KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Maria Stenberg har frågat mig om jag avser att driva frågan om ett civilt test- och övningscentrum, CTÖ, vidare och när regeringen i så fall kommer att fatta nödvändiga beslut om detta.
I propositionen Vårt framtida försvar aviserade den tidigare regeringen en rad åtgärder för de regioner som berördes mest av förändringarna inom Försvarsmaktens grundorganisation. En av åtgärderna var betydande lokaliseringar av statliga verksamheter till dessa regioner. Länsstyrelsen i Norrbottens län fick också i detta sammanhang 17 miljoner kronor för utvecklingsarbete i Arvidsjaur.
I riksdagsbeslutet framhölls bland annat att ett centrum för test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö ska utvecklas i Arvidsjaur - detta för att säkra en civil utveckling och militär närvaro i Arvidsjaur de kommande åren. Den tidigare regeringen gav därför en särskild utredare i uppdrag att föreslå lämpliga åtgärder för att utveckla ett sådant centrum. Uppdraget har redovisats, och utredningen Testa och öva i norra Sverige har remissbehandlats . Regeringen arbetar för tillväxt och framtidstro i hela landet.
Regeringens tydliga uppgifter är att skapa förutsättningar för tillväxt genom bland annat bra och modern infrastruktur, forskning och utveckling, bättre villkor för företagen samt god service i hela landet. Uppgifterna gäller för såväl storstadsområden, små och medelstora städer som gles- och landsbygd. En utgångspunkt i arbetet är att varje region ska ges ansvar och inflytande som innebär möjligheter att växa utifrån sina egna förutsättningar. Medborgare och företag kan därmed få bättre förutsättningar för att påverka utvecklingen i sin region.
Regionala företrädare ska ha ansvar och inflytande över de statliga tillväxtresurserna. I december 2006 beslutade regeringen om en nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning för åren 2007-2013. I strategin identifierar regeringen bland annat innovativa miljöer och entreprenörskap som prioriterade områden. Även de unika förhållanden som präglar de glest befolkade områdena i norra Sverige lyfts fram i detta sammanhang.
Denna inriktning innebär bland annat att företag i större utsträckning än i dag kan använda sig av strukturfondsprogrammens stora möjligheter. De regionala strukturfondsprogrammen, som till hälften finansieras med EU-medel och har minst lika mycket nationell medfinansiering, har också en extra tilldelning till de fyra nordligaste länen. Genom det så kallade länsanslaget fördelas också stora resurser till Norrbottens län. Regeringen har således givit myndigheterna i norra Sverige särskilt goda möjligheter att delta i finansieringen av projekt likt CTÖ.
Ett genomförande av detta enligt utredarens förslag förutsätter dock att även regeringen tar ställning. Det gäller bland annat organisationsform, preciseringar avseende finansiering, verksamhetens inriktning och omfattning och Försvarsmaktens medverkan. Frågan bereds därför vidare inom Regeringskansliet.
Maud Olofsson (C):
Låt mig börja med att säga att det är otroligt spännande att se vad som händer i Norrbotten.
Efter att ha bott i Norrbotten under åtta års tid med en mycket stark tillbakagång - service försvann, olika verksamheter lades ned, folk flyttade från Norrbotten och det var en allmänt pessimistisk stämning - ser vi nu en optimism i Norrbotten som vi inte har sett på mycket länge. Det gäller både inlandet och kusten, vilket är särskilt glädjande, därför att det har funnits en konflikt mellan kust och inland.
Det är fantastiskt att se hur man tar vara på de möjligheter som tidigare uppfattades som ett hinder för Norrbottens utveckling, som kyla, långa avstånd, arktiskt klimat. Precis som Maria Stenberg sade är det spännande att man kan vända de här nackdelarna till en fördel.
Jag kan bara påminna om att när diskussionen började i Norrbotten om att kyla och långa avstånd kunde bli en fördel var det faktiskt inte många norrbottningar som själva trodde på den möjligheten. Men detta har ändrats, och det är jag mycket glad för. Den senaste tidens utveckling när det gäller arbetslöshet visar att regeringens insatser för att minska arbetslösheten i Norrbotten ger resultat.
