John Widegren (M):
Jag tackar statsrådet så mycket för svaret. Livsmedelsstrategin är något bra som vi har antagit över blockgränserna. Det finns väldigt mycket bra i livsmedelsstrategin.
Men man blir ändå orolig, fru talman, när man får signaler utifrån, till exempel om att regeringens satsning i år på livsmedelsstrategin, med i grunden 122 miljoner, äts upp av höjda skatter. Då har vi på en kort, liten och enkel väg försämrat lönsamheten samtidigt som vi talar om att vi på sikt vill stärka lönsamheten genom livsmedelsstrategin.
Livsmedelsstrategins mål är, precis som landsbygdsministern säger, att vi ska ha någon form av resultat till 2030. Det är det långa perspektiv vi ser. Men samtidigt vet vi att det fortfarande är så att det nästan varje vecka är fem mjölkproducenter som lägger ned i Sverige. Man brukar säga att vi halverar antalet mjölkproducenter under en tioårsperiod.
Det skulle innebära att vi år 2030 har under 1 500 mjölkproducenter i Sverige. Vi ligger någonstans under 3 000 nu. De börjar bli ganska få. Ska vi inte minska invägningen av mjölk, vilket vi tyvärr gör - jag tror att vi i dag är det enda land i EU som minskar invägningen - innebär det att de gårdar som blir kvar kommer att behöva bli extremt stora.
Det är därför, fru talman, som jag väljer att fråga om storleksrationaliseringen; den blir en av följderna. Men är det dit vi vill? Vi pratar om nya miljömål och sådant. Men vi kommer att inse och förstå att riktigt stora mjölkproducenter kanske kommer att få svårt att hantera det här med miljömål, särskilt lokalt. Vi har en beteslagstiftning som säger att korna måste gå ut varje dag till ett ganska närliggande område. Sedan ska de in och mjölkas två eller tre gånger.
Vi kommer att få en extremt hög miljöbelastning med så stora gårdar. Därför kan storleksrationaliseringen, som har varit bra för Sverige, också bli ett hot inför framtiden. Allt detta landar i att vi har för dålig lönsamhet. Även om vi på sikt klarar att hitta livsmedelsstrategins mål och stärka lönsamheten skulle vi behöva några enkla, snabba och konkreta saker här och nu.
Återbetalningen av diesel är en sak. Man skulle också kunna anamma Moderaternas förslag om att sänka dieselskatten med en hel krona till. Det är någonting som ger en direkt lönsamhet för jordbrukarna. LRF gick för någon vecka sedan ut och sa att man vill vara fossilfri till 2030. Det är såklart ett jättebra mål. Jag menar att vi säkert kan uppnå det. Men det är inget hinder för att sänka skatten nu för att stärka lönsamheten på kort sikt.
Lantbrukarna själva börjar ställa in sig på att de ska bort från det fossila bränslet och att de ska ställa om till fossilfria medel. Men de behöver ju en lönsamhet nu också för att klara av att göra det, en lönsamhet på kort sikt. Fru talman! Jag tycker att de kortsiktiga sakerna tyvärr många gånger saknas i landsbygdsministerns resonemang. Men vi kommer att behöva dem också. Jag är inte mycket för att man hasplar ur sig en massa kortsiktigt och sedan inte har en tanke med det långsiktiga. Men det har vi ju i livsmedelsstrategin.
Vi har en tanke med det långsiktiga. Det får inte vara så att det knappt finns några gårdar kvar när vi kommer till 2030 och livsmedelsstrategins mål ska vara genomförda. Ska det finnas 1 500 mjölkgårdar utspridda på hela Sverige, när vi skulle ha möjlighet att ha 5 000 mjölkgårdar i stället?
Därför vill jag ytterligare en gång ta chansen att ställa frågan till landsbygdsministern: Finns det inga korta och snabba lösningar för att stärka lönsamheten även nu, så att vi har några jordbruksföretag kvar när livsmedelsstrategin går i mål 2030?