KBLab/rixvox huggingface dataset:
Denis Begic (S):
Tack, ministern, för svaret, även om det hänvisades till den föregående debatten! I regeringens budget finns inte en enda stavelse om hur vi ska bygga fler bostäder. Det är ett riktigt slag i magen för alla de unga som vill flytta hemifrån. Bostadsbyggandet bromsar inte in - det tvärnitar. Det är inte bara för ungdomar som vill flytta hemifrån som det behöver byggas mer.
Det är också för att bostadskarriären ska kunna fortsätta. Då kan även ungdomarnas föräldrar flytta från större hus och lägenheter, där i sin tur en ung familj kan flytta in. Därför är det viktigt att det byggs så mycket så möjligt. Av regeringsformen framgår att det allmänna ska trygga rätten till arbete, bostad och utbildning.
Det ingår i de grundläggande målen för den offentliga verksamheten. Därför kan man som regering inte luta sig tillbaka och tro att marknaden ska lösa dessa problem. Om inte bostadsministern känner till det kan jag nämna att det inte bara är här i Sverige som man tycker att man behöver stötta bostadsbyggande med till exempel investeringsstöd, som nämndes tidigare här.
Det görs så i Tyskland, Holland och våra grannländer. Det bör vi också göra här i Sverige. Finland, som är hälften så stort befolkningsmässigt, ger motsvarande cirka 40 miljarder kronor till bostadsbyggandet. Men för mig handlar bostadsbyggandet inte bara om att få fler bostäder. Det handlar om mycket mer.
Det handlar om att man kan flytta till orter och få jobb. Det är alltså också en arbetsmarknadspolitisk fråga. När nu norra Sverige har stora behov av människor som kan ta jobb är det viktigare än någonsin att det finns bostäder att tillgå. Jag vet att den nuvarande regeringen har glömt halva Sverige, men just nu skapas det massor med jobb i de norra delarna av Sverige.
Därför är det också viktigt att man stimulerar byggandet av bostäder i norra Sverige. Om de är tillfälliga eller för alltid spelar ingen roll. Om det är lägenheter eller villor spelar ingen roll. Viktigast är att människor kan flytta och ta jobb. Man kan inte som regering luta sig tillbaka och tro att någon annan ska lösa problemen.
Bostadsministern måste vara lyhörd för hur läget ser ut, framför allt när vi nu går in i en lågkonjunktur. Därför vill jag höra av bostadsministern hur man ska kunna få fler bostäder att byggas, just med hänsyn till det arbetsmarknadsläge vi har. Det framgår varken av budgeten eller av slottsavtalet.
Denis Begic (S):
Min fråga var vilka konkreta reformer som statsrådet och regeringen arbetar med. Det är inte särskilt förtroendeingivande att gång på gång hänvisa till mantrat "reformer ska genomföras". Berätta för oss i kammaren och de som tittar på tv vilket arbete som egentligen pågår i Regeringskansliet och departementet, Andreas Carlson. Om det vet vi ingenting.
Vi vet dock att det råder brist på bostäder. Vi vet att lösningen är att bygga fler bostäder. Vi vet att de högerkonservativa partierna har avskaffat investeringsstödet, som har varit ett avgörande incitament för att bygga hyresrätter med rimliga hyror. Allt detta vet vi. Men frågorna som behöver svar är: Vad planerar regeringen att göra? Vilka reformer är på gång?
Och när kan man förvänta sig att de levereras? Bostadsbristen är för många människor något verkligt här och nu. Dessa människor kan inte bo i reformer som ska genomföras. Det är dessutom oklart när och hur dessa reformer ska genomföras. Människor behöver tak, golv, väggar, fönster, el, vatten och avlopp. De behöver hyresrätter, bostadsrätter, villor och radhus.
Jag har full respekt för att statsrådet arbetar hårt och att det blir många och långa dagar. Jag ser framför mig att statsrådet kommer till departementet tidigt på morgonen, och säkert går hem sent på kvällen. Men hur fördriver statsrådet tiden däremellan? Vad är det egentligen som uträttas? Hur ser det konkreta arbetet ut? Och när blir det något synligt resultat?
