KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Alexandra Anstrell har frågat mig vilka viktigare åtgärder regeringen har vidtagit för att stärka det civila försvaret och specifikt befolkningsskyddet sedan försvarsbeslutet 2015. Vidare har Alexandra Anstrell frågat vilka åtgärder jag avser att vidta på kort och lång sikt för att stärka befolkningsskyddet samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa evakueringsfrågorna vid höjd beredskap. Vi återuppbygger just nu Sveriges totalförsvar, och regeringen gör den största satsningen i modern tid på det civila försvaret.
Under kommande år ökar satsningen stegvis i enlighet med vad som aviserats i propositionen om totalförsvaret från 2020/21. Tillsammans med de medel som tillfördes 2018 innebär detta att det civila försvaret kommer att ha förstärkts med totalt 4,2 miljarder kronor vid utgången av 2025.
I budgetpropositionen för 2022 föreslogs dessutom tillskott om ytterligare 500 miljoner kronor per år från och med 2024 för det fortsatta arbetet med att stärka försörjningsberedskapen inom hälso- och sjukvården. Regeringen har vidare lämnat förslag i vårändringsbudgeten om att ytterligare förstärka det civila försvaret med 800 miljoner kronor.
Förslaget utgår från den redovisning som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap nyligen lämnat som svar på ett uppdrag att bedöma vilka åtgärder som bör vidtas för att stärka det civila försvaret på kort sikt. I detta ingår bland annat att befolkningsskyddsrummen ska rustas upp och att utomhusvarningssystemen ska förbättras. Regeringen har gett MSB i uppdrag att lämna förslag på åtgärder som kan vidtas för att stärka det civila försvaret i budgetpropositionen för 2023.
Redovisningen kan innehålla både redan planerade åtgärder som kan tidigareläggas och eventuella ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka det civila försvaret. Detta uppdrag ska redovisas den 10 maj. Regeringen har även gett MSB i uppdrag att ta fram ett underlag rörande det civila försvaret på längre sikt, det vill säga för 2024 och framåt. Underlaget ska innehålla analyser och bedömningar av aktörernas behov och förmågor inom det civila försvaret, förslag till åtgärder och prioriteringar samt kostnadsberäkningar.
Uppdraget ska redovisas senast den 1 november 2022 och ska bli föremål för fortsatt hantering i Försvarsberedningen. I maj 2021 tillsatte regeringen en utredning som ska se över och lämna förslag till hur ett modernt och väl anpassat fysiskt skydd för civilbefolkningen mot direkta konsekvenser av krigshandlingar på svenskt territorium bör vara utformat.
Uppdraget omfattar tre sakområden som är starkt förbundna med varandra: skyddsrum, utrymning med efterföljande inkvartering och en stödorganisation som kan genomföra insatser exempelvis i samband med användning av skyddsrum samt utrymning och inkvartering. Utredningen ska redovisa sitt betänkande i november i år. Regeringen har alltså vidtagit en rad åtgärder för att stärka befolkningsskyddet, och sammantaget visar det vi nu gör att återuppbyggnaden av det civila försvaret är en prioriterad fråga för regeringen.
Morgan Johansson (S):
Alexandra Anstrell sa att man baxnar. Det enda man baxnar över är väl Moderaternas tonläge i försvarsdebatten i stort. Det finns väl anledning att välkomna Moderaternas nyfunna engagemang i försvarsfrågan. Men så var det inte när Moderaterna styrde Sverige. Det var precis tvärtom.
Moderaterna drev i denna kammare, med mycket liten marginal, ett fåtal röster, igenom ett avskaffande av värnplikten mot socialdemokratins vilja. Vi röstade emot det förslaget. Moderaterna drev igenom det. Sedan skar Moderaterna ned på försvaret i en sådan omfattning att en av era försvarsministrar avgick i protest.
Så var det då. Nu står man här efteråt och säger att det är socialdemokratins ansvar, saker och ting som inte har hänt. Sanningen är att när vi tillträdde 2014 lade vi om försvarspolitiken i en mer expansiv riktning, och vi har de senaste åren satsat mer pengar på försvaret än någon regering, åtminstone i modernare tider, har gjort.
