Christer Engelhardt (S):
Tack, Anders Andersson, för en fin inledning! Jag instämmer verkligen i inledningen till denna debatt och i minnesbilden från utskottets möte med ungdomarna. Herr talman! De senaste årens utveckling i samhället har varit svår för dem som har det tuffast. Den ekonomiska krisen 2008 ledde till hög arbetslöshet.
Särskilt drabbades de grupper som redan hade en svag ställning på arbetsmarknaden. Samtidigt har regeringens försämringar i a-kassan och sjukförsäkringen slagit hårt mot ekonomiskt utsatta grupper. Rädda Barnens mätningar av barnfattigdom visar att det från och med 2008 började gå åt fel håll igen efter tio år av förbättringar.
Socialbidragen har ökat de senaste åren på grund av både lågkonjunkturen och regeringens nedskärningar i trygghetssystemen. Allt detta ställer stora krav på socialtjänsten. Akademikerförbundet SSR, som organiserar socialsekreterare, redovisade i februari att socialsekreterare är oroliga över läget inom socialtjänsten.
Mindre tid och resurser drabbar klienter och försämrar arbetsmiljön. Det är allt fler klienter som tvingas konkurrera om socialtjänstens kompetens, behandlingsinsatser, tid och pengar. Hela nio av tio fackliga förtroendevalda socialsekreterare tycker att personalens arbetsbelastning har ökat de senaste åren.
Ökad belastning bland socialsekreterare, att ha ett stort engagemang och hög kunskap, att hela tiden känna att man inte räcker till, skapar förstås frustration och riskerar att påverka medlemmarnas hälsa, säger SSR:s ordförande Christin Johansson. Särskilt barn- och missbrukarvården, som prioriteras högt, är hårt belastad.
Arbetsbördan för personalen gör att klienterna riskerar att inte få den hjälp de har rätt till, att dokumentationen blir eftersatt och utredningstiderna blir för långa. I undersökningen svarade en av fyra att socialtjänsten inte skulle klara en tillsyn av Socialstyrelsen inom barnområdet. Vi vet att kontinuitet och långsiktighet är avgörande för det sociala arbetet.
Nu är risken i stället stor för en hög personalomsättning till följd av den ansträngda arbetssituationen. Det kan bli svårt att rekrytera till lediga tjänster, säger SSR:s ordförande. Det har visat sig att förebyggande arbete ger bra resultat i socialtjänsten. Det är ett samband som ordföranden anser är viktigt att se när man fördelar resurser.
Det är mot den bakgrunden vi ska se den reservation som finns från S, V och MP om kvalitet och resurser i socialtjänsten för att öka kommunernas möjligheter att uppfylla socialtjänstens mål och uppgifter. Det handlar om resurser, och det handlar om att våga erkänna att situationen för våra mest utsatta medborgare har blivit allt tuffare. Det går inte bra för alla grupper.
Ingen har så ingående kunskap om de utsattas villkor som bland annat socialsekreterarna. Lyssna på vad de har att säga! Det är nödvändigt om vi ska utveckla socialtjänsten. Herr talman! En av de mest grundläggande frågorna gäller hemlöshet. Det är aldrig acceptabelt att det finns människor i vårt samhälle som inte har någonstans att sova om natten.
Utan bostad kan man knappast fungera i samhället. Alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, ordna en bostadsförmedling som är öppen, förmedlar de flesta såväl allmännyttiga som privata lägenheter, fördelar lägenheterna enligt turordning och där det finns möjlighet till social och medicinsk förtur.
Sverige bör införa en nollvision för hemlöshet. Bostad-först-metoden bör prövas och utvärderas i flera av landets kommuner.
Även andra åtgärder bör vidtas, som skuldsanering, arbete med psykvård, hälsovård, rehabilitering, sysselsättning, minskad segregering och andra satsningar som förhindrar att människor hamnar i utanförskap.
Nollvision hemlöshet ska innebära att orsakerna till varje fall av hemlöshet kartläggs och dokumenteras så att åtgärder kan vidtas för att säkerställa att man inte låter samma problematik upprepas. Barn ska inte behöva tvingas lämna sina hem på grund av föräldrarnas ekonomiska situation.
