Penilla Gunther (KD):
Det råder en osäkerhet kring energipolitiken, och det framförs ofta av inte minst basindustrin. Men under den senaste tiden har jag hört det också från många andra företag och verksamheter. Även ökande energikostnader framstår som ett hot, trots att vi ju vet att elkostnaderna har varit förhållandevis låga.
Denna oro gäller naturligtvis särskilt stål- och skogsindustrin som har en hög energikonsumtion. Den prisbild som finns påverkas av utjämning mot övriga Europa. Till exempel har Tysklands avveckling av kärnkraftverk till en början ersatts av fossila bränslen. Den oklara energipolitiken som bedrivs i vårt eget land inklusive kärnkraftens framtid leder till monopolprissättning av kraftbolagens konkurrens- och ägarförhållanden.
Sverige var tidigare ett ganska intressant alternativ för många med elintensiv produktion - vem har inte glatt sig åt Google och andra som har etablerats i Sverige? - men det är inte lika självklart som tidigare, om än fortfarande ett starkt alternativ. Basindustrin, liksom många andra, strävar naturligtvis efter ett stabilt system för elförsörjningen.
Vi kristdemokrater tror mycket på den energikommission där jag själv är ledamot för att man ska komma överens om en långsiktighet i Sveriges elförsörjning. Där handlar det om att såväl förnybar energi som kärnkraft ges goda förutsättningar. Kärnkraften är fortfarande en otroligt viktig del av basen i Sveriges elproduktion.
Vi kan ju inte säga till företagen som driver reaktorerna att det inte går att få lönsamhet i verksamheten och att reaktorerna måste läggas ned tidigare. Självklart måste vi då vidta åtgärder.
Forskning måste ständigt pågå om vad vi kan göra för att producera förnybar energi, men också inom kärntekniken för att trygga den framtida energiförsörjningen, så att den får goda förutsättningar att möta hela det framtida energibehovet.
När det gäller de mest långsiktiga energiinvesteringarna hör ju investeringar i kärnkraft vid sidan av investeringar i elnät och vattenkraft till dem som står sig bäst över tid och ger en trygghet för övriga industriella investeringar. Det kan vi inte heller bortse ifrån.
Därför måste energiförsörjningen tryggas på alla sätt innan politiska beslut fattas som kan få omfattande konsekvenser både för kärnkraftens framtid och för Sveriges övriga energiförsörjning. Fru talman! Detta är ett intressant område.
Vi har tidigare här i kammaren diskuterat den termiska effekten. Skatten på termisk effekt - eller effektskatten - har ju diskuterats otroligt mycket. Många i energibranschen har en stor förväntan på att vi i Energikommissionen snart ska komma fram till ett förslag till beslut om detta.
Vi kristdemokrater sa redan i höstbudgeten att vi var emot höjningen av effektskatten. Samtliga partier måste nog fundera över ett borttagande av effektskatten och hur det påverkar övriga energislag.
Därför kommer vi i Energikommissionen att titta på alla energislag och de finansiella effekterna. Då pratar jag alltså om skatter och avgifter totalt sett. Vi kan prata fastighetsskatter, moms eller någonting annat. Det är självklart att om man tar bort någonting från ett energislag påverkar det ju de andra.
Jag som kristdemokrat tycker att det är otroligt viktigt att föra den diskussionen, eftersom vi hela tiden har förespråkat mångfalden av energislag. Det får inte slå åt ena eller andra hållet, utan man måste se möjligheterna att utveckla flera energislag samtidigt.
Som vi vet är det ibland kallt i det här landet, även om det den här vintern har varit väldigt varierande och mer mild än riktigt kall. Då kommer jag in på detta med effektreserven. Vi kristdemokrater har förordat, och inte minst skrivit i vår energimotion, att det är viktigt att effektreserven finns kvar.
Det finns en poäng i att den förlängs ända fram till 2030. Men det ska göras en avstämning vart femte år, så att man ser hur behovet ser ut. Vi tror också att det är bättre med längre upphandlingstider av effektreserven för att garantera aktörerna ersättning för eventuella investeringar som behövs.
Det skulle kanske också kunna ske en upphandling som gäller över hela året för att man ska kunna ha säkerheten hos aktörerna, och också för att vi ska vara medvetna om att klimatförändringar faktiskt så småningom kan leda till behov av ökad effekt.
Effektreserven borde också bestå av mer miljövänlig elproduktion så att man kan komma ifrån de koleldade kraftverken som hittills har använts. Även om de inte används ofta bör man komma ifrån detta med kolkraftverken, om man ska sträva mot målet 100 procent förnybart. Fru talman!
Min förhoppning är att det ska tas fram sådana under året som tar hänsyn till inte minst finansiella effekterna. Jag kan passa på att nämna vattenkraften som jag och flera andra i den här kammaren har argumenterat för.
Det gäller inte minst den småskaliga vattenkraften som jag och många med mig är oerhört bekymrade över. Man har så att säga misshanterat företag på landsbygden som åläggs ohemula summor i avgifter för någonting som har fungerat kanske i flera hundra år. Fru talman!
Vi fortsätter att jobba för att alla energislag ska kunna utvecklas och överleva utan ständiga subventioner. Vi kristdemokrater vill till exempel se över certifikatsystemet så småningom.
Det finns som sagt många saker i energipolitiken som jag och många andra hoppas att vi ska kunna lösa i diskussioner inte minst i Energikommissionen.