Andreas Carlgren (C):
Anders Ygeman har frågat infrastrukturministern vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att svensk flygindustri inte ska hamna i en ofördelaktig situation gentemot konkurrerande bolag hemmahörande i länder som ännu inte gjort nödvändiga förändringar i den nationella lagstiftningen för att integrera flyget i EU:s system för handel med utsläppsrätter.
Interpellanten frågar också vilka åtgärder statsrådet verkar för att EU ska vidta mot de länder som släpar efter med implementeringen av lagstiftningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Direktivet som innebär att flyget ska omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter skulle ha varit genomfört i nationell rätt senast den 2 februari 2010.
Att inkludera flyget i EU:s system för handel med utsläppsrätter så att även denna sektor möter ett pris på utsläpp av koldioxid är en mycket viktig åtgärd. Sverige var pådrivande under förhandlingarna för att direktivet skulle bli ambitiöst och för att flyget skulle omfattas av utsläppshandeln så snart som möjligt.
Det är en framgång att flygbolagen ska överlämna sina första utsläppsrätter våren 2013 för att täcka de utsläpp som sker under 2012. Sverige fortsätter också att aktivt agera till stöd för direktivet. Sverige har till exempel nyligen intervenerat till stöd för direktivet i EU-domstolen i ett mål där ett antal amerikanska flygbolag vill att domstolen ska förklara direktivet ogiltigt.
De amerikanska flygbolagen vill inte att transatlantiska flygningar ska omfattas av utsläppshandeln. Interpellanten anför att sju medlemsstater ännu inte genomfört flygdirektivet i sin nationella lagstiftning. Det är förstås av grundläggande betydelse för EU:s funktion att medlemsstaterna fullgör sina EU-rättsliga åtaganden i alla avseenden.
Tyvärr händer det ibland att medlemsstater blir sena i genomförandet av en enskild rättsakt. Det finns dock fördragsreglerade processer som hanterar de situationerna. Det är EU-kommissionen som säkerställer tillämpningen av fördragen och av de åtgärder som institutionerna antar i enlighet med fördragen.
När en medlemsstat inte genomför ett direktiv i tid inleder EU-kommissionen ett så kallat överträdelseärende mot medlemsstaten. Om medlemsstaten trots detta inte fullgör sina skyldigheter stämmer EU-kommissionen den aktuella medlemsstaten vid EU-domstolen för fördragsbrott. En stämning kan förenas med yrkanden på att betala viten om mycket höga belopp.
Exempelvis kan nämnas att Frankrike på grund av bristande kontroll av olagligt fiske år 2005 dömdes att betala dels ett engångsbelopp på 20 miljoner euro, dels 58 miljoner euro per sexmånadersperiod till dess att detta åtgärdats.
Jag förutsätter således dels att samtliga medlemsstater fullgör sina EU-rättsliga åtaganden, inklusive att genomföra flygdirektivet i sin nationella lagstiftning så fort som möjligt, dels att EU-kommissionen i vanlig ordning agerar mot de medlemsstater som trots allt blir försenade.
Jag finner mot denna bakgrund, det vill säga att samma regler kommer att gälla för alla flygbolag med verksamhet inom EU, ingen grund till oro över det svenska flygets konkurrenssituation i nu aktuellt avseende men kommer förstås att följa frågans fortsatta utveckling.