Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Vi föds, vi växer, vi får egna barn. Många gifter sig, ibland skiljer vi oss och till slut dör vi. Det är inget sagoslut precis, men så är det. Herr talman! Jag står självklart bakom samtliga av Moderaternas reservationer, men för tids vinning yrkar jag bifall endast till reservation 8 om föräldraskap vid surrogatarrangemang i utlandet.
I ett samhälle är de händelser jag nyss nämnde reglerade av lagar som finns till för att skydda oss och göra konsekvenserna av våra handlingar lite mer förutsägbara. De regler och lagar som finns på familjerättens område är också i mycket styrda av det som samhället anser vara moraliskt riktigt och rätt. Synen på vad som anses rätt och riktigt i ett samhälle ändras över tid. Samtidigt skapas nya familjekonstellationer.
Detta kräver att även lagstiftningen ändras och följer med i samhällsutvecklingen. Att riksdagens ledamöter ser behovet av att ändra och förbättra lagstiftningen på familjerättens område visas av det stora antalet motioner som vi i dag debatterar.
Jag kommer att lyfta upp en del av dessa förslag, herr talman, men i de förslag som jag i dag inte tar upp finns många kloka och angelägna synpunkter från många olika partier som jag tar med mig i Moderaternas fortsatta arbete med att ständigt reformera vår familjepolitik i takt med att samhället förändras och utvecklas. Herr talman!
Först vill jag tala om det som har berört så många och som också de två föregående talarna berörde, nämligen de utsatta barnens situation vid vårdnadsöverflyttning och adoption. Berättelsen om Esmeralda, eller "Lilla hjärtat" som vi har lärt känna henne som, var tragisk. Hennes öde lämnar ingen oberörd, och samtliga av riksdagens partier har varit överens om att familjehemplacerade barn behöver ett starkare skydd.
Alla har använt orden "barnets bästa" i sin argumentation. Det har vi också hört här i dag. Otryggheten för familjehemsplacerade barn kan vara stor. De vet inte hur länge de får stanna i familjehemmet.
Trots att barnet har rotat sig i den nya familjen och fått en trygg vardag med nya syskon och stabila, kärleksfulla familjehemsföräldrar kan de biologiska föräldrarnas rätt till barnet väga tyngre än vad som faktiskt är barnets bästa.
Detta handlar inte, herr talman, om att de biologiska föräldrarna ska fråntas sin rätt till sina barn, men det är alltid barnets bästa som i slutändan ska avgöra barnets framtid. För att stärka barnets rätt vill vi moderater att en obligatorisk prövning av vårdnadsöverflyttning ska ske senast två år efter att barnet kommit till familjehemmet i stället för som i dag tre år.
En vårdnadsöverflyttning innebär att familjehemsföräldrarna tar över det juridiska ansvaret för barnet. För barnet betyder detta att de kan känna sig trygga i att de får stanna kvar i familjehemmet. Detta ger både barn, familjehemsföräldrar och syskon en trygghet i deras vardag och framtid. Vi vill också att barnets ålder ska väga tungt vid beslut om vårdnadsöverflyttning.
Små barn som placeras i familjehem knyter an snabbare till sin nya familj, känner kanske inte sina biologiska föräldrar och riskerar att drabbas hårdare av att rivas upp från sin omgivning. Våra små och mest utsatta behöver skyddas och ges de bästa förutsättningarna för en trygg och säker uppväxt. En dålig start på livet ska inte betyda att de inte kan få en trygg framtid.
Både civilutskottet och socialutskottet har lämnat tillkännagivanden till regeringen om att skyndsamt komma tillbaka till riksdagen med lagändringar som stärker barnets rätt och där barnets bästa ska vara avgörande för besluten om barnets framtid.
Moderaterna välkomnade därför utredningen som tillsattes för att säkra att barnets bästa alltid ska väga tyngst när olika intressen ställs mot varandra vid prövning om när familjehemsvård ska upphöra. Herr talman! Vår besvikelse var därför stor när utredaren i förra veckan presenterade sitt förslag.
