KBLab/rixvox huggingface dataset:
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Tack, Alexander Christiansson, för frågan om vad jag ämnar göra för att förenkla byråkratin och regelverken för Sveriges företagare. Det övergripande näringspolitiska målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättning för fler jobb i fler och växande företag. Förenklingspolitiken är en viktig del i detta arbete.
Regeringen överlämnade den 21 september 2021 skrivelsen En för enklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovation till riksdagen. Genom detta beslutade regeringen om mål för förenklingspolitiken, som har skapat förutsättningar för ett konkret förenklingsarbete framöver. I skrivelsen aviserades också ett antal uppdrag som regeringen överväger att lämna till lämpliga myndigheter för att skapa konkreta förenklingar, till exempel kortare handläggningstider.
Dessa uppdrag bereds nu inom Regeringskansliet. Utredningen om enklare regelverk för mikroföretagande och en modernare bokföringslag överlämnade den 30 juni 2021 sitt betänkande Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen .
Utredningen lämnar ett antal förslag till konkreta förenklingar och moderniseringar av regelverk för mikroföretagande, bland annat avskaffande av hotelltillståndet, avgränsade förenklingar gällande möjligheterna att ersätta eller ändra befintliga små byggnader i strandskyddade områden, förenklingar i reglerna om kör- och vilotider samt betydande moderniseringar av bokföringslagen. Remitteringen av betänkandet avslutades den 24 januari 2022, och förslagen bereds nu inom Regeringskansliet.
Fru talman! Moderna och effektiva tillståndsprocesser är en viktig fråga för regeringen som arbetar intensivt med detta i syfte att främja miljö- och klimatmässigt lämpliga investeringar. Regeringen har därför på miljöprövningens område bland annat tillsatt Miljöprövningsutredningen med uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att uppnå en mer modern och effektiv prövning enligt miljöbalken.
Utredningen ska lämna sitt betänkande senast den 31 maj 2022. I länsstyrelsernas regleringsbrev för 2022 finns återrapporteringskrav om att redovisa vidtagna åtgärder som underlättar för företagen att följa gällande regelverk och myndighetens uttolkning av dessa med fokus på åtgärder som rör service, bemötande och tillståndsgivning.
Regeringen överväger löpande hur regelverk och administrativa förfaranden kan behöva uppdateras och eventuellt förenklas.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Jag tackar Alexander Christiansson för en väldigt angelägen diskussion. Regelförenkling är ju en fråga som har berörts många gånger i riksdagen och av många regeringar, både lutande åt vänster och lutande åt höger, och är en av de svåra frågorna för en regering att konkret hantera och göra någonting åt.
Orsaken är att myndigheter och kontrollorgan ständigt hittar nya regler för företag och att samtidigt som en regering tar bort regler och myndigheter hjälps åt att ta bort regler tillförs nya av andra än de som tog bort de förra. Jag har själv bara under den korta tremånadersperioden varit med om en sådan situation, fru talman.
Vi har jobbat hårt med den strategi som Alexander Christiansson nyss läste upp innehållet i. Samtidigt fick vi fick ett nytt EU-direktiv om att alla, också små företag, från och med om några år ska göra en hållbarhetsredovisning. Sveriges bedömning, och tyvärr bara tre fyra andra EU-länders, är att det kommer att innebära ytterligare pålagor för de svenska små företagen. Vi måste försöka hitta en mer långsiktig väg att komma bort från regelkrånglet.
Mycket av det är enligt min bedömning också en fråga om digitalisering i många av de myndigheter som kräver in svar från våra svenska småföretag. Skatteverket lyfts många gånger fram som en positiv kraft i förenklingsarbetet. Man stöder i dag till och med små företag med att digitalt skicka ut datum för momsredovisning och annat så att företagaren får ett enklare företagarskap.
Det är den typen av arbetssätt som jag tror att andra myndigheter skulle kunna tillämpa för att underlätta för småföretagen. Det är det som vi försöker fånga i förenklingsskrivelsen som vi lämnade till riksdagen förra året. Till exempel är ett helt tydligt mål att de svenska företagen inte ska ha högre kostnader som andel av bnp för regler.
