KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jennie Nilsson (S):
Ann-Charlotte Hammar Johnsson har frågat inrikesministern om han kommer att verka för att regeringen lämnar förslag som gör att mackarna mäktar med att ställa om och fortsatt vara en förutsättning för en levande landsbygd. Interpellationen har överlämnats till mig. En god tillgång till såväl kommersiell som offentlig service är grundläggande för att det ska vara attraktivt att bo, verka och leva i alla delar av landet.
Dagligvarubutiker och drivmedelsstationer har en särskild betydelse eftersom de ofta fungerar som servicepunkter, det vill säga som ett nav även för andra serviceslag, som ombud för exempelvis post- och pakettjänster, betaltjänster och apotek samt ibland även viss offentlig service.
Det är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap som enligt lagen om brandfarliga och explosiva varor meddelar föreskrifter när det gäller miljöregler för drivmedelsstationer. Enligt föreskriften om cisterner med anslutna rörledningar för brandfarliga vätskor får befintliga varmförzinkade rörledningar i mark som inte är fuktisolerade användas längst fram till den 1 juli 2022 utan korrosionsskydd.
Detta är ett krav som har funnits med i myndighetens föreskrift ända sedan 2014. Föreskriftens syfte är att hålla risken för brand och explosion så låg som möjligt vid hantering av brandfarliga och explosiva varor samt att främja en likvärdig skydds- och säkerhetsnivå för hanteringen i hela landet. Det ska med andra ord vara lika säkert att tanka sin bil i alla delar av landet och på alla drivmedelsstationer.
Mellan åren 2015 och 2020 har riksdagen efter förslag från regeringen avsatt drygt 1 miljard kronor för insatser som syftar till att på olika sätt stödja drivmedelsstationer och dagligvarubutiker i landsbygder. I denna summa ingår såväl nationella statliga medel som de medel som finansierats via landsbygdsprogrammet. Regeringen fortsätter arbetet med att underlätta för bland annat de små drivmedelsstationerna.
Därför har ytterligare medel tillförts landsbygdsprogrammet för åren 2021-2022, och i den så kallade programändring 7 fördelades bland annat ytterligare 160 miljoner kronor till investeringsstödet för kommersiell service. Programändring 7 godkändes av kommissionen i april 2021.
Regeringen har även avsatt 50 miljoner kronor under 2020-2022 för snabbladdning längs större vägar samt förstärkt medel till Klimatklivet, vilket även mackägare kan ta del av, för att öka tillgången till framtidens drivmedel i hela landet. Vidare har landets länsstyrelser på uppdrag av regeringen tagit fram regionala planer för infrastruktur för elfordon och förnybara drivmedel.
God tillgänglighet i hela Sverige, genom ett pålitligt, robust och långsiktigt hållbart transportsystem, behövs för att människor och näringsliv ska kunna leva och verka i alla delar av landet och för att Sverige ska kunna hålla ihop.
Jennie Nilsson (S):
Jag tror att det finns flera skäl till att söktrycket är lågt. Kanske kan man inte ta del av detta eftersom en egenfinansiering om 10-20 procent kan vara svår att klara.
Men det viktigaste skälet har jag tagit del av när jag har rest runt i landet och mött mackägare och dagligvaruhandlare som varit intresserade av att få investeringsstöd för att göra investeringar i sin verksamhet men inte kunde ligga ute med pengarna: Banken sa nej till ett kortfristigt lån.
Jag tycker att vi politiker gemensamt ska vara tydliga med att det är oacceptabelt att bankerna inte tar sitt samhällsansvar på ett bättre sätt. De måste vara beredda att ge kortsiktiga lån när de vet att låntagaren snart kommer att få pengar. På så sätt bidrar de till tillväxt på landsbygden. Det borde ligga i allas intresse, även bankernas.
Med detta sagt har jag givetvis noterat problematiken och lyft in den i diskussionen om den nya programperioden.
Det går inte att göra förskottsutbetalningar av de lån som finns i EU-portföljen, men vi tittar på om det är möjligt att hitta ett system för det givet att den nya CAP:en är tänkt att vara enklare och flexiblare.