Vi bygger ut hela totalförsvaret successivt. Det gäller naturligtvis det militära försvaret, men det gäller också det civila försvaret. Jag redovisade i mitt svar att det är utökade satsningar på det civila försvaret, med 4,2 miljarder kronor till 2025. Det är en trappa upp. I år har det hittills tillskjutits 1 1⁄2 miljard till det civila försvaret.
Nu ligger vårändringsbudgeten på riksdagens bord, och den innehåller ytterligare 800 miljoner kronor till det civila försvaret för innevarande år, varav 91 miljoner kronor ska gå just till bland annat skyddsrum. Det är svaret på Lars Beckmans fråga: Vad ska hända här och nu? Ja, på riksdagens bord ligger det förslag om ytterligare 91 miljoner kronor just till skyddsrum, här och nu. Detta behövs.
Under den här tiden har vi ju sett att det behöver göras en hel del både renoveringar och upprustningar när det gäller att ställa i ordning våra skyddsrum. 64 000 skyddsrum har vi, och de kontroller som har gjorts har visat att det finns ett stort underhållsbehov. Det rör sig om kostnader på nästan 1 miljard, som man måste lägga in i detta. Vi kommer att fortsätta med detta efter hand.
MSB tog fram en snabbanalys - det gjorde man på en vecka, för några veckor sedan - som bildar underlag för de förslag som nu ligger i vårändringsbudgeten. Om några veckor, den 10 maj, kommer MSB med ytterligare ett underlag till mig. Då handlar det om vad vi ska göra inför budgetpropositionen för 2023.
Dessutom kommer MSB i höst med ännu ett underlag, där man ska titta på vilka resurser man behöver skjuta till på lite längre sikt. Sedan har vi då en särskild utredare, Britt Bohlin, som ser över skyddsrumsfrågan som sådan och ansvarsfördelningen men också utrymningsfrågan, till exempel när det gäller våra stora städer. Hon lämnar sitt betänkande i november.
Jag påstår nog att det finns få områden där så mycket görs just nu som just detta område. Den satsning som vi gör på det civila försvaret är alltså den största i modern tid. Jag är glad över att det är vår regering som nu genomför detta.
Morgan Johansson (S):
Saila Quicklund har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att tillgodose fjällräddarnas behov och som säkerställer att de kan utföra sina viktiga uppdrag. Polismyndigheten ansvarar inom ramen för den statliga räddningstjänsten för räddningsinsatser i fjällvärlden. Till sin hjälp har polisen fjällräddare, som är frivilliga och som utbildas och utrustas av Polismyndigheten. Fjällräddarna får ersättning bland annat under fjällräddningsuppdrag, utbildning och beredskap.
Denna ersättning regleras i avtal mellan Polismyndigheten och Svenska Fjällräddares Riksorganisation. Avtalet ses över regelbundet, och den 25 mars gjordes en uppjustering av det skattepliktiga tillägget i bilersättningen. Med denna utgångspunkt är det i första hand Polismyndigheten som avgör ersättningsnivåerna för fjällräddarna. Polismyndigheten ansvarar också för vilka andra åtgärder som behöver vidtas för att skapa rätt förutsättningar för fjällräddningsverksamheten.
Priserna på bensin och diesel har stigit som en följd av Rysslands invasion av Ukraina, och regeringen har presenterat ett åtgärdspaket med bland annat sänkt drivmedelsskatt och en ny drivmedelskompensation till privatpersoner med bil, med särskild tyngdpunkt på bilägare i gles- och landsbygder där avstånden är stora. Regeringen har också aviserat sin avsikt att föreslå en höjning av det skattefria schablonbelopp som utgör grunden i bilersättningen. Fjällräddarna har ett viktigt uppdrag.
De räddar liv på några av Sveriges mest svåråtkomliga platser. Villkoren för fjällräddarna är dock i första hand en fråga för Polismyndigheten och Svenska Fjällräddares Riksorganisation att reglera.