De ska bli lägre, och de ska vara lägre än i omvärlden. Dessa målsättningar tar vi fram i akt och mening att de ska styra myndigheter att lägga upp sitt arbete på ett sådant sätt att det blir allt mindre regler framgent. Samtidigt - det måste ändå sägas, fru talman - är regler naturligtvis nödvändiga.
Vi får aldrig glömma att många av de regler som vi sätter upp för bolag är för att man ska kunna kontrollera att bolagen inte jobbar med till exempel omfattande fusk.
Vi har också under de senaste åren tyvärr sett tydliga exempel på att när vi är utan regler eller väldigt frikostiga utan regler passar blufföretag, i det här fallet välfärdsföretag, på att till exempel utnyttja korttidsstöd med flera miljarder kronor. Det här är inte en enkel avvägning, för reglerna har ju ett syfte, och vi får aldrig ta bort syftet med förenklingsarbetet.
Men jag tror inte att vi är oense med Alexander Christiansson om den långsiktiga inriktningen. Reglerna ska bli färre. Det ska bli enklare att vara företagare, och jag tror att digitalisering ute på myndigheterna är huvudsaken för att klara förenklingsarbetet. Skatteverket får bli en modell för hur andra myndigheter kan bli en service för små företag i stället för att ses som ett hinder.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Det är klart att vi ser problemen. Det var i akt och mening därför som vi lämnade en skrivelse till riksdagen förra året där vi presenterade nya mål för förenklingsarbetet.
Det var därför som vi gav de uppdrag som Alexander Christiansson läste upp i sitt inlägg till de myndigheter som mest kritiseras för att de i dag inte hjälper företagen utan ibland känns som ett hinder genom regelövertolkning eller att de inte samarbetar med företagen om regeltolkning. Det är klart att regeringen ser dessa problem.
Skrivelsen kom ju till i akt och mening att sätta press på och sätta nya mål för hur regelförenklingsarbetet ska fortgå i framtiden. Ett viktigt mål som kanske inte är lika känt är att reglerna och kostnaderna för reglerna inte ska öka som andel av bnp. Det är det enda sättet att mäta att reglerna någorlunda följer kostnadsutvecklingen.
Det är ett sparkrav för våra myndigheter att följa de rekommendationer som regeringen tar fram. Dessutom, igen, tror vi väldigt mycket på digitalisering i våra myndigheter. Det pågår på Tillväxtverket i dag en omfattande verksamhet. Jag själv besökte för några veckor sedan Bolagsverket i Sundsvall, vilket är den myndighet som företagare ofta först kommer i kontakt med.
De jobbar i dag intensivt med att underlätta skapande av företag och efterlevnad av regler och till exempel vad gäller årsberättelser, som ju ska in till Bolagsverket för att man ska kunna följa verksamheten och tillse att det finns tillräckligt med kapital för att undvika att företag kommer på obestånd. De jobbar intensivt med digitalisering, så att man ska kunna få svar på alla sina frågor.
De ska förhoppningsvis också vara ett stöd i hur man ska göra så att man gör rätt. Jag nämner igen Skatteverket som ett bra exempel. Det är i dag väldigt populärt bland företag. Det har lämnat att bara ha den granskande rollen. Det tar naturligtvis in skattepengar som innan, fru talman. Men det ger också stöd för att företagen ska kunna göra rätt. Det är mycket populärt.
Kan vi införa ett sådant arbetssätt på samtliga våra myndigheter som har med företag att göra är jag övertygad om att vi kommer att ha det enklare i framtiden. Jag tror inte att vi i sak är oense. Men vi har kanske något olika strategi för att nå vägen fram.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Tack, Alexander Christiansson, för din förnyade fråga! Jag är inte helt okunnig om hur det är att leva i en småföretagarfamilj. Jag är själv uppväxt i en. Min mamma var småföretagare och damfrisörska i Kosta. Det syns inte på mig att hon var frisör, och det kan nog inte tas som att hon var misslyckad i sitt yrkesvärv.
