KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Larsson (C):
Tack för frågan, Jens Holm! Den privata äganderätten är väldigt viktig att värna och stärka i alla hänseenden, oavsett vad vi ska jobba med. Vi står inför stora utmaningar. Vi jobbar just nu med den nationella infrastrukturplanen, och det är mycket infrastruktur som kommer att behöva byggas och renoveras. Vi står inför behovet av att bygga nya stambanor, vilket jag vet att Jens Holm och Vänsterpartiet väldigt gärna vill.
När vi bygger ny infrastruktur - oavsett om det är vägar, järnvägar eller, som i det här fallet, cykelvägar - behöver vi bygga den på ett sådant smart sätt att vi inte gör ett för stort ingrepp i den privata äganderätten. Jag tar exemplet hemifrån, där man som boende och markägare är väldigt intresserad och vill ha en ny riksväg. Man ser behovet av bra infrastruktur, men man vill ha den byggd på ett sådant smart sätt att den inte tar för mycket mark i anspråk.
Detta är det oerhört viktigt att trycka på i alla frågor som rör intrång i den privata äganderätten och hos de privata markägarna: Oavsett vad det är vi sysslar med ska vi se till att vi bygger infrastrukturen på ett sådant smart sätt att vi inte tar för mycket mark i anspråk. På det kan vi alltså även koppla på att vi har en livsmedelsstrategi som ska uppnås och att vi vill producera mer livsmedel. På det sättet får vi ihop det.
Vi vill fortsätta att utveckla infrastrukturen och bygga cykelvägar, och vi vill producera mer livsmedel - men vi bygger det på ett sådant smart sätt att äganderätten inte åsidosätts.
Mikael Larsson (C):
Coronapandemin har lamslagit en hel värld, och 2020 kommer att vara ett år vi sent ska glömma. Pandemin har också inneburit att vi inte har kunnat leva som tidigare och att vi har fått ställa om. I svåra tider är det ändå viktigt att vi upprätthåller transporter till och från Sverige.
Centerpartiet blev väldigt tidigt under pandemin uppmärksammat på YKB-frågan, och jag har personligen - liksom säkert flera andra ledamöter - varit i kontakt med flera åkerier och bussföretag i denna viktiga fråga. För yrkeschaufförer har frågan om yrkesförarkompetensbevis, YKB, varit viktig att lösa för att chaufförer ska kunna fortsätta köra, för att godsflödet ska kunna upprätthållas och för att kollektivtrafiken ska kunna fortsätta rulla.
Dispensen har varit viktig när utbildningar inte har kunnat genomföras som tidigare. Det är viktigt att den enskilde chauffören inte kommer i kläm utan kan fortsätta att utföra sitt arbete. Den enskilde chauffören får inte bli svartepetter, utan myndigheter och regering måste vara på tårna i den här frågan. Herr talman!
När det gäller den proposition som nu ligger på riksdagens bord och som vi debatterar i dag är vi i Centerpartiet väldigt glada över att ha fått gehör framför allt gällande utökad distansundervisning och att den ska ges större utrymme, liksom att handläggningen hos Transportstyrelsen för att utfärda bevis för utbildarna av YKB måste ske skyndsamt så att utbildningarna kan rulla på i en snabb och effektiv takt. Detta är viktigt för att chaufförerna, återigen, inte ska komma i kläm.
Byråkratin ska inte styra. Herr talman! I frågan om dispensen ska gälla sex månader eller tolv månader delar vi regeringens bedömning att det ska vara sex månader. Det handlar om att inte på sikt bygga upp en alltför stor utbildningsskuld. Förslaget om sex månader går också helt i linje med EU:s omnibuspaket.
Vi anser dock att anledningen till att propositionen just nu hamnar på riksdagens bord är att trafikutskottet har agerat i frågan. Regeringen hade kunnat presentera denna proposition mycket tidigare, vilket hade gjort det lättare för chaufförerna. Man ska inte behöva gå och vara orolig för sitt YKB.
