Lena Hallengren (S):
Mikael Oscarsson har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att större valfrihet i barnomsorgen även ska inkludera möjligheter för föräldrar som i större utsträckning vill vara hemma med sina barn samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att på försök införa kommunala vårdnadsbidrag och för att stödja och hjälpa barn som börjar förskolan vid ett års ålder.
Den svenska förskoleverksamheten intar, inte minst i ett internationellt perspektiv, en särställning på flera sätt. Svensk förskola förenar omsorg och pedagogik med barnet i centrum. Den har även en hög tillgänglighet genom låga avgifter, en stabil och gemensam skattefinansiering och höga ambitioner när det gäller kvaliteten. Den svenska barnomsorgsmodellen diskuteras som ett föredöme i många länder i Europa.
OECD har valt att framhålla den generella välfärdsmodellen, som bland annat Sverige har valt, som en framgångsfaktor för att utveckla barnomsorgen internationellt. Flera länder inom EU har mycket låga födelsetal, och stora ansträngningar görs nu i många länder för att bygga ut barnomsorgen. En väl utbyggd förskoleverksamhet och förbättrad ersättning vid föräldraledighet möjliggör för både kvinnor och män att delta på arbetsmarknaden.
Föräldrar behöver i dag inte välja mellan att bilda familj eller att finnas på arbetsmarknaden. Det är en grundläggande kvalitetsfråga att barnomsorg bedrivs i olika former. Såväl kommunala som enskilda förskolor kan erbjuda ett varierat pedagogiskt innehåll. Föräldrakooperativ, personalkooperativ och förskolor som bedrivs av ideella organisationer är inte ovanliga.
Föräldrarnas behov och möjligheter att välja en verksamhetsform som passar familjen bäst möts även av andra verksamhetsformer som familjedaghem, öppen förskola och omsorg under tid när inte förskola erbjuds. Verksamhet i enskild regi har blivit vanligare under 1990-talet, och antalet barn i sådana verksamheter ökar varje år.
Mellan åren 1999 och 2004 ökade andelen barn i enskild förskoleverksamhet från drygt 13 % till drygt 16 %. Sammantaget fanns 93 200 barn i enskilda förskolor, familjedaghem och fritidshem 2004, vilket är 20 200 fler barn än 1999. Förskolan och familjedaghemmen är numera utbyggda till i det närmaste full behovstäckning.
Det är en av de allra viktigaste förutsättningarna för att skapa verklig valfrihet. Med en mångfald av verksamhetsformer kan olika verksamheter stimulera varandra och bidra till utvecklingen. Som framgår av förskolepropositionen anser regeringen att samma ekonomiska förutsättningar, bidrag och avgifter ska råda i alla verksamhetsformer oavsett om huvudmannen är kommunal eller enskild.
Enligt regeringens bedömning bör också föräldrarnas val av verksamhetsform stärkas genom att deras val tas till vara i större utsträckning. När föräldrarna önskar förskola ska det inte mot vårdnadshavarens vilja kunna ersättas med annan verksamhetsform. Även familjedaghemmens ställning bör stärkas. I förskolepropositionen bedömde regeringen att detta bör ske genom att kommunen ska sträva efter att tillgodose behovet om det är förälderns önskemål.
Dessutom bör familjedaghemmen få en tydligare reglering som pedagogisk verksamhet med övergripande mål gemensamt med bland annat öppen förskola. Som redovisades i förskolepropositionen är avsikten att återkomma till riksdagen med förslag i vissa förskolefrågor i en proposition med förslag till en ny skollag. Under sommaren 2005 remitterade Regeringskansliet ett förslag till utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag med mera.
Utkastet innehöll de i förskolepropositionen aviserade förslagen på förskoleområdet. Regeringen har för avsikt att återkomma med förslag i vissa förskolefrågor i den nämnda propositionen efter riksdagsvalet under riksmötet 2006/07. I förskolepropositionen lämnades även förslag om statsbidrag till kommuner för personalförstärkning i förskolan. Regeringens förslag antogs av riksdagen .
Därmed kan personaltätheten öka och barngruppernas storlek minska, vilket är en avgörande faktor för att förbättra förskolans kvalitet. Det är många familjer som på olika sätt ordnar sitt vardagsliv så att de får mer tid för barnen. Med rätten att arbeta deltid och därmed ha kortare arbetstid, flexibla arbetstider eller genom andra prioriteringar är föräldrar mer tillsammans med barnen. Det visar ju också på möjligheterna i dagens system.
Rätten att vara föräldraledig för både kvinnor och män med en generös och flexibel föräldraförsäkring gör det möjligt för föräldrar att i större utsträckning vara hemma med sina barn när de är små. Möjligheterna, för den som vill, ökar hela tiden. Föräldraförsäkringen har stegvis byggts ut och omfattar i dag 480 dagar, som kan användas flexibelt för hela eller delar av dagen, för att såväl mödrar som fäder ska kunna vara hemma med de små barnen.
Regeringen har tagit initiativ till ytterligare förstärkningar av föräldraförsäkringen genom att såväl taket som lägstanivådagarna i föräldraförsäkringen höjs från den 1 juli 2006. I tilläggsbudgeten för år 2005 föreslog regeringen att de höjda bidragsnivåerna samt det nya flerbarnstillägget ska omfatta även bidrag och tillägg för tiden från och med den 1 oktober 2005.
Föräldraförsäkringen har nyligen utretts i syfte att göra det möjligt för fler föräldrar att under längre tid använda stödet flexibelt utifrån familjens behov och önskemål. I ett familjevänligt samhälle är det viktigt att såväl mammor som pappor ska kunna dela på ansvaret för och glädjen av barnen. Förskolan ska komplettera hemmet; den är aldrig något som ersätter familjen.
För mig som förskoleminister är det angeläget att förskolan utvecklas så att barnen får en trygg och lärande miljö där de kan utvecklas och ha roligt med kamrater och andra vuxna, utanför familjen.