Detta är inte färdigförhandlat, och vi får se om det blir några öppningar. Men utifrån det som låg på bordet när rådet hade förhandlat sin position bedömer vi att det finns en möjlighet.
Det skulle betyda mycket om vi kan hitta en praktisk åtgärd för att se till att de pengar som faktiskt finns går till det vi vill att de ska gå till och till människor som vill investera för att hålla vår landsbygd igång. Alla är kanske inte heller medvetna om vilka stöd som finns. Framför allt är man kanske inte medveten om att det finns en kombination av stöd att söka.
Jag noterade att Ann-Charlotte Hammar Johnsson fnös lite åt Klimatklivet. Det borde hon inte göra, för det är ännu ett finansiellt verktyg som skulle kunna bidra och toppa upp i dessa sammanhang. Grundkravet för att få medel från Klimatklivet är att man gör en investering som bidrar till ökad klimatnytta på landsbygden.
Om man gör en investering, hanterar de föreskrifter som finns och erbjuder till exempel mer hållbara bränslen är detta en fullt möjlig finansieringskälla utöver de finansieringskällor vi redan har nämnt. Jag tycker inte att vi ska förakta någon finansieringskälla i detta läge.
Jag tycker att vi ska vara försiktiga så att vi inte får en debatt som handlar om att man inte ska behöva ha samma säkerhetskrav på landsbygden som i städerna. Ibland andas mediedebatten lite av det, men det vore djupt olyckligt.
Man kan söka uppskov hos MSB för att få längre tid på sig att göra det som krävs, och även denna information behöver vi hjälpas åt att få ut.
Jennie Nilsson (S):
Jag tror att det finns en stor samsyn om att vi ska använda alla verktyg som finns på ett så konstruktivt sätt som möjligt för att hjälpa de mackägare som befinner sig i en tuff situation.
Låt mig dock konstatera att det här är ett resultat av en lag som antogs 2011 och en föreskrift från 2014, alltså under Ann-Charlotte Hammar Johnssons regering. Jag tycker att det var bra beslut, så jag kritiserar inte dem.
Det finns uppenbart en samstämmighet om att kraven är rimliga. Man har gett lång tid för omställning, vilket jag tycker är bra. Man har också avsatt pengar. Trots det ser vi problem, och dem ska vi förstås inte blunda för. Vi har säkerställt att det finns så mycket pengar i systemen som efterfrågas.
Jag tror att vi behöver jobba gemensamt med att få ut information om att medlen finns. Vi behöver nog också upplysa våra regionpolitiker om att de faktiskt sitter på pengar. De sitter också på investeringslån, vilket skulle kunna vara ett sätt att hantera att bankerna inte lånar ut kortfristigt. Investeringslånen är inte tänkta för detta, men det skulle kunna funka som en nödlösning.
Vi behöver också informera om att man faktiskt kan få uppskov om man har hamnat i trångmål. Sammantaget har det ställts många verktyg till förfogande, och jag är fortsatt öppen för en konstruktiv dialog om andra lösningar än dem vi har hittat i verktygslådan så här långt eller om det finns sätt att skruva i dem som vi inte har sett - givet de förutsättningar som finns i och med att vi har ett EU-regelverk att hantera.
Jennie Nilsson (S):
Ann-Sofie Alm har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att satsningarna inom livsmedelsstrategin når fram till svenska gårdar och får effekt. Livsmedelsstrategins övergripande mål är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar samtidigt som relevanta nationella miljömål nås i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet.
Precis som Ann-Sofie Alm nämner har stora satsningar inom ramen för livsmedelsstrategin genomförts. Här kan till exempel nämnas uppdragen till Tillväxtverket att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften, tillväxtmöjligheterna eller innovationsförmågan för företagen i livsmedelskedjan och att identifiera eventuella brister i transparens och tillämpning av regelverk.
Tillväxtverket har även i uppdrag att förenkla myndighetskontakter digitalt, bland annat genom att skapa tjänster för sammanhållna guidade processer. Det sistnämnda uppdraget till Tillväxtverket utökades i år genom ett uppdrag att ta fram tjänster för att effektivisera och förenkla för företag inom livsmedelskedjan att anmäla eller ansöka om tillstånd för miljöpåverkande verksamhet. Detta gjordes för att ge förutsättningar för en effektiv och snabb ärendehandläggning.
