Ingela Nylund Watz (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna som finns i densamma. Den skandinaviska, generella välfärdsmodellen som vi känner den bygger på en god inkomsttrygghet när man är arbetslös och sjukskriven men också på välfärdstjänster som utbildning, vård och omsorg.
I Sverige har vi valt att organisera stora delar av den nära välfärden - äldreomsorgen, grundskolan och gymnasieutbildningen, handikappomsorgen, förskola och försörjningsstöd - som ett kommunalt ansvar. Den välfärd som människor har kontakt med dagligen är den som bedrivs runt om i våra kommuner och landsting.
Kommunsektorns samlade utgifter uppgick 2016 till 979 miljarder. Det är nästan lika mycket som hela statsbudgeten som omsluter ca 1 000 miljarder. Det visar hur viktig kommunsektorn är sett både till omsättningen och till verksamheten.
Kommunsektorn svarar för ungefär en fjärdedel av bnp, hälften av den offentliga sektorns utgifter och en fjärdedel av sysselsättningen. Den kommunala sektorns skatteintäkter överstiger rejält den enskilt största skatteintäkten i statens budget. Av statens samlade budget utgör 185 miljarder generella och riktade statsbidrag till kommuner och landsting.
Sammantaget har kommunsektorn redovisat positiva resultat under en längre period. År 2016 redovisade sektorn ett starkt resultat. Det genomsnittliga totala resultatet uppgick 2006-2015 till 16,4 miljarder kronor per år, varav kommunkoncernerna stod för 16,1 miljarder kronor.
I stort sett alla kommuner och nästan alla landsting redovisade positiva resultat. Sedan 2014 har den kommunalt finansierade sysselsättningen ökat med omkring 100 000 personer. Samtidigt kan vi konstatera att kommunsektorn som helhet står inför stora utmaningar.
Den demografiska utvecklingen med en växande befolkning och fler barn och äldre, som utgör grupper där behovet av välfärdstjänster är högt, driver naturligtvis på kostnaderna i sektorn. Enligt SKL:s senaste ekonomirapport beräknas kostnaderna i kommunsektorn öka med 47 miljarder kronor mer än intäkterna fram till 2020.
Det motsvarar en skattehöjning på 2,10 kronor. Det kommunala skatteunderlaget förväntas inte öka skatteinkomsterna i samma utsträckning som kommunsektorns utgifter växer. För att motverka kommunala skattehöjningar och nedskärningar inom välfärden kommer det därför att behövas statliga tillskott till kommunsektorn de kommande åren.
Detta är nödvändigt för att ge kommunsektorn förutsättningar att utveckla välfärden utifrån lokala förutsättningar och behov och för att den ska ha bättre förutsättningar att möta de utmaningar som den ställs inför i framtiden. Fru talman!
Sett i det ljuset kan man med fog instämma i utskottets bedömning att de 10 miljarder kronor som riksdagen beslutade att tillföra de generella statsbidragen hösten 2015 var ett mycket viktigt tillskott till kommunsektorn.
En väl utformad gemensamt finansierad generell välfärd främjar en god ekonomisk utveckling samtidigt som den jämnar ut livsvillkoren och bidrar till ökad jämställdhet. Den generella välfärden är en helt central roll i den svenska modellen. En väl utbyggd barn- och äldreomsorg av god kvalitet är central för kvinnors livsvillkor.
Det är av vikt att följa utvecklingen av de offentliga finansernas hållbarhet och utvecklingen i den kommunala sektorn men också att föra en politik som ger kommuner och landsting möjlighet att utföra sitt uppdrag att skapa välfärd som fördelas efter behov.
Statsbidragen till kommuner och landsting är ett stort och viktigt tillskott för att Berit ska få sin äldreomsorg och kunna känna sig trygg på ålderns höst och för att Pelle och Lisa ska kunna klara av skolan. Fru talman! Välfärden i kommuner och landsting påverkar människors vardag konkret och direkt.
Den skapar trygghet i ålderdomen, ger livschanser i ungdomen och ökar människors frihet och förutsättningar till ett rikt och meningsfullt liv.
I en värld som är stadd i ständig förändring spelar en stark och jämlik välfärd roll för att man ska kunna utvecklas och våga möta det enda vi med säkerhet vet, att morgondagen ser helt annorlunda ut än dagen.