Emanuel Öz (S):
KU5 handlar om uppföljning av riksdagens tillämpning av subsidiaritetsprincipen. Konstitutionsutskottet ska enligt 7 kap. 8 § riksdagsordningen följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och en gång om året meddela kammaren sina iakttagelser. I detta betänkande till riksdagen redovisas resultatet av den uppföljning som har gjorts under 2014. I betänkandet har även yttranden inhämtats från andra riksdagsutskott.
Uppföljning av riksdagens tillämpning av subsidiaritets-principen Subsidiaritetsprincipen som princip handlar om att beslut ska fattas så effektivt och så nära medborgarna som möjligt. Den används för att avgöra om en fråga ska beslutas på EU-nivå eller hos medlemsstaterna.
Detta är en viktig fråga som förtjänar betydligt mer uppmärksamhet än den har fått hittills, herr talman, eftersom den egentligen handlar om maktfördelningen mellan de nationella parlamenten och Europeiska unionen. Det är även ur demokratisk synpunkt viktigt att de svenska medborgarna känner att beslut som fattas inte ligger långt ifrån dem och att beslut är förankrade i den svenska vardagen.
Jag ska också tillägga att de nationella parlamentens inflytande kom att stärkas i samband med godkännandet av Lissabonfördraget, bland annat genom den möjlighet till subsidiaritetsprövning som infördes och möjligheten att avge en subsidiaritetsvarning.
Det är viktigt att riksdagen tillämpar den möjlighet Lissabonfördraget skapade och att vi tillsammans med andra nationella parlament antingen kan påverka innehållet i ett lagförslag eller till och med förhindra att lagförslaget behandlas vidare. Herr talman! Jag tänker kommentera några valda delar i detta betänkande som jag ändå tycker är viktiga att lyfta fram.
Den första delen handlar om EU-kommissionens motiveringar. Enligt artikel 5 i protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska utkasten till lagstiftningsakter motiveras med avseende på just subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Detta gäller oavsett om kommissionen eller någon annan är förslagsställaren.
En brist vi har kunnat konstatera sedan tidigare och som dessvärre kvarstår har att göra med kommissionens motiveringar till dess lagförslag, det vill säga motiveringarna till att ett lagförslag passar bäst att beslutas på unionsnivå. Uppföljningen i det här betänkandet omfattar 58 subsidiaritetsprövningar som genomfördes i riksdagen under 2014.
Bland dessa saknades 9 av 58 utkast, det vill säga 15 procent av alla utkast. Detta innebär i och för sig en kvantitativ förbättring jämfört med den förra uppföljningen, som gjordes 2014 och gällde 2013 års subsidiaritetsprövningar.
Flera av de utskott som har fått uttala sig i frågan har i sina yttranden till konstitutionsutskottet redogjort för att vissa motiveringar är bristfälliga då de är ofullständiga eller kortfattade, eller att motiveringar helt har saknats. Detta försvårar för de nationella parlamenten att bedöma om ett förslag är förenligt med subsidiaritetsprincipen eller inte.
Enligt utskottets mening utgör detta en svaghet i lagstiftningsprocessen inom unionen, vilket kommissionen ytterst bär ansvaret för. Det är därför viktigt att det klart framgår hur kommissionen har resonerat för att komma fram till om förslagen är förenliga med subsidiaritetsprincipen eller inte.
Här vill konstitutionsutskottet ändå erinra om att kommissionen och andra förslagsställare har en absolut skyldighet att motivera sina utkast till lagstiftningsakter i fråga om subsidiaritetsprincipen, i enlighet med protokoll nr 2.
Vi noterar även att kommissionen under flera år, senast i sitt meddelande om en ny EU-agenda för bättre lagstiftning för bättre resultat, har framhållit att förslag ska åtföljas av en bättre motivering - särskilt när det gäller subsidiaritetsprincipens tillämpning. Detta är bra, men det återstår en hel del innan kommissionen uppfyller kraven i protokollet. Jag ser fram emot det fortsatta arbetet från kommissionens håll i denna del.
Riksdagen bör dock ändå i sin kommunikation med kommissionen understryka vikten av att utkast till lagstiftningsakter motiveras och att dessa motiveringar är utförliga. Herr talman! Den andra punkten jag skulle vilja beröra har att göra med kontakterna mellan de nationella parlamenten.
Konstitutionsutskottet har vid upprepade tillfällen betonat värdet av informationsutbyte mellan de nationella parlamenten, vilket vi här återigen framhåller. Mot denna bakgrund bad utskottet i detta betänkande även om en kommentar från de andra utskotten till om några kontakter har tagits med andra nationella parlament i syfte att inhämta information i pågående subsidiaritetsprövningar.
Det konstateras, liksom vid flera tidigare uppföljningar, att inget av utskotten har haft några kontakter med andra nationella parlament. Här vill jag ändå påpeka, herr talman, att det om vi inte kommunicerar med andra nationella parlament faktiskt finns risk att vi går miste om rätt så viktig information.
Vi går även miste om möjligheten att uppnå de gränsvärden som finns i fördraget så att vi skulle kunna påverka innehållet i eller rent av stoppa ett lagförslag. För att säkra ett effektivt utövande av de parlamentariska befogenheter vi ändå får när det gäller övervakningen av subsidiaritetsprincipen krävs ett utökat samarbete mellan de nationella parlamenten.
Denna fråga anser jag måste diskuteras med större allvar och i större utsträckning, och i den diskussionen bör vi någonstans rannsaka oss själva och titta på vad vi har gjort samt vad vi kan göra mer i vår strävan efter bättre samarbete i dessa avseenden.
I sammanhanget vill jag framhålla att riksdagens representant vid EU:s institutioner är en möjlig väg till informationsutbyte med andra nationella parlament. Flera av utskotten har lämnat yttranden till KU och har haft kontakter med riksdagens representant vid EU:s institutioner, och de framhåller att dessa fungerar väl.
Det är i och för sig en konstruktiv del på vägen mot förbättring, men det är inte fullt tillräckligt för att i praktiken kunna uppfylla syftet med subsidiaritetsprövningen. Det sista jag skulle vilja nämna innan min talartid tar slut har att göra med IPEX, herr talman.
Konstitutionsutskottet har även i den delen begärt en kommentar från de utfrågade utskotten om inhämtande av information från databasen IPEX. Det har framkommit uppgifter om att informationen i IPEX varken är fullständig eller relevant när utskotten har behandlat subsidiaritetsärenden.
Det görs gällande att det till exempel saknas uppgifter från en del medlemsstater eller att informationen inte finns på engelska utan bara på originalspråken. Det är flera utskott som framhåller den begränsade nyttan med den här databasen och anser att IPEX behöver förbättras för att kunna bli ett bra stöd för handläggningen av den här sortens ärenden.
Riksdagen bör därför verka för att IPEX utvecklas till att bli ett effektivare verktyg för informationsutbyte mellan de nationella parlamenten. Med det sagda, herr talman, yrkar jag på godkännande av utskottets anmälan i betänkande nr 5. Uppföljning av riksdagens tillämpning av subsidiaritets-principen