KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Ändå är det de facto så att vi utbildar dubbelt så många som Alliansen gjorde. Det är faktiskt så, Roger Haddad. Roger Haddad återkommer till frågan om sänkta krav. Han vågar inte ge något exempel, och det förstår jag, för det har varit en diskussion om vad som egentligen är sant och falskt. På nätet snurrar det till exempel runt uppgifter om att man inte längre ska behöva ha körkort för att bli polis.
Det är en skröna, en fullständigt falsk uppgift. Det man i själva verket har sagt är att de som söker utbildningen inte behöver ha körkort för att få ansöka, men de måste i så fall se till att skaffa körkort innan de påbörjar utbildningen. De har nästan ett år på sig att göra det. Det är den förändringen som har gjorts. Men ändå cirkulerar det påståenden på nätet om att poliser inte ska kunna köra bil längre och liknande. Det är fullständigt fel. Liberalerna medverkar inte alltid till att rätta till en sådan felaktig bild.
Tvärtom fortsätter man gärna att sprida vidare bilden av att kraven skulle ha sänkts avsevärt. Det är som sagt fullständigt fel, och därför är det bra att vi får tillfälle att rätta till det. För oss gäller det nu att fortsätta tänka långsiktigt. Vi kan inte ha ryckigheten att ena året utbilda 1 700 och ett par år senare 140 - då skär man ned det med 90 procent, som ni gjorde.
Vi kan inte heller ha en alldeles för låg utbildningstakt med 600-700 poliser per år. Vi måste upp från de nivåer vi i dag ligger på, 1 300, till kanske 2 000.
Det är jag säker på att vi kan. När vi breddar rekryteringen, tar tag i flaskhalsen när det gäller Totalförsvarets rekryteringsmyndighet och ser till att öka polisyrkets attraktionskraft ytterligare genom att satsa på bättre arbetsvillkor, där lönefrågan naturligtvis också är en del, är jag säker på att vi kommer att nå det mål vi har till 2024. Men det kräver som sagt långsiktighet.
Morgan Johansson (S):
Roger Haddad har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att öka antalet poliser i yttre tjänst. Han har också frågat på vilket sätt fler civila utredare ska bli en ersättning för de poliser som har slutat. Dessutom har han frågat vilka konkreta åtgärder regeringen har vidtagit för att locka tillbaka fler poliser som slutat och behålla dem som är på väg att lämna polisyrket. I interpellationen påstås att Sverige i dag har den lägsta polistätheten på tio år.
Då måste jag hjälpa Roger Haddad att komma ihåg att orsaken till detta ligger i en kombination av en ständigt ökande befolkning och den låga utbildningstakt när det gäller poliser som den förra regeringen tillät. Liberalerna hade alla möjligheter att under sin tid i den förra regeringen undanröja dagens underskott av polisanställda, däribland poliser i yttre tjänst. Brottsutvecklingen och Polismyndighetens verksamhet ställer ökade krav på många olika kompetenser. Uppsplittrade yrkesroller mellan civilanställda och poliser hör dock till historieboken.
Modern polisverksamhet består av slagkraftiga team med många olika kompetenser. Myndighetens attraktionskraft är central för att behålla befintlig personal och rekrytera rätt kompetens. Det pågår ett långsiktigt arbete tillsammans med arbetstagarorganisationerna för att uppvärdera statusen på en anställning vid Polismyndigheten. I det arbetet ingår att bland annat förbättra skyddet av medarbetarna och arbetsmiljön.
Regeringen har också gett Polismyndigheten i uppdrag att skapa fler utvecklings- och karriärvägar. Regeringen har uttalat att det behövs betydligt fler polisanställda för att Sverige ska vara tryggt och säkert. Regeringens målsättning är att öka antalet polisanställda med 10 000 till 2024. För att ge Polismyndigheten förutsättningar att klara detta har regeringen beslutat och aviserat den största ekonomiska satsningen på polisen på 20 år.
