Elisabeth Svantesson (M):
Ann-Christin Ahlberg har frågat mig om jag är nöjd med situationen för våra arbetslösa ungdomar och varför jag inte lägger fram några förslag till åtgärder för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. Johan Andersson har frågat mig hur hög ungdomsarbetslösheten ska bli för att regeringen ska vara beredd att öka stödinsatser för unga. Jag svarar på båda interpellationerna i ett sammanhang. Målet för regeringens politik är full sysselsättning. Alla som vill och kan ska ha ett jobb att gå till.
För att jobben ska bli fler och komma fler till del krävs en politik som bidrar till att det skapas fler jobb inom alla branscher på arbetsmarknaden. Regeringen har sedan 2006 genomfört omfattande åtgärder för att fler ska få jobb och för att förbättra matchningen. I budgetpropositionen för 2014 föreslogs åtgärder för drygt 20 miljarder kronor under 2014 för tillväxt och jobb, för att motverka att arbetslösheten biter sig fast. Regeringens reformer har bidragit till att sysselsättningen ökat med över 250 000 personer sedan 2006.
Samtidigt har arbetskraften ökat ännu mer. Det är alltså fler som har fått ett arbete men även fler som aktivt söker arbete och därmed står närmare arbetsmarknaden. För att rusta dem som står längst från arbetsmarknaden har regeringen tidigare satsat betydande resurser på att förbättra aktivitetsnivån och kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin. Detta har bland annat resulterat i fler arbetsplatsförlagda aktiviteter som ökar möjligheterna för deltagarna att lämna garantin för ett jobb.
Vidare har det särskilda anställningsstödets maximala längd förlängts med ett år, och det förstärkta särskilda anställningsstödet för personer i sysselsättningsfasen har permanentats. Regeringen har också tillfört medel för 1 000 nya utvecklingsanställningar inom Samhall för personer med nedsatt arbetsförmåga som befinner sig i sysselsättningsfasen. Där ska ungdomar prioriteras. Satsningar för 2014 innebär också att möjligheterna till programinsatser i sysselsättningsfasen har permanentats.
Sammantaget har regeringens satsningar på dem som står längst ifrån arbetsmarknaden lett till att vi har bland den lägsta andelen långtidsarbetslösa i hela EU. Det är i dag fler unga som arbetar, och sysselsättningsgraden är högre än 2006. Men ungdomsarbetslösheten är trots detta en utmaning för Sverige och har varit det sedan 1990-talet. Det må stämma att antalet unga personer i sysselsättningsfasen har ökat, men å andra sidan utgör de en ytterst liten andel - enbart 1 procent.
Dessutom kan det konstateras att antalet unga som varken studerar eller arbetar har minskat sedan 2006 och ligger på en låg nivå jämfört med i många andra länder. För att skapa fler och bredare vägar in på arbetsmarknaden för unga införde regeringen i mitten av januari ett statligt stöd för anställningar med yrkesintroduktionsavtal. Regeringen föreslog vidare i budgetpropositionen för 2014 fler åtgärder för att förbättra såväl den skolförlagda yrkesutbildningen som lärlingsutbildningen.
Alla ungdomar kan få förmedlingsstöd från första dagen i arbetslöshet i form av bland annat väglednings- och matchningsinsatser. Arbetsförmedlingen har och beräknas få extra resurser för detta ändamål för åren 2013-2016. Unga som saknar avslutad gymnasieutbildning kan också redan från dag ett i arbetslöshet ta del av studiemotiverande utbildning. Satsningarna bedöms sammantaget ge fler vägar till studier och arbete för ungdomar.