Gabriel Wikström (S):
Cecilia Widegren har frågat mig vilka omedelbara konkreta åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med brister i städning inom vården och vårdhygien samt vilka nationella strategier för ökad patientsäkerhet regeringen avser att införa, och i så fall när avsikten är att de ska träda i kraft.
Cecilia Widegren har vidare frågat mig hur jag avser att vidareutveckla alliansregeringens införda patientsäkerhetslag och vilka utökade resurser regeringen avser att tillskjuta avseende utökad tillsyn och uppföljning inom hälso- och sjukvården. Landstingen och vårdgivarna är skyldiga enligt patientsäkerhetslagen att bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete, vilket bland annat handlar om att förebygga vårdskador.
Vårdskador orsakar stort lidande för den enskilde och höga kostnader för samhället - lidande och kostnader som till viss del hade varit möjliga att undvika om adekvata åtgärder hade vidtagits av vården. Det är av största betydelse att arbetet för att minska vårdskadorna fortsätter, och landstingens och regionernas arbete är helt avgörande för resultatet. Det viktigaste arbetet sker på lokal nivå där vården bedrivs.
En god vårdhygien är central för patientsäkerheten. Städningen är en viktig del av vårdhygienen. Socialstyrelsen har gett ut föreskrifter om basal hygien inom hälso- och sjukvården med mera. Svensk förening för vårdhygien har publicerat riktlinjer och rekommendationer för städ- och vårdpersonal. Det är ett samlat sakunderlag beträffande medel, metoder och frekvens för städning i vårdlokaler.
Redan när patientsäkerhetssatsningen inleddes 2011 var det tydligt från dåvarande regering att satsningens resultat skulle komma att behöva tas om hand inom ramen för ordinarie strukturer efter satsningens slut. Vare sig i föregående regerings budgetproposition för 2014 eller allianspartiernas budgetmotion hösten 2014 fanns något förslag om förlängning av patientsäkerhetssatsningen.
Patientsäkerhet är i dag en prioriterad fråga för regeringen och berörda myndigheter. Regeringen arbetar för närvarande med ett flertal satsningar med bäring på patientsäkerhet.
Staten ökar också landstingens förutsättningar att förbättra vården, däribland patientsäkerhetsarbetet, genom den föreslagna satsningen på 1 miljard kronor extra 2016, följt av en höjning av det generella statsbidraget med 500 miljoner kronor årligen från och med 2017.
Riksrevisionen bedömer i sin rapport om granskningen av patientsäkerhetsområdet från juni 2015 att patientsäkerhetslagen utgör en god grund för att främja en hög patientsäkerhet. Inget behov av förändring av patientsäkerhetslagen redovisas i Riksrevisionens rapport.
Däremot bedömer Riksrevisionen att landstingen inte förmår att fullt ut uppfylla patientsäkerhetslagens syfte och krav och att staten inte har gett vårdgivarna tillräckliga förutsättningar att främja en hög patientsäkerhet. Regeringen kommer att bemöta Riksrevisionens synpunkter i en skrivelse till riksdagen.
Socialstyrelsen har ett ansvar för patientsäkerhetsfrågorna inom ramen för sin instruktion och har även fortsatt i uppdrag att följa och analysera patientsäkerhetsutvecklingen under 2015. Myndigheten arbetar för närvarande med att ta fram definitioner av vissa centrala begrepp och har planlagt arbetet med vägledning om hur lagen ska tillämpas i fråga om patienters medverkan i patientsäkerhetsarbetet.
Regeringen avsätter även medel till Sveriges kommuner och landsting under 2015 för att fortsätta arbetet med att stödja vården i patientsäkerhetsarbetet. För att skapa en mer effektiv och kraftfull tillsyn inom hälso- och sjukvård, socialtjänst med mera inrättades Inspektionen för vård och omsorg, IVO, den 1 juni 2013. Tidigare ansvarade Socialstyrelsen för tillsynen.
För att förstärka tillsynen har regeringen anslagit extra medel för verksamheten. För 2014 anslogs 175 miljoner kronor extra, och för 2015 anslogs 150 miljoner kronor extra. Enligt instruktionen har IVO i uppgift att planera och genomföra tillsyn med utgångspunkt i egna riskanalyser. Regeringen ser i dag ingen anledning att förändra styrningen av deras verksamhet.
Därutöver har regeringen tillsatt Klagomålsutredningen med uppdrag att ge förslag på hur hanteringen av klagomål mot hälso- och sjukvården kan bli mer ändamålsenlig. Utredningen har lämnat ett delbetänkande, som innehåller förslag till ett förändrat system för klagomålshanteringen. Utredningens förslag syftar bland annat till att skapa bättre förutsättningar för IVO att bedriva tillsyn. Slutbetänkandet ska redovisas senast den 31 december 2015.