KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jimmy Ståhl (SD):
Vad ska man säga? Jag tycker överlag att budgeten är ganska bra - den fångar ganska mycket av helheten. När jag hörde att Anna-Caren Sätherberg var uppe och pratade om EU blev jag himla glad.
Jag uppfattade dock inte att vår egen lille sverigedemokrat Nalles namn nämndes från talarstolen. Vår Nalle har tillsammans med den forne socialdemokraten Jens Nilsson drivit igenom mobilitetspaketet, vilket gör oss väldigt stolta.
Både Nalle och Jens Nilsson har länge och gediget kämpat för att få till sjysta villkor för åkeribranschen. Men, herr talman, mobilitetspaketet kräver också att vi har fungerande kontroller, för utan kontroller på vägarna blir ju mobilitetspaketet totalt meningslöst.
Jag tänkte egentligen bara fråga Anna-Caren Sätherberg vilka satsningar Socialdemokraterna gör för att säkerställa att vi har kontroller av mobilitetspaketet för att inte låta detta gedigna arbete i EU bara rinna mellan fingrarna.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag tycker att det är helt riktigt. Jag har stor respekt för infrastrukturministern och det arbete som utförs. Vi behöver ett batteri av åtgärder för att få åkeribranschen att fungera och att få svenska åkare att kunna konkurrera på sjysta villkor. Det är väldigt viktigt. En annan viktig aspekt med att ha mer myndighetspersonal ute på vägarna är inte minst tryggheten.
Vi kunde alldeles nyligen läsa om en åkare som låg och sov. Han vaknade av att lastbilen rörde sig, vilket innebar att han tittade ut. Han såg då en människa med en AK4 som stod utanför medan lastbilen höll på att tömmas på varor. Han blev ju livrädd. Det är just detta som vi måste stävja. Hur lång tid tar det innan åkarna kan känna sig säkra på vägarna?
Jimmy Ståhl (SD):
Hade vi befunnit oss i Schweiz tror jag att godstransporterna på järnväg hade kunnat öka i den omfattning som minister Eneroth talar om. Problemet är att vi inte befinner oss i Schweiz. Vi befinner oss i Sverige. Jag är jätteglad över att det satsas mycket pengar på järnväg.
Men genom att vi inte prioriterar godstransporter i Sverige utan persontrafik kommer sannolikheten att vara att godstrafikflödet inte kommer att öka mer än marginellt om man inför en höghastighetsjärnväg.
Därför är det väldigt viktigt att vi satsar på att bygga upp dagens järnväg - att vi satsar på att fullfölja dubbelspår där det behövs och att bygga fyrspår där det behövs för att öka dagens kapacitet.
Att SJ och andra aktörer som eventuellt skulle ta över höghastighetsbanan skulle släppa befintliga spår till konkurrerande företag som MTR och Snälltåget är nog inte troligt, utan det blir alltså en lyxklass på höghastighetsjärnvägen.
Sedan har man fjärrtåg och snabbtåg, och så en underklass med de lite långsammare regiontågen. Fru talman! Jag tror tyvärr inte att regeringens satsningar på höghastighetståg kommer att leda till att godsflödena får större utrymme, speciellt inte när en av de föregående talarna, Jens Holm, kunde berätta att godstransporterna beläggs med högre och högre avgifter, vilket gör dem dyrare.
Det skulle vara intressant om ministern kunde visa att jag har fel.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag hoppas innerligt att jag har fel. Jag har jobbat i logistikbranschen i närmare 20 år och vet hur viktigt det är att driva godstrafik på järnväg. I Göteborg hade vi till exempel en central station. Därifrån är det ungefär 10-15 minuter ut till Göteborgs hamn. Där valde man att köra gods på järnväg ut i hamnen för att slippa kösystem med mera.
Att föra gods på järnväg är väldigt effektivt även på korta sträckor. Det har jag egen erfarenhet av. Men jag är fortfarande orolig över att godstrafiken kommer att trängas ut. Egentligen borde vi utmana ministern att ge godstrafiken mer utrymme i spårtrafiken - alltså att man skulle kunna närma sig lite hur det ser ut i Schweiz. Underhållspengarna är slut.
