KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jens Holm (V):
Jag har ingen som helst anledning att betvivla att Åsa Westlund är en kompetent utredare. Det är dock en annan sak som jag har synpunkter på. Nu är det valtider, som Ibrahim Baylan säger. Ja, det är mindre än tre månader kvar till valet. Då tillsätter regeringen en utredning om biogasens framtid. Detta problem var faktiskt lika påkallat för tre år sedan. Jag tycker att man som regering utreder det första året.
Men sedan får man se till att leverera under de andra åren. Jag tolkar det ändå som att energiministern inte tänker sitta med armarna i kors så länge denna utredning pågår. Det tycker jag är mycket viktigt, fru talman.
Jag tycker att det är väldigt viktigt att sända en tydlig signal till alla lantbrukare, till alla våra kommuner och till alla andra som är involverade, våra energiverk och så vidare, i biogasproduktion eller som i framtiden vill vara det om att detta är en framtidsbransch och att man vill att de ska investera i den.
När jag lyssnar på energiministern tolkar jag det som att produktionsstödet är här för att stanna och att det även ska finnas i budgetar efter 2018. Det tycker jag är helt rätt; så måste det vara. Jag skulle vilja ställa ytterligare två konkreta frågor. Det är bra att ministern nämner att ni har varit i kontakt med EU och att ni trycker på. Men vad får ni för respons?
Jag blir lite orolig när ministern talar om andra alternativ till skattebefrielsen. Skattebefrielsen behöver finnas efter 2021 också. Jag undrar också hur ministern ser på branschens mål om 15 terawattimmar biogas till senast 2030. Vad anser regeringen om det? Har regeringen satt upp något eget mål för produktion av biogas i framtiden?
Jens Holm (V):
Jag vill tacka klimatminister Isabella Lövin för svaret på min interpellation. Jag välkomnar att klimatministern tillstår att det behövs många fler beslut och åtgärder för att minska utsläppen i Sverige.
Vi ser att utsläppen i Sverige inte minskar i den takt som de borde göra för att vi ska kunna hålla oss inom hållbara ramar. Vi vet också att vi i Sverige, som är ett industrialiserat land, har ett större ansvar för klimatförändringen.
Vi borde gå före och minska våra utsläpp snabbare än utvecklingsländer som ju faktiskt har rätt till utveckling och kanske för en tid också rätt till något ökade utsläpp.
Det här var också det klara budskapet, nämligen att vi måste öka takten i Sverige, från Sveriges klimatriksdag som lämnade över de här tolv vinnande motionerna, som jag nu håller i min hand, till mig och representanter för de andra riksdagspartierna.
Bland de här motionerna finns en mängd konkreta förslag på hur vi i Sverige skulle kunna öka tempot i klimatarbetet. En motion tar upp att det behövs ett stoppdatum för fossila bränslen.
En annan motion rör finanssektorn och att våra pensionspengar och annat kapital inte borde placeras i sådant som ökar utsläppen. Det finns också en motion som berör vikten av en långsiktig strategi för att minska flygets utsläpp.
En annan motion rör vikten av en global livsmedelsstrategi så att vi kan fortsätta producera livsmedel men utan ökade utsläpp. Det finns också en motion som är rubricerad Basera Sveriges klimatlag på en koldioxidbudget för tvågradersåtagandet .
Jag tycker att det här är väldigt viktiga medskick från den kanske nu snabbast växande och mest intressanta klimatrörelse som vi har i Sverige, nämligen klimatriksdagen. Herr talman!
Det som jag saknar lite i klimatministerns svar är att relatera konkret till de här motionerna som både klimatministern och jag har fått, till exempel motionen som rör vikten av en fossilfri finanssektor.
Vi vet ju att våra pensionspengar i AP-fonderna finns placerade i hälften av världens 100 största fossilbolag - jag talar om Shell, Texaco, Lundin Petroleum, Gazprom, Chevron och så vidare.
Där har regeringen tillsammans med de borgerliga partierna lagt fram nya placeringskriterier, men det finns fortfarande inget krav på divestering, alltså att man ska avinvestera från det fossila. Är ministern beredd att ta ett sådant initiativ?