Är det i år, nästa år eller om fyra år? När kan vi se resultaten? Fru talman! Jag vet att frågorna är många, men de är viktiga för många människor i det avlånga landet Sverige. De förväntar sig svar. Därför är det en skyldighet för mig och oss i oppositionen att åtminstone försöka få mer konkreta svar än att "reformer ska genomföras".
Jag ber ministern att ge oss åtminstone något exempel på hur det skulle kunna bli fart på bostadsbyggandet.
Denis Begic (S):
Jag tackar ministern för svaren. Som ministern märker finns det ett stort engagemang för de här frågorna och många olika perspektiv för hela Sverige. Det gläder mig att ministern tar till vara de utredningar som initierades av den socialdemokratiska regeringen för att kunna bygga fler bostäder. Jag håller med om att vi inte ska raljera över de här sakerna, för det är otroligt viktigt att människor har tak över huvudet.
Min mening var inte att raljera, utan min mening var att vi i Sverige behöver bostäder för att det här landet ska utvecklas på det sätt som vi alla vill. Det handlar om grön omställning, om jobb och om att flytta dit där arbete finns. Det är detta jag har ställt en interpellation om, och det är förstås också det jag förväntar mig svar av ministern om. Jag kan lova ministern en sak, och det är att vi inte kommer att vara tysta.
Det kommer förmodligen att komma fler interpellationer, fler frågor och fler debatter om detta. Vi får inte glömma att det fortfarande finns många människor som har stora behov av bostäder - återigen: oavsett form. Därför har det varit min förhoppning att jag ska få svar på hur man kan bygga fler små bostäder.
Om inte investeringsstödet är svaret skulle jag gärna vilja veta om svaret är ränteavdrag, förmånliga lån eller någonting annat som den här regeringen kan införa så att människorna kan köpa sin första bostad. Det finns goda exempel runt om i Europa, exempelvis i Finland, Tyskland och Holland. Jag tror inte att vi behöver uppfinna hjulet.
Vi behöver ta tag i det här, framför allt nu när det är lågkonjunktur. Det är då man ska satsa. Tack för debatten!
Denis Begic (S):
Sedan Rysslands invasion av Ukraina är vi alla oroliga för vad nästa steg för den maktlystna regimen i Ryssland kan vara. Både Ryssland och Kina har stort ekonomiskt inflytande i länder på västra Balkan, och det hotar stabiliteten inte bara på Balkan utan även i hela Europa. För att minska påverkan är det viktigt att länder på västra Balkan får känna att Europa står bakom dem. Länder som Nordmakedonien och Albanien har gjort allt EU bett dem att göra. Ändå blockeras de.
När man inte blir insläppt trots alla åtgärder man gjort betyder det att människorna där förlorar förtroendet för EU. Det är ingen bra signal för länder som vill komma in, till exempel Bosnien och Hercegovina samt Montenegro. Min oro ligger i det faktum att några av dessa nu närmar sig Ryssland och Kina i stället för Europa. Därför vill jag fråga utrikesministern hur han och regeringen ser på situationen på västra Balkan och om han delar den oro jag beskriver.
Kommer regeringen aktivt att jobba med frågan inför ordförandeskapet?
Elin Gustafsson (S):
Tack, Jens Holm, för frågan! Jag tyckte att jag var tydlig i mitt anförande, och vår hållning framgår också av det särskilda yttrande som vi har bilagt i ärendet. Vi socialdemokrater vill, precis som Jens Holm, komma åt grundproblemet. Däremot är vi kritiska till den snabba processen, som har skyndats på av utskottet.
Vi ser inte att det har haft den seriösa hantering som vi hade velat se för att man verkligen skulle kunna sätta sig in i detta och grundligt gå igenom vilka åtgärder som behöver vidtas. Vi ser att lagstiftning bara är en väg att gå.