Nu ligger Norrbotten på en arbetslöshet på 4 procent, och det är en fantastiskt positiv siffra. Det är naturligtvis ett bättre företagsklimat och en större tilltro till framtiden. Människor går från arbetslöshet och utanförskap till jobb. Det är vi väldigt glada över. Och de regionala klyftorna minskar i Sverige i dag, vilket är mycket glädjande inte minst för mig.
När det gäller den omställning som ska ske i Arvidsjaur tror jag mycket på de idéer som finns när det gäller både CTÖ och ITÖ. Men precis som Krister Hammarbergh säger är de intimt sammankopplade. Jag har själv gjort ett besök och fått beskrivet alla möjligheter man har. Under den senaste tiden har man haft övningar uppe i Norrbotten.
Nordic Battle Group har varit där och tränat och man har haft flygövningar tillsammans med Finland, Norge, Schweiz och några andra länder. Man har haft mycket goda resultat, så jag tror att det finns en god förutsättning för detta. Det var också det som Mikael Odenberg beskrev i sitt interpellationssvar.
Det finns ett arbete bestående av representanter från de berörda kommunerna och FMV samt förbandscheferna och landshövdingen, där man diskuterar hur man ska komma fram. Min ambition är naturligtvis att så fort det bara går komma fram till ett gemensamt beslut. Det är nämligen både en civil och en militär del, och då måste man försöka hålla ihop det.
Just nu inväntar vi Försvarsmaktens synpunkter på detta. Innan man har satt ned fötterna här är det svårt att fatta det totala beslutet. Men vi ser möjligheterna i det som sker däruppe. Och jag tror att Sverige har en möjlighet att bistå med kunskaper och tillgångar som många andra frågar efter.
I dagsläget kan jag inte ge ett tydligare besked än det som jag har gett nu, därför att jag har inte fått beskeden när det gäller Försvarsmakten, och de här sakerna hör ihop.
Maud Olofsson (C):
Jag tror att det var Maria som sade att för tre år sedan tog riksdagen ett beslut. Räknar vi på dessa tre år har den borgerliga regeringen suttit ett år och den socialdemokratiska två år, så vem som har bråttom och vem som är effektiv kan man fundera över. Jag kan bara konstatera att det inte fanns tillräckligt underlag för att kunna fatta beslut när jag tillträdde. Det gör att vi måste ta fram utredningsunderlag.
Jag kan upplysa om att det som ni efterfrågar i form av en interdepartemental arbetsgrupp och annat är vår ordning i regeringen. Vi jobbar över sektorsgränser. Det går inte att tänka i bara varje sektor för sig, för då når vi aldrig något resultat. Det är alldeles tydligt att denna regering har påbörjat ett mycket mer tvärsektoriellt arbete än vad den gamla regeringen gjorde.
Det tycker jag är helt rätt. De krav ni ställer i det sammanhanget är viktiga. Om jag ska kunna fatta ett bra beslut med hela beslutsunderlaget måste jag invänta det som försvaret har att säga om sin del. Jag hoppas att vi så snabbt som möjligt ska kunna ge ett besked i den delen. Sedan vill jag också säga att det för Norrbottens del nu sker en positiv utveckling. Siv Holma hänvisar till högkonjunkturen. Ja, det är en förklaring.
Men en annan förklaring är den politik som regeringen för. Det är klart att om vi får en jobbskaparpolitik, som innebär att människor tror på framtiden, att företagen vågar investera, att småföretagen växer till och så vidare, skapar det också tillväxt och utveckling. Satsningen på infrastruktur som den här regeringen nu gör, med 1,2 miljarder i senaste budgeten, spelar roll för Norrbotten och för Arvidsjaur.