Trafikverket blöder och har inga pengar för underhåll. Det är alarmerande.
Jimmy Ståhl (SD):
Sverigedemokraterna anser att oavsett om det handlar om fysisk infrastruktur eller om elektronisk infrastruktur är det viktigt att vi skyddar densamma. Sverige står inför en mycket spännande tid med en ökande digitalisering som knyter samman samhället och ger större möjligheter till bland annat autonomi.
Samhället är i allt större utsträckning beroende av teknik som är uppkopplad till internet via trådlös digital infrastruktur. Därför blir det viktigt att denna infrastruktur kan skyddas, för att värna människors integritet och undvika hot mot landets säkerhet.
Propositionen Skydd av Sveriges säkerhet vid radioanvändning är i grunden bra, men vi ansåg att det var en liten del i propositionen som behövde justeras.
Trafikutskottet anser att det bör vara möjligt för Säpo och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd att använda radiosändare till regeringen. I propositionen var förslaget att det skulle kunna överklagas till domstol.
Vi sverigedemokrater anser att man inte ska vara rädd att ta obekväma politiska frågor i sin hand. Vi tror att regeringen ska kunna göra ett skyndsamt avsteg och kunna ta beslut som handlar om Sveriges säkerhet. Jag är jätteförvånad att regeringspartierna inte vill bifalla detta tillkännagivande.
Försvarsutskottet har fått yttra sig i frågan och rekommenderar att överklagande sker just till regeringen och inte till domstol. Fru talman! Jag ska inte förlänga debatten, men jag yrkar bifall till förslaget i betänkande TU4 Skydd av Sveriges säkerhet vid radioanvändning och avslag på reservationerna.
Jimmy Ståhl (SD):
När det gäller digitaliseringen tror jag inte att det finns så jättestora skiljelinjer.
Vi vet att bredbandsutbyggnaden inte är positiv ute på landsbygden. Det kunde vi höra inte minst i Anders Hanssons anförande. Vi vet att det behövs väldigt mycket mer. Denis Begic talade om vikten av demokrati och att i en demokrati få tillgång till fiberoptik och digitalisering.
Personligen är jag mycket rädd för att vi lämnar glesbygden i sticket och att vi fråntar glesbygden demokratin om det inte säkerställs att glesbygden har tillgång till fullgott internet. I dag förlitar man sig på många ställen främst på koppartråden.
Vi vet också att det kostar närmare 20 miljarder att bygga ut det sista av fiberoptiken. Det är inga småsummor det handlar om. Det får vi ha respekt för. Fru talman! Jag skulle vilja fråga Denis Begic vad han säger till dem som bor i glesbygden och kommer att fråntas sitt internet.
Jimmy Ståhl (SD):
Det är jättetryggt om man har tillgång till alternativa möjligheter att få internetuppkoppling. I mitt anförande tidigare berättade jag om att när jag åker tåg mellan Göteborg och Stockholm är det inte alltför sällan som mina samtal kopplas ned. Och då befinner jag mig ändå inte i glesbygd utan ganska nära städer.
När jag försöker få internetuppkoppling på datorn eller på Ipaden när jag sitter och jobbar står datorn eller Ipaden och tuggar och den berömda ringen stör i arbetet. Men i glesbygden, till exempel långt upp i Norrland, är det stora avstånd, och vi vet att det finns en stor oro där.
Om Socialdemokraterna, som sitter i regeringen, tydligt hade talat om att de skulle vara en garant för att deras koppartråd inte kommer att försvinna tror jag att tryggheten hade ökat. Detta handlar om små betalstationer när man ska ta betalt i till exempel sin lilla butik uppe i fjällvärlden. Om uppkopplingen inte funkar kan man inte ta betalt för sin verksamhet.
Och vi vet att kontanthanteringen är katastrofal. Har man kontanter river man sitt hår för att bli av med dem. Det finns inga företagare som vill ta emot kontanter eftersom kontanthantering kostar enormt mycket. Jag känner också en oro för våra vänner ute i glesbygd och landsbygd.
Jag hade önskat att Socialdemokraterna åtminstone kunde lova att koppartråden blir kvar fram till dess att en fullgod ersättning är på plats. Kan Denis Begic lova glesbygden detta?