Vi välkomnar, som jag avslutade mitt anförande med att säga, att det har skett en förändring och en utveckling av de formuleringar som utskottet har valt att använda, men vi menar ändå att det hade kunnat vara en bättre process för att vi verkligen skulle kunna vara säkra på att vi nu kommer åt detta. Tidigare har det bland annat varit möjligt att kontrollera mätarställningar. Vi har också i utskottet fått rapport om att detta inte tidigare användes eller fick den effekt som var tänkt.
Ansvarig minister, Tomas Eneroth, har också varit i utskottet och presenterat att det finns en rad olika åtgärder som man skulle behöva titta på. Jens Holm, jag och resten av Socialdemokraterna är överens om att detta är en viktig fråga. Det är också därför som vi ställer oss bakom detta. Men vi beskriver i vårt särskilda yttrande att vi tror att vi hade kunnat nå ännu längre om vi hade haft en mer seriös hantering av frågan.
Elin Gustafsson (S):
Det tål kanske att upprepas vad jag nyss sa i mitt anförande. Jag sa: "Socialdemokraterna anser självklart att fordonsköpare ska vara skyddade från att bli lurade och vilseledda inför ett köp av fordon. Ordning och reda ska gälla!" Det är därför vi ställer oss bakom detta. Vi tycker också att ordning och reda och seriös hantering är viktigt i en beredning av ett ärende.
Vi ser att vi kanske hade kunnat nå ännu längre och fått bättre resultat om vi hade haft en bättre hantering av ärendet. Det är alltså detta vi trycker på när vi säger att vi hade behövt höra fler aktörer. Vi har till exempel inte fått höra justitieutskottets syn på de här frågorna. Vi ser att lagstiftning är en av flera åtgärder för att komma till rätta med detta. Det är en svår och komplicerad fråga, något som både branschen och ansvarig minister har lyft fram. Vi är helt eniga med Jens Holm i sakfrågan. Vi står bakom detta.
Jag tycker inte att Jens Holm behöver få det att framstå som att vi socialdemokrater inte skulle vara för ordning och reda i den här frågan eller inte vara för att få bukt med det här problemet. Det är inte heller riktigt att påstå att regeringen eller ansvarig minister inte skulle vilja få bukt med detta. Så har det absolut inte varit, utan ansvarig minister, vi socialdemokrater i utskottet och jag här i dag har varit tydliga.
Ordning och reda ska gälla, och man ska inte bli vilseledd. Det måste dock vara en seriös hantering av processen, och vi ser att det hade kunnat bli mycket bättre om man hade fått lite längre tid på sig att se över alla alternativ och vägar framåt.
Elin Gustafsson (S):
Jag tackar Thomas Morell för frågan. Thomas Morell sa tidigare i sitt anförande att den politiska ledningen sitter på händerna. Inom området ordning och reda i vägtrafiken, yrkestrafiken med mera har den rödgröna regeringen verkligen inte suttit på händerna.
Vi har tagit krafttag för den ordning och reda som Thomas Morell ofta efterfrågar. Men i stället för att bara efterfråga har vi agerat. Vi har med Tomas Eneroth som ansvarig minister arbetat hårt både i och utanför Sverige för att komma åt de olagliga transporterna i Sverige. Vad gäller utsläppen är det givetvis många åtgärder som krävs.
Utländska transporter måste vara med och betala för de utsläpp de gör. Det ingår också i den diskussion om ordning och reda som förs internationellt att vi ska hålla koll på vilka transporter och fordon som kommer in i vårt land. Här har Socialdemokraterna verkligen inte suttit på händerna utan levererat, och vi kommer att fortsätta att göra det eftersom detta är mycket viktigt.
Thomas Morell verkar vurma inte bara för ordning och reda utan för att Sverige ska bli ett fossilfritt välfärdsland. Om Sverigedemokraterna nu står bakom detta är jag mycket intresserad av hur ni tänker uppnå det.
Sverigedemokraterna har varken levererat vad gäller ordning och reda eller minskade klimatutsläpp, så det får Thomas Morell gärna utveckla.