Jag såg helt klart på nära håll den oro det skapar för småföretagare att leva upp till regelbördan. De fick ta hjälp av många andra kunniga i omgivningen för att till exempel klara en på den tiden ganska omfattande deklaration. Det tog mycket möda och besvär innan man fick till det för ett litet företag.
Också i dag vet jag att många småföretag tycker att det är för mycket regler för att bedriva företag i Sverige. Samtidigt gillar också små företag förutsägbarhet och transparens som hos till exempel Bolagsverket. Men en knapptryckning kan vi ta reda på om ett bolag som man vill göra en affär med är helt och rent och betalar sina skatter så att vi gör färre misstag.
Också små företag gynnas av att vi har ganska bra kontroll och ganska bra regelverk. Det gäller att utforma balansen däremellan så att det blir effektivt och lätt att genomlysa för företagaren. Digitalisering är här nyckeln, som jag har sagt i tidigare inlägg, för att kunna hjälpa och stödja småföretag. De ska känna att det inte bara är någon som tittar över axeln utan också att det är någon som hjälper dem och som håller dem i handen i deras företagande.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Tobias Andersson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta inom mitt ansvarsområde för att komma till rätta med den kriminalitet som riktas mot företag samt om jag avser att vidta några åtgärder för att kompensera de näringsidkare som får ökade kostnader efter att ha utsatts för brott. Regeringen har som prioritet att agera med full kraft för att bryta segregationen och tränga tillbaka det våld och den brottslighet som hotar samhällsgemenskapen.
Alla myndigheter ska ha de verktyg, anställda och befogenheter som behövs för att bekämpa kriminalitet. Detta är en del av arbetet med att mobilisera hela samhället för att bryta den segregation som driver unga in i kriminalitet. Regeringen gjort flera insatser för att stärka Bolagsverkets förutsättningar att både försvåra och förhindra ekonomisk och organiserad brottslighet.
Jag tar några exempel: År 2018 fick Bolagsverket i uppdrag av regeringen att redovisa sitt förebyggande arbete mot ekonomisk brottslighet och möjliga åtgärder för att i ökad utsträckning förebygga penningtvätt, finansiering av terrorism eller annan ekonomisk brottslighet.
År 2018 fick Bolagsverket även i uppdrag att i dialog med andra myndigheter och näringslivet utveckla metoder och arbetssätt för ökade kontroller vid registrering av företagsuppgifter. Registrering av falska uppgifter i Bolagsverkets register ger möjlighet för oseriösa aktörer att genom företag driva verksamhet på oriktiga grunder och begå ekonomisk brottslighet.
Falska registeruppgifter försämrar också de brottsbekämpande myndigheternas förutsättningar att bekämpa brottslighet, eftersom det blir svårt att ta reda på vem som faktiskt bedriver verksamheten i bolagen. Regeringen har dessutom nyligen genom direktivet Bolaget som brottsverktyg tillsatt en utredning som bland annat utreder om Bolagsverkets kontrollerande roll bör utökas i ett brottsförebyggande syfte.
Dessutom ska utredningen bedöma om det bör införas en ny särskild straffbestämmelse om bolagskapning. I budgetpropositionen för 2022 stärktes Bolagsverkets anslag så att myndigheten kan utveckla ett nytt granskningsverktyg som ska kunna identifiera riskärenden i realtid. Verktyget kommer att ge större möjligheter att hindra registrering av falska uppgifter.
Brottslighet mot näringslivet är allvarligt, inte minst mot bakgrund av de mycket stora kostnader som detta ger upphov till. I syfte att skapa ett långsiktigt och strukturerat brottsförebyggande arbete som involverar hela samhället har regeringen tagit fram det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott. Näringslivet och företagen spelar på flera sätt en betydelsefull roll i det brottsförebyggande arbetet och är därmed viktiga aktörer i arbetet mot kriminalitet och otrygghet.
