jobb, och turismmomsen har inte heller gett så många önskade jobb. Därför satsar vi i stället på generella åtgärder som ska gynna hela arbetsmarknaden. Då anställer arbetsgivarna brett. Man ska inte gynna särskilda grupper, utan det är bättre att alla får möjligheter.
Då får också ungdomarna möjligheter, och har de inte möjlighet till jobb i vissa branscher får man erbjuda utbildningar för att de ska kunna komma in på arbetsmarknaden.
Johan Nissinen (SD):
Som jag tidigare sa har vi generella åtgärder, till exempel avskaffande av den allmänna löneavgiften och ett lindrat sjuklöneansvar. Det gynnar alla, särskilt småföretagen som har ett mindre antal anställda. Det är ju där vi ser att de flesta jobben skapas. Fyra av fem jobb skapas i småföretagen. Det är där satsningarna ska göras, och de ska inte göras bara för en grupp utan generellt.
I stället för små åtgärder som inte visat sig fungera satsar vi generellt.
Johan Nissinen (SD):
När det gäller exempelvis restaurangmomsen, som vi pratade om, har instituten sagt att detta inte har gett den effekt som man önskat. Därför gör vi generella satsningar för att ge fler arbetstillfällen och för att göra det lättare för småföretagen. Jag vet inte riktigt hur det hängde ihop med turismmomsen och var du fick det från, Penilla Gunther.
När det gäller en jämn momssats kan jag ställa en fråga tillbaka. Ska vi höja eller sänka då, och hur ska vi få igång allting? Om du sänker all moms kanske inte staten får in de resurser som behövs, och det kanske inte skapar något annat, och höjer du matmomsen kanske du riskerar att familjer som inte har det så lätt inte har råd att köpa mat. Hur har ni tänkt där?
Johan Nissinen (SD):
Vi gör generella satsningar på småföretag, och det gynnar alla branscher oavsett om det är turism, industri eller någon annan bransch. Vi har som sagt satsningar på den allmänna löneavgiften och sjuklöneansvaret. Det gynnar alla småföretag.
Om ni kommer med ett förslag som ser bra ut och funkar för Sverige och näringslivet när det gäller momsen kan vi alltid ta ställning till det.
Johan Nissinen (SD):
I exportstrategin nämns utmaningar när det gäller att få små och medelstora företag att börja exportera. Om jag utgår från mitt eget område, som är en entreprenörsregion som kallas Gnosjöregionen i södra Jönköpings län, finns det ganska tydliga anledningar till att företagen inte vill eller kan exportera eller växa. Anledningarna gäller troligtvis för hela Sverige. Vi har problem med generationsskiftet.
Barnen vill inte ta över, eller så vill företagarna inte sälja till utomstående. Företagarna vill inte exportera eller växa, för de är nöjda med att ha ett avbetalat hus eller en sommarstuga och kunna resa en gång om året. Varför skulle de vilja riskera detta? De vill men kan inte, för det finns inte möjlighet att anställa. De har inte tid att anställa och lära upp.
Det är kompetensbrist, men utbildningarna finns inte - och finns utbildningarna vill folk inte utbilda sig till det. Löser man dessa fyra problem kommer tillväxten och exporten att öka. Hur ser näringsministern och regeringen på detta?
Johan Nissinen (SD):
Det vi menar är: Vi vill inte att polisen ska lägga resurser på att jaga småbrottslingar, småpojkar, som fildelar och streamar. Det kommer nämligen aldrig att finnas resurser till det. Vi vill hellre ha hårdare tag mot de sidor där man streamar filmer och de sidor där det kan göras nedladdningar. Men då räcker det inte att vi bara lagstiftar i Sverige, för de här sidorna och tjänsterna kommer att finnas i andra länder.
Vi behöver globala avtal. I vanliga fall är vi kritiska mot EU, men i det här fallet kan EU vara ett bra alternativ att ha som en stor part som förhandlar med de andra stora parterna. Vi måste begränsa sidorna i hela världen. Om vi bara begränsar i Sverige kommer det inte att lösa några problem.