Elin Gustafsson (S):
Jag tackar Thomas Morell för frågan. Jag repeterar: Om det är någonstans som Socialdemokraterna i regeringsställning med Tomas Eneroth i spetsen som ansvarig minister verkligen har agerat och levererat är det på just området ordning och reda i trafiken. Vi ska inte debattera polisen i dag.
Men jag vet att Thomas Morell ofta brukar lyfta fram den frågan, och det krävs många åtgärder, satsningar och yrkesgrupper för att vi ska kunna kontrollera och följa upp det arbete som görs. Här levererar regeringen gång efter gång.
Vi producerar inte bara lagtext, som Thomas Morell säger, utan vi levererar också konkreta förändringar i verkligheten för att det ska bli ordning och reda i hela transportsektorn så att klimatutsläppen kan minskas och hela landet byggas ihop. Det krävs många åtgärder, och låt mig understryka att regeringen verkligen inte sitter på händerna.
Det har vi aldrig gjort. Vi producerar inte bara lagtext utan vi skapar ordentlig förändring för ett hållbart Sverige som håller ihop - till skillnad från Sverigedemokraterna, som varken tar klimatansvar eller står upp för ordning och reda i trafiken. Thomas Morell borde i stället berätta hur Sverigedemokraterna ser på detta, för Socialdemokraternas väg framåt är tydlig.
Vi måste ta ansvar för såväl klimat och miljö som ordning och reda, och det gör vi och ska fortsätta att göra.
Elin Gustafsson (S):
Jag vill börja med att understryka att jag är väldigt glad att Jens delar mitt och Socialdemokraternas engagemang för cykling. Jag ser fram emot att vi tillsammans ska kunna stärka förutsättningarna för cyklingen ännu mer. Vi ser också att det behövs mer konkret handling.
Därför är vi glada över att Socialdemokraterna under förra mandatperioden lade grunden för ett fortsatt konkret arbete, vilket den nationella cykelstrategin var en nyckel till. Frågan om målsättningar har redan utretts.
Vi håller nu på och tittar på vilka mål som kommer att vara lämpliga att ha utöver de mål som redan finns på det transportpolitiska området. Men vi är tydliga. Andelen cyklande ska öka, och därför behöver vi vidta åtgärder som går i den riktningen.
I den nationella cykelstrategin finns konkreta förslag för cykelinfrastruktur. Vi tycker att det är otroligt viktigt att vi fortsätter att hålla i de utpekade områden som finns i den nationella cykelstrategin. Det är en strategi som ska följas upp med mer konkret handling. Vi lade grunden under förra mandatperioden och ser fram emot att fortsätta leverera.
Vi hoppas att Jens kommer att vara med i det arbetet.
Elin Gustafsson (S):
När det gäller målsättningar vill jag åter poängtera att vi med den grund vi lade under förra mandatperioden verkligen höjde ambitionerna för cykling. Det finns mål gällande cykelns värde kopplade till det transportpolitiska området. Jag var i mitt anförande väldigt tydlig med att vi vill att andelen cyklande ska öka.
Vi ser fram emot att fortsätta leverera åtgärder som går i den riktningen för att främja en ökad cykling. Det är nödvändigt för att vi ska kunna ställa om till ett hållbart samhälle. Det tycker jag är tydligt. När det gäller frågan om väglagen kan jag säga att det behövs många olika åtgärder för att vi på olika nivåer i samhället ska kunna underlätta för att mer konkret infrastruktur ska kunna byggas.
Det är som sagt därför detta har pekats ut i den cykelstrategi som finns. Därför kommer vi också att behöva vidta många olika åtgärder för att det ska kunna hända i verkligheten. Vi behöver satsa mer på cykel, och vi behöver leverera mer utifrån den grund som den nationella cykelstrategin har pekat ut. Det ser vi fram emot.
Elin Gustafsson (S):
Tack, Magnus Jacobsson, för ditt engagemang i cykelfrågorna och för att du särskilt lyfter fram barn och unga och cyklisterna utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv! Vi socialdemokrater tycker att det här är väldigt viktigt, och därför är vi tydliga när det gäller detta. Det finns med i betänkandet, och det återfinns inte minst i nystarten av nollvisionen, där detta pekas ut.