Morgan Johansson (S):
Det är en självklarhet att fjällräddarna måste kunna ha bra förutsättningar att verka. De gör ett enormt viktigt arbete, och man ska självklart inte behöva betala för att vara med och rädda liv. Det måste finnas goda ekonomiska regler för dem som gör den här viktiga samhällsinsatsen. Den här situationen har skapats av stigande bensin- och dieselpriser till följd av Rysslands krig i Ukraina.
Det drabbar naturligtvis oss alla, men det drabbar speciellt dem som arbetar som fjällräddare. Som Saila Quicklund är inne på består ersättningen av två delar: Dels har vi en skattefri milersättning på 18,50 kronor per mil, dels har vi en skattepliktig milersättning som ligger ovanpå den. Som Saila Quicklund säger var den 9 kronor när hon skrev interpellationen, men den har ju höjts.
Den höjdes den 25 mars med 5,80 kronor, så nu uppgår den delen av ersättningen till 14,80 kronor - som alltså läggs ovanpå de 18,50. Sammanlagt utgår därmed en ersättning om 33 kronor och 30 öre per mil, varav den övre delen är skattepliktig.
Skattar man 30 procent på sin inkomst skattar man därför ungefär en femma på dessa 14,80. Då får man alltså ut runt 28 kronor per mil. Höjningen här gjordes mot bakgrund av de stigande bensin- och dieselpriserna, och den gjordes av Polismyndigheten själv eftersom det är de som reglerar detta.
Saila Quicklund tar upp polisens ekonomi, och där kan jag säga att polisen har mer resurser än någonsin tidigare. Det har haft följden att polisen faktiskt har gått med överskott - man har alltså inte kunnat använda de resurser som staten har skjutit till. Vi får väl se hur det blir det här året, för nu växer ju polisen oerhört kraftigt med många fler anställda.
Det ska dock inte behöva vara en ekonomisk fråga för Polismyndigheten när det gäller att förbättra reglerna här. Sedan har vi även föreslagit - det ligger på riksdagens bord - en tillfällig bensinskattesänkning, som naturligtvis också får betydelse.
Från den 1 maj sänks skatten med 50 öre, och från den 1 juni sänks den med ytterligare 1,30. Sammanlagt kommer alltså priset på bensin till följd av skattesänkningarna att, allt annat lika, sjunka med 1,80 per liter. Det har naturligtvis också betydelse för fjällräddarnas kostnader.
Därutöver har vi föreslagit ett särskilt kontant stöd till alla som har bil, och för dem som bor i glesbygd utgår kontantstöd med 1 500 kronor. Jag påstår nog alltså att vi har gjort en hel del. Den skattepliktiga ersättningen har höjts för mindre än en månad sedan, och höjningen är nästan 60 procent.
Bensinskatten sänks som sagt med 1,80, tillfälligtvis; det ska gälla fram till den 31 oktober. Vi har alltså även kontantstödet om 1 500 kronor. Behöver vi göra något ytterligare? Ja, vi följer förstås detta noga, och vi har även öppnat för en höjning av den skattefria delen - det vill säga den som ligger på 18,50 per mil - men vi får återkomma med besked i den frågan. Men vi har öppnat för den delen också.
Återigen: Det är viktigt att fjällräddarna har bra förutsättningar att verka. Man ska inte behöva betala för att vara med och rädda liv.
Morgan Johansson (S):
Den skattepliktiga delen har ju precis höjts med 60 procent, för mindre än en månad sedan, från 9 kronor till 14,80. Det gjordes framför allt för att täcka den bensinprisökning vi har sett under våren. Jag får ändå säga följande: Även om en del av kostnaden är skatt har ju ökningen av bensinpriset skett i hela Europa. Det är ju självklart att det är en effekt av kriget i Ukraina.
Vi pratar om Putinpriser, för det är Rysslands angrepp på Ukraina som så att säga driver fram prisökningarna - i hela Europa, inte bara i Sverige. Det har kompenserats på olika sätt. Polisen kompenserar det genom en höjning av den skattepliktiga delen från 9 kronor till 14,80. Vi kompenserar det genom tillfälligtvis sänkt bensinskatt - den sänks med sammanlagt 1,80 under sommaren och fram till den 31 oktober.