Det är emellertid Polismyndigheten som avgör hur de av regeringen tilldelade medlen ska användas, däribland hur fördelningen mellan olika yrkeskategorier ska vara. Den 1 mars lämnade Polismyndigheten in underlag till regeringen rörande hur målet om 10 000 fler polisanställda ska nås till 2024. I underlaget konstateras att det tar lång tid att utbilda och öka antalet poliser.
För att nå målet innebär det att det redan nu finns ett behov av att förstärka verksamheten genom att anställa fler civila medarbetare med specialistkompetenser i bland annat utredningsverksamheten. Det kommer att möjliggöra att polisiär kompetens frigörs till förmån för den ingripande och brottsförebyggande verksamheten.
Morgan Johansson (S):
Det är ingen som viftar bort någonting. Bekymret för Roger Haddad är ju att han gärna pratar väldigt mycket i opposition, men när han väl sitter vid regeringsmakten gör han inte någonting. Han levererar aldrig, för då tycker ni nämligen att andra saker är viktiga, exempelvis skattesänkningar. Det finns ju ett skäl till att ni utbildade så få poliser, 600-700 poliser per år - hälften av antalet som skulle ha behövts.
Varför hade ni en så låg utbildningstakt? Jo, det var för att andra saker var viktigare för er. Nu gör vi tvärtom. Nu har vi vänt detta. Det var inte någonting som kom 2017. Tvärtom var det så att uppskalningen av antalet som utbildas till poliser ju påbörjades långt innan dess. Som Roger Haddad vet är det en lång antagningsprocess.
Man dimensionerar året innan, sedan söker personerna våren innan och därefter gör de tester på hösten för att därefter påbörja sin utbildning. Nu har vi alltså en situation då det redan om en månads tid tillkommer ytterligare 478 poliser.
Till hösten kommer det ytterligare en kull, och nästa år, 2019, kommer det att gå ut 1 300 nya poliser, vilket är det högsta antalet sedan 2010. Vi ser långsiktigt på detta, i motsats till den borgerliga regeringen som gärna gjorde sig av med civilanställda och i stället satte poliser på civila arbetsuppgifter. Så gör inte vi, utan vi skalar upp både antalet civila och antalet poliser.
Vi ser också till att bygga upp för den långsiktiga utvecklingen genom att bygga ut antalet polisanställda med 30 procent, alltså 10 000 fler anställda fram till 2024.
Morgan Johansson (S):
Mikael Oscarsson har frågat mig om jag delar polisens och Tullverkets problembeskrivning, som Oscarsson återger, och om jag avser att stärka Tullverkets befogenheter att söka efter stöldgods. Mikael Oscarsson har vidare frågat vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av det av polisen uppmärksammade problemet med utländska stöldligor från vissa länder och att asylsystemet missbrukas för att kunna begå brott. Slutligen har han frågat vilken plan regeringen och jag har för att vända inbrottstalen.
Sverige behöver bli ett mindre attraktivt land för utländska brottsnätverk som kommer till landet för att begå organiserade tillgreppsbrott. Mot den bakgrunden presenterade regeringen i början av februari ett offensivt åtgärdspaket på området. Åtgärderna tar bland annat sikte på ökad samverkan mellan myndigheter, möjliga straffrättsliga lagstiftningsåtgärder med en skärpt syn på bland annat bostadsinbrott och systematiska stölder samt ett ökat internationellt samarbete.
Att bekämpa organiserad tillgreppsbrottslighet är i första hand en polisiär fråga, och insatser mot denna typ av brottslighet är ett viktigt utvecklingsområde inom Polismyndigheten. Regeringen har gett Polismyndigheten i uppdrag att öka förmågan att bekämpa organiserad tillgreppsbrottslighet som begås av utländska brottsnätverk. Inom ramen för uppdraget ska också Polismyndigheten, Tullverket och Kustbevakningen analysera om myndigheterna genom en närmare samverkan dem emellan kan försvåra för utländska stöldligor att begå brott i Sverige.
En första delredovisning ska lämnas senast den 8 juni. När det gäller frågan om personer utan skyddsbehov som söker asyl finns det möjlighet för Migrationsverket att prioritera ansökningar som bedöms vara uppenbart ogrundade. Migrationsverket införde i slutet av februari en ny modell för hantering av georgiska asylansökningar som har gjort det möjligt att dramatiskt reducera handläggningstiden.