Vi behöver vidta fler åtgärder och se över fler eventuella regelförändringar för att se på vilket sätt vi kan underlätta för fler att cykla utifrån att vi har en stark säkerhet.
När det gäller den konkreta regelfråga som du ställer återfinns det här i betänkandet, där det lyfts fram att detta är en svår fråga: Är det just en och en halv meter som är det säkra avståndet? Det finns olika grupper av cyklister; alla är inte likadana.
Magnus Jacobsson lyfter själv fram att barn är en särskilt utsatt grupp, och de behöver kanske ett längre avstånd. Det är en av anledningarna till att detta är en viktig fråga att fortsatt följa, som det också står i betänkandet. Frågan har också debatterats tidigare.
Som jag började med att säga anser Socialdemokraterna att vi behöver vidta många olika åtgärder för att säkra tryggheten för våra cyklister så att fler kan ta cykeln både till jobbet, till skolan och till fritidsaktiveter.
Elin Gustafsson (S):
Tack, Magnus Jacobsson, för den viktiga frågan! Som socialdemokrat talar jag gärna om vikten av att hela landet ska hålla ihop med en stark och viktig infrastruktur. Vi måste inte minst se till att hela landet är med och ställer om Sverige till det första fossilfria välfärdslandet.
Vi måste tillse att olika transportslag finns tillgängliga oavsett om man bor i Dalsland, Skåne eller Norrland, och vi måste se till hela-resan-perspektivet, där cykeln kanske är en del av resan. Vi måste givetvis se till att ha bra och säkra tågförbindelser och vägar tillsammans med en bra cykelinfrastruktur.
Det är oerhört viktigt, och på så sätt ser vi att vi bygger hela Sverige starkt. Då behöver vi tillse att cykel är en del av alla de insatser som behövs för att hela landet ska utvecklas och växa.
Elin Gustafsson (S):
Ledamoten Thomas Morell talade i sitt anförande om vikten av att öka säkerheten på våra vägar. Jag lyfte också upp i mitt anförande att det historiskt sett har funnits en bred samsyn kring nollvisionen och trafiksäkerhet. Men inte minst den senaste veckan har jag och Socialdemokraterna blivit väldigt oroliga för den fortsatta utvecklingen.
Jag undrar hur Sverigedemokraterna kommer att agera nu när Sverigedemokraterna tillhör en grupp i Europaparlamentet där man gör allt man kan för att motsätta sig arbetet med det så kallade Vägpaketet, som har en stor och avgörande roll för trafiksäkerheten. Tänker Sverigedemokraterna bidra till att det på riktigt blir ordning och reda på våra vägar?
Elin Gustafsson (S):
Jag vill tacka Thomas Morell för svaret. Det har arbetats i fem år med det förslag som har varit på väg fram för beslut i EU. Det handlar inte minst om just kör- och vilotiderna och om att stoppa social dumpning men också om nya regler för cabotage. Det är som sagt helt avgörande punkter för att vi ska nå en ökad trafiksäkerhet. Nu har förslaget dock, som Thomas Morell själv lyfte upp, stoppats från att ens läggas fram för beslut.
Det är oklart hur det kommer att påverka trafiksäkerheten på våra svenska vägar. Thomas Morell lyfte upp att Sverigedemokraterna skulle ha varit drivande i arbetet. Från min och Socialdemokraternas sida är det oklart hur Sverigedemokraternas arbete för detta de facto ser ut. Det är nämligen vi socialdemokrater som gång på gång står upp för sjysta villkor på hela arbetsmarknaden, även i transportsektorn.
Det här är helt avgörande. Det är inte på det sättet att vi har drivit på för lite i frågan. Vi har tvärtom varit mycket drivande. Och nu ser vi att Sverigedemokraternas grupp i Europaparlamentet de facto har gjort allt för att förslaget inte ska kunna läggas fram för beslut. Är det inte bara retorik från Sverigedemokraterna när ni påstår att ni står upp för detta, Thomas Morell?
