KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Regeringen har nyligen fattat beslut om att förlänga de inre gränskontrollerna i ytterligare tre månader. Vi gör det enligt det regelverk som finns, då vi bedömer att det krävs med anledning av säkerhetshoten mot Sverige och för att vi ska kunna garantera den inre säkerheten. Vi kommer att fortsätta bedöma detta, och det är en samlad bedömning vi gör.
Jag kan bara konstatera att ungefär 200 personer i veckan nekas inträde i Sverige för att de inte har rätt att komma hit, och det upptäcks tack vare de inre gränskontrollerna. Jag kan också konstatera att Säpo gör bedömningen att terrorhotnivån mot Sverige ligger kvar på en trea, vilket är en ganska hög nivå som motiverar ökad säkerhet och inre gränskontroll. Sedan finns det andra poänger med inre gränskontroll.
Vi får också koll på brottsvågor på ett helt annat sätt. Vi ser att stöldvågorna, inte minst i södra Sverige, har minskat ganska kraftigt efter att de inre gränskontrollerna infördes.
Mikael Damberg (S):
Det enkla och raka svaret är att pengarna redan är utbetalda till Polismyndigheten. Riksdagen har fattat sitt beslut, och pengar har betalats ut. Men jag har faktiskt inte hört någon här i riksdagen säga att vi ska ha en annan ordning än att Polismyndigheten ska förhandla med de fackliga organisationerna om löner och villkor. Det är också detta som står i den reservation som gick igenom. Jag vill nyansera bilden något. Vi har fördubblat antalet studenter som går ut från polisutbildningarna. Det behövs fler, så det kommer att bli en ytterligare utbyggnad.
Två nya polisutbildningar har just startat, i Borås och Malmö. Polismyndigheten säger dessutom att den oroväckande kurvan över antalet poliser som lämnar yrket efter den stora omorganisationen har planat ut. Det arbetet måste fortsätta. Den 73-punktsöverenskommelse som regeringen har ingått med Centerpartiet och Liberalerna innehåller både 10 000 fler polisanställda och bättre villkor för polisen.
Detta är nämligen viktiga frågor, och det måste vara ett attraktivt yrke.
Mikael Damberg (S):
Jag förstår inte riktigt det senaste inlägget. Pengarna är redan utbetalda, så varför skulle vi prioritera bort dem? De är utbetalda och ska användas av Polismyndigheten, som ska förhandla med de fackliga organisationerna om bättre löner och villkor. Det var väl det som var riksdagens beslut. Med all respekt - jag tror att jag har varit inrikesminister i tre veckor. Om Polismyndigheten ska sköta lönefrågan och hålla sådana förhandlingar bör de också få möjlighet att göra detta. Annars får riksdagen ta över lönesättningen för alla grupper i staten, och det tror jag vore en olycklig väg.
Mikael Damberg (S):
Skogen är en enormt viktig naturresurs för Sverige. Den är en av Sveriges största exporttillgångar, den är viktig för rekreation och turismnäring och den har stora och viktiga miljövärden. Det är alltså flera olika intressen som sammanstrålar i vår svenska skog. Den är också den kanske största tillgången i den gröna omställningen av vårt samhälle, så vi ska vara aktsamma om vårt gröna guld.
Av januariavtalet framgår att den utökade nyckelbiotopsinventeringen inte kommer att fullföljas, i enlighet med riksdagens beslut. Dock handlar det om att ge pengar för att kunna skydda skog, för annars hamnar de privata skogsägarna i kläm. Det olyckliga med M- och KD-budgeten är att den riskerar att rycka undan mattan för det viktiga arbete som många privata skogsägare känner oro för.
Jag tror att det är viktigt att vi har en långsiktig hållning i detta som ger ett ökat rättsligt skydd men också legalitet och trygghet.
Mikael Damberg (S):
Sverige är delvis bundet av internationella konventioner som gör att vi måste skydda unika miljöer. Det statliga bolaget Sveaskog är en föregångare och har stora förväntningar på sig att jobba med dessa frågor. Om privata skogsägare har mark som är väldigt värdefull är det rimligt att de får ersättning för den, och då måste det finnas pengar för detta i statsbudgeten.