I motionen som rör en koldioxidbudget inom tvågradersmålets ramar talar man inte om utsläppsminskningar på 1 procent, där vi lägger dem nu, utan om att Sverige borde minska utsläppen med 10-15 procent varje år. Man berör även konsumtionens utsläpp. Där har vi inga konkreta mål och styrmedel. Hur ser Isabella Lövin på det?
När det gäller flygets utsläpp är det bra med flygskatter, men mycket mer behöver göras. Eller hur, Isabella Lövin?
Jens Holm (V):
Jag tackar för de svaren. Om vi börjar med flyget välkomnade jag och Vänsterpartiet verkligen flygskatten. Den blev visserligen något lägre än vad som föreslagits från början, men det är bra att vi har den på plats. Nu går det ju att skruva på den. Det är mycket sannolikt att det kommer att behövas. Och det är precis vad som föreslås i en av de här motionerna. Det krävs hårdare tag mot flygets utsläpp helt enkelt.
Det handlar inte bara om flygskatten utan om att flygplatser i vårt land subventioneras med skattepengar. Det handlar om att flygets bränsle är helt skattebefriat.
Där vill jag ställa en direkt fråga till klimatministern: Har regeringen tagit initiativ på internationell nivå för att ta bort skattebefrielsen för flygbränsle? Utrikesflyget är också helt momsbefriat här i Sverige, och inrikesflyget har den lägsta momssatsen. Det är saker som regeringen skulle kunna ändra på här och nu.
Är några sådana initiativ på gång? Vad gäller finanssektorn är det sant att det står i de nya placeringskriterierna att placeringar ska göras i linje med internationella avtal. Men det står inte att det ska göras i enlighet med Parisavtalet.
Det avtalet nämns inte över huvud taget i de nya placeringsdirektiven. Det är synd. Det borde man ändra på. Jag är lite förvånad över att klimatministern inte tycker att det handlar om särskilt stora pengar som är bundna i det fossila.
Vi kan vända på det och fråga oss hur mycket av AP-fondernas kapital som aktivt har placerats i förnybara placeringar, alltså i företag som placerar i vindenergi, solenergi och så vidare. Jag ställde den frågan till riksdagens utredningstjänst och fick svaret att det är så små placeringar att det inte går att kvantifiera.
Regeringen skulle kunna ge AP-fonderna ett konkret uppdrag, att aktivt placera i miljöbolag och andra verksamheter som ställer om. Något sådant förslag har inte kommit. Men det kanske är på gång. Klimatministern får gärna berätta. Herr talman!
Infrastrukturen och planeringen av den tas också upp i en av motionerna. Klimatministern nämner att vi nu har en klimatlag och att alla politikområden måste hålla sig inom de ramarna eller relatera till klimatmålen så att de inte överskrids. Det är jättebra.
Men samtidigt har den här regeringen, i strid med Naturvårdsverkets rekommendationer, gett klartecken till bygget av Förbifart Stockholm, som är Sveriges dyraste motorvägsbygge. Naturvårdsverket varnar för att det kommer att leda till ökade utsläpp.
I regeringens förslag till infrastrukturplanering kunde jag se att man ökar järnvägsinvesteringarna, vilket är bra, men det finns också ett antal namngivna vägprojekt, till exempel Tvärförbindelse Södertörn här i Stockholm. Även det är ett storskaligt motorvägsprojekt som Naturvårdsverket avråder från att bygga eftersom det kommer att öka våra utsläpp. Hur rimmar de infrastrukturprojekten med vår klimatlag, Isabella Lövin?
Jens Holm (V):
När det gäller infrastrukturinvesteringarna delar jag inte riktigt Isabella Lövins positiva bild. Visst är det bra att det blir mer till järnvägen, men det blir också stora motorvägsinvesteringar. Det var därför som vi i Vänsterpartiet valde att inte stödja det förslaget.
Här finns det väldigt mycket att göra för att se till att hela infrastrukturpolitiken förhåller sig till klimatmålen, så att det inte blir tvärtom att vi bygger en massa ny motorväg och i efterhand försöker att fixa klimatmålen. Det fungerar ju inte.
När det gäller AP-fonderna efterlyser vi i Vänsterpartiet tydligare placeringskriterier och en mer aktiv politik från regeringen. Precis som ministern var inne på går det ändra placeringskriterierna, och det har regeringen gjort.