Efter ett rekordhögt antal ogrundade georgiska asylansökningar i Sverige ser vi under mars och april en kraftigt nedåtgående trend. Vi är nu nere på de lägsta nivåerna sedan 2013. Även om utvecklingen kan behöva analyseras noggrannare bedömer jag att arbetet åtminstone så här långt har gett mycket goda resultat. För att lösa gränsöverskridande problem måste vi också samarbeta över gränserna.
Regeringen för därför bilaterala dialoger med ett flertal berörda ursprungsländer om att medborgare från dessa länder som dömts för brott i Sverige ska avtjäna sina straff i hemlandet och inte här. Sådana åtgärder sänder viktiga signaler och förväntas på sikt göra det mindre attraktivt att komma till Sverige och begå brott. Sverige deltar också aktivt inom det operativa samarbete som pågår inom EU för att bekämpa den organiserade tillgreppsbrottsligheten.
Morgan Johansson (S):
Även när det gäller kameraövervakningen är vi ju på gång. Det sker en process som handlar om att vi ska kunna införa det vi kallar för gränsnära kontroller med smarta kameror som till exempel kan känna igen registreringsskyltar. Det kräver en del lagändringar, och det kräver också investeringar, för det är inte gratis att sätta upp detta. Men även det här finns det en process på gång för att göra.
Det är fel att påstå att det inte är ett brott att ta hand om stöldgods för att till exempel föra ut det ur landet. Det är faktiskt tvärtom. Det kan ju röra sig om häleri. Vi ska inte sprida bilden av att det är straffritt att ta hand om stöldgods, för det är det inte.
Inom bara ett par veckors tid kommer som sagt tullen, Kustbevakningen och polisen tillbaka till regeringen med redovisning av vad de hittills har gjort för att skärpa synen och kunna klara upp fler av de här brotten samt av sina behov av ytterligare verktyg för att bli effektivare. Det kan säkert vara så att de behöver en del lagändringar, och det kan säkert också vara så att de behöver ytterligare resurser.
Den här regeringen har satsat mer pengar på polisverksamheten än vad någon annan regering har gjort. Bara ökningen i år med 2 miljarder kronor är den största ökning som någon regering har gjort på brottsbekämpning på åtminstone 20 års tid. Jag skulle vilja påstå att den resursförstärkningen har väldigt stor betydelse.
Vi ska fortsätta att se till att fler länder kan ta emot dem som döms för brott här i Sverige så att de avtjänar sina straff i hemländerna. Vi ska fortsätta att jobba nära med Georgien för att brottsnätverken därifrån inte längre ska kunna verka i Sverige. Vi ska också vidta åtgärder för att hindra utförsel av stöldgods. Detta är faktiskt en av de viktigaste kriminalpolitiska prioriteringar som den här regeringen har.
Morgan Johansson (S):
Jan Ericson har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att öka tryggheten och förbättra arbetsmiljön för postpersonal med flera samt säkerställa att postleveranser kan ske i den utsträckning som det är avsett, även i våra förorter. Orsakerna till problemen i de utsatta områdena är komplexa, och utvecklingen har pågått under lång tid. För att komma åt kriminaliteten i dessa områden krävs ett långsiktigt och strategiskt arbete. Det innefattar riktade insatser mot kriminella individer och nätverk samtidigt som man förstärker det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet.
Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att laglydiga medborgare ska känna sig trygga och för att viktiga samhällsfunktioner ska kunna utföra sina arbetsuppgifter även i de utsatta områdena. Regeringen har bland annat gett en särskild utredare i uppdrag att överväga och föreslå de ändringar som behövs för att åstadkomma ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner.
Den så kallade Blåljusutredningen föreslår bland annat en ny straffskärpningsgrund som innebär att domstolen ska se särskilt allvarligt på fall där den tilltalade med våld eller hot har angripit någon i eller med anledning av dennes yrkesutövning. Genom den föreslagna straffskärpningsgrunden får exempelvis brevbärare, på samma sätt som andra yrkeskategorier, ett utökat skydd. Blåljusutredningens delbetänkande har remitterats.