Eller tänker ni gå vidare på riktigt, som du säger här? Är det retorik, eller kommer det att bli verkstad av det här för ökad trafiksäkerhet?
Elin Gustafsson (S):
Min fråga går till infrastrukturminister Tomas Eneroth. Sverige har kommit långt och uppmärksammas ofta för sitt arbete med trafiksäkerhet. Inte minst uppmärksammas arbetet med nollvisionen. Beslutet om den var avgörande och viktigt när det togs för över 20 år sedan. Efter många år av minskning ser 2018 så här i backspegeln ut att ha varit ett mörkt år gällande antalet omkomna i trafiken.
Sverige måste därför fortsätta att ligga i framkant och jobba aktivt för att klara kampen mot antalet omkomna i trafiken. Därför är de nya initiativ som togs under förra mandatperioden i syfte att förbättra trafiksäkerheten och minska antalet skadade och omkomna viktiga. Jag tänker särskilt på nystarten för nollvisionen.
Jag skulle därför vilja fråga statsrådet hur han ser på nästa steg för att ytterligare stärka arbetet med nollvisionen utifrån den nystart som den socialdemokratiskt ledda regeringen inledde under den förra mandatperioden.
Elin Gustafsson (S):
Statsministern! Jag har fått in en fråga från webbsidan Alla väljare. Det är ett samarbete med tidningen 8 sidor, som vänder sig till personer som av olika anledningar behöver få nyheter på lätt svenska. Frågan är ställd av en kille som heter Javeed Javeedan. Han är 24 år och bor i Alingsås. Javeed skriver: Som vi vet är nästan hälften av alla bilresor i Sverige kortare än 5 kilometer.
Varför säger regeringen inte att de som kör så kort bör cykla eller gå i stället? Om vi minskar dessa resor minskar vi hälften av dödligheten och sparar mycket bränsle. Det är bra för klimatet, och människor som börjar röra på sig i stället för att åka bil får bättre hälsa. Regeringen har ju mål om att Sverige ska bli det första fossilfria välfärdslandet och klara en grön, hållbar omställning.
Därför undrar jag hur statsministern ser på Javeeds fråga.
Elin Gustafsson (S):
Min fråga går till infrastrukturminister Tomas Eneroth. Jag träffar ofta åkerier och lastbilschaufförer runt om i Sverige. Signalerna är tydliga från dem alla. Alla efterfrågar det som vi socialdemokrater länge kämpat för, nämligen sjysta villkor och ordning och reda på våra vägar. I våras hade jag äran att vara med en trafikpolis utanför Helsingborg hemma i Skåne på jobbet en dag för att se vad vårt arbete för ordning och reda ger för effekt i praktiken.
Det är tydligt att det arbete som regeringen gjorde och de beslut som regeringen tog under förra mandatperioden har gett mycket bättre verktyg för att förbättra situationen på våra vägar. Men man kan från polisen inte göra allt kontrollarbete på våra vägar helt själv. Samtidigt har vi fortfarande en verklighet där lastbilschaufförer lever i sina lastbilar med usla villkor.
De får inte sin dygnsvila, de kör trafikosäkra fordon med överlast och de har beställare som inte tar sitt ansvar. Min fråga till statsrådet är: Vad kan vi göra här och nu på hemmaplan för att komma vidare med den här frågan?
Elin Gustafsson (S):
Tack, infrastrukturministern, för svaret! Det är bra och viktigt att vi fortsätter gå i täten för att leverera mer åtgärder för att få ordning och reda på vägar här i Sverige och i Europa. Men trots de framsteg som gjordes i Europaparlamentet under våren, vilket inte minst ministern själv var delaktig och engagerad i, ser vi att det runt om i Europa fortfarande finns ett starkt hot mot detta arbete.
Jag undrar hur infrastrukturministern ser på det internationella arbete som också behöver göras vidare på detta område.