Därför tycker jag att det är otroligt upprörande att se att oppositionen och Socialdemokraterna tar bort 1 miljard kronor från väganslaget som handlar om enskilda vägar, om satsning på handikapp och om cykelvägar - 1 miljard kronor! Vi tillför däremot 300 miljoner kronor och höjer nivåerna - eller 100 miljoner kronor per år, vilket leder till en nivåhöjning sedan.
Det här är naturligtvis grundbulten för att vi ska kunna satsa på både ITÖ och CTÖ och också se till att vi gör övriga företagssatsningar. Högskoleutbildning, Siv Holma, är ju inte mitt ansvarsområde. Om du vill diskutera frågan om högskoleutbildning ber jag dig ställa den interpellationen till ansvarig minister.
I grunden tror jag att Norrbotten har goda förutsättningar framöver, och jag tror att det finns en självkänsla i Norrbotten nu som är annorlunda. Naturligtvis blir man stolt över att det är låga arbetslöshetssiffror, att råvarorna efterfrågas och att det finns en jobbpolitik som stöder denna positiva utveckling. Jag tror också att den självkänslan kommer att betyda att Norrbotten kommer att stå som vinnare framöver.
Vi hade en inlandskonferens i Vilhelmina bara för några dagar sedan som visade en helt annan positiv inställning än tidigare och ett driv i att försöka utveckla också de här delarna av landet. Lyckas vi med att få alla regioner att bidra till den gemensamma tillväxten är vi alla vinnare i hela Sverige. Det är det som är regeringens ambition.
Maud Olofsson (C):
Låt mig först korrigera. När jag talade om sovjetiska planer var det infrastrukturplanerna jag avsåg. Jag kan konstatera att de såg ut på precis det sättet. Det var stora planer, häftiga löften och inga pengar. Det är vad vi nu får reparera. Det är därför vi sitter i en situation där stora delar av landet frågar efter pengar till infrastruktur men det saknas i planerna. Lars Johansson säger att Socialdemokraterna har pengar. Det är vad ni inte har. Det är viktigt för svenska folket att få reda på.
Ni säger att ni har det men använder dem dubbelt och flera gånger om. Ni har väl tagit intryck från det ni gjorde med infrastrukturplaneringen. Erkänn att det är pengar från arbetslivsforskningen och Klimppengar som ni vill satsa. Det är vad ni beskriver i er motion. Jag kan erkänna att det har kommit bra saker i branschprogrammen. Det är jag den första att erkänna. En del av de satsningarna har varit bra för Sverige. Jag kan i det sammanhanget vara generös.
Men det är viktigt att se att vi behöver generella satsningar om vi tittar på klimatet och miljön. Det kommer att ge utfall för vissa branscher. Det är lite underligt att Lars Johansson inte ser tjänstesektorn som viktig. Vi har i dag en segregerad arbetsmarknad där fordonsindustrin med många av de andra tunga industrierna är otroligt manligt dominerade. Det vore då väldigt konstigt om vi inte skulle bygga i tjänstesektorn.
Vad är det för arbetsmarknad som ni levererar till svenska kvinnor? Vad är det för arbetsmarknad som ni tänker er ska växa fram om vi bara satsar på denna del med den tunga fordonsindustrin och den tunga industrin? Vi behöver både-och. Jag hoppas naturligtvis att fler kvinnor ska ta plats i de traditionella branscherna. Men vi ser också ett ökat behov av att skapa en arbetsmarknad som är mindre könssegregerad och som också tillåter att fler kvinnor kommer in på arbetsmarknaden. Det är därför som vi gör den satsningen.
Sist vill jag säga att ett gott företagsklimat för alla också gynnar fordonsindustrin. Jag hoppas verkligen att Trollhättan kommer att vara det bidrag till svensk ekonomi som det har varit tidigare. Löften om att vi ska fullfölja vad vi lovat står fast.
Maud Olofsson (C):
Alf Eriksson har frågat mig om jag avser att agera för att biogas, oavsett transportsätt, även framöver ska vara skattegynnad, och Börje Vestlund har frågat mig vilka åtgärder jag avser att initiera i syfte att mer bioenergi omvandlas till biogas som fordonsbränsle. Alf Eriksson har även frågat miljöministern på vilket sätt han avser att säkerställa att biogasutbyggnaden kan fortsätta även framöver. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på den senare frågan.
