Kent Ekeroth (SD):
Jag håller med Beatrice Ask på flera av de punkter hon tar upp. När det gäller de exempel jag tog upp med uttalanden från Säpo eller åklagaren är det självklart inte så att man med automatik ska ändra lagen så fort någon inom polisen eller en åklagare tycker det. Det är vi helt överens om.
Det var dock inte det jag menade, utan jag försökte påvisa ett mönster inom rättsväsendet: att det finns olika instanser, bland annat åklagare och poliser, som menar att lagstiftningen inte är tillräcklig för att komma åt de här personerna och att man kan göra förbättringar i den. Det var den poängen jag försökte visa på. Det är inte bara lagstiftning som ska användas för att åtgärda det här; det håller jag helt med om.
Jag ögnade igenom Ranstorps rapport, där det finns en mängd olika åtgärder - det ena utesluter inte det andra. Jag är dock riksdagspolitiker, och riksdagspolitik handlar mycket om lagstiftning. Det är därför den frågan är mest relevant ur mitt perspektiv. Jag nämnde alltså i föregående inlägg några instanser som menar att lagstiftningen inte räcker till.
Säpo menar vidare att det största terroristhotet mot Sverige är precis de som reser till konflikthärdarna, utbildar sig och sedan kommer tillbaka. För att citera den chefsåklagare vi var inne på tidigare sade hon att den svenska förberedelselagstiftningen inte täcker sådant som att delta i träningsläger eller att resa för att delta i ett. Det var det hon sade. Man får ta det som någon form av intäkt.
För att jämföra internationellt, vilket Beatrice Ask också nämnde i korthet, har vårt grannland Danmark större befogenheter än vad vi har att agera mot sådana terrorresor.
Peter Hansen, som är forskare och expert på terrorism vid det danska institutet för internationella studier, menar att landets antiterrorlagstiftning från 2005 och 2006 gör det lättare för den danska säkerhetspolisen att övervaka misstänkta personer genom till exempel elektronisk avlyssning, men även genom att ta in dem till förhör om de har varit i områden som är kopplade till terrorism.
Han säger: Man kan ta in folk efter att de till exempel har varit i Pakistan eller var de nu har varit - i Somalia kanske. Man kan göra det både före och efter resan om man har misstankar eller andra indicier på att personen har varit på ett träningsläger. Regeringens egen utredare, som Beatrice Ask även nämnde själv, kom nyligen med den rapport vi delvis diskuterar i dag.
Båda dessa forskare menar också att regeringen bör överväga att kriminalisera jihadresor. De skriver vidare i en artikel på DN Debatt att de som har återvänt från konfliktzoner ofta får förhöjd status inom den egna gruppen. Till och med regeringens egen utredare i den rapport som överlämnades i år, för några månader sedan, påtalar alltså precis det jag står här och säger.
Det är därför jag var lite extra nyfiken på om regeringen har tagit detta till sig. Jag är inte riktigt säker på att regeringen har gjort det, i alla fall att döma av den här debatten. I flera andra EU-länder är själva deltagandet i ett träningsläger för terrorister ett brott. Till exempel Tyskland införde 2009 en ny lagstiftning som kriminaliserade terrorträning utomlands.
Justitiekanslern, Säpo, chefsåklagare, terrorismforskare samt europeiska grannländer har alla insett behovet av skärpt lagstiftning när det gäller terrorresor. Med tanke på att regeringen ändå har beställt en sådan rapport som kom i januari hade jag också hoppats på att regeringen på samma sätt skulle inse behovet av att reformera vår lagstiftning.
Jag blir nästan lite förvånad över att den insikten inte har kommit trots att man har fått rapporten av regeringens utredare. Jag hoppas ändå att vi på ganska kort sikt kan bli överens även i denna fråga.