Vi gör också en särskild satsning där alla som har bil får 1 000 kronor som en engångssumma. Bor man i glesbygd är den 1 500 kronor. Vi har också öppnat för att höja den skattefria delen av milersättningen, det vill säga den som uppgår till 18,50. Sedan är ju detta inte den enda ersättning som utgår till fjällräddarna, utan de har grundersättningar också.
Låt mig redogöra kort för hur avtalet ser ut. Man har en ersättning för utbildning och övning med 236 kronor i timmen. För utryckning har man också en ersättning med 236 kronor i timmen. En insatsledare har 370 kronor i timmen. När man ligger i beredskap har man en grundersättning med 21 kronor i timmen.
När det gäller snöskoter har man också en speciell ersättning på 511 kronor i timmen. Ovanpå detta tillkommer bilersättningen. Man ska alltså tänka på att det inte bara är milersättning man har när man rycker in som fjällräddare.
Men med detta sagt tror jag att vi generellt behöver öppna för att höja den skattefria delen, som i dag ligger på 18,50. Det har vi sagt från regeringens sida. Men bara det vi redan har gjort kostar ganska mycket pengar. Det är miljardbelopp vi talar om för att vi ska kunna täcka kostnaderna för många hushåll.
När det gäller Polismyndighetens ekonomi kan vi se att vi under tioårsperioden 2014-2024 nästan fördubblar polisens anslag, från lite drygt 20 miljarder kronor till nästan 40 miljarder kronor.
Det finns ingen myndighet som har vuxit lika snabbt och fått lika stora påslag som Polismyndigheten, särskilt de senaste åtta åren, till följd av de satsningar som vi har gjort. Och vi fortsätter naturligtvis med detta. Polisen ska ha de verktyg man behöver för att lösa sin uppgift. Man ska ha de resurser man behöver för att lösa sin uppgift. Vi tänker fortsätta att skjuta till så att man klarar detta.
Sedan behövs ett avtal mellan Polismyndigheten och fjällräddarna för att också lösa fjällräddarnas situation. Men vi gör vad vi kan från vår sida för att lösa just den akuta situationen.
Morgan Johansson (S):
Jag håller absolut med om att detta är något som vi ska ta på största allvar. Jag bara konstaterar att för mindre än en månad sedan höjdes ersättningen med 5,80 per mil. Det är en höjning med 60 procent. Återigen. Detta regleras mellan Polismyndigheten och fjällräddarna.
Det är inget som regeringen går in och detaljstyr. Men jag utgår naturligtvis från att Polismyndigheten i dialog med fjällräddarna också fortsättningsvis ser till att ha regler så att de kan lösa sin uppgift, för det är enormt viktigt att man kan göra det. Sedan tillkommer de generella satsningar vi gör. Det handlar om sänkt bensinskatt och om kontantersättningar.
Vi öppnar också för att höja den skattefria delen, som i dag ligger på 18,50. Det kommer naturligtvis också att komma fjällräddarna till del. Det är viktigt att se till att den här verksamheten kan upprätthållas. Men vi har som sagt alldeles nyligen sett en höjning med 60 procent när det gäller den skattepliktiga delen, och det skedde för mindre än en månad sedan. Vi fortsätter naturligtvis att följa den här frågan.
Det är enormt viktigt att man kan upprätthålla en bra verksamhet också framöver.
Morgan Johansson (S):
Men, herregud, vi har ju redan ett sådant kunskapscentrum! Det heter Brottsförebyggande rådet, och vi har haft det sedan 70-talet. Jag förstår faktiskt inte vad man är ute efter här. Brottsförebyggande rådet har ju ett uppdrag att stödja kommunerna i deras brottsförebyggande arbete. Så har vi haft det i åratal; i decennier har det varit så.
Det här bottnar väl i att man när man inte har någonting annat att komma med försöker att hitta någon symbol eller någon institution som man ska sätta upp, så att man åtminstone ska ha någonting att komma med i debatten. Men det här är ju bara att slå in öppna dörrar. Problemet med Moderaternas politik när det gäller nyrekryteringen till gängen är att det inte finns någonting.