Jimmy Ståhl (SD):
Det är klart att man kan vara orolig över klimatet. Vi vet också att det sker förändringar i klimatet, och vi har satsningar på klimatet. Däremot har vi kanske inte samma satsningar som Socialdemokraterna; vi har olika vägar att nå målet. Vi satsar till exempel på elvägar. Och vi kan titta på underhållet av järnvägen. Där satsar vi pengar för att mer gods ska kunna gå och fler personer ska kunna transportera sig.
Vi kan ta ett exempel. Nere i Ramlösa och Lund är det i dag näst intill ingen trafik över huvud taget på Västkustbanan, för underhållet är så fruktansvärt eftersatt. Denna trafik går i stället med buss.
Är det en bra miljöåtgärd att inte satsa på underhållet av järnvägen och därmed tvinga dem som vill åka på järnvägen att i stället åka buss? Vi har alltså lite olika sätt att nå målen. Vi vill ha robusthet, men vi vill också ha ett bra klimat. Jag har också barn, och jag vill också ha barnbarn i en framtid. Det är klart att vi ska ha en bra miljö för våra barn och barnbarn.
Men vi har olika sätt att nå samma mål.
Jimmy Ståhl (SD):
Vi fick höra här att det måste bli sämre innan det blir bättre vad gäller järnvägen Ramlösa-Lund. Jag kan upplysa ledamoten Lindberg om att järnvägen mellan Ramlösa och Lund inte är mer än 20 år gammal. Den ska hålla i 40 år.
Genom att dra ned på underhållet på våra järnvägar kastar man skattemedel rakt ut i sjön, medel som man hade kunnat använda till så mycket annat. För att upprätthålla eller byta ut spåren snackar vi om investeringar på någonstans mellan 100 och 150 miljoner kronor. Vi har personer som arbetspendlar som får ett tidstillägg på en eller en och en halv timme för att ta sig till arbetet. Det är inte okej!
Jimmy Ståhl (SD):
Jag tänkte faktiskt gå in och förhålla mig till sjöfartsfrågor. Som hamnarbetare är jag ju ytterst intresserad av att även sjöfarten fungerar.
Jens Holm talade tidigare om att han ansåg att Sjöfartsverket inte bör vara ett affärsverk utan ett anslagsfinansierat verk, och vi sverigedemokrater delar Jens Holms åsikt fullt ut. Vi anser också att det bör vara ett anslagsfinansierat verk.
Trafikutskottet ligger ju bakom ett tillkännagivande till regeringen om att se över Sjöfartsverkets finansiering, då vi med stor oro ser ökade kostnader för sjöfarten. Regeringen borde vara lika orolig som vi över att kostnaderna ökar.
Godstransportrådet har de facto inte lyckats få över vägtransporter till vare sig järnväg eller sjöfart. Jag kan till exempel redovisa för Teres Lindberg att en transport från Norviks hamn till Köpings hamn tur och retur kostar sjöfarten närmare 100 000 kronor.
Det är enorma pengar för att frakta gods denna korta sträcka. Med det sagt, fru talman, undrar jag om Teres Lindberg vill se att vi gör om Sjöfartsverket från affärsverk till anslagsfinansierat verk.
Jimmy Ståhl (SD):
Tack för svaret, Teres Lindberg! Jag förstår att det är svårt att svara på frågan i och med att det också ska utredas noggrant. Vad gäller Sjöfartsverkets organisation ser jag inga större problem med att behålla den, utan det är ekonomin som är det fatala. Jag har dock en annan fråga. Vi har ju ett regelverk gällande inre vattenvägar som instiftades 2014.
Det ger oss möjlighet att bedriva inlandssjöfart och är ett regelverk som naturligtvis hade kunnat gynna och flytta enorma mängder godstransporter från väg. Men sedan 2014, när detta instiftades, har ingenting hänt - inga pråmar har kunnat börja köra i större utsträckning. Det beror på att regeringen inte har tagit den möjligheten utan har valt att behålla de gamla IMO-reglerna.