Inget hjälps av att man drar in dessa pengar, för det skapar ännu mer osäkerhet hos de privata skogsägarna.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! Det är fruktansvärda berättelser som man tar del av när man hör mammorna berätta om dessa besked. Polisen gör stora insatser just nu med en starkare lokal närvaro. Det går nämligen inte att bara åka in och ut ur de här områdena och tro att man förändrar en kultur och en trygghetsfråga utan att finnas på plats. Med den ökade närvaron byggs nya relationer.
Det handlar om de hårda sakerna i samband med grova vapenbrott, som Morgan Johansson talade om förut, nämligen att rycka vapnen och de mest kriminella elementen från områdena, vilket gör att skjutningarna kan minska överlag i samhället. Det handlar också om det förebyggande arbetet. Rikspolischefen har lämnat in en lista på åtgärder där han säger att de nu flyttar fram sina positioner.
Han säger också att de inte kommer att klara det utan socialtjänsten, skolan och insatser från föreningsliv och andra som kraftsamlar tillsammans med kommunerna. Det arbetet måste vi bedriva tillsammans i samhället för att trycka tillbaka det här. Jag är fullt övertygad om att det går.
Mikael Damberg (S):
Jag är inte ansvarig för hela rättsväsendet. Justitieministern och jag delar på ansvaret för rättsväsendet. Vi är båda engagerade i denna fråga. I ett av mina första möten med rikspolischefen lyfte jag fram exakt denna fråga, eftersom jag ville veta hur polisen jobbar konkret och hur man tänker organisera sin verksamhet för att ta detta på allvar. Då fick jag reda på att rikspolischefen tar detta på mycket stort allvar.
I Västra Götalandsregionen, som är mest brottutsatt i fråga om detta, har man nu samlat kompetens för att stödja resten av Sverige. Man har ett nära samarbete med Säkerhetspolisen i dessa frågor. Jag kommer därför definitivt att följa upp denna fråga och se till att det blir resultat. Historiska erfarenheter har visat att när polisen har satt dit ett antal av dessa individer har denna typ av brottslighet också sjunkit rejält. Den är alltså ganska knuten till ett fåtal individer.
Vi tar frågan på allvar, vi kommer att fortsätta följa den och vi ser fram emot att få ha en fortsatt dialog i frågan, för detta ska inte förekomma i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Det finns två sätt att hantera denna debatt. Man kan välja att bara belysa varandras svagheter eller problem. Ingen påstår väl i denna debatt att vi inte har utmaningar när det gäller att förstärka Sveriges trygghet och vår beredskap att hantera terror som kan drabba svenska medborgare.
I en del av inläggen, inte minst de från Moderaterna, raddade man upp en lista över all lagstiftning som borde komma tidigare: finansiering av terrorresor, finansieringslagstiftning, kameraövervakning, datalagring, signalspaning, deltagandebrott, hemlig dataavläsning.
Det är en ganska spännande lista, för det är dessa saker vi har kommit överens om att vi ska genomföra och nu genomför i regeringsställning. Det finns de som säger att det borde ha gått ännu snabbare. Ja, men vi kunde inte ha en lagstiftning om deltagandebrott innan vi fick fram en lagstiftning om signalspaning. Säkerhetspolisen kan inte genomföra den ena lagstiftningen före den andra. Då släcker ni ljuset så att vi inte har koll på de hot som kan riktas mot Sverige.
Detta är ganska komplicerat, men vi jobbar systematiskt med de här frågorna, gärna i bred enighet för att stärka vår lagstiftning och våra verktyg mot terrorbrott. Den polemiska sidan av mig hade kanske velat säga: Låt oss få höra Moderaternas lista över alla lagskärpningar ni gjorde och alla nya verktyg ni gav polisen och Säkerhetspolisen under era åtta år i regeringsställning. Men jag tänker inte gå dit, för jag tror inte att debatten tjänar på det.