Men problemet är att Parisavtalet inte uttryckligen nämns, att man inte uttryckligen har mål för investeringar i förnybart och annat som ställer om och att man inte uppmanar fonderna att aktivt avinvestera från det fossila.
När det gäller ICAO-överenskommelsen är det tyvärr lite av en chimär att tro att överenskommelsen, som är helt och hållet frivillig och som bygger på att länderna köper utsläppskrediter, ska leda till att man får bort skattebefrielsen på flygbränsle. Jag tycker att det är viktigt att vi säger som det är i det här sammanhanget. Herr talman!
Jag vill avsluta med att tacka för den här debatten och återigen trycka på hur viktiga de tolv motionerna från klimatriksdagen är. De har hjälpt till att trycka på mitt parti, och jag hoppas verkligen att regeringen studerar alla tolv motioner noggrant och använder dem som aktiva redskap i omställningsarbetet av Sverige, för det behövs.
Jens Holm (V):
Jag vill tacka Sven-Erik Bucht för svaret på min interpellation. Omsorg om djur är en fråga som engagerar många i Sverige. Det är en otroligt viktig fråga. I djurskyddslagen står det exempelvis i 4 § att djur ska ha möjlighet till ett naturligt beteende.
God djuromsorg är också en konkurrensfördel för dem som producerar livsmedel som är baserade på djur om man kan peka på att djur har behandlats väl i Sverige. Vi vet också att användningen av mediciner, till exempel antibiotika, är väldigt låg i Sverige jämfört med andra länder. Jag hoppas att vi är överens om att vi ska fortsätta på detta sätt.
Jag och många andra blev därför väldigt förvånade och även upprörda när vi såg Jordbruksverkets förslag till nya föreskrifter för grisuppfödning. I dessa föreskrifter föreslår verket att griskultingar ska kunna separeras tidigare från suggan - hela en vecka tidigare än vad som nu gäller.
Man ska komma ihåg att närhet mellan suggan och hennes avkomma är otroligt viktigt. Då djuren diar förebygger man sjukdomar och minimerar antibiotikaanvändning. Det här handlar om nyfödda grisindivider som behöver närhet och trygghet från suggan.
Att avvänja grisarna tidigare än nu är något som avstyrks av i princip all expertis på området. Sven-Erik Bucht får gärna berätta om han har hittat någon oberoende vetenskapsman eller vetenskapskvinna eller några oberoende vetenskapliga rapporter som pekar på att man kan stärka djurskyddet genom att plocka bort kultingarna tidigare från suggan.
Jordbruksverket säger att förslaget har skickats ut på samråd. Det har visserligen gjorts, men frågan är om man har lyssnat på den helt och hållet öronbedövande kritik som har kommit mot förslagen. Mer än 70 procent av remissinstanserna är kritiska och avstyrker detta förslag.
Det handlar om i princip alla länsstyrelser, Sveriges Veterinärförbund, forskare och djurrätts- och djurskyddsorganisationer. På kort tid har mer än 60 000 namnunderskrifter samlats in i protest mot förslaget och har lämnats över till dig, Sven-Erik Bucht. Vi var som sagt många som blev förvånade över förslaget.
På Jordbruksverket säger man att förslaget om försämrade uppfödningsregler för grisar måste läggas fram för det är vad livsmedelsstrategin kräver. Det tycker jag är märkligt. Alla partier står ju bakom livsmedelsstrategin. Precis som ministern sa ska vi producera mer livsmedel i Sverige, men det ska inte ske till priset av ett försämrat djurskydd.
Jag anser att ett politiskt fastslaget mål, Sven-Erik Bucht, nu allvarligt naggas i kanten. Då måste regeringen agera, och regeringen kan agera. Det kan man göra genom att ge instruktioner till sina myndigheter om vad som gäller. Det är detta jag vill att Sven-Erik Bucht ska göra.
Sven-Erik Bucht skulle kunna säga att man får avvakta med föreskrifterna tills det vetenskapliga rådet för djurskydd har inrättats. Detta råds uppgift ska just vara att väga olika intressen mot varandra. När kommer det vetenskapliga rådet för djurskydd att inrättas, Sven-Erik Bucht?
Jens Holm (V):
Sven-Erik Bucht nämnde livsmedelsstrategin tidigare och att syftet med den är att vi måste öka konkurrenskraften i svensk livsmedelsindustri och öka produktionen av livsmedel i Sverige.
