Patrick Reslow (SD):
Precis som de två föregående talarna har sagt kan jag konstatera att det finns 31 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden i detta betänkande. De är på temat kommunala och regionala frågor. Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Därefter tänker jag kort beröra tre av de områden som tas upp i betänkandet.
Det första området avser frågor rörande kommunal demokrati. Det är intressanta och viktiga frågor som tas upp i motionerna. Det är också frågor som engagerar medborgarna eftersom det är frågor som ligger nära och som man snabbt kan se effekterna av.
De flesta av motionerna handlar om aspekter som gäller en mer oberoende revision, en direktvald kommunstyrelse, regler för kommunala bolagsstyrelser, folkinitiativ och folkomröstningar, representation i nämnder och styrelser. Nästan alla dessa områden har varit eller är föremål för utredning och har berörts på ett eller annat sätt.
En del har blivit avhandlade och har blivit utredningsförslag, och andra är föremål för kommande förslag i utredningar. Ett exempel på detta är utredningsbetänkandet En kommunallag för framtiden , som presenterades för ungefär en månad sedan. I det betänkandet konstateras det att sedan kommunallagen trädde i kraft 1991 har det skett en rad reformer, inte minst på revisionens område.
Revisionen har i allt större utsträckning fått en mer oberoende ställning. Det handlar om jävsregler, sättet att avge motiverade ställningstaganden från kommunfullmäktige och rätten att anlita sakkunniga. Man konstaterar också i betänkandet att man gärna vill gå vidare. Man föreslår exempelvis att ordföranden i revisionen ska utses av oppositionen, för att stärka det objektiva oberoendet för revisionen.
I tilläggsdirektiv har utredningen även fått i uppdrag att se över exempelvis representationen i nämnder och styrelser. Det kan gälla att titta på försök till majoritetsstyre i kommunerna. En annan utredning är 2014 års demokratiutredning. Den siktar mer in sig på att utvärdera alla de försök med medborgarförslag och medborgarinitiativ som finns i kommunerna. Vad har hänt? Hur har det gått?
Hur har man gjort? Hur har man agerat i olika kommuner? Utredningen vill också underlätta systemet för namninsamlingar till folkinitiativ. Utredningen ska också se över om det går att föreslå lagändringar för just detta. Hur kan medborgarförslag komma till stånd på ett bättre sätt? Hur ska förtroendeuppdraget utvecklas?
Hur ska vi få fler ungdomar att engagera sig politiskt och vara delaktiga i det politiska arbetet? Mot bakgrund av detta har flertalet av förslagen i motionerna redan behandlats i utredningar. Därför har utskottet känt att det inte finns anledning att föregripa utredningsarbetet. Utskottet föreslår därför att motionerna avslås. Herr ålderspresident! Det andra området jag vill beröra är det lokala brottsförebyggande arbetet.
Det är också frågor som engagerar. De har varit mycket på tapeten den senaste tiden med tanke på händelserna i Göteborg och Malmö. Här finns några motioner som siktar in sig på behovet av att få till stånd mer centrala direktiv när det gäller hur det lokala brottsförebyggande arbetet ska utvecklas. I det läget kan man säga att mycket är gjort.
Redan 2008 kom en handlingsplan för samverkan mellan polis och kommun. Det skulle ligga till grund för att polisen och kommunen skulle samarbeta och samråda för att få till stånd möjliga förbättringar och även lämpliga åtgärder för att stärka det lokala brottsförebyggande arbetet.
Det kunde handla om narkotikafrågor och andra drogrelaterade problem men också om mer handfasta saker som att röja bort buskage som gör det mörkt på gångstråk och i parker, att skapa bättre belysning längs gång- och cykelvägar och att skapa trygghet på allmän plats samt inte minst den viktiga frågan om kameraövervakning. Det här är viktiga frågor, tycker vi i utskottet.
Vi ser gärna att fler kommuner går in och har samverkan med polisen. Vi kan konstatera att det redan i dag är väldigt många som har det - 253 av 290 kommuner har samverkan med polisen. Vi ser gärna att fler kommuner går med eftersom detta är en viktig del i att få ned brottsligheten.
Vi uttrycker därför i vårt betänkande ett positivt ställningstagande till att kommuner samarbetar. Vi vill också att kommunerna på ett bättre sätt än i dag använder sig av möjligheten att uppmärksamma brottsoffren genom socialnämnderna. Med detta sagt känner vi lite grann att det inte finns anledning att ha ytterligare nationella handlingsplaner eller nationella strategier.
Det kanske är bättre att först se till att man tillämpar det som redan finns. Det tredje området jag skulle vilja beröra är fristadssystemet. Som sas här tidigare är fristadssystemet ett nätverk som består av ett fyrtiotal städer i Europa plus Miami och Mexico City.
I Sverige är ett drygt tiotal kommuner och landsting anslutna till detta. Syftet är att ge skydd till författare som i tryckt skrift eller i bild publicerar saker som av vissa stater uppfattas som kontroversiella men som omfattas av det vi i den fria världen kallar yttrandefrihet.
Det här ärendet har blivit aktualiserat eftersom det har överklagats huruvida detta är tillåtet att göra eller inte. Domen som finns när det gäller Gävle kommun har ännu inte vunnit laga kraft. Därför vill jag gärna avvakta och se vad som händer.
När domen har vunnit laga kraft får man helt enkelt analysera den och se om det eventuellt krävs någon ytterligare översyn av gällande lagstiftning. Herr ålderspresident! Det finns också en fråga som jag som skåning skulle vilja säga någonting om. Det är regionaliseringsfrågan, som har tagits upp här.
Det finns en motion som behandlar just regionaliseringen, och i utskottsbetänkandet skriver vi att det just nu pågår ett arbete med att se över regionaliseringen. För inte så länge sedan lade Ansvarskommittén fram sitt förslag. Det innebar att flera kommuner då, 2007 och 2008, tog fram kompass, penna och karta och började stycka upp Sverige för att se var gränserna skulle kunna gå i de blivande storregionerna.
Det var inget lyckat försök, kan vi konstatera. Det ledde till lite ovänskap här och var, och det var svårt att se var de naturliga gränserna skulle finnas. När man diskuterar regionalisering tror jag att det är viktigt att man ser det som att det måste komma underifrån. Det är viktigt att inte vi från politiskt håll toppstyr det.
En eventuell regionalisering måste komma från ett underifrånperspektiv. Det måste vara kommunerna och landstingen själva som säger att de vill gå in i en storregion. Med detta sagt vill jag uttrycka en generell skepsis mot möjligheten att skapa sådana här storregioner. Jag tror att det blir svårt.
Jag tror också att det blir svårt att hitta de gränsdragningar som krävs för att skapa de naturliga identiteter som en storregion faktiskt kräver. Herr ålderspresident!
Trots förmaningarna skulle jag vilja fördröja förhandlingarna något och rikta ett varmt tack till dig, Göran Hägglund, för alla de insatser som du har gjort och framför allt för det engagemang och den humor som du har visat i debatter i tv och här i kammaren. Du kommer att lämna ett stort tomrum efter dig. Tack!