Vi anser också att det är viktigt att den proposition vi debatterar i dag har kommit på plats. Vi ser det som oerhört viktigt att regeringen ändå fortsättningsvis under året är på tårna och bevakar detta, oavsett vilken tid dispensen kommer att gälla.
Från Centerpartiets sida anser vi även att regeringen måste vara mer på tårna om förändringar behöver ske under året och om andra uppdateringar behöver göras. Regeringen behöver komma till utskottet i bättre tid än vad den har gjort när det gäller denna proposition. Herr talman! Vi i Centerpartiet är väldigt glada över att vi har fått gehör för detta med distansutbildningarna och handläggningstiderna hos Transportstyrelsen i propositionen.
Som avslutning yrkar jag bifall till reservation 1.
Mikael Larsson (C):
Tack, statsrådet, för svaret! Statsrådet var ju inne på att det sker en stor och snabb förändring på postmarknaden och kopplat till post och tidningar. Vi ser att brevvolymerna sjunker medan mängden paket ökar. Detta är något som har skett under många år, och det sker snabbt över hela landet. Interpellationen handlar framför allt om kundbemötandet.
Jag har full respekt och förståelse för att statsrådet inte kommer att kunna gå in och svara i detalj om varje enskilt ärende, men jag vill ändå ta upp detta som ett exempel på en attityd och ett kundbemötande som inte känns okej från ett statligt företag. I min hemkommun, Marks kommun, finns det i Kinna ett bostadsområde med både kommunala bostäder och bostäder som ägs genom en samfällighetsförening där man kan vara medlem.
Där vill man flytta samman postlådor till en postlådesamling, vilket de boende är positivt inställda till, för de förstår att brevvolymerna och kanske också tidningsvolymerna sjunker. Men det som blir kruxet i det här fallet är att man som samfällighetsförening också har en samfällighetslag att ta hänsyn till.
Där regleras det via lantmäteriförrättningar att man inte kan sätta samman en postlådesamling. I ett nyhetsinslag i TV4-nyheterna den 24 oktober 2020 uttalade sig en produktionschef på Postnord i stil med: Gör man inte som vi säger får man hämta sin post på ett företagscenter, och det är bara att lyda order.
Att man uttalar sig på detta sätt utan att ha kommit fram till en lösning som passar alla - den ska ju passa Postnord i det här fallet, men den ska också passa de boende - känns inte okej från ett statligt företag. I det här fallet handlar det om Postnord, men det hade lika gärna kunnat vara en statlig myndighet eller ett annat statligt bolag.
Frågan är: Har ministern för avsikt att säkerställa att Postnord för en dialog med berörda aktörer inför en förändring i postutdelningen? I statsrådets svar kan man läsa att man bland annat för en löpande dialog om vikten av att bolaget har en öppen och konstruktiv diskussion. Min fråga avsåg framför allt att man ska säkerställa att detta verkligen sker.
Jag skulle gärna vilja att ministern utvecklade svaret på min fråga lite grann: Har ministern för avsikt att säkerställa att Postnord för en dialog med berörda aktörer inför en förändring i postutdelningen?
Mikael Larsson (C):
Tack, statsrådet, för svaret! Självklart ska vi komma ihåg att Postnord i grunden är ett bra företag. Det är ett bra bolag. Jag har själv haft förmånen att bland annat få göra studiebesök på Rosersbergs postterminal. Det är en fantastisk verksamhet som bedrivs. Bolaget har ett fantastiskt nät för att kunna distribuera brev och paket i landet. Jag har också under en hel dag följt med en lantbrevbärare ut på den sista slingan för att få ut brevet till slutkund.
Det är ett bra sätt att få intryck och insyn i hur det verkligen fungerar och ska fungera. Utifrån det besöket kan jag garantera att det fungerade väldigt bra. Jag delar bilden av att saker och ting måste få förändras - jag tror inte att någon säger emot det. Men man behöver ha en konstruktiv dialog när man väl ska gå in och göra en förändring. Det kan vara allt från att lägga om rutter till att göra brevlådesamlingar.