Vi vill därför att lagen ska ändras så att det inte ska vara möjligt att vräka familjer med barn. Socialstyrelsen har i en rapport uppmärksammat att socialtjänsten i de flesta fall agerar för sent, när hyresskulderna har blivit för stora och vräkningsprocessen redan har gått för långt eller när hyresvärden har kontaktat socialtjänsten alldeles för sent.
Socialtjänstlagen bör ändras så att den innehåller obligatoriska åtgärder när vräkning eller bostadslöshet av andra orsaker hotar barnfamiljer. Det är viktigt att insatserna görs på ett tidigt stadium, redan vid första signalen om vräkning, och att barnfamiljer erbjuds stöd med att hantera ekonomin och lösa de ekonomiska problemen innan skulderna blir för stora.
Herr talman! Alla barn ska tillförsäkras goda levnadsvillkor och en trygg uppväxtmiljö. Brist på resurser får aldrig vara en anledning för kommuner att avstå från insatser till barn och unga. När ett barn far illa är det viktigt att socialtjänsten kan ingripa i tid. Barnkompetensen hos socialtjänsten behöver förbättras i de flesta kommuner.
Barnskyddsutredningen som presenterades i juli 2009 har lagt fram en rad förslag som bör prövas. Våld mot kvinnor i nära relationer är ett av de största samhällsproblemen i vår tid. För ett stort antal av de kvinnor och barn som utsätts för hot och våld i nära relationer blir landets kvinnohus en viktig fristad.
Det ekonomiska stödet från kommuner till de organisationer som jobbar med stöd, skydd och boende för våldsutsatta kvinnor och barn varierar kraftigt, vilket inte kan anses tillfredsställande ur jämställdhetssynpunkt. Andelen våldsutsatta kvinnor och barn minskar dess värre inte. Därför behövs ett bättre stöd till landets kvinnohus, kvinno- och tjejjourer och liknande verksamheter.
Enligt en kartläggning som Sveriges Kommuner och Landsting, SKL, har gjort erbjuder 80 procent av kommunerna skyddat boende på en kvinnojour som bedrivs ideellt. Akut skyddat boende finns vanligtvis i kommunerna medan mer långsiktigt boende sällan kan erbjudas.
Problemet med att kommunerna många gånger inte kan erbjuda våldsutsatta kvinnor ett lämpligt boende handlar till stor del om den generella bristen på bostäder. Kommunerna måste bli bättre på att samarbeta över gränserna när det gäller boendefrågorna, till exempel genom att bilda resurspooler med boenden för de personer som utsatts för våld i nära relationer.
Vi anser att kommunerna ska säkerställa att det finns möjlighet till skyddat boende för kvinnor som utsatts för våld. Vi anser vidare att de specifika behov som kvinnor och ungdomar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld har måste beaktas när det gäller skyddade boenden.
Regeringen bör mot bakgrund av detta återkomma med förslag om skyddat boende för personer utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck Det nuvarande systemet för socialförsäkringar innebär svårigheter med att rekrytera familjer som i sina hem kan ta emot barn och unga med behov av stöd.
De familjer som åtar sig detta avstår arbetstid i sitt vanliga arbete och riskerar att hamna utanför socialförsäkrings- och pensionssystem. De placerade barnens och ungdomarnas behov av en trygg vuxenkontakt är många gånger omöjlig att förena med yrkesarbete på heltid. Många kommuner har ett stort behov av familje- och jourhem.
Det finns därför ett behov av att förbättra villkoren för familjehemsföräldrar. Vi avstår från att reservera oss, men kommer att följa den parlamentariska kommitténs arbete med hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet. Familjer som tar emot barn och unga med behov av stöd gör en fantastiskt stor samhällsinsats och mänsklig insats. Det behövs ett bättre stöd.
Det ökar tryggheten för dessa familjer och det skulle öka tryggheten för utsatta barn och unga. Herr talman! Sverige behöver en bättre generell välfärdspolitik med minskade sociala och ekonomiska klyftor. Med detta som avslutning vill jag säga att vi socialdemokrater självklart står bakom samtliga reservationer, men för tids vinning yrkar jag bifall till reservationerna 2, 3 och 20.