Jag tycker att det är bättre om debatten i stället tar fasta på det vi är överens om. Det finns några saker som jag ändå vill rätta till. KD påstod att vi röstade nej till samröre av något slags principiellt skäl. Det var ju för att vi hade en lagstiftning på gång, som vi nu diskuterar här i riksdagen. Man menar att lagstiftningen är för svag när det gäller straffskärpningar. Men i slutet av denna månad kommer det en utredare som tittar på hela terroristfältet för att kunna skärpa straffen. Låt oss diskutera det i ett och samma sammanhang.
Vi har inga problem med att skärpa straffen för terrorism.
Mikael Damberg (S):
Jag vill också inleda med att tacka för debatten. Inledningsvis: Sverige har inga planer på att hämta hem IS-terrorister. Redan som medlem i FN:s säkerhetsråd drev vi kravet på en internationell tribunal. Det behövs gemensamma internationella ansträngningar för att skipa rättvisa.
Efter andra världskriget, efter kriget på Balkan och efter folkmordet i Rwanda upprättades nya tribunaler och rättegångsförfaranden som kom att spela en viktig roll för att skapa avslut, upprättelse och rättvisa. Men det finns just nu också en fruktansvärd humanitär situation i norra Syrien som vi inte får blunda för. Sverige är en av de största humanitära givarna till dem som har drabbats av konflikten i Syrien.
Här hemma samverkar Säkerhetspolisen med andra myndigheter och internationella partner för att förhindra och utreda terroristbrott. För alla personer som har återvänt från konflikten i Syrien och Irak görs individuella bedömningar, och åtgärder vidtas. Våra domstolar har långtgående befogenheter att döma för våldsbrott, också sådana begångna utomlands.
Polismyndighetens arbete har stärkts, och Center mot våldsbejakande extremism kommer att kontakta alla kommuner som tar emot eventuella IS-återvändare. I de fall där barn misstänks fara illa är myndigheter redan i dag skyldiga att göra en orosanmälan. Regeringen lägger nu också tre nya lagförslag på riksdagens bord. Allt samröre och deltagande i terroristorganisationer kriminaliseras, och Säkerhetspolisen och NOA får utökad möjlighet till signalspaning.
Samtidigt ska polis och säkerhetspolis återfå ett av sina viktigaste verktyg genom de nya reglerna för datalagring. I slutet av månaden lämnar en utredare förslag på ytterligare straffskärpningar när det gäller terrorismrelaterad brottslighet. Arbetet för ett tryggare Sverige kommer att fortsätta, gärna i bred politisk samverkan.
Mikael Damberg (S):
Jag kan konstatera att Polismyndigheten i år får 1,6 miljarder kronor mer än förra året. Anslagssparandet var på omkring 700 miljoner kronor från förra året. Vi genomför den största satsningen på Polismyndigheten i modern tid, och vi kommer att fullfölja den, i syfte att öka tryggheten och för att polisorganisationen ska växa så att den får 10 000 fler anställda fram till 2024.
Det är ett oerhört ambitiöst arbete som jag kommer att följa, fullfölja och genomföra. Polismyndigheten har problem med att de får göra en del arbetsuppgifter som de inte tycker att de borde prioritera. En sådan arbetsuppgift är transporter. Kriminalvården måste hantera fler transporter, och man gör fler transporter i dag än för något år sedan. Men det är också rimligt att man får ersättning för de transporter man genomför.
Mikael Damberg (S):
Jag konstaterar bara att vi kommer att fortsätta att göra kraftiga satsningar på polisen i år, nästa år och åren efter för att nå ambitionen om 10 000 fler polisanställda. Det är en kraftig utbyggnad, och det kommer att finnas fler poliser närvarande över hela landet. Brottsbekämpandet kommer att bli mer effektivt, och tryggheten kommer att öka. Detta innebär också att polisen ska göra sitt jobb, inte sköta transporter. Då måste vi också lösa frågan om kostnaden mellan Kriminalvården och polisen.
