Amanda Lind (MP):
Konsten och kulturen säger oss vad det är att vara människa. Kulturen sätter en kritisk blick på vår tillvaro. Den skänker oss glädje och är en tröst i svåra tider. Den gör vår värld större. Kulturen är därför viktig för hela vårt samhälles framåtskridande. Men kulturen drabbas och har drabbats mycket hårt av pandemin.
Kulturens själva grundläggande idé handlar ju ofta om att människor ska kunna mötas och utbyta tankar, idéer och estetiska upplevelser - helt enkelt uppleva saker tillsammans. Men människor kan just nu inte mötas i större sällskap. Regeringen har vidtagit långtgående åtgärder för att möta den pandemi som nu rycker och sliter i våra samhällen, åtgärder som saknar motstycke i vårt land. Detta är nödvändigt, för det handlar om att skydda människors liv och hälsa.
Men politiken har också ett betydande ansvar för att stötta kulturen genom krisen - att stötta alla dem som skapar kultur, som är delaktiga i produktion av kultur och som arrangerar kultur i vårt land. Politiken har också ett ansvar för att stötta kulturen under dess kommande återstart. Vi är oerhört många som har känt hur tomt det blivit nu när kulturen tystnat. Så ska vi inte ha det.
Sverige ska vara en kulturnation även efter krisen. Herr talman! Den 20 mars i år, ett par dagar efter det att Folkhälsomyndigheten meddelat att vi hade en allmän spridning av coronaviruset, kunde jag presentera ett första stödpaket för kulturen och idrotten på 1 miljard kronor. Sedan dess har flera ytterligare stödpaket presenterats.
Det har beslutats om pengar till det fria kulturlivet, enskilda konstnärer och kulturskapare, scenkonstinstitutionerna, filmen och det regionala kulturlivet. Totalt har det tagits beslut om 1 1⁄2 miljard kronor i krisstöd till idrotten för 2020 och om 2 1⁄2 miljard till kulturen, som just nu är i full färd att fördelas.
Regeringen har också fattat beslut om omfattande generella krisåtgärder, som korttidspermitteringar, lättnader i a-kassan, uppskjutna betalningar av skatt och moms, stöd till företag och enskilda näringsidkare och mycket annat. Detta är stöd som självklart också är ämnade för företag inom kultursektorn. Nu står vi här i december. Vintermörkret har fallit över landet och även över kulturlivet.
Ytterligare restriktioner har drabbat oss, och vi ser ytterligare smittspridning i vårt land. Men lika djup, akut och vid som krisen är, lika stor är min och regeringens beslutsamhet att göra vad som krävs för att skydda kulturlivet under krisen och bidra till dess återstart när krisen väl sjunker undan. Herr talman!
I samband med att jag i september presenterade budgetpropositionen kunde jag beskriva ett mycket stort stöd- och stimulanspaket till kulturlivet. Utöver de rena krisstöden anslogs 1,8 miljarder extra till kulturen för 2021, vilket, om man summerar, innebär 3,4 miljarder extra till kulturen 2020 och 2021. Detta handlar förstås om akuta krisåtgärder - att ge våra institutioner, aktörer och enskilda stöd här och nu. Men det handlar också om att se framåt.
För 2021 tillförs därför ännu en extra miljard till kulturlivet, inte bara för att stötta det genom krisen utan också för att möjliggöra dess återhämtning och nystart. Den regionala kulturen är våra teatrar, konserthus, bibliotek, arkiv, museer, bild- och formaktörer och mycket annat. Den är ryggraden, basen, i hela vårt lands kulturliv.
Därför förstärks kultursamverkansmodellen i denna budget genom att 300 extra miljoner slussas till regionerna för mer kultur till fler, varav 150 miljoner är permanenta medel - en mycket efterlängtad höjning. Herr talman! Varje kulturnation måste ta hand om sina konstnärer och kulturskapare. De fria kulturskaparna är samhällets innovatörer och, ibland, provokatörer.
De ger oss idéer, inblickar och insikter och fäster vår blick på både livets skevheter och dess skönheter. Frågan om konstnärers villkor är därför en angelägenhet för hela vårt samhälle. Regeringen investerar 80 miljoner kronor per år i en förstärkt konstnärspolitik, där stärkta stöd, ersättningar och stipendier utgör kärnan. Detta är också en permanent förstärkning. De sociala villkoren måste stärkas.
Även konstnärer ska kunna bli sjuka eller våga satsa på ett föräldraskap utan att deras försörjning kastas över ända. Här måste vi fortsätta jobba. Den samtida konsten ska vara synlig i vårt samhälle. När vi betraktas av eftervärlden ska historien inte skrivas som att vi sparade in på konsten under krisen. I stället ökar vi investeringarna i den. Moderna museet och Statens konstråd får ytterligare 25 miljoner kronor vardera, tillsammans med uppdraget att investera i det svenska konstlivet under 2021.