Eftersom frågorna avser delvis överlappande aspekter på hur regeringen främjar användningen av biogas väljer jag att besvara frågorna samlat. Användning av biogas som drivmedel är mest fördelaktigt för flottor av fordon som används inom tätorter såsom kollektivtrafik, distributionsfordon och taxi. Börje Vestlunds fråga antyder att all biogas som inte används som fordonsbränsle förslösas. Tvärtom kan kombinerad el- och värmeproduktion i effektiva kraftvärmeverk vara ett mycket effektivt sätt att använda biogas genom att gasformiga bränslen ger ett högt elutbyte.
Under den senaste tiden har produktionen av biogas ökat mycket snabbt. Naturvårdsverkets sammanställning av vad som beräknas uppnås genom åtgärder inom Klimatinvesteringsprogrammet, Klimp, antyder minst ca 1 terawattimme ökad produktion bara på ett par år. Biogasen får i övrigt stöd i form av elcertifikat vid produktion av elenergi samt ges stöd i form av olika miljöbilsstöd. Specifikt stöds utbyggnad av distribution av biogas genom ett investeringsbidrag.
Sammantaget innebär dessa åtgärder att biogasen ges möjligheter att fortsatt utvecklas parallellt med ökad användning av andra biodrivmedel. Vad gäller nya initiativ har utredningen om jordbrukets roll som bioenergiproducent föreslagit att ett investeringsstöd lämnas inom ramen för landsbygdsprogrammet för att främja framställning av gödselbaserad biogas. En ökad produktion kan enligt utredningen sänka produktionskostnaderna.
Utredningen menar att en satsning på gårdsbaserad biogasproduktion är fördelaktig då det ger ett mycket rent biobränsle och samtidigt kan minska utsläppen av metan ur stallgödseln. Utredningens förslag har remissbehandlats och förslaget bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Beträffande beskattning av biogas som distribueras blandad med naturgas har jag redan agerat för att underlätta distributionen av biogas i naturgasnätet.
Skattesystemet ska inte missgynna utvecklingen av biogasen som energibärare eller motverka att det befintliga naturgasnätet används på ett effektivt sätt i denna utveckling. Energimarknadsinspektionen fick i mars i år uppdraget att, i samråd med Skatteverket, lämna förslag till regelförändringar som innebär att skattefriheten för biogas kan följa gasen till slutkonsumenten. Jag räknar därför med att myndigheterna ska föreslå en ändring som underlättar samdistribution.
Maud Olofsson (C):
Jag glömde att säga i mitt förra inlägg när det gäller skattesidan att den här regeringen har reagerat mycket tidigare än den här interpellationsdebatten. Den 29 mars gav jag ett uppdrag till Energimyndigheten som ska redovisas den 29 februari 2008. Vi har gett uppdraget för att vi ska få fram ett bra underlag. Man kan bara beklaga att det har fått gå så länge under tidigare år, men så är det nu.
Jag kommer att prioritera den här frågan så snart jag får ett förslag från myndigheten. Låt mig bara säga att de förnybara bränslena är en prioriterad fråga för den här regeringen. Ska vi klara klimatmålen, ska vi klara de överenskommelser som vi har på EU-nivå måste vi se till att det sker saker och ting. Vi har en viktig fordonsindustri i Sverige som kan vara världsledande på det här området. Vi har naturresurser som vi kan göra väldigt mycket av.
Det handlar om att göra biogas, andra generationens etanol, svartlutsförgasning och så vidare. Det är därför den här regeringen satsar så rejält med forskningsresurser på teknisk utveckling, för att kunna jobba tillsammans med industrin med att ta fram allt detta. Det är därför vi kommer att fortsätta att vara världsledande på det här området.