Mikael Damberg (S):
Först börjar jag med den 7 april. Det är ett fruktansvärt datum som har skrivit in sig i historieböckerna, och det är viktigt att hedra både offren och de hjältar som arbetade då och effektivt tog fast terroristen på relativt kort tid. Det gäller också alla de brandmän, ambulanspersonal och poliser som hanterade frågan. Vi har nu haft fokus på att framför allt skärpa Sveriges beredskap för att förhindra terroristbrott och åtgärda terroristbrott om de sker.
Genom två blocköverskridande samarbeten i Sveriges riksdag har vi stärkt resurserna till Säkerhetspolisen och polisen. Vi har låtit utbilda polisen så att de har blivit starkare i att hantera dessa frågor. Polisen får nya resurser i form av utrustning och materiel. Det arbetet fortsätter. Det handlar också om skarpare lagstiftning som gör att vi kan hantera terrorbrott tidigare. Just av ordet skuggsamhälle framgår väl att det inte är enkelt att få fram korrekt statistik på något som lever i skuggan av samhället.
Men det är ett problem att delar av samhället inte uppehåller sig legalt och i stor utsträckning också drabbas av våld och kriminalitet.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att det är viktigare att man åtgärdar de problem som finns med skuggsamhället snarare än att fundera över hur man kartlägger något som inte är offentligt eller som det inte finns statistik på. Vi har gett Polismyndigheten ökade befogenheter att göra till exempel utlänningskontroller på arbetsplatser för att kontrollera att människor inte utnyttjas där. Lagstiftningen mot människoexploatering har skärpts. Det är något som drabbar många i dessa grupper, till exempel i form av tiggeri eller i företag som inte behandlar personerna bra.
Det är viktigt att det arbetet fortsätter.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! Det är en otroligt viktig fråga, för vi hade inte stått här och diskuterat kraven på lagstiftning om datalagring om telekombolagen hade samarbetat med polisen, lagrat dessa uppgifter och under ordnade former lämnat dem till Polismyndigheten och Säpo. Det här är ett av de verktyg som försvunnit för svensk polis och säkerhetstjänst.
Det är ett verktyg som de bedömer är ett av de viktigaste för att komma åt barnpornografibrott, terrorism och grov organiserad brottslighet i Sverige. Det har också funnits, uppfattar jag, ganska bred uppslutning här i kammaren runt att vi behöver denna lagstiftning i Sverige och att dessa bolag ska lämna uppgifterna till säkerhetspolis och polis.
Om jag då hör att vissa bolag absolut inte vill samarbeta med polisen i detta trots att vi utrett frågan och gjort om lagstiftningen för att möta europeiska krav, då måste jag kunna säga att jag förväntar mig att svenska företag också följer svensk lagstiftning som beslutas i denna kammare. Då måste man också välja sida. Jag kan konstatera att Tele 2 har valt att inte överklaga domen. Det uppfattar jag som positivt.
Mikael Damberg (S):
Vi har haft en utredning som utrett just hur vi ska anpassa vår lagstiftning till europeisk lagstiftning. Det är det förslaget som ligger på riksdagens bord. Det är också det som är utgångspunkten i lagstiftningen, och det är därför vi har differentierat kraven på telekombolagen. Men det är kriminellt att ägna sig åt barnpornografibrott. Det är kriminellt att förbereda terroristbrott.
Om polis och säkerhetspolis inte får verktygen för att kunna komma åt och fälla dessa brottslingar menar jag att telekombolagen medverkar till ökad brottslighet i Sverige, och det är allvarligt.
Mikael Damberg (S):
Det är en viktig fråga, som handlar om polisens kompetens men också förmåga att växa de kommande åren. Polisen ska växa med 10 000 fler anställda fram till 2024, och alla de nyanställningarna kan inte vara unga, nya poliser. Man måste också återrekrytera poliser som lämnade yrket efter den stora omorganiseringen eller rekrytera från andra yrkeskategorier för att Polismyndigheten ska bli mer effektiv och framgångsrik i sin brottsbekämpning.