Avser Teres Lindberg och regeringen att börja använda sig av dessa möjliga EU-regler?
Jimmy Ståhl (SD):
Det kom ett tillkännagivande 2015 om förarbevis för vattenskoter, men det kommer att ta sex år, kanske sju eller åtta år, innan det blir verklighet. Jag har faktiskt ett eget förarbevis, som jag tog för att jag kunde och för att jag har ett intresse för sjöfart. Jag ville få lite djupare kunskaper om hur man agerar på sjön.
Jag äger ingen båt, men jag vill ha kunskapen. Tidigare har det egentligen inte funnits krav på förarbevis, utan det har funnits en möjlighet för personer att lära sig mer om sjölivet. Man har inte haft någon nytta av förarbeviset, förutom kunskapen. Förarbeviset har, rent praktiskt, inte gällt någonting. Fru talman!
Jag tänkte fråga ledamoten varför man motsätter sig förarbevis för snabbgående båtar. Utskottet har kommit på att även snabbgående båtar bör inkluderas i förarbeviset. I dag finns vattenjetbåtar som gör samma hiskeliga hastigheter.
För att ta förarbeviset får du lära dig väjningsplikt, vem som har företräde, vad det är för skillnad på motorbåt och segelbåt i farlederna, hur du ska agera, vilka faror som finns och att planera din rutt innan färd. Det är sällan det på en vattenskoter eller på de snabba båtarna finns en plotter där djupen syns och så vidare. Fru talman!
Varför vill regeringspartierna inte införa förarbevis för snabbgående fordon?
Jimmy Ståhl (SD):
Att införa förarbevis för snabbgående båtar hade varit enkelt. Förarbevis är inte något nytt, utan de har funnits länge. Det hade varit lätt att föra in krav på förarbevis för snabbgående båtar i lagstiftningen. Jag är glad över att regeringen har kommit till skott med en proposition.
Under pandemin har vi sett att regeringen kan vara snabb med att lägga fram lagförslag. Man behöver inte dra förslagen i långbänk. Vi vet att det är möjligt att snabbare införa lagstiftning. Jag är fortfarande förvånad över att man inte har inkluderat snabbgående fartyg.
Problemet i dag är att i och med att det saknas båtplatser blir det mer och mer vanligt att köpa små snabbgående båtar och även vattenskotrar som man sätter på släp och använder för dagsutflykter.
Många av dem som är sjövana bor i skärgården med sina fartyg och båtar, och de har inte de hiskeligt snabba båtarna och vattenjetskotrarna som man far runt med till vardags. Till exempel 35 knop motsvarar 65 kilometer i timmen. Jens Holm anförde tidigare hastigheter uppåt 100-130 kilometer i timmen.
Det är monstruösa motorer på just vattenjetbåtar och även på vanliga båtar. Du är inte skyddad i en båt. Det finns ofta inte säkerhetsbälten, krockkuddar med mera. Därför är du grymt utsatt i en båt. Får du tvärstopp och åker in i ratten krossar du magen, njurar och så vidare. Jag önskar att dessa frågor hade tagits med.
Jimmy Ståhl (SD):
Här kan vi höra ett lysande exempel på att Miljöpartiet trampar på sig själva. Ni pratar om snabba tåg. Vi kommer att få världens långsammaste höghastighetsjärnväg. Det är vad jag skulle vilja uttrycka som lite trams. Ska man ha snabba tåg är det som Emma sa tidigare: Vi ska ha 320 kilometer i timmen. Men det är det inte tal om här, utan det är 250 kilometer.
Emma Berginger pratar också om Göteborg-Borås, en sträcka som jag gillar i och med att jag är göteborgare. Och denna ska då vidare till Jönköping, fru talman. Jönköping är ett nav för gods i Sverige. Där går enorma mängder lastbilstrafik.
Om man då hade byggt en järnväg som det också går att transportera järnvägsgods på hade man löst många av de miljöproblem som Emma Berginger påstår sig värna om att lösa. Men nej, detta ska man bygga enbart för persontransporter. Det kallar jag lite hyckleri. Vi måste naturligtvis värna godset, godset som går ut till hamnarna och ut till kontinenten. I dag står våra godsbolag med spårtid. Det är inte acceptabelt. Fru talman!