Det är också viktigt att företagen i övrigt har goda villkor för sin verksamhet. Regeringen avser inte att vidta några åtgärder för att kompensera företagare som får ökade kostnader efter att ha utsatts för brott. För att stävja brotten krävs en fullskalig mobilisering av hela samhället.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Jag tycker att Tobias Andersson pekar på rätt samband också i detta inlägg. Det finns ett klart samband mellan den kriminalitet vi ser i Sverige, ofta i utsatta områden, och den kriminalitet som drabbar näringsidkare.
Det har varit en ojämn kamp mellan kriminalitet och teknisk utveckling och förändringar i näringslivet som både arbetsmiljöarbete och företag tillsammans med myndigheter har jobbat med väldigt intensivt. Glädjande nog, fru talman, har det också varit ganska framgångsrikt under det senaste decenniet, lite drygt.
För ett decennium sedan hade Tobias Andersson och jag förmodligen debatterat rån mot värdetransportföretag i riksdagens talarstol, för det var dåtidens stora brott. Det drabbade branschen extremt hårt, men det drabbade naturligtvis också föraren av transporten extremt hårt. Det är många människor som har fått ärr för livet av den brottslighet som fanns då.
Men i samma takt som man gjorde det tekniskt omöjligt att komma över pengar, pengar blev färgade och kontanterna minskade, flyttade brottsligheten till butik. Vi har hört många vittna om personrån i butik, och jag har själv träffat många av brottsoffren. Det är ofta anställda som jobbar ensamma i butik på kvällen som utsätts för rån. Det är olika hur människor tar den typen av brottslighet, men det finns de som är rädda för resten av livet när de har blivit utsatta för ett rån i sin butik på kvällen.
Jag har själv träffat några av dem. Det har gjorts begränsningar i ensamarbete, och i butiksbranschen har man skilt kontanter från möjligheten att råna. Som tur är har den typen av brottslighet minskat, vilket också rapporten visar. Lösningen är, precis som Tobias Andersson pekar på, att vi tar itu med brottslighetens rötter - där den börjar. Varje brottsling måste lagföras.
Statsrådet Johansson har skärpt 70 lagar de senaste åren just för att få bukt med den ökade kriminaliteten, inte minst gängkriminalitet och det som Tobias Andersson beskrev i utsatta områden. Den finns på riktigt, och det är en kriminalitet som naturligtvis sprider sig också till den lokala Icahandlaren. Om man inte har respekt för vad som är ditt och mitt i vardagen i övrigt är det såklart lätt hänt att man också snattar i butik.
För en butik i ett sådant område, fru talman, kan det innebära skillnaden mellan att kunna bedriva sin verksamhet och att inte kunna göra det. Kommunerna får också ett ökat ansvar för att kartlägga och vara en del av hur man ska kunna underlätta näringsverksamhet i utsatta områden. Jag tror att det är bra att vi har den första brottsbekämpningen nära medborgaren och ute i bostadsområdena. Detta är ett alldeles nytt uppdrag till kommunerna.
De är inte riktigt igång med det än, men jag hoppas att det ska kunna bidra till en bättre kartläggning av hur brottsligheten ser ut så att vi kan göra som det ska göras. Brottsligheten ska bekämpas och beivras så mycket som det bara går.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Jag gjorde det bästa jag kunde för att svara ärligt på frågan i interpellationssvaret. Orsaken är i första hand att detta följer samma ordning som annan typ av brottslighet. Naturligtvis har företagen samma rätt och möjlighet som andra enligt skadeståndslagen att kräva ersättning för den brottslighet de utsätts för. Det kan man göra både i brottmålsprocess, vilket är det vanliga, och i civilrättsprocess.
Dessutom har såväl företag som vanliga individer möjlighet att försäkra sin verksamhet. Stora belopp i samband med dessa förluster kommer alltså till företaget via dess försäkringsbolag. Det vore förstås mycket mer effektivt, fru talman, om vi inte hade brottsligheten från början så att vi slapp betala ut dessa stora summor till företag, men det är den väg vi går.