Varje gång frågorna om till exempel förstärkta medel till de utsatta områdena och om att satsa på skola, socialtjänst och fritidsverksamhet - sådant som verkligen har betydelse för att bryta nyrekryteringen - prövas här i riksdagen tar ni i Moderaterna bort det. Nu senast verkade ni för att lägga ned Delegationen mot segregation, Delmos. Den plockade ni ju bort i er budgetmotion.
Detta visar återigen att Moderaterna inte förstår att det inte räcker med att bara skärpa straffen och satsa på polisen, vilket vi gör i mycket större omfattning, utan man måste också hela tiden se till att försöka ha en politik där man bryter nyrekryteringen. Ett kunskapscentrum för brottsförebyggande arbete har vi som sagt haft i Sverige i decennier. När det gäller sakfrågan - rånen - vill jag säga att ungdomsrånen har minskat med 35 procent de senaste åren.
Det tycker jag naturligtvis är väldigt bra. Det gäller att fortsätta och att med alla de polisiära resurser som vi nu går ut med hålla trycket uppe mot den här typen av kriminalitet. Det kommer vi naturligtvis att fortsätta arbeta för.
Morgan Johansson (S):
Alexandra Anstrell har frågat mig varför det inte finns några planer på att genomföra hela eller delar av förslagen i betänkandet Struktur för ökad motståndskraft . Vidare har Alexandra Anstrell frågat mig om jag avser att initiera förslag för att förbättra strukturen för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå samt hur länge jag anser att det går att dra ut på tiden för planering av det civila försvaret utan att komma till beslut. Betänkandet Struktur för ökad motståndskraft redovisades i mars förra året.
Regeringskansliet har sedan dess arbetat intensivt med förslagen med utgångspunkt i remissinstansernas synpunkter. Det är en stor strukturell reform för myndigheternas arbete med krisberedskap och civilt försvar, vilket kräver ett gediget analysarbete och förankring med berörda myndigheter. Den 19 maj beslutade regeringen om en ny struktur för statliga myndigheters beredskapsarbete.
Den nya strukturen var planerad att träda i kraft den 1 januari 2023, men mot bakgrund av den säkerhetspolitiska situationen tidigareläggs ikraftträdandet till den 1 oktober 2022 i syfte att öka takten i arbetet med att stärka det civila försvaret. För att de myndigheter som kommer att få ytterligare uppgifter inom ramen för den nya strukturen ska kunna påbörja sitt arbete med dessa uppgifter, föreslår regeringen anslagsökningar om sammanlagt 65 miljoner kronor under 2022 i vårändringsbudgeten för 2022.
Den därefter återstående delen i betänkandet som handlar om kommuner och regioner kräver ändringar i lag och tar därmed längre tid att implementera. Utredningens förslag som rör kommuner och regioner har dessutom mött remisskritik som till mångt och mycket handlar om att dessa frågor behöver analyseras i ett bredare perspektiv. Detta behöver noga analyseras, och vi får återkomma om vad som blir nästa steg i arbetet. Vi återuppbygger nu Sveriges totalförsvar.
Genom regeringens proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021 - 2025 görs den största satsningen på totalförsvaret i modern tid. Det är inte bara det militära försvaret som ges ökade anslag utan det sker även en stegvis förstärkning av det civila försvaret. Tillsammans med de medel som tillfördes i budgetpropositionen för 2018 uppgår ökningen av anslagen för det civila försvaret år 2025 till 4,7 miljarder kronor.
Regeringen har i vårändringsbudgeten även föreslagit åtgärder som stärker det civila försvarets förmåga under 2022 och som innebär att berörda anslag ökas med cirka 800 miljoner kronor under 2022, varav 100 miljoner kronor ska gå till kommunerna och regionerna. Sammantaget har regeringen vidtagit flera åtgärder i syfte att stärka det civila försvaret.
