Fredrik Malm (L):
Nu hettade det till lite här i replikskiftet alldeles nyss. Jag vet inte om det ska kännas betryggande när Vänsterpartiet klargör att det bara är de långa transporterna som är problematiska. Det räcker att titta på hur Sverige ser ut och vår geografi. Man kan titta på en karta och förstå vilka det är som straffas. Det är inte Jens Holm eller jag om vi åker mellan Odenplan och Medborgarplatsen. Det är inte vi som straffas av skattehöjningarna. Herr talman!
Om hela Sverige ska hänga ihop ska man inte bedriva en politik som väldigt dramatiskt och väldigt tufft slår mot specifika delar av landet. Tyvärr är det vad vår nya regering gör. Den för en politik som är direkt fientlig mot de mest urbana områdena och en politik som tyvärr också drabbar de områden som ligger längst bort från städerna.
Med tanke på det tidigare replikskiftet som berörde RUT-avdraget kan vi också notera att sju av tio som använder RUT enligt Skatteverkets nya siffror tjänar mindre än 32 000 kronor i månaden, och ökningen av användandet är allra störst i glesbygden. Det kan också vara värt att notera för Vänsterpartiet. Herr talman! De gröna näringarna såsom jord- och skogsbruket kan fungera som en tillväxtmotor i Sverige.
Det svenska jordbruket levererar förstklassiga livsmedel och bidrar till kollektiva nyttigheter såsom biologisk mångfald och öppna landskap. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Ett hållbart jord- och skogsbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Redan med nuvarande teknik skulle till exempel jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande med hållbar energi.
Det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt. Genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden kan biotekniken rätt använd bidra till att få fram bättre skördar och likaså näringsinnehåll. Ett kretslopp där näringen går från jord till bord och sedan tillbaka till jorden är avgörande för en hållbar livsmedelsförsörjning.
Läckaget av näringsämnen från odlingsmark och hushåll ut till sjöar, vattendrag och hav behöver bromsas och hållbar återvinning av biologiskt avfall introduceras i bred skala. Särskilt viktigt är detta i ljuset av att fosfor är på väg att bli en bristvara. Herr talman! Jord- och skogsbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader men också ersättas för kollektiva nyttigheter såsom naturvård samt bevarande av den biologiska mångfalden.
Därigenom förstärks drivkrafterna för effektivisering och klimatsmart teknik. Företagande är en förutsättning för en levande landsbygd. Företagare skapar arbetstillfällen, samhällsservice och öppna landskap. För landsbygden liksom för staden är därför ett bra företagsklimat avgörande. Det är positivt att det i regeringsförklaringen från oktober i höstas slås fast att en modern och aktiv näringspolitik skapar jobb i hela landet.
Det finns således i varje fall någon form av insikt hos regeringen att företag och näringsliv är viktiga också för landsbygden. Men regeringen stannar dessvärre vid vackra ord. I verkligheten har regeringens förslag mest gått ut på att straffa ut näringslivet genom höjda skatter, vilket också drabbar landsbygden och de gröna näringarna.
Regeringen föreslog i höstas skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster som var drygt 40 gånger så stora som satsningarna på företagande. Risken är överhängande att regeringens och Vänsterpartiets förslag till vårändringsbudget också kommer att innebära höjda skatter på jobb och företag. Höjda skatter på jobb och tillväxt slår också hårt mot landsbygdens företagare.
Regeringen har också hotat med att göra transporter dyrare genom att införa en så kallad kilometerskatt. Det är en skatt på avstånd som skulle drabba landsbygdens människor och näringsliv hårt. En kilometerskatt skulle innebära avsevärt dyrare transporter och därmed sämre konkurrensvillkor för landsbygdens näringar. Förslaget skulle drabba enskilda och företag på landsbygden och därmed hämma tillväxten och möjligheten till jobb.