Det kan handla om den diskussion som nu pågår som är kopplad till varannandagsutdelning och hur det kan påverka kunder, kanske framför allt på landsbygden. Det kan gälla brev till företagare men kanske också den diskussion som är kopplad till tidningsbranschen. Jag är övertygad om att även statsrådet är uppvaktad om detta.
Det viktiga är att man har en konstruktiv dialog, ett konstruktivt samtal, så att inte den ena parten rusar åt andra hållet. Det är viktigt att båda blir så nöjda som möjligt. Båda parter i detta fall, som är i Kinna, kanske inte kan bli helt nöjda. Men man måste kunna sätta sig ned och verkligen hitta en lösning innan den ena parten snabbt rusar iväg.
Jag förstår att statsrådet inte kan kommentera detta fall, men här har man alltså en annan lagstiftning, samfällighetslagstiftning, att ta hänsyn till. Att man som statligt bolag springer vidare och anser att man inte behöver ta hänsyn till den tror jag inte låter särskilt bra i svenska folkets öron. Jag tror inte att det låter särskilt bra om man ska prata om tillit till myndigheter och statliga bolag.
Mikael Larsson (C):
Tack, statsrådet, för svaret! Det är positivt att statsrådet förstår problematiken i detta. Det kan, som jag har uttryckt det, vara en rad av händelser som har påverkat detta. Jag tror att man i grunden behöver ställa sig själv en fråga. Det är en fråga som vi måste ha för ögonen oavsett om vi är i Sveriges riksdag, i regeringen, i kommuner eller i regioner: Vem är till för vem?
Det är inte Sveriges invånare som är till för staten och, i detta fall, Postnord, utan det är staten och, i detta fall, Postnord som är till för Sveriges invånare. Detta tror jag, oavsett vilken förändring eller utveckling som sker. Vi är inne i digitaliseringen. Vi märker nu, med corona, att den har betytt jättemycket. Vi har kunnat ställa om samhället på ett helt annat sätt. Det är ändå viktigt att tilliten finns och att man har förtroende.
Det är oerhört viktigt att man har tillit till och förtroende för det offentliga, för det är ändå det som på något sätt företräder oss på de stora arenorna. Jag tackar än en gång statsrådet för svaret. Jag kommer att fortsätta att följa frågan, både det lokala ärendet och Postnord nationellt. Jag sitter i trafikutskottet.
Jag kommer självklart också att följa det som är kopplat till digitaliseringen och kundbemötandet och attitydfrågan, som vi är inne på.
Mikael Larsson (C):
Vi bygger mycket ny infrastruktur i form av vägar och järnvägar i dag, men det planeras också för mycket bredband och nya el och kraftledningar på många håll i landet. Allt detta är självklart jätteviktigt för att samhället ska fungera. I samtliga dessa byggen innebär det att man tar mycket jordbruksmark eller skogsmark i anspråk. Då görs också stora intrång i äganderätten och för den privata markägaren. Krav höjs på att använda så marksnål teknik som möjligt när man bygger till exempel nya kraft- och elledningar.
Att samförlägga så mycket infrastruktur som möjligt för att ta så lite mark i anspråk som möjligt är något som bör nyttjas mer och bättre runt om i landet. På det finns också en livsmedelsstrategi som säger att vi ska producera mer livsmedel i Sverige. Min fråga blir därför till infrastrukturminister Tomas Eneroth: Hur jobbar regeringen och dess myndigheter med att minimera intrång, till exempel genom att samförlägga så mycket infrastruktur som möjligt så att så lite mark som möjligt tas i anspråk?
Mikael Larsson (C):
Det gläder mig ändå att regeringen har tagit dessa initiativ gentemot bland annat länsstyrelserna och Trafikverket. Det är precis det här vi säger. Vi planerar för jättemycket, vi står inför stora investeringar och vi har många skrivningar i januariavtalet om bland annat infrastruktur och dylikt. Det görs också mycket stora investeringar i el- och kraftledningar runt om i landet. Detta är egentligen bara en uppmaning till regeringen att fortsätta och trycka på för att samförlägga än mer.