Om det inte finns någon som kan lagföras för brottet eller om den personen saknar medel kan också en företagare i sista hand ansöka om brottsskadeersättning från Brottsoffermyndigheten. Det följer exakt samma mönster som för dig och mig om vi utsätts för en cykelstöld eller annan brottslighet i vardagen. Jag tror att det är viktigt att vi har samma system för företagare som vi har för alla oss andra.
Dessutom skulle incitamentet att försäkra sin verksamhet försvinna om man visste att det fanns en stat som täckte kostnaden som uppstår på grund av brottslighet. Jag tror att det vore en väldigt dålig väg att gå framöver. Jag försökte vara ärlig i mitt svar, och jag kan säga det en gång till: Vi avser inte att skärpa lagen på det här området.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Riktigt så långt som Magnus Ek går här om miljöprövningen är jag inte beredd att gå. Vi vet att det har varit problem med grundvattenfrågor på Gotland. Det ska vara en hård prövning för att vara rädd om grundvattnet på Gotland. Vi har ju redan i dag problem med tillräcklig vattenmängd på Gotland, så i det tycker jag att miljödomstolen gör helt rätt bedömning.
Där måste Cementa, bolaget som söker tillstånd, kunna visa att verksamheten man bedriver på Gotland inte påverkar dricksvattnet för gotlänningarna. I övrigt, fru talman, håller jag med Magnus Ek. Jag tycker också att det är en otroligt rolig utveckling att kundernas krav på fossilfria produkter gör att företagen i dag tjänar mer pengar på den omställda produkten än de gjorde på sin tidigare produkt.
Det här har också blivit ett sätt för Sverige att öka sysselsättningen. För bara några år sedan pratade man väldigt mycket här i kammaren om hur många jobb som skulle försvinna på grund av alla krav för att vi ska bli världens första fossilfria välfärdsnation. I dag pratar vi snarare om hur många jobb det här skapar. Det ger också massor av jobb på orter i Sverige där det tidigare varit svårt att skapa jobb, så hela situationen är vinn-vinn.
Det har varit många besök i Västerbotten och Norrbotten den senaste månaden. Självbilden har förändrats i två län som vi tidigare hade krispaket för vart och vartannat år. I dag har Västerbotten Sveriges lägsta arbetslöshet och Norrbotten Sveriges näst lägsta arbetslöshet. Det är ju uppochnedvända världen som den här gröna industriomställningen har lett till.
Och givetvis, Magnus Ek, ska vi se till att miljölagstiftningen anpassas till den här nya perioden.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att ett statligt bolag efterlever den gällande lagstiftningen och att överträdelser som i fallet som tidningen Proffs rapporterat om inte återupprepas. Regeringen arbetar intensivt med att främja sund konkurrens, trafiksäkerhet och en god arbetsmiljö inom vägtransportsektorn.
Av den anledningen har regeringen infört nya regler på vägtransportområdet, bland annat genom att skärpa beställaransvar och möjliggöra så kallad klampning. Sverige har även drivit på i EU för att få igenom ett så kallat mobilitetspaket, som antogs sommaren 2020. Som en del av genomförandet av mobilitetspaketet införde regeringen i maj 2021 nya sanktionsavgifter för överträdelser mot kör- och vilotidsreglerna.
Då blev det även möjligt att besluta om förskott på sanktionsavgift till exempel när föraren har tillbringat den normala veckovilan i fordonet. Den 1 december 2021 höjdes sanktionsavgiften vid otillåtna cabotagetransporter från 40 000 kronor till 60 000 kronor. Det innebär att Sverige har bland de högsta sanktionsavgifterna i hela EU.
Budskapet är tydligt: Goda arbetsvillkor och rättvis konkurrens ska gälla på vägarna. Bolag med statligt ägande lyder under samma lagar som privatägda bolag, till exempel aktiebolagslagen. I aktiebolagslagen finns en uppdelning av ansvar mellan ägare, styrelse och ledning.
