KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
När det gäller avtalet skrevs ju det under 2018. Jag noterar att representanter för både Luleå hamn, kommunen och andra har skrivit under ett avtal, och då är det väl det som gäller. Det måste väl vara utgångspunkten, inte att man sedan vill ändra förutsättningarna. Jag tror att det vore ytterst olyckligt att gå den väg som Mattias Karlsson uppenbarligen tycker är rimlig och riva upp avtalet. Det skulle skapa en ytterst stor osäkerhet om förutsättningarna för en väldigt viktig farledsfördjupning.
Det vore också definitivt helt fel signal att ge i ett läge när det nu görs miljardinvesteringar från LKAB, Green Steel och andra aktörer. Den tydliga signalen måste vara: Det är nu vi genomför Malmporten. Det är nu vi sätter igång att göra en farledsfördjupning som ökar kapaciteten och sjöfartens möjligheter i en tung exportregion som är viktig för hela Sverige.
Att Moderaterna vill skapa osäkerhet kring detta är ytterst olyckligt i detta läge. Det var illa nog att ni lyfte ut Norrbotniabanan ur den nationella planen och därmed valde att ta bort den möjlighet som det innebar att bygga järnväg längs Norrlandskusten, med all den effekt det hade haft inte minst för arbetsmarknadsregionen eller för den delen för exportindustrin och godstransporterna. Nu är spadtaget taget.
Planeringsarbetet är i full gång för utrullningen Umeå-Dåva och Dåva-Skellefteå. Jag hoppas också att vi, med januariavtalets formulering att planeringen av Norrbotniabanan ska intensifieras, kan fortsätta, påskynda och fullfölja det projektet. Jag vill inte att vi ska skapa en osäkerhet kring Malmporten som projekt. Den är viktig för Sverige. Den är viktig för vårt industriland, och den är också viktig för Norrbottensregionen.
Jag är väldigt stolt över att vi kunnat presentera, utöver satsningen i Göteborg, en 1,3-miljarderssatsning på farledsfördjupning i Luleå.
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har ställt flera frågor till mig om underhåll av vägar. För regeringen är det viktigt med en god tillgänglighet i hela Sverige. Det är nödvändigt för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet och för att få ett Sverige som håller ihop. Regeringen beslutade under 2018 om en nationell plan för transportinfrastrukturen som möjliggör investeringar i hela landet, med en rekordstor satsning på vägunderhåll om totalt 164 miljarder kronor.
Regeringen har sedan fortsatt att satsa på vägunderhållet. Efter regeringens förslag i budgetpropositionen för 2021 har anslaget för vägunderhåll utökats med 500 miljoner kronor per år under perioden 2021-2023, med fokus på det finmaskiga vägnätet på landsbygden. I den nationella planen finns det avsatt 16,3 miljarder kronor för bärighetsåtgärder, tjälsäkring och klimatanpassningar av vägar.
Det omfattar bland annat åtgärder för att höja bärigheten till bärighetsklass BK4 och åtgärder för att vägnätet ska vara tillgängligt året runt. Det omfattar också åtgärder för att anpassa vägsystemets robusthet i ett förändrat klimat. Redan i dag genomför Trafikverket klimatanpassningar för att vägar och järnvägar ska klara större påfrestningar. På längre sikt måste planeringen ta höjd för ett klimat som innebär allt större utmaningar.
I dag står transportsektorn för ungefär en tredjedel av Sveriges utsläpp av koldioxid. Transportsystemets omställning är central om klimatmålen ska nås. Regeringen kommer att ha fortsatt högt fokus på att bygga Sverige starkt och hållbart för framtiden och har nu inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportinfrastrukturen.
Tomas Eneroth (S):
Det är fascinerande. Eftersom Thomas Morell oroar sig för vädret och hur det påverkar vägstandarden valde jag att ta tillfället i akt och säga att det inte bara är väder utan klimatförändringar. Världens forskare varnar för att klimatförändringarna kommer att göra stora delar av världen obeboeliga.