Det ser jag fram emot att vi kan samarbeta om.
Mikael Larsson (C):
Tack, Thomas Morell, för anförandet! Jag har en fråga på Thomas Morells anförande som är kopplad till bredband och digitalisering. Jag tror att jag lyssnade hela tiden - jag hoppas att jag gjorde det - men jag hörde inte Thomas Morell nämna någon satsning som Sverigedemokraterna vill göra på bredbandsutbyggnaden i Sverige.
Om jag har förstått satsningen i Sverigedemokraternas budgetförslag är det 550 miljoner till fortsatt bredbandsutbyggnad i landet.
Min fråga till Thomas Morell, herr ålderspresident, är egentligen: Anser Sverigedemokraterna att denna summa räcker för fortsatt bredbandsutbyggnad i Sverige, och tror man att vi kommer att nå de uppsatta målen för bredbandsutbyggnaden i Sverige med den satsning som Sverigedemokraterna vill göra?
Mikael Larsson (C):
Tack, Thomas Morell, för svaret! Det är precis som Thomas Morell säger. Det är oerhört viktigt att vi har en fortsatt bredbandsutbyggnad i landet. Man kan titta på de satsningar som Sverigedemokraterna vill göra med de pengar som de lägger på detta. Man kan även titta på vad M och KD lägger på detta. Bland annat vi i Centerpartiet lägger ofantligt mycket mer pengar på det här.
När man nu gick in i detta budgetsamarbete kan jag tycka att det är konstigt att man inte valde att satsa exempelvis på fortsatt bredbandsutbyggnad i landet. Vi har ju exempelvis sett att digitaliseringen har blivit ännu mer viktig i pandemins spår.
Jag tycker att det är lite konstigt att man inte skrev sig samman om detta och gjorde en satsning på bredbandsutbyggnaden i landet från M:s, KD:s och SD:s sida.
Mikael Larsson (C):
Magnus Jacobsson förekom mig och sa att det här kommer att gälla bredband, och det kommer det att göra. Bredband är ju oerhört viktigt för att hela landet ska kunna leva och jobb och företag ska kunna skapas. Magnus Jacobsson nämnde digitalisering och bredband i sitt anförande, vilket gladde mig.
Min följdfråga på detta är hur mycket Kristdemokraterna vill satsa på fortsatt bredbandsutbyggnad kommande år, alltså 2022, 2023 och 2024.
Mikael Larsson (C):
Jag tackar Magnus Jacobsson för svaret. Post- och telestyrelsen har i rapporter tagit fram att om vi ska nå de mål som S-MP-regeringen satt upp skulle det behövas någonstans mellan 15 och 20 miljarder. Centerpartiet väljer att de kommande tre åren satsa 3,4 miljarder på fortsatt bredbandsutbyggnad. Det kommer inte att räcka.
Som Magnus Jacobsson säger är det fiber, mobilnät, radiolänklösningar och kanske flera andra alternativ. Även här går teknikutvecklingen väldigt snabbt. Det är klart att om vi ska nå de uppsatta målen, och det gäller kanske inom hela transportsektorn, handlar det väldigt mycket om pengar. Men det kan ju finnas andra initiativ man kan se och ta för att nå målen.
Min nästa fråga till Magnus Jacobsson är därför om Kristdemokraterna har några andra förslag, som inte rör pengafrågan, på hur vi ska nå de uppsatta målen för fortsatt bredbandsutbyggnad i landet.
Mikael Larsson (C):
Framtiden är grön, och vi ska tro på framtidens innovationer med nya tekniker och bränslen. Alla transportslag kommer att behövas i framtiden, och dit hör självklart bilen. Då krävs det också att vi har bränslen som är miljövänliga och att vi fasar ut de fossila bränslena och gör oss så oberoende vi kan av exempelvis rysk olja.