Detta är något som alla partier står bakom, men jag undrar om ministern inte ser det som ett problem när livsmedelsstrategin används av till exempel chefer på Jordbruksverket för att lägga fram förslaget om försämrade livsvillkor för grisar. Jordbruksverket säger att de måste lägga fram ett förslag som ökar konkurrenskraften för svensk grisproduktion.
Därför har de lagt fram dessa föreskrifter som innebär att man kommer att ta bort kultingar från suggan tidigare än vad man gör i dag. Om det är på det sättet, Sven-Erik Bucht, har väl du ett ansvar för att upplysa ansvarig myndighet om att djurskyddet inte på något vis får försämras i Sverige? Vi borde i stället verka för att stärka djurskyddet.
Som jag sa i mitt tidigare anförande, fru talman, finns det inte en enda vetenskaplig rapport som stärker påståendet att det skulle vara bättre för griskultingarna att tas bort tidigare från suggan, vilket är hela idén med förslaget. Regeringen styr våra myndigheter - detta tycker jag är viktigt att komma ihåg.
Ifall regeringen ser att politiska ändamål håller på att förfelas, som i det här fallet då djurskyddet håller på att urholkas, är det regeringens plikt att agera. Där tycker jag att ministern gömmer sig bakom att detta är ett förslag från en myndighet och att ministern inte kan göra något alls. Jo, ministern kan visst agera.
Sveriges regering agerar varje dag, ger instruktioner åt våra myndigheter, går in och förtydligar vad som står i lagar och regler och så vidare. Jag tänker på den debatt om LSS, lagen om stöd och service för vissa funktionshindrade, som hölls här för några timmar sedan.
I förra veckan gick regeringen ut och sa till ansvarig myndighet - Försäkringskassan - att tvåårsregeln ska frysas och att det inte ska bli några försämringar längre för de funktionshindrade. Detta tycker jag är ett jättebra förslag och ett konkret exempel på att regeringen visst går in och agerar då man ser att det finns behov av det.
Jag skulle vilja fråga Sven-Erik Bucht om det vetenskapliga rådet för djurskydd. Nu fick vi veta att det i bästa fall, om jag förstod rätt, kommer att tillsättas före årsskiftet. Jag tycker att vi har väntat länge nog på djurskyddsrådet.
Syftet med rådet är att det ska kunna vara rådgivande och komma med vetenskapliga inspel om hur djurskyddet kan stärkas i Sverige. Sven-Erik Bucht!
Jens Holm (V):
Jag tycker inte att jag riktigt fick svar på alla mina frågor. Jag understryker och upprepar att ministern och regeringen kan agera ifall man anser att viktiga politiska målsättningar håller på att förfelas här, och jag märker att ministern inte motsäger det.
Då undrar jag, Sven-Erik Bucht: Varför agerar ni inte när det finns en monumental kritik mot förslaget att kultingar ska avvänjas från suggan tidigare än vad som gäller i dag? Sven-Erik Bucht säger att det handlar om en begränsad del grisar, och det stämmer. Det är 10 procent av det totala antalet smågrisar i Sverige.
Jag vet inte om det blir 100 000 eller 200 000, men det är väldigt många grisindivider som helt enkelt ska offras för att man ska öka effektiviteten och konkurrenskraften.
Det kanske största och allvarligaste problemet med förslaget är att det slår direkt mot det som Sven-Erik Bucht har inlett alla sina anföranden med denna kväll, nämligen det svenska världsberömda och omvittnade djurskyddet, som alla är så stolta över.
Och vi är stolta över att vi använder så lite antibiotika och så vidare, men nu börjar man applicera metoder som mer liknar det som finns nere på kontinenten - i Danmark, Tyskland och så vidare. Vad har vi egentligen att vara stolta över, Sven-Erik Bucht?
Varför inte invänta det vetenskapliga rådet och låta det få ge sitt utlåtande om förslaget innan det träder i kraft? Det tycker jag är ett minimikrav.
Jens Holm (V):
Det är flera saker som vi är överens om i den här debatten. Vi är helt överens om att den grova brottsligheten måste bekämpas mycket hårdare än nu. Vi är helt överens om att attackerna mot polis, blåljuspersonal och rättsväsendet är helt oacceptabla och måste få konsekvenser.