Miljontals människor demonstrerar världen över sin oro för klimatförändringarna. En av dem är Greta Thunberg. Jag tror att det var Björn Söder som twittrade vad han tycker om henne och hennes insatser. Man hör Sverigedemokraterna, precis som Thomas Morells gamla parti Moderaterna, lägga fram förslag som i princip aktivt försämrar klimatet.
Det är sänkt bensinskatt - 7 miljarder kronor vill man lägga på det och på ökade utsläpp. Det är sänkt flygskatt, och man vill dra ned på klimatanslagen. Detta kommer att leda till kraftiga försämringar av klimatet och till ökat slitage på vägarna.
Sverigedemokraterna har en stor utmaning i att försöka få trovärdighet, inte minst när Thomas Morells svar är att bygga ut järnvägen. Om det ändå hade varit så väl, men jag vet att Sverigedemokraterna i sin budgetmotion i princip bara hade vägprojekt. Sedan är det EU-trailrar och effektivare transporter. Det är ingen jätteambitiös klimatpolitik, får man säga.
För att ändå ta frågan om EU-trailrar och längre och tyngre fordon har vi jobbat med den länge från regeringens sida och även med att skapa sjysta villkor inom transportnäringen. Vi lägger inte bara 164 miljarder - en historisk summa - på vägunderhåll för att förbättra vägstandarden, utan vi ser också till att vi kan lägga över en ökad andel av godset på järnväg och sjöfart för att minska vägslitaget.
Vi gör rekordstora investeringar i järnvägen och också i sjöfarten för att minska belastningen. Och så vill vi se till att den seriösa delen av åkerinäringen får förutsättningar att ställa om, inte minst genom att få sjysta konkurrensvillkor.
Vi har jobbat systematiskt med det som Thomas Morell och jag har debatterat ofta, nämligen att införa sanktionsavgifter och klampning, ökade poliskontroller, beställaransvar och, inte minst, ett mobilitetspaket som ska göra att det blir lika villkor.
I mobilitetspaketet fanns en viktig del, och det var utstationeringen - att se till att de utländska lastbilschaufförer som kör i Sverige ska ha samma löner och villkor och att utstationering från dag ett ska gälla. Ungefär samtidigt som Thomas Morell var aktiv inom Moderaterna röstade man i riksdagen och reserverade sig mot reglerna om utstationering.
Min fråga till Thomas Morell är: Om det nu är så att ni är tunna när det gäller klimatpolitiken, vad tycker ni om utstationeringsreglerna? Är det rimligt att vi kräver utstationering från dag ett, så att vi får sjysta konkurrensvillkor och så att svenska åkare får en bra möjlighet att få resurser att investera i trafiksäkra fordon och i bra arbetsvillkor och kanske också minska belastningen på vägnätet? Detta skulle vi alla tjäna på.
Tomas Eneroth (S):
När det gäller mobilitetspaketet gjorde Jens Nilsson fantastiska insatser. Men med all respekt, den 3-4 december satt jag i förhandlingsrummet när vi gjorde upp om mobilitetspaketet. Det var jag från Sverige tillsammans med min danska kollega, och så småningom Tyskland och andra som till slut fick ihop en majoritet som gjorde att vi fick ett mobilitetspaket. Det var tack vare svenskt engagemang från Sveriges regering.
Sedan var det processen i parlamentet och nu ett mobilitetspaket på plats som faktiskt innebär att vi kan ställa krav på sjysta villkor och förbättrade konkurrensmöjligheter för svensk åkerinäring. Det hade inte skett om Thomas Morell hade fått sin vilja igenom och om Moderaterna fortsatt hade styrt detta land.
På den tiden som Thomas Morell var aktiv moderat valde den moderatledda regeringen att inte lyfta ett finger för åkerinäringen eller för att få ett mobilitetspaket. Då var utgångspunkten att det skulle vara så billiga transporter som möjligt. Jag märker att Thomas Morell har bekymmer med att reda ut klimatets påverkan på vägarna. Jag har sagt otaliga gånger i debatten att vi lägger mer resurser än någonsin på vägunderhåll - 164 miljarder.
