Margot Wallström (S):
Ärade ledamöter! Hans Linde har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att Sverige, enskilt såväl som medlem av EU och FN, ska stödja reformarbetet i Irak och försöken att bygga en civil och sekulär irakisk stat samt se till att säkerheten och mötesfriheten garanteras de irakier som nu demonstrerar för förändring. Jag delar frågeställarens oro över utvecklingen i Irak, som står inför avgörande vägval.
Säkerhetssituationen är ansträngd, och våldsnivån i landet är hög med en fortsatt exempellös brutalitet från Isils sida. FN:s mission i Irak uppskattar att ca 10 000 människor dödades under årets första nio månader. Etniska och religiösa minoriteter samt kvinnor och barn är särskilt drabbade av Isils grova övergrepp.
Premiärminister al-Abadi har presenterat välkomna politiska och ekonomiska reformförslag, men utmaningarna kring genomförandet är många. Den nödvändiga försoningsprocessen mellan sunni, shia och kurder lider av bristande engagemang från samtliga grupper och interna maktkamper inom grupperna.
Även inom det kurdiska regionala självstyret kan vi notera ökade interna motsättningar och samma folkliga missnöje som i övriga Irak vad gäller avstannade politiska, ekonomiska och sociala reformer. Sverige har ett brett och långsiktigt engagemang för Irak. Det följer tre huvudspår: det politiska, det humanitära och det militära.
Det politiska spåret syftar till att ge stöd för att Iraks många utmaningar löses i dialog och försoning mellan landets olika religiösa och etniska grupper. En stabilisering av Irak och konsolidering av demokratin måste ytterst vila på en inklusiv politisk process. Utan detta kommer nationell försoning och enighet som sträcker sig över etniska och religiösa skillnader att förbli avlägsna mål.
Det här är något jag och försvarsministern i förra veckan genomgående underströk i våra samtal med företrädare för Iraks regering liksom med representanter för det kurdiska självstyret i Erbil. Vi betonade även vikten av att mänskliga rättigheter respekteras fullt ut, inklusive en förbättrad situation för kvinnor i Irak, samt att rättsstatens principer efterlevs.
Vi visade också vårt stöd för den demokratiska processen och samhällets mångfald i samband med särskilda möten med representanter för det civila samhället liksom minoritetsgrupper. Fru talman! Vårt stöd för Irak tar sig också uttryck i ett omfattande humanitärt bistånd. Sedan konflikten i Irak utbröt i början av 2014 har Sverige bidragit med över 300 miljoner kronor i humanitärt bistånd.
Vi har också för avsikt att bidra med ett betydande belopp till FN:s fond för stabilisering av områden som befriats från Isil. På grund av det allvarliga läget i Irak beslöt regeringen tidigare i år att förlänga utfasningen av det bilaterala biståndet till Irak till 2016 genom att avsätta 40 miljoner kronor till två insatser som bidrar till att stärka central och lokal förvaltning i Irak. EU har förstärkt sina insatser på bland annat kontraterrorismområdet och på det humanitära området.
I mars 2015 antog EU:s utrikesministrar en regional strategi för Syrien, Irak och hotet från Isil. Slutligen bidrar Sverige även med militärt stöd genom den internationella koalitionen med ett 60-tal länder som stöder Irak i kampen mot Isil. Sedan augusti i år bidrar Sverige med ett militärt utbildningsbidrag till de insatser som koalitionen genomför på inbjudan av den irakiska regeringen.
Huvuduppgifterna för den svenska styrkan, som består av 35 personer, är utbildning och rådgivning till de irakiska försvarsstyrkorna i norra Irak. Sverige deltar även i koalitionens arbetsgrupp för stabilisering som fokuserar på de områden som befriats från Isil. Då Hans Linde, som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att Lotta Johnsson Fornarve i stället fick delta i överläggningen.