Kerstin Engle (S):
Jag vill tacka finansministern för svaret. För oss som bor i Skåne känns frågan om flygskatt mycket angelägen och faktiskt dubbelbottnad. Många känner sig mycket oroade över vilka konsekvenser skatten ska få för näringsliv och därmed för arbetstillfällen. Risken med en skatt per passagerare är att flygplanen går med färre passagerare, i varje fall initialt.
Risken finns att det leder till nedläggning av vissa avgångar. Hur kan man då säkerställa att konsumenterna väljer miljövänliga alternativ, till exempel tåget, och inte tar bilen, åtminstone när det är geografiskt möjligt? Att inlemma flyget i handeln med utsläppsrätter är något som just nu förbereds. Förslag väntas under år 2006, så varför inte avvakta ett sådant ställningstagande?
Det är gott och väl med de undantag i stödområdena som ministern använder en så stor del av svaret till att redogöra för. Skåne är naturligtvis inte berättigat till sådant stöd som kan motiveras i Norrlands inland. Men med tillväxt och befolkningsökning ökar också behovet av transporter. Detta är i sig positivt. Skåne har utvecklats till en tillväxtregion. Det är bra för skåningarna, men man får inte glömma betydelsen av det för hela landet.
Det geografiska läget med närheten till Danmark och också Öresundsbrons tillkomst, som hittills bidragit till Skånes positiva utveckling, kan nu vändas till ett hot. De senaste åren har flygpriserna sänkts, så visst kan man tycka att det finns utrymme för att betala miljöavgifter. Men vem vill betala mer än nödvändigt för en tjänst? Vi skåningar kan ju ta flyget från Kastrup i stället. Där är man i full färd med att avveckla flygskatten.
Danmarks finansminister motiverar detta med att skatten hämmar utvecklingen och hotar jobben. Men oavsett hur konsumenter i södra Sverige väljer att ta sig till Kastrup blir det en ökad miljöpåverkan. Dessutom fortsätter naturligtvis flygets miljöpåverkan i Sverige även om resandet flyttas till Kastrup. Det måste naturligtvis anses helt orealistiskt att flygbolagen sänker sina marginaler.
De har redan lönsamhetsproblem - alltså är det oundvikligt att passagerarna får betala. Jag beklagar att konsekvensanalysen är bristfällig både när det gäller vad det kan innebära att resandet övergår till andra transportslag och när det gäller konsekvenserna för flygbolagen i Sverige, för turism och för besöksnäringen. Vi har erfarenheter från år 1991 när Danmark tog bort charterskatten. Då blev det en överströmning till Kastrup.
Nu är vi återigen i läget att Danmark planerar att ta bort sin skatt. Det är ytterst beklagligt om lågprisbolagens planerade satsning på Sturup inte skulle bli av. Det har gjorts beräkningar i Skåne. 500-600 arbetstillfällen kan vara direkt hotade. Långsiktigt, med uteblivna nysatsningar, kan det röra sig om ytterligare 1 500 jobb.
Det är väl känt att det i den kommun där ett flygbolag har sin bas skapas många arbetstillfällen, inte bara på flygplatsen utan även i kommunen till exempel inom hotell- och restaurangbranschen. Det gäller också städning och annan service. I Danmark finns det beräkningar som visar att de har förlorat en miljon turister per år på grund av flygskatten. Det är bara en tredjedel av flygresandet i Sverige som är tjänsteresor.
Resten av resandet står turismen och besök hos släkt och vänner för. Jag hade alltså önskat mig en djupare analys från den aspekten, så min fråga till finansministern blir i vad mån regeringen har gjort sådana här mer djuplodande analyser över hela spektrumet av konsekvenser.