Per-Ingvar Johnsson (C):
För oss riksdagsledamöter som i dag debatterar och ska besluta om den nya dataskyddslagen är det angeläget att kunna överblicka konsekvenserna av hela den nya dataskyddslagstiftningen.
För dem som i sin verksamhet ska tillämpa den nya lagstiftningen och som kan drabbas av mycket höga sanktionsavgifter om lagstiftningen inte följs är det givetvis nödvändigt att förstå lagstiftningen. Regeringen anger dock i propositionen att en samlad konsekvensbeskrivning inte går att göra i detta enskilda lagstiftningsärende.
I ett särskilt yttrande i konstitutionsutskottets betänkande i detta ärende har jag framfört kritik mot avsaknaden av konsekvensbeskrivning och mot att lagstiftningen i stor omfattning lämnar över till rättspraxis, alltså till domstolarna och Datainspektionen, att göra tolkningar av hur dataskyddslagstiftningen ska tillämpas.
Jag kan ännu mindre än regeringen bidra med en konsekvensbeskrivning av dataskyddslagstiftningen, men lagstiftningsmässigt ersätter EU:s dataskyddsförordning och den dataskyddslag vi ska besluta om EU:s dataskyddsdirektiv och vår tidigare personuppgiftslag, PUL.
För riksdagen är dataskyddslagen det viktigaste ärendet i den kedja av lagstiftningsärenden som har sin grund i EU:s dataskyddsförordning och som träder i kraft den 25 maj i år.
Regeringen kommer att besluta om särskilda dataskyddsregler för olika statliga verksamheter och om förordningar på dataskyddsområdet. Datainspektionen kommer att besluta om föreskrifter för skydd av personuppgifter.
Datainspektionen kommer dessutom att utöva tillsyn och besluta om åtgärder och sanktionsavgifter för dem som inte följer lagstiftningens, förordningarnas och föreskrifternas krav på hur personuppgifter får hanteras och användas. I ett remissvar på utredningen, som ligger till grund för den nya dataskyddslagen, har det påpekats att många ideella föreningar kommer att drabbas av lagförslagets ökade krav på hanteringen av personuppgifter.
Det gäller bland annat medlemsregistren och hur de får bearbetas. Jag anser liksom flera remissinstanser att det är anmärkningsvärt att förslagens inverkan på föreningar och civilsamhälle inte har nämnts i utredningsarbetet och inte heller blir belyst i den proposition vi nu behandlar.
När jag gick in på internet och letade efter föreningar och dataskydd fann jag en artikel med rubriken "Klarar föreningen GDPR?" Texten uppges vara en enkel introduktion eftersom de flesta föreningar kommer att påverkas.
Det nämns också att det för en del föreningar kommer att finnas behov av att söka juridisk rådgivning. För de flesta föreningar kostar juridisk rådgivning pengar, pengar som föreningarna hellre vill använda i sin verksamhet än till kostnader för juridisk rådgivning.
I EU:s dataskyddsförordning anges att medlemsstaterna bör vidta lagstiftningsåtgärder som fastställer de olika undantag som behövs för att skapa balans mellan grundläggande rättigheter, alltså yttrande- och tryckfrihet, i förhållande till personlig integritet. Ett sådant undantag finns i dataskyddslagens 1 kap.
7 § där rätten ges att för journalistiska ändamål och för akademiskt, konstnärligt eller litterärt skapande använda dataregister med personuppgifter och på olika sätt datamässigt bearbeta dessa registeruppgifter.
Jag anser att dataskyddslagstiftningen skulle behöva tydliggöra vad som är konstnärligt och akademiskt skapande och göra avgränsningar i hur personuppgifter databehandlingsmässigt får användas i dessa verksamheter. Att i lagstiftningen helt överlämna tolkningen av vad som är konstnärligt och akademiskt skapande till rättspraxis ser jag som en stor osäkerhet om vad som ska gälla.
Fru talman! Som ni förstår ser jag brister i denna lagstiftning, brister som är omöjliga att rätta till med det underlag vi fått i propositionen från regeringen och med tidsramen att lagstiftningen ska gälla från den 25 maj i år.