Vi är också relativt överens om att polisen behöver få mer resurser, även om vi inte är helt överens om hur de ska finansieras. Vi i Vänsterpartiet stöder en budget som de närmaste tre åren anslår drygt 7 miljarder mer, alltså nya pengar, till polisen.
Då kommer fler att kunna anställas, vi kommer att kunna bygga ut polisutbildningen, vi kommer att kunna få fler poliser som förebygger och löser brott, bättre karriärmöjligheter för poliser och så vidare. Det finns dock ett antal frågor som rör just polisens arbete där jag känner att vi kanske inte är helt överens. Jag har helt enkelt ett antal frågor efter att ha lyssnat på de borgerliga företrädarna. Jag skulle kunna vända mig till Roger Haddad.
Det är ni i Liberalerna som har begärt den här debatten. När jag hör dig, Roger, tala är det väldigt mycket tal om hårdare straff. Du är i dina anföranden också inne på ganska många detaljer som jag inte är helt säker på att vi politiker här i riksdagens kammare kan reglera. Vad jag skulle vilja höra Liberalerna tala mer om är polisens roll i det förebyggande arbetet.
Anser Liberalerna, som vi i Vänsterpartiet, att det ska finnas fler lokala poliser, kvarterspoliser kan vi kalla dem, som känner i princip alla ungdomar som hänger på torget, på ungdomsgården och utanför skolan vid namn - att man bygger förtroende och respekt för varandra?
Jag tror inte att någon ungdom sedan går och skär upp bildäcken när man vet att poliserna här heter Maria, Tobias, Roger eller något annat. Hur ser Liberalerna på detta? Hur ser de borgerliga partierna på möjligheten att utveckla det förebyggande samarbetet mellan polis och socialtjänst, mellan polis och skolor, mellan polis och ungdomsgårdar och föreningar?
När jag hör de borgerliga partiernas företrädare tala låter det som att den grova brottsligheten, som är helt och hållet förkastlig, existerar i en bubbla för sig. Jag tror inte att det är så, Tomas Tobé.
Om ett samhälle under decennier har rustats ned, om skolor förfaller, om man stänger ungdomsgårdar, bibliotek, replokaler och andra fritidsverksamheter, vad lämnar det då våra ungdomar till för öde?
Jag säger inte på något vis att de ska gå och skära upp däcken på en polisbil, men jag är rädd för att ungdomar som inte har meningsfulla fritidsaktiviteter är en grogrund för just grov kriminalitet.
Jag skulle vilja höra Moderaterna tala mer om det förebyggande arbetet och om att vi behöver resurser för att bygga ett samhälle som ser alla medborgare - ett samhälle där vi omfördelar från Danderyd till norra Järva och ser till att alla skolor, även de i norra Botkyrka och Rosengård, är lika bra som de som finns i exempelvis Bromma i Stockholm.
Men det är borgerlighetens svaga punkt. Ni vill inte omfördela från rik till fattig. Ni vill inte höja skatter för att ha mer pengar att investera i välfärden och det förebyggande arbetet. Svara gärna på detta!
Jens Holm (V):
Jag vill också tacka Liberalerna, och i synnerhet Roger Haddad, för att ha tagit initiativ till denna viktiga debatt. Denna debatt har tydliggjort en del saker.
Den har tydliggjort att vi är överens om flera saker, nämligen att attackerna mot rättsväsendet och blåljuspersonal är helt oacceptabla och att det finns grovt kriminella gäng i vårt land som måste punktbevakas, sökas upp, fångas in och lagföras. Om detta råder det inga tvivel.
Vi är också överens om att polisen behöver mer resurser för att kunna utföra detta viktiga jobb. Det har varit lite sifferbingo här fram och tillbaka. Men vi kan i alla fall enas om att vi behöver investera mycket mer i polisen. Jag tycker också att det är glädjande att höra från till exempel Liberalerna och Kristdemokraterna att polisen måste vara en helt naturlig del av det förebyggande arbetet.
Men jag skulle vilja höra det lite mer naturligt från er när ni talar, eftersom det blir mycket tal om hårdare straff och teknikaliteter fram och tillbaka. Sedan finns den andra delen, och det är det generellt förebyggande arbetet. Jag tror inte att sådana här attacker sker i en bubbla, hur förfärliga de än är.