Morgan Johansson (S):
Med all respekt verkar Alexandra Anstrell vara väldigt dåligt påläst om vad vi gör. Alexandra Anstrell säger att vi inte har arbetat alls med skyddsrumsfrågan. Herregud, vi har ju tillsatt en utredning för att titta på skyddsrumsfrågan. Det gjorde vi förra året. Britt Bohlin sitter på det uppdraget nu.
Jag fick en föredragning av henne så sent som för ett par veckor sedan om hur långt hon kommit hittills. Hon kommer som sagt att lämna sitt betänkande i höst. Att påstå att regeringen inte har jobbat alls med skyddsrumsfrågan när det är precis tvärtom tycker jag faktiskt är rätt anmärkningsvärt. Vi har hittills identifierat ett antal brister. Vi behöver lägga in mer pengar i detta. Det har inte byggts skyddsrum i Sverige på kanske 20 år.
Det statliga anslag som vi hade för skyddsrumsbyggande avskaffades ju i början av 2000-talet, och det är klart att det finns en eftersläpning. Vi har också ett renoveringsbehov. Bara att rätta till de brister som man hittills har sett när det gäller skyddsrummen kommer nog att kosta uppemot 1 miljard kronor. Det har inte varit okänt tidigare heller att vi har sådana brister.
Men jag kan konstatera att när Moderaterna styrde det här landet gjorde man ingenting på det civila området. Man startade inga utredningar och satsade inga pengar i den här sektorn, så jag tycker nog att Alexandra Anstrell ska sänka tonläget lite grann. Om det är någon som har jobbat med de här frågorna är det den nuvarande regeringen. Det är samma sak när det gäller näringslivsrådet. Vi har ju beslutat att inrätta ett näringslivsråd.
Då säger Alexandra Anstrell att det inte ska sitta något näringsliv där. Vi håller just nu på att ta fram en lista på vilka som ska sitta i näringslivsrådet från näringslivets sida. Vi kommunicerar med de organisationerna just nu och kommer som sagt att utse personer i närtid, så där kan jag också säga att vi kommer att leverera.
Jag vill ha företrädare från arbetsgivarsidan i det här. Jag vill också ha in arbetstagarorganisationerna i detta eftersom jag vill ha bred uppslutning i hela samhället kring den civila beredskapen, som vi nu behöver bygga upp. Det är väl lite grann så att världen ibland består av två sorters människor. Den ena är de som jobbar, och den andra är de som står bredvid och klagar på dem som jobbar.
Ibland kan det vara så att de som klagar mest över att en kris inte har hanterats på rätt sätt är precis samma personer som själva aldrig någonsin har varit med om att hantera en kris. Så kan det vara ibland.
Morgan Johansson (S):
Alexandra Anstrell sluggar vilt här, tycker jag. Man kan inte komma ifrån att den här regeringen när det gäller civil beredskap har gjort mer än någon annan regering har gjort i modern tid. Vi går alltså in med 4,7 miljarder kronor från 2025. Vi trappar upp efter hand under de år som kommer. Redan i år tar vi loss ytterligare 800 miljoner kronor till detta.
Vi genomför strukturreformen med de sex civilområdena och de tio sektorerna. Och vi gör en översyn vad gäller både skyddsrummen och försörjningsberedskapen. Vi har ett tätt och utökat samarbete med Finland kring beredskapsfrågan och frågan om att återuppbygga en del av de lager som vi behöver ha, som ju dessvärre avvecklades för ungefär 20 år sedan.
Och vi återkommer också till finansieringsfrågan framöver. MSB har, på regeringens uppdrag, lämnat in underlag för hur vi ska göra de kommande åren. Där kommer vi förstås att återkomma när vi hanterar budgeten. Men vi måste nu gå igenom och prioritera; vi har inte oändliga resurser.
Det stora hotet mot våra möjligheter att fortsätta att upprusta både det militära och det civila försvaret är om vi skulle få en regering som i stället går in för stora skattesänkningar. Då kommer vi så småningom inte att ha några pengar över till det som samhället verkligen behöver satsa på. Det får vi hoppas att vi ska slippa. Regeringen fortsätter alltså att jobba aktivt med att bygga upp det civila försvaret. Vi gör det i större skala än någon regering har gjort i modern tid.