Vi har lagt mer pengar i de budgetar som har kommit sedan dess. Jag förutspår att vi i nästa nationella plan kommer att få göra ytterligare insatser för att förbättra vägunderhållet efter år av underinvesteringar. Men det blir ett sisyfosarbete om vi inte samtidigt gör någonting åt grundorsaken när klimatet nu med stormar, översvämningar och bränder påverkar infrastrukturen. Där vill vi bli världens första fossilfria välfärdsland.
Där gör vi aktiva insatser för att ställa om hela transportsektorn - transporteffektivitet, elektrifiering och biobränsle. Där står Thomas Morell och säger att man ska sänka bensinskatten, sänka flygskatten och dra ned på miljöanslaget. Jag tror därför att Sverigedemokraterna har en lång resa kvar för att få trovärdighet både i transportpolitiken och inte minst i klimatpolitiken.
Tomas Eneroth (S):
Jakob Forssmed har ställt ett antal frågor till mig om cykling. Regeringen gör utökade investeringar i cykelinfrastruktur, och numera finns såväl en cykelstrategi som ett nationellt cykelcentrum. I senaste budgeten anslogs över 650 miljoner kronor till insatser för ökad cykling, och det gavs extra stöd till de delar av civilsamhället som arbetar med cykelfrågor.
Regeringen arbetar systematiskt med att underlätta för cykling, nu senast genom förslaget om cykelgator. När det gäller cyklisters möjlighet att använda körbanan var det den rödgröna regeringen som förra mandatperioden införde den möjligheten. Syftet var att det ska vara enkelt och tryggt att cykla. Regeringen har ingen ambition att ändra den regeln.
Transportstyrelsens uppdrag från regeringen att föreslå förenklade regler för eldrivna enpersonsfordon har nyligen redovisats, och det är välkommet att alla engagerade kommer med synpunkter på förslagen. För att öka regelefterlevnaden är det viktigt med god information och att polisen beivrar regelöverträdelser. Av trafikförordningen framgår att en förare får köra om endast om det kan ske utan fara.
Den förare som kör om ska lämna ett betryggande avstånd i sidled mellan sitt fordon och det fordon som körs om. Att ett tillräckligt avstånd vid omkörning hålls är en viktig trafiksäkerhetsfråga för cyklister. Frågan kan komma att aktualiseras framöver då regeringen kontinuerligt arbetar för att förbättra trafiksäkerheten i enlighet med nollvisionen. Vi kommer att fortsätta att utveckla regelverket för att förbättra förutsättningarna för ökad cykling.
Jag kan konstatera att det är en regering med socialdemokrater och miljöpartister som gör det, till skillnad från när Kristdemokraterna satt i regeringsställning.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Jakob Forssmed! Jag är beredd att lyssna på alla bra förslag, för så pragmatisk är jag. Det tycker jag att både jag och regeringen har visat då vi har gjort stora insatser för att främja cyklingen, inte minst stora nationella insatser. Man ska ändå komma ihåg att huvuddelen av ansvaret ligger på kommuner och regioner. Där finns det verkligen kommuner och regioner som har, milt sagt, stor förbättringspotential.
Jag uppskattar verkligen när cykelstäder och entusiaster visar att detta är möjligt, vare sig vi pratar om Örebro, Uppsala, Lund, Växjö eller andra ställen. Jag blir bekymrad när man till exempel här i Stockholm implementerar elsparkcyklar på ett sätt som skapar fruktansvärd oreda i trafiken. Jag tror att det är angeläget att alla kommuner på bästa sätt skapar förutsättningar för säker cykling.
När det gäller 1,5-metersregeln tror jag att det är viktigt att alla som följer den här debatten har klart för sig att majoriteten av cykelolyckorna är singelolyckor. Vi ska säkerställa en bra kvalitet på våra cykelvägar och cykelinfrastrukturen och att det finns goda förutsättningar för säker cykling. Vi ska öka kunskapen kring detta.