Jag håller med Alf Eriksson om att både den tidigare regeringen och den förra borgerliga regeringen har gjort saker under resans gång som vi kan vara stolta över. Jag kommer ihåg den debatt som vi hade om koldioxidskatt på centerstämman i mitten av 70-talet. Den medvetna debatt som inte minst jag har fått vara med om har lett till att Sverige i dag är världsledande. Men vi får försöka hjälpas åt att identifiera när det hakar fast och när vi behöver göra nya saker.
Där hoppas jag att vi över blockgränserna kan hitta och identifiera vad det är som är knutarna, för att få en positiv utveckling framöver. Jag tror att vi alla inser att vi måste fortsätta att vara ledande, och vi måste fortsätta att hitta goda system så att vi gör det enkelt för konsumenterna att vara miljövänliga. Det ska vara billigt, det ska vara roligt och det ska vara enkelt att vara miljövänlig. Det är mitt mål.
Maud Olofsson (C):
Jag vill tacka så mycket för debatten. Jag tycker att Börje Vestlunds sista kommentar om de 55 åtgärderna signalerar lite avundsjuka. Att den här regeringen snabbt har fått fram en massa förslag som har kunnat träda i kraft och att företagen ser förbättringar i sin egen vardag tror jag är väldigt viktigt för inte minst den tillväxt som vi ser nu på näringslivets område. Småföretagen växer, och som jag sade: Andelen kvinnliga företagare är uppe i 35 procent.
Vårt mål är 40 procent. När det gäller företagarna och det sociala skyddsnätet ska man konstatera att det företagarna har kritiserat, och det Socialdemokraterna ju hade problem med, var att man aldrig kan använda de sociala trygghetssystemen, till exempel om man som företagare är sjuk. Man betalar in lika mycket, men man kan inte använda systemen. Det är därför det är så viktigt med en utredning och de tilläggsdirektiv som vi har lämnat på det här området för att öka tryggheten för de enskilda företagen.
Där kommer vi också att återkomma. Sedan vill jag bara säga att jag tycker att svensk modeindustri, svenska kreatörer och hela den här delen som innehåller många olika branscher - det ska man säga - är en väldigt spännande del. Jag tror framför allt att det finns väldigt många ungdomar som lockas till detta.
Det som är risken, tycker jag, i det här gamla branschtänkandet, är att de gamla, traditionella näringarna tar plats och finns i den offentliga debatten. Därför är den här debatten i riksdagen bra. Det är lätt att få fram trä-, gruv- och fordonsindustri och så vidare, medan den här typen av näring inte har samma talespersoner.
Jag tycker att det är väldigt viktigt i de samtal som vi har mellan Näringsdepartementet och Kulturdepartementet och med den här sektorn. Men det är också viktigt att våra traditionella verktyg, som har riktat in sig mot de mer traditionella näringarna, också ser de här nya näringarna växa fram. Det är därför jag är noga med att ge signaler till de organ som vi har att också se de här näringarna. Till slut vill jag tacka för modetipsen!
Det jag försökte framföra i den här debatten och den diskussion som vi hade är att jag tycker att det finns anledning att fundera över mina och många andra medelålders kvinnors önskemål om snygga och fräscha yrkeskläder som också passar en något rundare kropp.
Maud Olofsson (C):
Jag kan säga till Marie Engström att jag inte har gett sken av att vi har gjort allting färdigt. Det har vi absolut inte. Det återstår otroligt mycket att göra. Det jag försöker säga och förklara är att när vi tittar på de andra länder som har varit framgångsrika på det här området ser vi att de har genomfört en väldigt systematisk genomgång av regelverken, möjligheterna att mäta, möjligheten att göra ordentliga analyser, systematiskt arbete i tryck mot myndigheter, departement och så vidare.
Det är så man når framgång, och vi har försökt lära av dem. Jag säger inte alls att vi är färdiga. Vi är bara i början av detta arbete. Jag försöker också problematisera. Företagen säger: Nu ska vi ha EU-regler så att det blir lättare för företag att vara på EU-nivå. Det är bra. Men när de kommer tillbaka och ska genomföras i det svenska systemet är det många företag som säger: Vad krångligt det blev nu när vi har det på EU-nivå. Det finns en komplikation i allt detta arbete som vi måste hantera.
