Lars Hjälmered (M):
Tack för möjligheten att delta i en sådan här viktig debatt om elnäten! Min vision för el- och energisystemet framåt handlar om att kunna ha en kraftig ekonomisk utveckling och kombinera det med en grön omställning, inte minst om vi ska kunna ha fler elfordon och industrier som byter från fossil energi till grön och bra fossilfri elektricitet. Vi kan se hur elnäten över tid har kommit att bli viktigare.
Det gjordes ju en avreglering för lite drygt 20 år sedan i Sverige, där man i någon mening lite förenklat sa att elnäten var färdigutbyggda och att konkurrensen skulle vara på elhandel. Så skulle man tygla det naturliga monopolet, och ett naturligt monopol som ska tyglas är det. Men vi kan också se att näten har kommit att bli väldigt mycket viktigare. Vi har också, fru talman, ett antal både problem och utmaningar framför oss.
Vi har haft drygt ett decennium av väldigt mycket rättstvister eller, om man så vill, regulatoriska osäkerheter. Regeringen och staten har i princip förlorat nästan varenda rättstvist där elnätsbolag har överklagat. Detta skapar en stor osäkerhet, en osäkerhet som trycker upp risker och kostnader i elnäten. Varken elnätsbolag, energibolag eller andra intressenter är betjänta av en osäkerhet och en så stor ryckighet i prissättning.
Det finns också en rad frågor som inte var aktuella för några decennier sedan, då marknaden avreglerades, men som blir viktigare nu. Det finns till exempel ingen formell anslutningsplikt för elnät. Man får som nätbolag bara under begränsade former arbeta med lagring, trots att det blir allt viktigare i vårt el- och energisystem.
Man prioriterar också på grund av tid om man ska ansluta en ny kund. Man gör egentligen inte någon värdering av om någon kund eller något samhällsintresse är viktigare. Detta är bara några exempel på frågor som jag tycker att man borde värdera på olika sätt och samtidigt ta in att Sverige har haft tre elkriser under loppet av lite drygt ett år, först i Skåne och Stockholm och sedan i södra Sverige. Det fanns flera orsaker till detta: regeringens skattehöjningar på lokal elproduktion och ett antal andra delar.
Men kärnan i en del av lösningen landar i ökade investeringar i elnät som Svenska kraftnäts stamnätsledningar men också regional- och lokalnät. Elnäten regleras i tidsperioder om fyra år. Nästa regleringsperiod börjar gälla den 1 januari 2024 och löper ett antal år framåt.
Ska vi ha en chans att utveckla en ny nätreglering i Sverige måste man ganska snart ta fram förslag. Vi har bara tre år på oss. Det måste utredas, det måste remitteras, det måste riksdagsbehandlas och det måste tas av myndigheter för att kunna appliceras. Då är tre år med ett val emellan en ganska kort tid. Jag kan notera att regeringen har haft rådslag och diskussioner, och det behöver inte vara fel.
Men det som krävs, om vi ska ta ansvar för det svenska elnätet och utveckla elnätsregleringen, är att man tillsätter en ordentlig elnätsutredning som tar fram konkreta lagförslag som i demokratisk ordning och öppenhet kan remitteras, diskuteras och landa på riksdagens bord.
Mina frågor, fru talman, till Anders Ygeman är för det första: Kommer energiministern och regeringen att tillmötesgå Moderaternas krav på att tillsätta en elnätsutredning med sikte på nästa regleringsperiod? För det andra: När kommer ministern i så fall att tillsätta en sådan utredning?