Därav den systematiska satsningen på Cykelcentrum och forskning, på att bygga upp kompetensen, sprida erfarenheterna, stärka civilsamhällets möjligheter att agera och se till att barns och ungdomars cykling kan öka liksom andra grupper som i dag inte har fått känna på den fördel som cyklingen innebär - en känsla som Jakob Forssmed och jag delar.
Vi lägger ansenliga ekonomiska resurser för att stärka svensk cykling. Det gjorde som sagt inte alliansregeringen, för annat var viktigare. Om det nu sker en tillnyktring tycker jag att det är positivt. Låt oss hoppas att vi fortsätter att stärka cyklingen i Sverige. Det behövs inte bara för folkhälsan utan också för trafiksäkerheten, framkomligheten och framför allt klimatet.
Tomas Eneroth (S):
Magnus Jacobsson har frågat mig om stambanor för höghastighetståg. Vad det gäller nya stambanor för höghastighetståg vill jag påminna Magnus Jacobsson om att det var den borgerliga regeringen som tillsatte Sverigeförhandlingen med syfte att möjliggöra ett snabbt genomförande. Till skillnad från Kristdemokraterna har regeringen som ambition att nya stambanor för höghastighetståg också ska färdigställas.
Regeringen hade önskat en bred politisk diskussion om finansieringen av de nya stambanorna, men Kristdemokraterna och Moderaterna har tackat nej till att delta, trots en bred uppslutning kring en utbyggnad bland kommuner, regioner och en stor del av näringslivet. Nu har arbetet med att ta fram en ny nationell plan inletts, och regeringen avser att lämna en infrastrukturproposition till riksdagen under våren 2021 med förslag till ekonomiska ramar.
I januariavtalet slås fast att den beslutade nationella planen för infrastruktur 2018-2029 med investeringar på 700 miljarder kronor ska fullföljas. Det innebär att genomförandet av nya stambanor inte kommer att ske på bekostnad av andra satsningar i landet.
Nya stambanor behövs för att möta det kraftigt ökande tågresandet, ge möjlighet till mer gods på tåg och öka pendeltågens möjlighet i nuvarande tågsystem, eftersom det är fullt på delar av den svenska järnvägen. Det behövs mer kapacitet. Det moderniserar och knyter ihop landet på ett klimatsmart sätt.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Magnus Jacobsson för engagemanget, och jag tror att vi även denna gång kommer att ha en bra debatt och diskussion. Det ligger i oppositionsrollen att inte vara nöjd, även om jag tror att en och annan i oppositionen tycker att det är bra att regeringen gör den största järnvägssatsningen i modern tid. Det gjordes inte under alliansregeringen.
Vi lade 100 miljarder mer redan i nationell plan 2018, och jag förutspår att vi kommer att behöva lägga ännu mer på infrastruktur framöver. Därför har vi gett Trafikverket i uppdrag att ta fram ordentliga underlag.
Det handlar om ett inriktningsunderslag inför nationell plan där Trafikverket pekar på en del utmaningar, inte minst behovet av satsningar på vidmakthållande järnvägsunderhåll och vägunderhåll. Det handlar också om ett utredningsuppdrag om nya stambanor. Trafikverket fick i uppdrag att se vad en kostnadsram på 205 miljarder innebär för utmaningar.
Trafikverket säger att det går att titta på systemutformningar och produktionsförändringar, till exempel byggandet av landbroar, vilket nämns i rapporten, hur man hanterar schaktmassor och upphandling av tåg för minskat buller. Det är ett intressant uppdrag och en intressant rapport. Trafikverket har vänt och vridit på alla möjligheter att minska kostnaderna för byggandet av nya stambanor.
För säkerhets skull har jag tidigare gett Trafikverket i uppdrag att generellt belysa vilka insatser som behöver göras för att möta en ökad kostnad i byggandet av infrastruktur. Jag är inte bara infrastrukturminister utan också smålänning, och som smålänning är jag mån om att vi använder skattebetalarnas pengar på allra bästa sätt. Investeringar är bra och långsiktigt viktiga.
