Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Siv Holma har ställt följande frågor till mig. 1. Avser jag att, med anledning av den senaste tidens påvisade brister i banunderhållet, verka för ökat anslag för underhåll av våra järnvägar? 2. Avser jag att, med anledning av den senaste tidens påvisade brister i banunderhållet, verka för att Trafikverket i egen regi ökar kontrollen av underhållet av järnvägen? 3.
Har jag tagit några initiativ för att riksdagen ska få information om uppnådd effektivitet med olika upphandlings- och kontraktsformer inom Trafikverket? 4. Har jag vidtagit åtgärder för att Trafikverkets strategier och beslut om upphandling motiveras utifrån empiriskt underlag? 5. Avser jag att ta några initiativ för att stärka Infranords roll som underhållsorganisation?
Alliansregeringen genomför nu den största satsningen någonsin på järnvägsunderhållet i Sverige över en längre period för att vinna tillbaka medborgarnas förtroende för järnvägen. Jämfört med 2006 då Socialdemokraterna, med stöd av Vänsterpartiet och Miljöpartiet, styrde har underhållsanslaget fördubblats till dagens nivå.
De underhållsbehov som Trafikverket har redovisat har regeringen mött genom att avsätta 86 miljarder kronor till järnvägsunderhåll och reinvesteringar under perioden 2014-2025. Utöver anslagen disponerar Trafikverket även de intäkter som banavgifterna ger och som oavkortat går till att underhålla järnvägen.
Höjda anslag är dock inte tillräckligt för att skapa en robust och tillförlitlig järnväg. De medel som anslås måste också användas effektivt. Trafikverket ska i sin beställarroll oavsett organisationsform säkerställa att anläggningarnas funktion och tillstånd över tid kontrolleras, att eventuella brister dokumenteras och att åtgärder tas fram och prioriteras.
Det är dock tydligt att Trafikverket i sin roll som beställare måste öka kontrollen av underhållet av järnvägen. Det är helt oacceptabelt att allvarliga brister upptäcks inom järnvägen utan att snabba och konkreta åtgärder vidtas.
Trafikverket har därför helt nyligen fått ett uppdrag att senast den 31 december i år redovisa hur myndigheten avser att förbättra arbetet med att åtgärda inrapporterade fel i den järnvägsinfrastruktur som myndigheten ansvarar för.
För att säkerställa en effektiv tillsyn har också Transportstyrelsen fått i uppdrag att till den 31 mars nästa år redovisa hur tillsynen av infrastrukturförvaltares och järnvägsföretags underhållsverksamhet kan bli mer effektiv och vid behov också skärpas.
I enlighet med vad riksdagen har gett regeringen tillkänna finns det vidare skäl att se över hur järnvägens organisation kan förbättras så att den på bästa sätt möter framtidens krav på ett effektivt och hållbart transportsystem. Regeringen beslutade därför den 8 maj i våras att ha en särskild utredare som ska göra en översyn av järnvägens organisation.
Den första delen av uppdraget - att göra en funktionell beskrivning av järnvägssystemet samt att inventera potentiella förbättringsområden - överlämnades till regeringen den 2 december 2013. I den andra delen av uppdraget ska utredaren, utifrån regeringens kommande tilläggsdirektiv, föreslå förändringar som kan leda till förbättringar av järnvägens funktionssätt.
Ett potentiellt förbättringsområde som identifierats i delbetänkandet är byggande och underhåll av infrastrukturen där just Trafikverkets beställarroll lyfts fram. För att klara den rollen bör det enligt utredaren övervägas om Trafikverket bör ha egna resurser för kännedom om och kontroll av anläggningen. Riksdagsledamöterna har tidigare i dag getts möjlighet att ställa frågor kring innehållet i delbetänkandet och ha synpunkter på det fortsatta utredningsarbetet.
Jag kommer att noga gå igenom det som utredaren lagt fram och ta ställning till det. Jag vill i detta sammanhang passa på att nämna ett kommande uppdrag till Trafikverket i regleringsbrevet för nästa år.
I Europaparlamentets och rådets direktiv av den 21 november 2012 om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde föreskrivs att infrastrukturförvaltare ska upprätta och föra ett register över de tillgångar de är ansvariga att förvalta. Trafikverket kommer i enlighet med det att ges i uppdrag att redovisa vilka kostnader eller andra konsekvenser som myndigheten bedömer kan uppstå till följd av nämnda krav.
Behovet av att förbättra produktiviteten i våra underhålls- och investeringsarbeten är stort. Regeringen tillsatte därför 2009 Produktivitetskommittén för att utreda och komma med förslag till lämpliga åtgärder. Kommittén förordar en ökad andel totalentreprenader i förhållande till de traditionella utförandeentreprenaderna.
Kommittén framhåller att "erfarenheter såväl i Sverige som utomlands tyder på att totalentreprenadformen leder till att projekterings- och byggfasen genomförs snabbare, att kostnadsökningarna blir mindre, att tidsförskjutningar uppstår i mindre utsträckning och att kvaliteten är lika eller bättre."
Det framhålls också att det ankommer på beställaren att ha en tydlig beskrivning av de funktionskrav som ska gälla samt att ha en väl strukturerad och tillförlitlig leveranskontroll.