Det är vad jag försöker att säga. Jag är otroligt tacksam om det kommer regelförenklingsförslag som det nu har gjort från många företag. Vi har också delat ut dem till departement och myndigheter som man ska jobba med. En hel del av de förbättringar som kommer handlar inte bara om att ta bort regler. Det handlar också om att göra det lättare för företag att komma i kontakt med olika myndigheter med e-hantering av olika slag och att man får hjälp via nätet, webbsidor och annat.
Det är en modernisering och effektivisering av dessa myndigheter. Jag sade att företagen är mer nöjda med den här regeringen än med den förra regeringen. Jag kan leva gott på den vetskapen. Det innebär inte att alla är nöjda. Men de vet att vi är på väg åt rätt håll, och det är viktigt. Det är också viktigt att säga att Socialdemokraterna är emot Regelrådet. De tycker inte att det är en viktig funktion. Det säger en del om hur man ser på regelförenklingsarbetet.
Jag tror att företagarna känner att vi från alliansregeringen är företagarnas bästa vänner och att vi vet hur det är att vara företagare. Vi har själva erfarenhet av det. Det är en ganska bra grund att stå på när man ska vara näringsminister.
Maud Olofsson (C):
Berit Högman har dels frågat efter min bedömning av de branschvisa forskningsprogram som staten utvecklat tillsammans med näringslivet och fackliga organisationer, dels frågat om jag avser att förlänga de branschvisa forskningsprogrammen efter år 2008. Vår regering ser forsknings- och innovationsfrågorna som avgörande för Sveriges utveckling på lång sikt. Väl fungerande forsknings- och innovationssystem som leder till resultat av hög kvalitet och relevans är avgörande för att Sverige ska hävda sig i den internationella konkurrensen.
Forskning som bedrivs i nära samarbete mellan företag, universitet, högskolor och institut är mycket viktig. Genom att kombinera den grundläggande kunskapsutvecklingen med utveckling av ny teknik och nya produkter och tjänster skapas starka innovationsmiljöer. Starka forsknings- och innovationsmiljöer är också en viktig källa för näringslivets långsiktiga kompetensförsörjning. Statens samlade satsningar på forskning och utveckling uppgår årligen till omkring 25 miljarder kronor.
Resurserna för de specifika branschprogram som Moderaterna behandlade i budgetmotionen 2005/06 och som Berit Högman refererar till i sin fråga uppgår till 200 miljoner kronor per år. Programmen utgör därmed mindre än 1 procent av statens forskningssatsningar. Programmen är ändå viktiga. Här bedrivs forskning i nära samverkan med näringslivet. Jag vill poängtera att det tydligt framgår av alliansens budgetpropositioner att resurserna för dessa utvecklingsprogram oförändrat ligger kvar på 200 miljoner kronor fram till år 2010.
När det gäller andra riktade forskningsprogram, som till exempel program för att stödja utvecklingen av miljö- och säkerhetsaspekter inom fordonssektorn, beslutade regeringen i maj 2007 om ett uppdrag till Energimyndigheten avseende miljöinriktad forskning inom ramen för regeringens satsning på miljöteknik. Satsningen omfattar 245 miljoner kronor under fyra år. Det innebär att staten under 2008 satsar omkring 450 miljoner kronor på forskning som ska bidra till att fordonsindustrin kan möta utmaningarna på miljö- och säkerhetsområdet.
För år 2009 är motsvarande siffra för redan beslutade program ca 170 miljoner kronor. Näringsdepartementet har bjudit in fordonsindustrin till samtal om hur den gemensamma forskningssatsningen kan vidareutvecklas. Regeringen avser att under hösten 2008 presentera en forskningspolitisk proposition. Där kommer regeringen att föreslå strategiska satsningar på områden som är viktiga för samhälle och näringsliv. Dessa strategiska satsningar förväntas långsiktigt bidra till högre tillväxt och välfärd.