Jag tror att de är en avspegling av ett samhälle som har blivit hårdare, ett samhälle med ökade klyftor, ett samhälle där superrika drar iväg och där stora grupper i vårt land lämnas utanför.
Då tycker inte jag att det är trovärdigt att sänka skatter för höginkomsttagare och storföretag, eftersom vi behöver varje krona för att investera i våra områden som så väl behöver en ny ungdomsgård, som behöver fler lärare i skolan och så vidare. Jag tackar för den här debatten.
Jens Holm (V):
Jag har en fråga till miljöminister Karolina Skog. I morgon inleds något som kallas Black Friday. Då ska hela Sverige gå ut som en man och en kvinna och konsumera till extra låga priser. Det finns dock de som måste betala priset för den ständigt ökande konsumtionen. Det är till exempel människor i Indien, Bangladesh och Kina där en stor del av våra prylar tillverkas och där utsläppen i allt större utsträckning äger rum.
Om alla konsumerade som vi svenskar skulle vi behöva fyra jordklot till. Det är helt ohållbart. Forskare, miljöorganisationer och många andra menar att ett effektivt sätt att minska utsläppen från vår konsumtion vore att sätta upp mätbara och uppföljbara mål för att minska konsumtionens utsläpp. Jag vill fråga ministern: Avser ministern att lägga fram förslag på mätbara och uppföljbara mål i syfte att minska växthusgasutsläppen från vår konsumtion?
Jens Holm (V):
Jag vet inte om alla vetenskapsmän och vetenskapskvinnor håller med miljöministern i det avseendet. Vi vet att Naturvårdsverket redan i dag samlar in uppgifter om utsläppen från vår konsumtion. När vi i Vänsterpartiet senast lade fram ett förslag om att vi skulle ha mätbara och uppföljbara mål för konsumtionens utsläpp röstade tyvärr Miljöpartiet ned det.
Jag vill fråga miljöministern: När tror miljöministern att vi kan få förslag på mätbara och uppföljbara mål för konsumtionens utsläpp?
Jens Holm (V):
Jag har en fråga som jag tror ska gå till Gustav Fridolin. EU:s fiskeavtal med ockupationsmakten Marocko har dömts ut av omvärlden och av en mängd människorättsorganisationer. Avtalet öppnar för att man plundrar det ockuperade Västsahara på dess naturresurser. Avtalet löper snart ut.
Trots kritiken vill EU-kommissionen omförhandla det här fiskeavtalet. EU-kommissionen har begärt ett mandat från ministerrådet om att få omförhandla protokollet till fiskeavtal med Marocko. I ministerrådet ingår ju vi i Sverige, så vi borde ha en ståndpunkt.
Utifrån det faktum att Marocko är en brutal ockupationsmakt vill jag därför fråga utbildningsminister Gustav Fridolin: Vill Sverige ge kommissionen mandat att förhandla om ett nytt protokoll för fiskeavtalet med Marocko?
Jens Holm (V):
Senast frågan var uppe röstade Sverige emot det här fiskeavtalet. Det var väldigt bra att man stod upp för Västsaharas folk. Nu är det så att den danska motsvarigheten till EU-nämnden, EUudvalget, har fått hela förhandlingsmandatet från EU-kommissionen och har en dialog med sin regering. Men vi i EU-nämnden har inte hört ett knyst från regeringen.
Därför vill jag fråga Gustav Fridolin: Kan Gustav Fridolin se till att vi i EU-nämnden får ta del av det förslag till förhandlingsmandat som kommissionen har skickat till rådet vad gäller det här avtalet?
Jens Holm (V):
Jag har en fråga till miljöminister Karolina Skog. I dag skriver den samlade miljörörelsen ett öppet brev till regeringen och kräver ett avverkningsstopp av skogen i det så kallade Ore skogsrike i norra Dalarna. Den skogen är ett område med stor biologisk mångfald.
Miljörörelsen har, vid en egen inventering, dokumenterat bland annat 26 rödlistade arter. Det är Sveaskog som vill hugga ned den skogen. Det är ett statligt skogsbolag som vi äger tillsammans. Det är regeringens uttalade ambition att Sveaskog inte ska avverka så kallade skyddsvärda skogar.
Därför undrar jag vilka åtgärder miljöministern ämnar vidta för att den skyddsvärda skogen i Ore skogsrike inte ska avverkas.