Jan Björklund (L):
Det finns förmodligen hundra sätt att räkna detta, och alla sätten verkar förekomma i den här debatten. Det går att räkna bara på 19-åringar. Men då missar man det faktum att de flesta inte börjar plugga på högskolan är de är 19 år, utan de börjar senare. Därför kan man inte räkna bara på 19-åringar. Man kan räkna på hur många som är inskrivna just nu. Men då missar man det faktum att de som nu är 17, 18 eller 19 år ska gå där om några år. Därför har EU enats om ett sätt att räkna.
Man räknar på hur många i en årskull som kan påbörja studier i åldern 19-34 år och hur många av dem som pluggar i minst två år. Det räcker inte att de skriver in sig, utan de ska plugga också. Det är det sättet vi använder. De sätt ni använder är andra sätt att räkna. Ni hänvisar till någon egen undersökning som alla har med nu som är gjord på det socialdemokratiska partikansliet som saknar total förankring. Det är bara siffertricksande. Använd det sätt som är vedertaget och bestämt.
Det är annorlunda med grundskolan, eftersom nästan alla börjar där när de är sju år. Men alla börjar inte vid en viss ålder i högskolan. Det är därför man har modellen att man säger: Hur många i en årskull kan mellan 19-34 år bedriva två års högre studier? Det är därför man räknar på det sättet. Man får ta en årskull och se: Hur många räcker platserna till? För de som nu fyller 19 år i år är siffran 53 procent.
Den är högre än den någonsin var under den socialdemokratiska tiden. Om några år kommer vi upp i 63 procent. Det beror på att ålderskullarna minskar kraftigt. Någon stod här och påstod att vi är sämre än de andra nordiska länderna. Det är nonsens. Vi ligger högst i Norden, i princip högst i Europa tillsammans med något annat land och bland de högsta i världen. Göran Persson satte upp ett 50-procentsmål.
Han nådde aldrig dit. Snart är vi på 63 procent. Det beror både på en utbyggnad och på att ungdomskullarna minskar. Vi har det förhållandet att ungdomskullarna är så olika stora. Det är därför man måste räkna i procentandelar i stället för i antal studenter för att förstå dimensionen på det. Jag tror att Peter Persson i någon släng nämnde JB Education, även om debatten inte handlar om det. Varför får JB Education lägga ned? Varför måste många kommuner lägga ned gymnasierna nu?
Jo, därför att ungdomskullarna minskar kraftigt. De minskade ungdomskullarna beror på att under slutet av 90-talet föddes väsentligt färre barn i Sverige. Antalet barn som föddes minskade med 25 procent på några år. Det är därför som vi med stor säkerhet kan säga att vi nu och möjligen nästa år är på en peak i sökandet. Det kommer att gå ned, allt annat är statistiskt omöjligt. Söktrycket kommer att gå ned.
Om man ska bestämma sig för att bygga ut i fem år finns det om ett år inte sökande till platserna. Man kan inte bygga ut för att det ett enda år är fler sökande. Utbyggnad och neddragningar måste ske lite mer långsiktigt än så. Ni har nämnt 37 procent. Ni säger att vi har lägre examensfrekvens och att det är så bekymmersamt med låg utbildningsnivå. I alla era interpellationer som är mängdkopierade står just den siffran.
Det är sant. Men ni låtsas att det betyder att vi har en lägre utbildningsnivå. Det beror på att vi har ett annat examenssystem. Man måste begära ut sin examen i Sverige. Mängder av personer avstår det. Efter årtionden av politik i Sverige är inte akademisk examen värt så mycket på arbetsmarknaden. Det är andra saker som är värt mycket. Man begär inte ut sina examensbevis. Men vi har högre utbildningsnivå än i de andra nordiska länderna. Det är all-time-high med 63 procent.
Försök ta in det i den fortsatta debatten.