Vi kommer i framtiden att vara i behov av olika bränslen för att klara vår omställning av transporter. Dit hör el och vätgas men också biogas. Fru talman! Inom EU har det lagts fram ett förslag om hur exempelvis förmånsbilar ska klassas med olika bränslen, och det är just det som detta betänkande handlar om.
I ett första förslag som regeringen lade fram kring detta skulle den miljövänliga biogasen missgynnas som bränsle om man exempelvis skulle vilja ha en förmånsbil. I det förslag som har lagts fram kan man mäta utsläppen på två olika sätt och gå efter antingen hur mycket koldioxid som kommer ut från avgasröret eller hur hela livscykelperspektivet ser ut för utsläppen för ett fordon.
När vi tittar på den här typen av frågor är det också viktigt att vi tittar på så teknikneutrala saker som möjligt. Fru talman! Vi i Centerpartiet menar att politiken i högre grad bör ta hänsyn till hur utsläppen från fordon sker ur ett helt livscykelperspektiv.
Att som i dag endast räkna utsläppen från avgasröret ger enligt Centerpartiets mening en missvisande bild av utsläppen från fordonssektorn och ger därmed inte den mest effektiva politiken för att byta ut fordonsparken.
Centerpartiet anser, som jag nämnde tidigare, att en miljöbilsdefinition ska vara så teknikneutral som möjligt, fokusera på fordonets utsläpp enligt principen om hela livscykelperspektivet och självklart också inkludera biogasfordon. Fru talman!
Centerpartiet reagerade på det förslag som först kom från regeringen eftersom det missgynnade människors möjligheter att välja en biogasbil utifrån hur man från regeringens sida valde att tolka EU-direktivet. Biogas är ett viktigt bränsle som kan tillverkas i Sverige i större utsträckning och som vi måste ta vara på och använda inom transportsektorn.
I det förslag som nu ligger, och i den proposition som har lagts fram, har regeringen lyssnat på flera remissinstanser. Centerpartiet var till en början, likt många andra, väldigt kritiska, men man har nu ändrat definitionen så att val av biogas inte ska missgynnas. Just därför, fru talman, vill jag avslutningsvis säga att propositionen blev väldigt bra.
Vi från Centerpartiet har dock i den följdmotion som vi har lagt fram och i den reservation som finns redovisat en del synpunkter som vi har på en del småsaker när det gäller just definitionen och hur vägen framåt bör och kan vara. Därför, fru talman, vill jag yrka bifall till den reservation som finns i betänkandet. Vi ställer oss bakom den.
Mikael Larsson (C):
Är det inte så att vi alltid ska jaga utsläppen? Är det inte utsläppen vi vill få ned? Oavsett om det rör sig om transporter eller industrier - vad det än handlar om - är det väl utsläppen vi ska jaga? Jag tror på framtiden. Jag tror att det kommer att bli mer miljövänligt. Man håller på att ställa om. Man gör det i hela transportsektorn, och där ingår även flyget.
Som jag nämnde tidigare är det här inte bara en fråga om vad som är i luften, och det gäller inte bara utsläppen; det här är också självklart en fråga för hela landet. Vill vi kunna bo och verka i hela landet och kunna ta oss till och från alla landsdelar måste vi ha ett fungerande flyg. Svårare än så är det inte.
Jag tror att alla kan skriva under på att man vill ha mer miljövänliga och hållbara transporter. Vi har olika sätt att se på det, men vi måste tro på att det kommer att kunna komma. Det är på gång, självklart, oavsett vilket transportslag det är.
Men att tro att bara för att det inte finns exakt här och nu i dag vid den här tidpunkten är det bara att lägga ned, det tycker jag inte är särskilt ansvarstagande. Vi ska ha en bra miljöpolitik. Vi ska ha bra klimatmål. Vi ska få ned utsläppen.
Men vi måste också sätta in det i ett större perspektiv, och det tror jag att alla kan skriva under på att man vill göra. Jag är övertygad om att flyget kommer att kunna minska utsläppen jättemycket och bli ett jättemiljövänligt transportslag.