I det brottsförebyggande och brottsbekämpande arbetet är det av stor vikt att det polisiära arbetet i de utsatta områdena stärks ytterligare. För att ge Polismyndigheten möjlighet att bland annat öka sin närvaro i utsatta områden har regeringen föreslagit och aviserat en historisk satsning på Polismyndigheten i budgetpropositionen för 2018 om sammanlagt 7,1 miljarder kronor de kommande tre åren.
Regeringen har även i vårändringsbudgeten för 2018 föreslagit att Polismyndigheten ska tillföras ytterligare 200 miljoner kronor, vilka bland annat kan användas till skyddsutrustning och kroppsburna kameror.
Morgan Johansson (S):
Jodå, polislönerna höjs! Polismyndigheten och Polisförbundet har tecknat ett avtal som är arbetsmarknadens bästa. Redan nu under våren innebär det ett lönepåslag med över 5 procent. Det görs en särskild satsning på de poliser som finns i utsatta områden i yttre tjänst. Dessutom är det som sagt framtungt i och med att löneavtalet kommer redan nu. Detta jobbar vi och Polismyndigheten med.
Det är dock viktigt att löneavtal sker på partsnivå och att det är myndigheter och fackliga organisationer som kommer överens om detta, precis som det ska vara. Och det har man gjort; man har kommit överens om ett sådant avtal. Det handlar också om att se till att på alla andra sätt förbättra arbetsvillkoren för polisen. Det handlar om karriärvägar, det handlar om arbetsmiljö och det handlar också om att man ska bli fler.
För några veckor sedan gick över 400 poliser ut från utbildningen, och till hösten kommer 600 till att gå ut. Vi startar de nya polisutbildningarna. Just nu är faktiskt fönstret öppet för dem som vill söka sig till exempelvis polisutbildningen i Malmö. Arbetslösheten ligger just nu på ungefär 6,2 procent, och den har minskat under hela vår period. När det gäller 90-dagarsgarantin gjorde ni på er tid inga insatser alls de första tre månaderna.
Vi vände på det och sa: Man måste ha en insats inom tre månader. Gå ut på en skola, Jan Ericson, och prata med eleverna där! Fråga hur de ser på framtiden när det gäller att få jobb! Många av de skolor som jag besöker, framför allt yrkesutbildningar, har redan blivit kontaktade av företag, och eleverna har goda möjligheter att få jobb. Så ser det ut. Vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten på 15 år. Man kan inte låta bli att le.
Först hade det inte med statsfinanserna att göra att ni skar ned på utbildningen, och nu var det egentligen inte alliansregeringen som beslutade om detta utan Polismyndigheten själv. Ni skar ned med 90 procent; det var i alla fall slutresultatet. Så blev det.
Morgan Johansson (S):
Ellen Juntti har frågat mig vilka åtgärder regeringen har vidtagit för att prioritera frågan om att förkorta handläggningstiderna när det gäller sexualbrott mot barn. Hon har också frågat om regeringen och jag tänker införa en sammanhållen tidsfrist för hela rättsprocessen gällande brott mot barn. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra förutsättningarna för polisen att bedriva sitt arbete. Regeringen anser bland annat att det behövs väsentligt fler polisanställda och har därför föreslagit historiskt stora resurstillskott till Polismyndigheten för de kommande tre åren.
Regeringen har sedan tidigare gett Polismyndigheten förutsättningar att öka antalet platser på nuvarande polisutbildning och planerar dessutom för polisutbildning vid ytterligare två lärosäten. Det börjar nu ge resultat. Jämfört med genomsnittet för de senaste sex åren har det i år antagits nästan dubbelt så många studenter till polisutbildningen. Regeringen bedömer att det finns behov av att fortsätta utvecklingen inom rättsväsendet för att bättre förebygga och bekämpa sexualbrott mot barn.