Att inte investera är också ett ställningstagande. Vi ser nu de negativa effekterna av de år då det inte investerades i infrastruktur. Det ger brister i dag som måste tas hem. Det visar sig också i frånvaron av en norrbotniabana, som man på den tiden lät bli att investera i trots att den först låg i nationell plan. Investeringar är viktiga, men vi måste ha noggrann kostnadskontroll.
Det är skälet till det tredje uppdraget till Trafikverket: att göra en ordentlig genomlysning. Oavsett om det handlar om bristande konkurrens, utmaningar i upphandlingen, ökade krav eller annat så vill jag ha en ordentlig redovisning av varför kostnaderna ökar vid byggandet av infrastruktur.
Som Magnus Jacobsson vet kommer regeringen att återkomma till riksdagen med en proposition om en ram för infrastrukturinvesteringar och så småningom en nationell plan. Givetvis ska dessa resurser användas på bästa och mest effektiva sätt.
Först var Magnus Jacobsson och Kristdemokraterna med och påbörjade satsningen på att stärka kapaciteten i det svenska järnvägssystemet, men sedan hoppade de av.
Jag har inte hört Magnus Jacobsson men andra kristdemokratiska företrädare och moderata företrädare, numera tyvärr ackompanjerade av sverigedemokratiska företrädare, motsätta sig järnvägssatsningar och nya stambanor och i stället tala sig varma för vägar, sänkt flyg och bensinskatt och andra insatser som inte befrämjar vare sig klimatfrågan eller satsningar på ett effektivt och klimatsmart transportsystem.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Magnus Jacobsson! Sverigedemokraterna var uppenbarligen en öm tå. Men jag tycker att det är bekymmersamt. Jag har många i min bekantskapskrets och vänner som är kristdemokrater eller engagerade inom inte minst frikyrkorörelsen. De är djupt bekymrade över det samarbete som Kristdemokraterna nu öppnar upp för genom att vilja sätta sig i en regering som är direkt beroende av Sverigedemokraterna med allt vad det innebär för deras möjligheter till inflytande i grundläggande värderingsfrågor.
Men där delar Magnus Jacobsson inte min uppfattning, även om jag delar mycket av Magnus Jacobssons uppfattningar i övrigt. Jag tycker att det är ett felaktigt taktiskt och strategiskt val. Jag tror att det kommer att bli olyckligt för Sverige om vi ger den typen av krafter ökat inflytande i svensk politik. Tillbaka till interpellationen: Jag tycker att jag har svarat på frågorna. Jag har svarat på hur vi systematiskt arbetar med att ta fram underlag inför kommande infrastrukturproposition och med Trafikverkets olika uppdrag.
Jag nämnde tre stycken. Vi jobbar naturligtvis också med att lyssna in synpunkter från näringsliv, regioner och civilsamhälle inför propositionen och så småningom inför nationell plan. Där aviserar vi tydligt att vi fortsätter med satsningen på att bygga ett klimatsmart och hållbart transportsystem. Det gör vi genom den största järnvägssatsningen i modern tid men genom också resurser till järnvägsunderhåll och vägunderhåll.
Vi gör redan i nuvarande nationell plan stora satsningar även på sjöfart eller för den delen på cykel, som jag nyss debatterade med Magnus Jacobssons partikollega. Det är så vi tar ansvar. Förra gången finansierade vi det med 100 miljarder mer än den föregående regeringen satsade.
Mycket tyder väl på att det kommer att bli ytterligare resurser, inte bara för att kostnader skenar utan framför allt för att behoven är så pass stora om vi ska klara klimatomställningen och om vi ska hålla ihop hela landet. Tack för en bra debatt!
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att minimera antalet fordon med allvarliga tekniska brister på landets vägar och därmed säkerställa trafiksäkerheten samt för att minska antalet överlastade fordon på landets vägar. Regeringen är fast besluten att det ska vara ordning och reda på vägarna.