Det arbetet bedrivs nu av Polismyndigheten. Jag har lyssnat på rikspolischefen flera gånger och ställt frågor om hur man jobbar strukturellt med återrekrytering. Man har ett sådant strukturerat arbete. Däremot - och där skiljer jag mig lite från Andreas Carlson - kommer jag inte att lägga mig i lönesättningsmodeller inom Polismyndigheten. Jag tror att det är farligt om vi i riksdagen börjar fatta beslut om löner och villkor för statligt anställda.
Jag tror att vi ska ge resurser som vi ser ger resultat, inte minst i goda löneavtal för polisen just nu.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! I fredags var jag, justitieministern och statsministern på Södertörns högskola för att träffa polisstudenter. Vi presenterade då också ett nytt lagförslag som gäller vad vi kallar för blåljussabotage och innebär att det införs ett straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet - polis, räddningstjänst och ambulanspersonal.
Det ska vara tuffare straff för dem som försenar eller angriper personal som rycker ut och bedriver denna tidskritiska verksamhet. Jag tycker att det är helt rimligt att vi får ett starkare skydd, framför allt för dessa studenter. De ska veta att de, när de lämnar frukost- eller middagsbordet för att gå på nästa pass, har samhället i ryggen, för de gör stora insatser för svensk demokrati.
Mikael Damberg (S):
Tack, Linda Westerlund Snecker, för frågan! Som det ser ut nu kommer vi att behöva bygga fler fängelser framöver. Det är helt ohållbart med den situation som är. Det är därför vi planerar för en sådan expansion, och det är nödvändigt. Jag vill ändå komplicera bilden lite grann. Hade vi inte skärpt straffen för till exempel grova vapenbrott hade polisen inte kunnat sätta dit och låsa in så många grovt kriminella individer som har använt skjutvapen och gått omkring med skjutvapen.
Vi ser att det nu är fyra fem gånger så många som häktas för vapenbrott jämfört med tidigare, och det har att göra med skärpt lagstiftning. Det är alltså nödvändigt att göra detta för att pressa tillbaka den grova brottsligheten. Men detta räcker inte. Vi måste också göra andra, sociala insatser och jobba förebyggande, inte minst med socialtjänsten, fritidsgårdar och skolinsatser, framför allt i de mest utsatta områdena i Sverige.
Det är ett arbete som vi kommer att fortsätta att bedriva och framför allt samverka mycket kring, för det kommer också att behövas förebyggande arbete för att lyckas med brottsbekämpning.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att det är viktigt att inte sätta dessa frågor helt mot varandra. Om vi inte har en del stränga straff som gör att polisen får befogenheter att jobba med hemlig telefonavlyssning och kan komma åt de kriminella gängen kan vi inte pressa tillbaka skjutningarna i Sverige. Det är därför otroligt viktigt att göra detta men samtidigt jobba förebyggande, inte minst med Kriminalvården så att det blir bra kvalitet där så att människor återanpassas till samhället.
Låt oss inte ställa frågorna mot varandra, utan låt oss göra både och. Annars tror jag att vi förlorar i längden.
Mikael Damberg (S):
Jag vill först konstatera att Polismyndigheten får 1,6 miljarder kronor mer i år jämfört med förra året. Det är en kraftig expansion och alltså ingen besparing på Polismyndigheten i år. Vi måste däremot lösa de problem som handlar om transporter. Jag tror inte att jag har varit på en enda polisstation runt om i Sverige där man inte har lyft upp frågan att väldigt mycket polistid ägnas åt annat än brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete.
Transporter är en sådan fråga. Då måste vi se till att Polismyndigheten och Kriminalvården blir överens och långsiktigt hittar ett system där Kriminalvården kan avlasta polisen med transporter. Att Kriminalvården inte skulle sköta en del av transporterna för polisen nu och att polisen skulle få ägna mer tid åt att skjutsa kriminella kors och tvärs över Sverige vore inte bra för polisens effektivitet och det brottsbekämpande arbetet.
Det är en rimlig avvägning som görs, och jag hoppas att vi kan lösa frågan en gång för alla under året.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Heléne Björklund för en väldigt viktig fråga. Vi vet att räddningsinsatser verkligen räddar liv och minskar lidande om de görs snabbt. Vi måste därför titta på allt som vi kan göra för att SOS-alarmeringen ska funka så smart som möjligt. Den absoluta majoriteten av samtalen in till SOS Alarm i dag kommer via smarta telefoner.