Inte minst internet och sociala medier har fört med sig en utveckling som innebär nya möjligheter för gärningsmän att begå dessa brott. Mot den bakgrunden har regeringen gett Polismyndigheten i uppdrag att i nära samverkan med Åklagarmyndigheten identifiera och genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla förmågan att upptäcka, utreda, förhindra och förebygga sexualbrott mot barn. Uppdraget ska redovisas senast den 15 april 2018.
Lagstiftningen som finns kring brott mot barn är tydlig i fråga om att ärenden där barn är målsägande ska hanteras skyndsamt. Samtidigt kan det ibland finnas omständigheter som gör att tidsfristen måste överskridas, exempelvis att det under utredningens gång uppkommer misstankar om ytterligare brott. I många fall kan det då vara till fördel för målsäganden att misstankarna behandlas i ett sammanhang. Åklagarmyndighetens interna uppföljning av hur fristen hålls har under ett antal år visat att fristerna hålls i två tredjedelar av fallen.
När det gäller frågan om en sammanhållen tidsfrist för hela rättsprocessen finns det ett utredningsförslag om detta som har remitterats. Förslaget innebär att tidsfristerna i ärenden med unga misstänkta och unga målsägande så långt möjligt ska samordnas, på så vis att fristen kortas för unga målsägande och förlängs för unga misstänkta. Det är dock inte självklart att samordnade frister medför effektivitetsvinster i utredningsverksamheten.
Till exempel tar ärenden med unga målsägande generellt något längre tid att utreda än ärenden med unga misstänkta. Vissa remissinstanser påpekar därför att den föreslagna fristen möjligen blir för kort för unga målsägande. Det skulle alltså kunna vara så att alltför långtgående kompromisser kan försämra kvaliteten i utredningarna när det gäller unga målsägande, till exempel för att man avstår från utredningsåtgärder för att kunna hålla fristen.
Morgan Johansson (S):
Jag tror att vi alla delar uppfattningen om allvaret i frågan och om att vi måste göra allt vi kan för att se till att förebygga dessa brott, se till att de utreds när de anmäls och se till att gärningsmännen kan lagföras. Samtidigt tror jag att man får ha klart för sig att det inte finns några genvägar i fråga om detta.
I slutändan är det en resursfråga: Hur många poliser och hur många civila utredare har vi som kan jobba med dessa utredningar? Vi har gjort, och är i färd med att göra, förstärkningar för polisen. De som gör dessa utredningar kan vara både poliser och civila utredare.
Bara sedan 2016 har vi 1 600 fler civilanställda i polisen, varav många är just civila utredare. Vi går också vidare med stora satsningar på polisorganisationen. Vi har fördubblat intagningen till polisutbildningen. För några år sedan var det 600-700 som togs in på polisutbildningen. I år har 1 304 börjat på polisutbildningen.
Och jag hade förmånen att häromdagen välkomna ytterligare 133 poliser under en examensceremoni i Stadshuset här. Det är totalt 295 poliser som går ut i dagarna. Det finns inga genvägar, utan det handlar om att förstärka polisorganisationen på ett sådant sätt att man klarar av att möta de behov som finns.
Detta gör vi när det gäller både resurser och det antal personer som tas in på utbildning. Som Ellen Juntti vet ska vi också starta två nya polisutbildningar: en i Malmö och en i Västsverige. Det finns en tidsfrist för dessa mål. Förundersökningar ska inte behöva ta mer än tre månader när det gäller allvarliga brott mot barn. Man kan titta på hur det har sett ut tillbaka i tiden.
När det gäller den tidsfristen har det varit ungefär samma siffra: Ungefär två tredjedelar av målen handläggs inom tre månader. Vi ser ingen påtaglig förändring vare sig till det bättre eller till det sämre i den delen. Man kan titta på genomströmningstiden för dessa ärenden. Det var faktiskt en minskning mellan 2015 och 2016, från 190 dagar till 169 dagar.
Det viktiga är, tycker jag, att utredningarna slutförs, så att man kan lagföra gärningsmännen. Därför finns det säkert ibland skäl att låta utredningarna hålla på längre än tre månader, men det måste naturligtvis bedömas från fall till fall. Det finns också starka skäl att göra detta så skyndsamt som möjligt. Det är därför vi har denna tidsfrist.