Utredaren lämnade inte några förslag om att barnets bästa ska vara avgörande när familjehemsvård ska prövas i domstol. Det bedöms inte uppfylla kraven på rättssäkerhet, enligt utredaren. Detta håller inte. I en utredning från 2015 finns ett förslag på att just barnets bästa bör finnas med som ett eget rekvisit.
En stor majoritet av remissinstanserna höll med. De förslag som utredaren lägger fram nu håller inte. De är inte tillräckliga. I dagens beslut finns ett förslag om ett tillkännagivande till regeringen. I tillkännagivandet fortsätter man att lyfta fram att barnets bästa måste vara det som väger tyngst i ärenden som handlar om vårdnadsöverflyttning och adoption.
Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet reserverar sig mot förslaget med argumentet att en utredning ska tillsättas.
När de nu ser den stora bristen i utredningen om prövning angående när familjehemsvård ska upphöra och att just barnets bästa inte finns med som ett eget rekvisit - det vi alla var överens om är så viktigt - hoppas jag att de ändrar sig och röstar för utskottets förslag.
Regeringen har tydligen inte förstått vad riksdagen genom tidigare tillkännagivanden har sagt. Nu kommer vi att säga det igen: Barnets bästa är det som är avgörande. Herr talman! Barnen är det viktigaste, det finaste och också det sköraste vi har.
De väljer inte att komma in i vår värld, men när de väl är här är det vår skyldighet att ta emot dem och erbjuda dem den säkerhet och trygghet de förtjänar och har rätt till. Barn föds in i olika konstellationer och situationer. Några barn föds av en surrogatmamma utanför Sveriges gränser.
År 2019 kom faktiskt fler barn till med utländska surrogatmödrar än det var barn som kom till Sverige genom utländska adoptioner. Lagstiftningen har inte följt med utvecklingen och måste förändras för att även dessa barn ska få starta sina liv med de bästa förutsättningar. Det är i dag för krångligt och tar för lång tid att fastställa vem som är vårdnadshavare till dessa barn.
Oklarheterna gör också att både föräldrar och barn saknar de rättigheter som andra familjer har till föräldrapenning och skydd vid sjukdom eller olycka. Ändringar och förbättringar har gjorts för att underlätta och påskynda processen med att fastställa faderskap enligt svensk lag. Detta är ett steg i rätt riktning men långt ifrån tillräckligt.
Rättsläget är fortfarande osäkert, något som Högsta domstolen tydligt markerade när de nyligen slog fast att det i vissa fall, trots att det inte finns lagstöd för det, kan finnas skäl att erkänna ett barns rättsliga relation till en tilltänkt förälder i Sverige. Det är bra att Högsta domstolen fattar rätt beslut på egen hand, men det vore ännu bättre om det fanns ett lagstöd för dessa barn.
Just nu pågår en utredning om utökade möjligheter att göra utländska föräldraskap gällande i Sverige. Utredningen omfattar bland annat barn som tillkommit genom ett internationellt surrogatarrangemang. Avgörande i utredningen måste vara att barnets bästa är att så tidigt som möjligt få en rättslig relation till de tilltänkta föräldrarna i Sverige. Herr talman!
Det tredje området som jag vill lyfta fram i dag är behovet av att avskaffa kravet på betänketid vid äktenskapsskillnad. När två människor gifter sig behövs ingen betänketid, men vid skilsmässa är kravet ett annat. Självklart finns regler och krav till skydd i de fall då det finns barn under 16 år. Det är rimligt.
Men, herr talman, när två vuxna vill skilja sig och det inte finns minderåriga med i bilden tycker vi moderater att en betänketid på sex månader är orimlig, speciellt i de fall där den ena parten har blivit kränkt eller utsatt för våld inom äktenskapet. Vi moderater vill därför att kravet på sex månaders betänketid tas bort i de fall där det inte finns minderåriga barn med i bilden.
Herr talman! Familjerättslagstiftning är inte enkelt. Uppfattningar om vad som är rätt och fel påverkas ofta av tro och moral. I ett modernt samhälle som Sverige måste dock lagar stiftas för att skydda de svaga samtidigt som vi behåller respekten för människors förmåga, vilja och rätt att bestämma över sina liv.
Jag ser fram emot fler debatter om angelägna lagändringsförslag i takt med att samhället utvecklas och förändras.