Johan Nissinen (SD):
Vi har en gemensam linje med våra ledamöter i kulturutskottet. Vi vill ha hårdare tag mot detta. Men man kan inte jaga de här småpojkarna. Man kan inte springa med batong och jaga småbarn. Det funkar inte. Man måste stoppa dem som delar ut detta. Sedan måste man ha lite större globala avtal.
Vi kan sitta här allihop och vara helt överens om att vad vi ska göra, men om de andra länderna inte har samma lagstiftning flyttar aktörerna till de länderna, och nedladdningen kommer att fortsätta. Man kan inte jaga småpojkarna som laddar ned, utan vi måste ha större lösningar. Vi är överens med kulturskottet när det gäller det här. Som våra ledamöter i kulturutskottet har sagt har Norge hittat en bra modell för detta när det gäller musikindustrin.
Vi vill uppmuntra de privata aktörerna att titta på det och se om de kan implementera det även när det gäller nedladdning av filmer. Den privata marknaden har lösningarna för att göra utbudet bättre så att det inte ska vara attraktivt att ladda ned.
Johan Nissinen (SD):
Med närområde menar vi de grannländer där det är fred och som oftast har en kulturell likhet. Om människor tar sig till ett land med kulturella likheter blir det mycket lättare att bli en del av samhället. Pengarna gör mycket mer nytta där nere, och vi kan ge i stället för att ta emot en liten kvot här. Det finns många människor där nere - det är som sagt 60 miljoner människor världen över som flyr från krig.
Om de resurser som vi lägger på flyktingar i Sverige skulle gå till UNHCR hade vi hjälpt samtliga flyktingar.
Johan Nissinen (SD):
UNHCR har sagt att om de får mer pengar kan de hjälpa fler. Grannländerna har även sagt att de gärna tar detta ansvar. De vill hjälpa, och de känner sympati eftersom det handlar om samma kultur. Därför vill de hjälpa till, och om vi ger dem mer pengar klarar de av detta. Jag förstår inte varför vi ska bedriva en flyktingpolitik där vi ska ta några få människor till Sverige och Europa när vi kan hjälpa många fler människor där nere.
Den politik ni för innebär att ni sorterar ut de få som lyckas ta sig till Europa genom flyktingsmugglare. Det är bara de som förtjänar hjälpen, verkar ni tycka. Men vi kan hjälpa många fler som finns där nere, så jag kan inte förstå logiken i den politik som de andra partierna bedriver.
Johan Nissinen (SD):
Både statsminister Stefan Löfven och näringsminister Mikael Damberg har varit hårda mot Storbritannien i medierna. Däremot betonade finansminister Magdalena Andersson i går att det är viktigt att vi motarbetar protektionism. Storbritannien har, precis som jag sa i mitt anförande, lagt fram en handlingsplan för att lämna EU på ett ömsesidigt sätt.
Då är min fråga till Socialdemokraterna: Är regeringen beredd att tillmötesgå Storbritannien för att inte skapa protektionism och för att inte skada europeisk handel?
Johan Nissinen (SD):
Det gläder mig att höra att Socialdemokraterna ändå har en så pass öppen inställning till att vi ska försöka göra detta så bra som möjligt. Men av det som framgår av själva handlingsplanen kan jag inte se att de plockar några russin ur kakan om man tillmötesgår deras krav, utan det är ganska ömsesidigt från båda hållen. Jag tror därför att det blir en ganska fair deal för båda.
Därför hoppas jag att man kan tillmötesgå detta till i stort sett hundra procent och att man accepterar att det faktiskt är väljarna i Storbritannien som har valt att gå ur EU. Demokratin är ändå kärnan. Och vi som demokrater måste respektera detta.
Johan Nissinen (SD):
I mitt anförande nämnde jag begreppet klimatturism. Det är ett nytt fenomen som innebär att människor reser från varma till kalla länder just för att de vill ha det kalla klimatet. I och med att Sverige har ett kallt klimat större delen av året ser jag stor potential i den turismen. Jag undrar vad Socialdemokraterna tänker om det begreppet och vad ni skulle vilja göra för att öka klimatturismen till Sverige.
Johan Nissinen (SD):
Det är glädjande att höra att Socialdemokraterna tar frågan om immaterialrätt på allvar, för det är något vi behöver här i Sverige. Som jag förstod ditt anförande, Per-Arne Håkansson, och förstår det Morgan Johansson har sagt flera gånger vill ni ta rejäla och hårdare tag mot fildelare.