Vi följer naturligtvis detta månad för månad för att se hur polisen levererar i utredningsfallen. Men det finns, som sagt, inga genvägar. Från regeringens sida har vi, för att följa upp detta, skrivit in i regleringsbrevet att Polismyndigheten varje år ska rapportera till regeringen. Det finns ett sådant återrapporteringskrav i regleringsbrevet för detta år. Det finns också för nästa år.
Hur jobbar man med dessa ärenden? Vi har dessutom gett polisen och åklagarna ett särskilt uppdrag, som jag nämnde i mitt svar, att utveckla metoderna för att förebygga, upptäcka och utreda sexualbrott. Det ska redovisas till mig den 15 april 2018.
Än en gång: Jag tror att detta i första läget handlar om att se till att polisen får de resurser och den personal som behövs för att de ska kunna göra dessa viktiga utredningar.
Morgan Johansson (S):
Det är ju inte bara jag som påstår detta och som har invändningar mot den utredning som gjordes, som jag tror kom 2013. Det är inte jag som har den invändningen, utan det är remissinstanserna, bland annat Åklagarmyndigheten, som säger att det viktiga är att man kan se till att få utredningarna gjorda och att de håller god kvalitet.
Sedan får vi varje år följa i hur många fall man klarar av att möta tidsfristen. Det hela har legat stabilt på omkring två tredjedelar av fallen under såväl borgerliga som socialdemokratiska regeringar, så det är faktiskt inte sant att vi skulle jobba sämre med detta än vad ni gjorde under er tid. Ellen Juntti säger att Moderaterna vill satsa mer på polisen. Det är så dags, får jag väl säga.
Ett problem under er tid var att ni utbildade så få poliser. Varje år tog ni in 600-700 personer till polisutbildningen, men varje år går 400-500 poliser i pension. Man kan inte ha en så liten marginal. Vi lever numera i en tid då vi inte kan räkna med att en polis som väl har utbildats kommer att vara kvar under hela sitt arbetsliv.
Det finns privata aktörer som rycker i poliserna och vill att de ska börja jobba i den privata sektorn. Vi är verksamma på en arbetsmarknad där vi som statlig arbetsgivare måste konkurrera med privata arbetsgivare på ett helt annat sätt än tidigare. Därför låg ni alldeles för lågt när det gäller polisutbildningarna - som sagt omkring 600-700 personer per år. Det tar vi igen nu.
Från och med i år utbildar vi 1 300 poliser, och vi ska upp i en sammanlagd personalstyrka på 10 000 fram till 2024. Av dessa skulle jag tro att 6 000-7 000 kommer att vara poliser och 3 000-4 000 civilanställda, om fördelningen mellan civila och poliser ska vara ungefär densamma som tidigare. För detta resurssätter vi med 2 miljarder kronor redan för nästa år, 2,3 miljarder för året därpå och 2,8 miljarder för följande år.
Detta är den största satsningen under hela 2000-talet och under hela den period som jag kan överblicka, som numera är nästan 20 år. Det finns inga genvägar på det här området. Det handlar om antalet civila utredare och antalet poliser som jobbar med dessa fall. Vi kommer under de kommande åren att fortsätta med denna förstärkning.
Vi gör det dock inte kravlöst - varje gång vi förstärker polisen ser vi också till att höja kraven på polisen. Det är därför vi har återrapporteringskravet i regleringsbrevet, och det är därför vi har det särskilda uppdraget till Polismyndigheten och Åklagarmyndigheten.
Det är för övrigt även därför som Brottsförebyggande rådet i sitt regleringsbrev nu får i uppdrag att analysera varför fler av de breda sexualbrotten - detta gäller inte bara brott mot barn - inte kommer vidare i utredningskedjan. Ett sådant uppdrag kommer att ges Brottsförebyggande rådet.
Om vi ska kunna komma åt detta och klara det handlar det i slutänden om hur mycket resurser och hur mycket bemanning vi är beredda att sätta till, och det är kanske det allra viktigaste.