För att ge landsbygden verktyg för hållbar tillväxt och utveckling behövs en bra politik för företagande. Här måste det offentliga också ta sitt ansvar och garantera goda kommunikationer på vägar, järnvägar och flyg liksom för digitala försändelser på nätets motorväg. Från Folkpartiets sida står våra prioriteringar klara i all sin tydlighet för Sveriges företag. Vi behöver fortsätta jobbskapande politik. Det gynnar också landsbygden.
Herr talman! En fråga som har varit mycket debatterad och som vi har haft en hel del att göra med också i miljö- och jordbruksutskottet på olika sätt och som politiska partier och ledamöter är den kris som de svenska mjölkbönderna står inför just nu. Det är några saker som är viktiga att påpeka i detta.
Det första är att det krig som Vladimir Putin har satt igång i Ukraina har inneburit en större fluktuation vad gäller pris. I praktiken har det inneburit att det finns ett stort utbudsöverskott i dag på mejeriprodukter i Europa. Det driver ned priset, vilket slår extra hårt mot många bönder.
Det är avgörande i förlängningen att man lyckas hantera den krisen genom att Ukrainakriget tar slut. När Sverigedemokraterna här talar sig varma för mjölkbönderna ska man veta att Sverigedemokraterna är det parti som allra ivrigast stöder Vladimir Putins korståg i Europa på alla sätt de röstat i Europaparlamentet. De driver på den politik som tyvärr innebär att vi har mindre handelsflöde med mejeriprodukter i Europa.
Herr talman! Det andra som är viktigt att betona är att det är mindre klokt i detta skede att drämma till de svenska mjölkbönderna med ytterligare pålagor och kostnader. Vi har en bransch här i Sverige som har det väldigt tufft för tillfället. Man har ett världsmarknadspris som har fallit och en svår konkurrenssituation. Det är i det läget väldigt dumt att introducera nya skatter. Herr talman!
Det tredje som det också är viktigt att vara medveten om är att lösningen för att komma ur den här situationen måste vara att de svenska bönderna, den svenska landsbygden och de svenska odlarna i vid mening på olika sätt i livsmedelspolitiken, i näringspolitiken men också specifikt när det gäller mejeriproduktionen kan konkurrera.
Denna stärkta konkurrenskraft kan vi inte skapa genom att vi börjar tumma på det svenska djurskyddet, vilket har föreslagits från olika håll, eller genom att vi börjar tumma på vår klimathänsyn. Detta måste vi göra genom att kunna utveckla branschen på andra sätt. Herr talman!
För det fjärde går det i denna kris att notera att det finns ett antal medlemsstater i Europeiska unionen som nu aktivt agerar för mer bidrag och mer subventioner i Europa. Det är mycket viktigt att Sverige motarbetar det med kraft.
Lösningen på den situation vi har är inte att ytterligare rubba marknaden eller ytterligare införa olika typer av direktstöd, exportstöd eller andra typer av bidrag. Tvärtom måste vi agera för att EU:s jordbrukspolitik bättre ska följa marknadsprinciper och inte sätta marknaden ur spel.
Det gäller fattiga länder, som drabbas av att man producerar för mycket i Europa och sedan säljer det till låga priser på andra marknader och konkurrerar ut lokala producenter.
Vi har under ganska mödosamma förhandlingar under flera årtionden i Europeiska unionen arbetat med att ta oss bort från den gamla tidens jordbruksregleringar, där 75 procent av Europeiska unionens budget gick till att förorsaka vinsjöar och köttberg, som man sedan dumpade i Afrika, Latinamerika och på andra håll. Vi vill inte tillbaka till den politiken.
Det är mycket glädjande att inga partier i Sverige agerar för en sådan politik - inte vad jag har sett - men i Warszawa, Paris och andra delar av Europa hör man annorlunda tongångar.
Det är viktigt att Sverige, som värnar frihandel, fri konkurrens och rimliga regler för jordbrukarna, stämmer i bäcken här och slår vakt om ett mer rimligt system för jordbruket i Europa.