Lars Mejern Larsson (S):
I dag debatterar vi vitboken Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde . Den innehåller en rad förslag inom transportområdet med sikte på 2050 och hur vi ska kunna tillgodose transportbehoven för nästan en hel kontinent och våra 500 miljoner invånare de närmaste 40 åren. Genom att behandla vitboken i dag ger vi riksdagens syn på denna vitbok i enlighet med propositionen.
Förslagen i vitboken kommer sedan att återkomma när de är färdigberedda, men det är viktigt att vi redan nu från Sverige signalerar och ger vår mening om hur det kan bli. Vi socialdemokrater har därför inte gått in i detalj och kommenterat alla punkter och förslag utan vi vill lyfta fram det som vi anser är särskilt viktigt att ta med. Herr talman!
Vi socialdemokrater anser liksom den borgerliga majoriteten att det är viktigt att transportområden fungerar effektivt i EU. Det är en förutsättning för att de fyra friheterna ska kunna fungera. Utan effektiva transporter är det svårt med fri rörlighet för såväl personer som gods.
Samtidigt med detta bör det understrykas att med effektivitet menas inte dumpning av de anställda och de arbetstillfällen som transporter innebär. Ett mer effektivt transportområde i Europa får inte innebära avkall på trafiksäkerhet eller avkall på löner och arbetsvillkor för dem som utför transporterna.
Vitboken pekar på detta, men vi vet redan problem som har uppstått med ett friare cabotage och transitcabotage, trots de förtydliganden som är gjorda av de överenskomna reglerna för transitcabotage.
Mina erfarenheter efter diskussioner med enskilda åkare och Transportarbetareförbundet är att omkring 40 procent av lastbilarna på våra svenska Europavägar är utlandsregistrerade och att de svenska inrikesåkerierna på några områden konkurrerar med företag som ofta har mindre än hälften så höga lönekostnader än vad som råder i vårt land.
För att möta den utvecklingen har ett växande antal svenska åkerier i stället för att anställa chaufförer börjat hyra in arbetskraft via utländska bemanningsföretag. Än så länge sker detta i begränsad skala, men det ökar. Hur tycker Moderaterna att detta rimmar med arbetslinjen?
Jag är positiv till detta. Det är viktigt att denna punkt blir till ett skarpt förslag och verklighet snarast. Herr talman! Vi socialdemokrater är mer positiva till utbyggnad av järnvägen än vad regeringen och den borgerliga majoriteten i riksdagen är.
Vi bejakar de skrivningar som finns i vitboken och anser att även vi i Sverige bör vara mer positiva till en utbyggnad med en snabbare järnväg för såväl gods som persontrafik. Vi tycker därför att Sverige ska hänga på och delta i utbyggnaden av ett snabbjärnvägsnät i Europa. Tänk er om vi skulle kunna ta tåget till Paris.
Det är ungefär tre gånger så långt till Paris från Stockholm som det är till Göteborg. Om det skulle gå lika fort som det gör i dag till Göteborg med X 2000 skulle den resan ta bara nio timmar. Då skulle man kunna kvista över dit en helg för att exempelvis uppleva våren eller komma i tid till ett möte om trafiksäkerhet. Men det är i dag helt omöjligt att komma fram med tåg så fort.
Och priset ska vi inte ens diskutera. Det finns jättemycket att göra på det området. Det finns mycket att diskutera i EU kring trafiksäkerhet också. Vårt tankesätt rörande nollvisionen har nu anammats av hela EU, och detta är jättebra.
I trafiksäkerhetsfrågor har Sverige ett högt anseende, och vi ska fortsätta driva på och ta nya initiativ på detta område. 40 000 personer dog på grund av trafikolyckor förra året i EU - 40 000 människoliv. Det är lika många invånare som bodde i värmländska Sunne, Torsby och Säffle tillsammans vid årsskiftet.
Därför är det glädjande att kommissionen i vitboken nu höjer ambitionerna på området på europeisk basis och får till stånd målet om att uppnå nästan inga dödsolyckor i trafiken 2050.
Avslutningsvis vill jag ta upp en annan fråga som vi socialdemokrater tar upp i vår reservation, nämligen det märkliga ställningstagande som den borgerliga majoriteten gör att ställa sig utanför kommissionens ambition att gradvis införa en obligatorisk infrastrukturavgift för tunga lastbilar. Vi noterar att man i flera andra europeiska länder redan har infört eller planerar att införa kilometerskatt för tunga lastbilar.
Vi vill att detta också görs i Sverige. Som det beskrivs i vitboken måste internationella transportföretag i dag ha eurovinjett, fem nationella vinjetter och åtta olika märken eller avtal om vägtullar för att obehindrat kunna rulla på de vägar i Europa som är avgiftsbelagda.
Det förslag som kommissionen nyligen lagt fram om en ändring av eurovinjettdirektivet som också Sverige har röstat för, utgör ett första steg mot en ökad internalisering av kostnader som förorsakas av tunga lastbilar. Men skillnaderna mellan EU-länderna när det gäller vägtullar kommer att kvarstå.
Ytterligare åtgärder kommer att avse ett successivt införande av obligatoriska harmoniserade internaliseringssystem för nyttofordon inom hela det regionala nätet. En avgift som den skisseras i vitboken är väl värd att arbeta vidare med, inte minst ur synsättet att det är förorenaren som betalar.
En avgift för tunga lastbilar skulle även bidra till sammobilitet, det vill säga bidra till transporter på det mest effektiva och mest hållbara sätt. Det är dock angeläget att i det fortsatta arbetet undanta de transporter som skogsindustrin i Sverige är så beroende av och där alternativ till väg helt saknas. Herr talman!
Jag yrkar bifall till Socialdemokraternas reservation 1.