Sedan har vi det här med isbrytarna. Jag förstår inte. Vi har en av de största budgetarna någonsin, men då vill regeringsunderlagspartierna inte satsa ekonomiska medel. Jag förstår naturligtvis att man måste prata med Finland och att man måste prata med dem som bygger. Men vi måste kunna avsätta medel när Sjöfartsverket har kommit på att: Oj, nu gör vi ett samarbete med Finland! Då måste ju pengarna finnas där nu .
Det går inte att vänta till 2033 och till den nationella planen då för att få isbrytarna. Då lamslår vi hela Sjöfartssverige.
Jimmy Ståhl (SD):
Det är jättebra att vi har höga ambitioner vad gäller den digitala infrastrukturen. Jag lyssnade noga på Denis Begics anförande, och han nämnde till exempel bank-id och Swish, två digitala tjänster som är suveräna.
Aldrig har det varit så enkelt att betala för sig som med Swish, och aldrig har det varit så enkelt att identifiera sig hos myndigheter med flera som med bank-id. Sådant ska vi fortsätta med för att förenkla vardagen. Denis Begic talade också om digitala brevlådor. I dag nyttjas den digitala brevlådan Kivra av myndigheter.
Jag är intresserad av att höra om regeringen har några tankar på en statlig digital brevlåda för privatpersoner, där man dessutom kan svara myndigheter för att få en enkel kommunikation. Jag använder inte själv Kivra, men om jag har förstått det rätt kan man där bara ta emot myndighetspost och inte svara myndigheterna, vilket försvårar.
Jag frågar därför Denis Begic: Har regeringen några funderingar på att ha en statlig digital brevlåda?
Jimmy Ståhl (SD):
Det är glädjande att höra. Man ser att man inte hänger med i den digitala utvecklingen, och då är det positivt om det går i rätt riktning. Så till bredbandsutbyggnaden.
Företag som lägger ned fiber har också till uppgift att iordningsställa marken efter sig.
Nu har jag fått mejl om ett fall i Örebro, lustigt nog, där det ser ut som en sorkåker efter en bredbandsutbyggnad, vilket ställer till det enormt för markägarna. Problemet är att en besiktningsman har godkänt det, trots att marken inte är iordningsställd.
Jag har sett bilder, och det var hemskt tråkigt att se. Vad jag förstår av den som har tagit kontakt med mig är det inte lätt att få ordning på detta. Man ska överklaga, och det handlar om civilrättsliga åtgärder.
Långt ifrån alla besiktningsmän är oärliga och usla, och detta är ett särfall. Men har regeringen möjlighet att ge de drabbade markägarna en enklare väg så att de slipper agera civilrättsligt?
Jimmy Ståhl (SD):
Det är intressant att höra Teres Lindbergs fina ord om sjöfarten. Jag tyckte mig höra att Teres Lindberg nämnde att den svenskflaggade fartygsflottan har ökat i omfattning. Jag skulle vilja påstå att detta över huvud taget inte stämmer. För två år sedan hade vi 100 svenska fartyg. I dag när jag står här har vi 100 svenska fartyg.
Det innebär att flottan inte har ökat i omfattning. Jag hörde också Teres Lindberg nämna att vi måste använda järnväg och sjöfart mer. Men vad händer, Teres Lindberg? Varför sker ingen överflyttning?
Jag vet att regeringen har tillsatt en nationell samordnare för närsjöfart och kustsjöfart. Jag har inte sett några resultat över huvud taget från den nationella samordnaren. Jag tror inte på något sätt att den nationella samordnaren är dålig; det är en mycket kompetent person.
Jag tycker också att det är lite komiskt att man väljer att utöka uppdraget när ingen ökad överflyttning har levererats. Godsstrategirådet har också misslyckats. Det har inte skett mer överflyttning av gods till vare sig järnväg eller sjöfart. Det finns några enkla grejer som hade kunnat hjälpa sjöfarten på traven.
Det handlar om stämpelskatt som blir en avgift, om att se över och återställa nettomodellen och om att se över tonnageskatten som vi nu har prövat i ett par år. Det har regeringen lovat att göra. Vad ämnar Teres Lindberg och regeringen göra?