Men det låter snarare som om ni vill ta lite för hårda tag och satsa stora resurser på att jaga ungdomar i stället för att lösa det stora problemet, som är nedladdningssidorna och streamningstjänsterna. Stänger man ned dem genom globala avtal finns det inget att ladda ned eller streama, och det tror vi är mer effektivt än att börja jaga dessa hundratusentals ungdomar. Har jag förstått Socialdemokraterna rätt?
Johan Nissinen (SD):
Det jag är lite rädd för är att man, som det låter på Morgan Johansson, kommer att vara så hård att straffen inte kommer att stå i proportion till vad man har gjort. Det är klart att man ska skydda upphovsrätten. Stöld är stöld. Men det ska vara proportionerligt. Det får inte bli så oproportionerliga straff att det blir värre om du snor något än om du mördar någon. Det måste vara proportionerligt.
Jag är rädd att Socialdemokraterna går för hårt fram och straffar en hel generation för att den inte har lärt sig rätt och fel.
Johan Nissinen (SD):
Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation 1, vilket jag glömde att göra tidigare. Jag tänkte inte replikera på det du sa i talarstolen, Jonas Gunnarsson, för jag har andra frågor till dig. Vi vet alla hur Turkiet har agerat under förra året och det här året, med massarresteringar och brott mot mänskliga rättigheter.
Någonting som har förvånat mig mycket i Europarådet är att de flesta grupperna verkar vara väldigt måna om att försvara Turkiets beteende i stället för att fördöma och ta tag i problemet. Min fråga är: Vilken linje har Socialdemokraterna, och hur har ni drivit på för att er grupp ska ta hårdare tag mot Turkiet?
Johan Nissinen (SD):
Det är skönt att höra att Socialdemokraterna håller med, men som Europarådet har agerat tycker jag fortfarande att vi har varit alldeles för snälla. Mot Ryssland agerade vi väldigt kraftigt, vilket jag tycker är bra, och jag tycker att vi skulle ha samma kraftiga agerande mot Turkiet.
Även om Turkiet många gånger har hållhakar på Europa tycker jag att man borde vara tydlig med sina värderingar och ställningstaganden. Vi är skyldiga det turkiska folket detta, för det turkiska folket ska också omfattas av de mänskliga rättigheterna i och med den europeiska konventionen. Skulle Socialdemokraterna vara beredda att i framtiden eventuellt ta bort rösträtten för Turkiet i Europarådet för att tydligt markera att det som landet gör är fel?
Johan Nissinen (SD):
Samordningsminister Ibrahim Baylan! Regeringen har arbetat fram en proposition om offentlig upphandling, som vi tyvärr inte kan stödja i nuvarande form. I Sverige ska sjysta villkor och rimliga löner gälla alla arbetstagare. För att detta ska åstadkommas behövs ett huvudentreprenörsansvar och att offentliganställda med ansvar för upphandling vidareutbildas i vilka krav som går att ställa på företagen. Vi behöver också stärka uppföljningen av inspektionerna.
Dessa uppföljningar måste vara omfattande, regelbundna och konsekventa. Allt detta hade kunnat genomföras om regeringen hade varit beredd att förhandla med oss. Min fråga är därmed: Är regeringen beredd att ta ansvar genom att samtala med Sverigedemokraterna, för arbetstagarnas bästa?
Johan Nissinen (SD):
Jag har en fråga till näringsminister Mikael Damberg. I Tidningen Proffs kunde vi i december läsa att Postnord anlitar underleverantörer från låglöneländer för att få marknadsmässiga priser. Det skapar lönedumpning och knäcker svenska åkerier som vill köra med sjysta arbetsvillkor och löner. Samtidigt ägs Postnord av danska och svenska staten. som arbetar emot social dumpning.
För varje svensk bil som ersätts med en utländsk förlorar staten 700 000 kronor årligen i förlorade skatteintäkter. Hur är det möjligt att man med staten som ägare tillåts agera på detta vis? Borde inte staten agera som ett föredöme i denna fråga och se till att jobben och skatteintäkterna stannar i Sverige?