Mikael Larsson (C):
Jag tänker så här: Alla transportslag, oavsett om det är bil, järnväg eller sjöfart, våra bussar, våra tåg - allt har ju utvecklats och blivit mycket bättre och mer hållbart. Vi har ställt om till biogasbussar. Vi har ställt om till elbussar. Järnvägen var kanske inte särskilt miljövänlig en gång i tiden, men den har kunnat ställa om. Bilen är vi nu inne i en väldigt fin omställning av. Sjöfarten är med och ställer om.
Varför ska inte flyget vara med och ställa om och bli än mer hållbart än det är i dag? Inblandning sker av biodrivmedel i bränslet, så jag ser egentligen inget problem i det här. Men från Miljöpartiets sida är det precis som att man är emot det som är i luften. Anledningen till att vi är tre centerpartister som går upp i talarstolen och att det är två moderater som gör det är att vi ser hela landet.
För Centerpartiet är det här en fråga om både miljö och klimat och om tillgänglighet. Det är en fråga om hela-landet-perspektivet. Det är så många saker som ska vägas in i detta. Därför är vi aktiva i den här debatten. Vi ser att det påverkar människor. Det påverkar våra väljare. Vi är ett grönt parti. Vi har varit ett grönt parti väldigt länge. Vi vill vara med och göra flyget mer hållbart och ta flyget in i framtiden.
Mikael Larsson (C):
Tack, Denis Begic, för ett bra anförande! Inom ramen för januariavtalet har Centerpartiet och Socialdemokraterna haft ett väldigt gott samarbete just när det gäller satsning på fortsatt utbyggnad av bredband i hela landet. Nu finns ju inte detta samarbete kvar sedan ett drygt halvår.
Tidigare regeringar, även alliansregeringarna, satsade också väldigt stora summor på fortsatt utbyggnad av bredband. Vi har antagit mål för hur vi ska ha det med bredbandsutbyggnaden och för hur mycket man som privatperson kan förvänta sig att få uppkopplat hemma. De mål som är uppsatta har satts upp för 2020, 2023 och 2025.
Det mål som sattes för 2020 har inte uppnåtts.
Mikael Larsson (C):
Man har fattat beslut om att vi ska koppla upp hela Sverige. Detta är verkligen någonting som behöver ske i samråd mellan flera olika instanser. Det offentliga Sverige måste ta sitt ansvar och marknaden sitt. Marknaden har på väldigt många håll tagit ett mycket stort ansvar, vilket även staten gjort.
Men när det gäller utbyggnad av bredband och mobiltäckning i hela landet handlar det ju inte enbart om hur mycket pengar vi satsar. Det handlar också om andra saker som vi kan göra för att underlätta för en fortsatt utbyggnad. Ledamoten Denis Begic nämnde exempelvis lokaliseringsprincipen, som även jag tror kommer att kunna vara väldigt bra.
En annan sak man skulle kunna göra är att ställa än tuffare och högre krav på myndigheter i regleringsbrev att underlätta för utbyggnaden av bredband i hela landet för att vi ska nå de uppsatta målen. Det har talats om 4G-nätet och 5G-nätet, och vi hörde Moderaterna tala om 6G-nätet. Det är jättebra. Vi ska tro på innovationer och framtiden.
Men vi måste också komma ihåg vad det är som ska transporteras i näten. Är 5G-nätet så pass bra att vi från och med i dag kan distribuera framtidens vård där och ställa om till utbildning? Eller är det bara riktat här och nu - vilket också är jätteviktigt - mot lantbruket och industrin? Vi måste ju gå tillbaka till vad det är vi ska använda nätet till och se till att det är robust och säkert. Det är en kombination.
Fortsatt fiberutbyggnad med fiber i backen är jätteviktigt. 5G är framtiden och jättebra. Men för att nå de uppsatta mål som vi har kan vi inte bara förlita oss på att det är 5G som ska revolutionera allt och lösa det. Jag tycker att det är lite anmärkningsvärt att man slår ihop detta och inte ser helheten med de uppsatta målen.