Detta ger det offentliga rummet färg och liv. Men det ger också konstnärer en möjlighet till stärkt arbetsmarknad. Herr talman! Alla barn och unga ska tidigt i livet få möjlighet att stifta bekantskap med konst och kultur. Detta lägger grunden för ungas estetiska och intellektuella utveckling livet igenom och ger dem glädje, stimulans och möjlighet att uttrycka sig. Kulturen ska vara närvarande i skolan.
Regeringen fördubblar det statliga stödet till kulturskolan, stärker Skapande skola och genomför en rad insatser för ökat läsfrämjande i skolan. Detta är insatser som är särskilt viktiga nu, när pandemin gör det mycket svårare för många unga att både skapa och uppleva kultur. Herr talman! I svåra tider är det ofta frivilliga krafter som bär demokratin.
Det gällde när demokratin slog igenom i Sverige, och det gäller när vi ska bevara och utveckla den ett sekel senare. Coronakrisen har inneburit stora utmaningar för civilsamhället, våra ideella föreningar och trossamfund, samtidigt som den visat på dessas betydelse. Samtidigt som föreningslivet utgör en grundbult i det demokratiska samhället gör det just nu viktiga insatser för människor som drabbats av pandemin.
För att förstärka civilsamhällets arbete och bidra till återhämtning förlänger vi 2020 års satsningar även till 2021. I detta ingår 50 miljoner kronor till barn- och ungdomsorganisationer, 70 miljoner till allmänna samlingslokaler, 25 miljoner till Svenska kyrkan och 25 miljoner till övriga statsbidragsberättigade trossamfund. Herr talman!
Coronapandemin riskerar att få stora konsekvenser för folkhälsan, inte bara på grund av spridningen av en farlig sjukdom utan också på grund av att den minskat möjligheterna till träning, tävling och gemenskap i vår största folkrörelse - idrotten. Idrottsrörelsen gör ett fantastiskt arbete för att kunna hålla verksamhet öppen för barn och unga så att de, så långt som möjligt, på ett säkert sätt ska kunna fortsätta utöva idrott under pandemin.
Men idrotten har drabbats hårt av pandemin, precis som många andra verksamheter som är beroende av att människor möts. Från det att pandemin bröt ut har jag varit tydlig med att idrotten ska kunna klara sig genom krisen. Under 2020 har vi därför nästan fördubblat det statliga stödet till idrotten. Riksidrottsförbundet har signalerat att det kommer att finnas behov av stöd även framåt, och det tar jag på stort allvar.
Vi har en stark idrottsrörelse i Sverige, som spelar stor roll i människors liv och för barns hälsa. Det behöver vi ha även efter corona. Herr talman! Kulturbudgeten för år 2021 är med stor marginal den största någonsin. Men det är inte så att de stora satsningarna på kulturen är ett resultat av att regeringen ökat sina utgifter generellt. Tvärtom - inte heller andelen av statens utgifter som går till kultur har tidigare varit så här hög.
Detta visar det stora värde som regeringen tillmäter ett levande kulturliv. Uppslutningen bakom regeringens stödåtgärder har varit stor, och när vi lagt fram våra förslag har oppositionen ofta ställt sig bakom dem. Jag välkomnar det engagemang för kulturen som många, även här i kammaren, visar i denna svåra stund. Herr talman!
Ingen pandemi i världen kan ta kål på människors kärlek till och längtan efter kultur och idrott. Kulturen och idrotten kommer att finnas kvar även efter att pandemin har släppt sitt grepp om oss. Men vi ska inte underskatta de skador som pandemin åsamkat kulturlivet och idrottssektorn. Krisen är tuff för oss alla att gå igenom, och när vi inte tillsammans får njuta av kultur, konst och idrott blir livet än torftigare. Jag ser med stor oro på det som händer nu.
Det är därför jag sedan i mars jobbat dag och natt med att hitta olika lösningar. Vi har presenterat olika stöd hela året. Just nu fördelas mer pengar till det fria kulturlivet, och jag ser att det kommer att behövas mer stöd. Regeringen jobbar också med detta. Det kommer att ta tid, men vi ska klara det. När krisen väl är över kan vi återigen få njuta av livet som vi känner det.
En dag kommer vi att kunna ses, samlas och kramas igen och tillsammans få njuta av musik, konst, teater, bio och idrottstävlingar. Vi längtar alla dit, och en dag kommer vi att stå där. Men fram till dess måste vi fortsätta att vara beredda att stötta infrastrukturen för vårt kulturliv och alla dem som skapar kultur - utan dem har vi ingen kultur i det här landet.
Vi måste vara uthålliga, både regeringen och kommuner, regioner och alla andra som har möjlighet att bidra i denna väldigt svåra situation.