Jimmy Ståhl (SD):
Jag skulle också vilja påminna Teres Lindberg om att vi har ett infrastrukturdepartement som jobbar med rena infrastrukturfrågor. Jag hade varit lite mer oroad om infrastrukturen hade legat under Näringsdepartementet som det tidigare gjorde, men nu har man ju alla världens möjligheter att fokusera just på infrastruktur genom det nya departementet.
Jag hörde inte ett ljud om att ändra stämpelskatten till en avgift, införa den gamla nettomodellen eller se över tonnageskatten. I mitt anförande beskrev jag en transport mellan Norviks hamn och Mälarhamnar - en transport som kostar fartygen över 100 000 kronor i avgift. Man hade kunnat göra denna transport sjövägen, men det gör man inte, för avgifterna är för höga.
Det är enklare och billigare, men inte mer miljövänligt, att driva detta via lastbil. Då har man misslyckats. Jag skulle vilja höra vad Teres Lindberg säger: Har den nationella samordnaren lyckats med sitt uppdrag? Har godsstrategirådet lyckats med sina uppdrag när det gäller att göra överflyttningar?
Jag skulle också vilja fråga Teres Lindberg: Vilka svenskflaggade fartyg är det som regeringen ser som jag har missat att se? Jag har inte sett några svenskflaggade nya fartyg på över två år. Vi hade världens chans nu när England via brexit lämnade unionen att få mängder med svenskflaggade fartyg, men vi tog inte chansen. Vi har inget regelverk, och vi försvårar för fartyg att bli svenska.
Jag tycker att det är beklämmande, och jag skulle gärna vilja höra vad Teres Lindberg säger om detta.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag lyssnade noga på Emma Bergingers anförande. Jag noterade att Miljöpartiet vill ha mer gods till sjöss, vilket är jättepositivt.
Miljöpartiet är ju en del av regeringsunderlaget och har en möjlighet att påverka regeringen på ett helt annat sätt än ett oppositionsparti. Vad gör Miljöpartiet för att få mer gods till sjöss?
Sedan vi fick den nationella samordnaren och godsstrategin har det vad jag kan se inte hänt något. Det är bedrövligt. Fru talman! Jag skulle också vilja veta vad Emma Berginger och Miljöpartiet tycker om kostnaden på 100 000 för att frakta ett fartyg mellan Stockholm Norvik Hamn och Mälaren.
Är det avgifter som Emma Berginger och Miljöpartiet känner sig bekväma med? Är det avgifter som enkelt skulle kunna tas bort via möjligheten med inre vattenvägar? Den stora delen av trafiken går ju i skyddat vatten.
Vi skulle också kunna trafikera med pråmar för att avlasta vägtrafiken. Jag är lite nyfiken på Emma Bergingers svar.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag delar fullt ut Emma Bergingers lotsanalys. Här kan vi gå hand i hand, för här har vi samma syn.
Det finns ett stort behov av kompetent lotsning, men man bör se över regelverket och göra det enklare. Det är svårt för Emma Berginger att tala för den tidigare talaren Teres Lindberg, som ju inte kan stå här nu och försvara sig.
Men jag är lite nyfiken på om Emma Berginger har samma tankar. I trafikutskottet talar vi om vissa frågor medan vissa frågor hamnar i finansutskottet. Men oavsett utskott landar ju allt på sjöfarten. Jag förutsätter att ni pratar med era kollegor i de andra utskotten om fartygens utmaningar.
Jag pratar i alla fall med Oscar Sjöstedt i finansutskottet för att göra det bästa för sjöfarten. Då handlar det till exempel om att gå från stämpelskatt till stämpelavgift, en nettomodell och en tonnageskatt. Precis som Emma Berginger var inne på tidigare är det i opposition lätt att se alla brister, för det finns många när det gäller sjöfarten.
Jag har radat upp ett batteri med problem som går att lösa på ett ganska enkelt och billigt sätt. Sedan, fru talman, tänkte jag under mina sista sekunder fråga Emma Berginger om hon anser att ekobonus har hjälpt till med överflyttning av gods.