Vi har skärpt beställaransvaret, möjliggjort klampning av fordon och varit ledande i arbetet med att få EU:s mobilitetspaket på plats. På så vis kan den osunda konkurrensen i transportsektorn motverkas, något tidigare moderatledda regeringar varit helt ointresserade av. Regeringens arbete har inneburit bättre ordning och reda inom transportsektorn.
Transportstyrelsens senaste undersökning av yrkestrafiken visar exempelvis att fler fordon är i bättre skick nu än tidigare. Regeringen har också tillfört extra resurser till Polismyndigheten för att förbättra kontrollverksamheten på vägarna. Under det senaste året har exempelvis de flygande inspektionerna ökat i omfattning.
Regeringen har också tillsatt en utredning som ska ta fram förslag för effektivare kontroller av yrkestrafiken och en samlad organisationsform för kontrollverksamheten. Den ska redovisa sitt arbete senast den 30 april. Regeringen har därutöver låtit Transportstyrelsen och Trafikverket ta fram konkreta förslag för att förbättra kontrollerna av fordonens vikt under färd, vilket innebär nya möjligheter att kontrollera överlaster under körning.
För mig är det avgörande att skapa ordning och reda inom transportsektorn.
Tomas Eneroth (S):
Det här är intressant. Jag tror inte för en sekund att Thomas Morell skulle vika en tum, för jag vet om hans engagemang. Men Thomas Morell nämner inte med ett enda ord att ni kommer att ställa detta som krav för att stödja en moderatledd regering. Det spelar ingen roll om Thomas Morell själv är jätteengagerad i frågorna om han får en regering som fullständigt struntar i att göra insatser.
Jag ställde en rak fråga om hur listan ser ut och vilka krav ni kommer att ställa, men jag tolkar det som att ni inte kommer att ställa några krav på Ulf Kristersson när det gäller yrkestrafiken, brottsligheten på våra vägar och resurser till trafikpolisen. Det tycker jag är allvarligt. Detta innebär att vi verkligen vet att den enda garanten för att säkerställa ordning och reda på våra vägar är att fortsätta ha socialdemokratiskt ledda regeringar.
Sverigedemokraterna kan ju inte ens ge besked om de vill ställa krav i en så grundläggande fråga som ordning och reda på våra vägar. Det här var ett viktigt besked i dagens debatt.
Tomas Eneroth (S):
Jens Holm har frågat mig om jag avser att höja elbusspremien samt vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta för att underlätta en hållbar återstart av svensk kollektivtrafik. Den pågående pandemin ställer stora krav på att kollektivtrafiken bedrivs på ett säkert sätt för att undvika smittspridning. Turtäthet och kapacitet måste upprätthållas för att minska risken för trängsel.
Därför har regeringen riktat ett särskilt stöd på totalt 6 miljarder kronor till kollektivtrafiken. Regeringen är också noga med att de skattemedel som avsätts för kollektivtrafik under coronapandemin kommer ut i verksamheterna. Därför innehåller förslaget till fördelning av stödet en justering av ersättningen utifrån hur trafikutbudet av buss- och tågtrafik har upprätthållits under första halvåret 2021.
Det riktade stödet till kollektivtrafiken tillsammans med de stora generella statsbidrag som lämnas under pandemin innebär att även dessa kan fördelas av regionerna för en hållbar återstart av kollektivtrafiken. Jens Holm lyfter fram även elbusspremien som en möjlighet för att stärka svensk kollektivtrafik. Jag vill först konstatera att elbusspremien har främjat elbussar på marknaden och på så sätt minskat kollektivtrafikens klimatpåverkan.
Premien har utgjort ett marknadsintroduktionsstöd och börjar nu att fasas ut efter att den uppnått sitt syfte. Avslutningsvis vill jag understryka att klimatet är en av de viktigaste frågor vi har att hantera i samhället. Om vi ska klara Parisavtalet och våra högt ställda nationella klimatmål måste transportsektorn ställa om, och kollektivtrafiken har en viktig roll i det arbetet.