Det är bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Jag utgår från att bolag med statligt ägande följer lagar och regler. Därutöver ska bolag med statligt ägande enligt statens ägarpolicy agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende.
Jag förutsätter att även detta följs. Postnord beslutade i slutet av 2021 om nya mål för en hållbar logistik som sträcker sig till mitten av decenniet. Jag ser fram emot att följa bolagets arbete med den uppdaterade hållbarhetsagendan.
Näringsdepartementet för en kontinuerlig dialog med Postnord om utmaningarna i leverantörskedjan för vägtransporter och vikten av att bolaget säkerställer ordning och reda samt sjysta villkor hos alla sina leverantörer. Jag ser allvarligt på rapporterna om bristande regelefterlevnad. Detta är frågor som jag fortsatt kommer att prioritera i samtal och ägardialoger med bolaget.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Jag tackar åter Thomas Morell för en väldigt viktig framtidsdebatt för Sverige. Vägtransporter är viktiga, och vi vet att vägtransporterna kommer att öka. Om vi inte lyckas sätta stopp för illegala transporter i Sverige riskerar vi att få en vilda västern-situation i en hel bransch.
Det intryck jag får är ändå att de nya regleringarna, möjligheten till klampning, utbildningen av poliser och det faktum att polisen i dag åter prioriterar den här brottsligheten lite högre gör att pressen nu är större i branschen än vad den var för bara några år sedan. Flera av bolagen anpassar nu sin kostym efter de nya reglerna. Precis som Thomas Morell tar upp har böterna också en avskräckande verkan.
Ingen vill ha sitt fordon klampat, för det kostar mycket pengar och ger dåligt rykte för ens eget åkeri. Jag tror att de här lagarna och reglerna faktiskt gör att problemet pressas tillbaka. Men som vd:n för ett byggbolag sa i veckan: Det är väldigt långt kvar innan grundregeln att svenska villkor ska gälla på svensk arbetsmarknad får genomslag i alla branscher.
På grund av mobiliteten i den här sektorn har problemet varit ännu större. I en undersökning som gjordes av Transportarbetareförbundet under min tid som LO-ordförande registrerades skyltar för vanliga medlemmar, och det beräknades då vara ungefär 3 000 illegala transporter i Sverige varje dag. Om polisen inte prioriterar denna brottslighet kan den givetvis pågå hur länge som helst.
Vi har ett särskilt ansvar för våra statliga bolag, och jag kommer inte att ta lätt på det. Det vore konstigt om jag skulle ändra min livsinställning just som jag blivit statsråd och ansvarig för området. Jag tackar Thomas Morell för en bra diskussion om framtiden.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Tack för frågan, Birger Lahti! Jag tycker att du fångar en väldigt svår fråga för det svenska näringslivet just nu: att det har blivit så stor fluktuation i prissättningen. Och det gäller inte bara dieselpriset, utan det gäller också insatsprodukter för företag och andra råmaterial. Det här ställer till stora problem. Många företag är beroende av förutsägbarhet.
Inget av de företag som nu har stora problem sa till regeringen för ett år sedan, när priserna var väldigt låga: Nu är det dags att höja kostnaden! Utslaget över tid blir det ungefär lika. Men det är ett verkligt problem för många bolag i dag att priserna har gått upp så mycket. Inflationen börjar ta fart, och vi har sett många andra ekonomier där inflationen visar en tendens att stiga väldigt snabbt. Regeringen följer detta noga.
Både för företag och för enskilda individer är det naturligtvis väldigt besvärande med de priser vi ser i dag.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Det är väldigt svårt för regeringen att parera prissättningen på en marknad månad för månad. Det måste vara mer uthålligt än så. Jag har inte hört någon lägga fram förslag om att företag ska få särskilda lättnader i energiskatter eller bränsleskatter. Men vi följer frågan noga, och det är helt riktigt att om detta är en ihållande tendens kan det finnas stora risker för företag i Sverige när det gäller både jobb och utvecklingsmöjligheter i framtiden. Det är oroande, ja.