Då borde ny teknik möjliggöra att man direkt ser varifrån telefonsamtalet kommer och kan positionera detta exakt. Jag har talat med SOS Alarm och förstått att bolaget arbetar med att möjliggöra positionering redan till sommaren.
Skulle det visa sig finnas någon regel eller lag som behöver ändras för att göra detta möjligt är jag fullt beredd att gå vidare med det, men som det ser ut nu jobbar SOS Alarm med att få detta på plats redan före sommaren. Det tycker jag verkar väldigt bra.
Mikael Damberg (S):
Det grova våld som unga, kriminella män utövar på torg och i bostadsområden är ett av våra största samhällsproblem. I Västerås kraftsamlar polisen just nu för att utreda den senaste tidens skjutningar. Samtidigt sitter sex personer anhållna efter att en person skottskadats i Kramfors under helgen. I Malmö hade vi för ett par veckor sedan en rad sprängningar och skjutningar på bara ett par dygn.
Den 7 juni vaknade vanligt folk i ett par hundra lägenheter i Linköping av att glassplitter regnade in i lägenheterna. Det var bara änglavakt som gjorde att ingen dog i den explosionen; för alla som besökt platsen framgår det hur huvudlöst gärningsmannen eller gärningsmännen agerat. Man har fullständigt struntat i om oskyldiga kom till skada.
Jag har valt att resa mycket i landet sedan jag utsågs till inrikesminister, och jag har sett konsekvenserna av våldet på plats såväl i Malmö och Linköping som i flera andra städer. Jag blir förbannad och beslutsam av att se hur människor drabbas. Gängkriminaliteten ska inte tillåtas terrorisera bostadsområden och vanligt folk som försöker leva sina liv. Därför är detta en prioriterad fråga för såväl polisen som regeringen.
Förra året skedde 306 skjutningar och 162 fall av allmänfarlig ödeläggelse genom sprängning. Mitt besked är tydligt: Dessa siffror ska ned, och de ska ned varaktigt. Det kräver att vi tar ett helhetsgrepp kring problematiken och är uthålliga i våra satsningar. Vi behöver vara uthålliga i våra satsningar på fler poliser, uthålliga i våra satsningar på skärpta straff och bättre verktyg och uthålliga i arbetet med att förebygga brott.
Först och främst är de historiskt stora satsningar som nu görs på svensk polis helt avgörande för att vi ska kunna stoppa den organiserade brottsligheten. 10 000 fler polisanställda fram till 2024 kommer att göra stor skillnad för ett starkare samhälle och ett tryggare Sverige. I förra veckan började 563 nya polisassistenter jobba runt om i landet - 14 förstärker polisen i Östergötland, och 38 kom till polisområdet i Malmö.
De kommer att följas av många, många fler de närmaste åren. Det börjar nu mer än dubbelt så många på polisutbildningen som när regeringen tillträdde. Två nya utbildningar har öppnats, i Malmö och Borås, och vi kommer att fortsätta bygga ut. Polisen behöver dock även få fler verktyg att bekämpa brottsligheten med. Den 1 oktober får man utökade möjligheter till datalagring för att lättare kunna kartlägga kriminella grupperingar.
Vid årsskiftet får polisen utökade möjligheter att sätta upp kameror utan att behöva söka tillstånd, en förändring som både polisen och kommunerna ser fram emot. Dessutom skärper vi straffen. Vi ser redan nu stor effekt av den skärpta vapenlagstiftningen - det är fem gånger fler häktade för grova vapenbrott, och över 1 000 skjutvapen beslagtogs förra året. Det är fler än 20 vapen i veckan, och det kommer att komma mer. Effekten av dessa åtgärder kommer inte över en natt, men vi kommer att se effekt över tid.
Det kommer att krävas målmedvetenhet och resurser för att vända en utveckling som tillåtits pågå under lång tid, men målet är solklart: Gängens våld ska slås tillbaka.