Jag ser att det här är uppdrag som på sikt kommer att underlätta administrationen för företag i livsmedelskedjan - inte minst för lantbrukare, då de berörs av ett stort antal komplexa regelverk. Statens jordbruksverk har i sin utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin för år 2020 bland annat kommit fram till att livsmedelskedjans förädlingsvärde fortsätter att öka och att andelen innovativa företag är jämförelsevis hög i livsmedelsindustrin, handeln och restaurangledet.
Men trots detta ökar inte förädlingsgraden. I Regeringskansliet arbetar vi nu för fullt med att ta fram en strategisk plan för den gemensamma jordbrukspolitiken för åren 2023-2027. Planen ska lämnas till EU-kommissionen för godkännande i december 2021. Regeringen har under våren överlämnat en proposition till riksdagen som innehåller förslag till en ny lag om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter.
Lagen genomför Europaparlamentets och rådets direktiv 2019/633 av den 17 april 2019 om otillbörliga handelsmetoder mellan företag i jordbruks- och livsmedelskedjan. Lagstiftningen förväntas stärka jordbrukets position och förhandlingsstyrka i livsmedelskedjan och på det viset öka primärproducenternas lönsamhet. Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1 november 2021.
Statens jordbruksverk har uppdraget att följa upp livsmedelskedjans utveckling och utvärdera livsmedelsstrategins resultat. Tillväxtverket har uppdraget att samordna livsmedelsstrategins arbete. Genom bland annat dessa två uppdrag tillsammans med livsmedelsstrategins långsiktiga satsningar känner jag mig trygg med att vi kan följa livsmedelskedjans utveckling och säkerställa att livsmedelsstrategins satsningar får effekt.
Jennie Nilsson (S):
När frågorna är angelägna och spännande räcker tiden inte till. Jag har stor respekt för det, men jag tänker att vi kanske kan tala vidare om de här frågorna också utanför kammaren. Jag börjar med den sista frågan, för det där är givetvis en viktig del. Det handlar om att skapa legitimitet för det arbete som vi gör och att vi kan visa att vi tar de problembeskrivningar som kommer upp här på allvar och försöker hitta sätt att lösa dem.
Just när det gäller detta exempel sa jag i mitt första anförande att vi i år har gett ett uppdrag till Tillväxtverket att titta på hur man effektiviserar och förenklar för företag inom livsmedelskedjan att anmäla eller ansöka om tillstånd för miljöpåverkande verksamhet. Det är specifikt utpekat givet den problematik som vi har sett. Det handlar om att ge förutsättningar för en effektiv och snabb ärendehantering.
Jag förutsätter att myndigheten gör det i dialog med dem som är berörda, för det är sättet att få fram det bästa beslutsunderlaget. Jag kan konstatera att det är jättebra att alla är villiga att ta till sig av konstruktiv kritik. Det är bra att Moderaterna till syvende och sist accepterade UTP. Jag kan bara hoppas på samma tema. Lönsamhet regleras av många saker. Vi har strategin och allt det vi har beskrivit i den.
Mycket av det är långsiktigt, och en del är kortsiktigt. Den kanske viktigaste frågan för branschen var UTP. Nu får vi den på plats. Den förändrar styrkeförhållandena så att man kan få bättre betalt för den kvalitet man producerar - superviktigt. Men vi har också utfodringen och förslaget om att kunna reglera den då skadorna på jordbruket blir för stora om man inte klarar av att lösa problematiken med samverkan. Där säger Moderaterna också nej.
Jag inser att jag inte kan ställa en fråga till Ann-Sofie Alm om detta, men jag hade hoppats att vi skulle kunna ha en konstruktiv diskussion om alla delar som påverkar lantbrukets förutsättningar. Det handlar både om att skapa lönsamhet och att vilja och orka göra den värdefulla insats som lantbruket gör för att vi alla ska få högkvalitativ mat på bordet varje dag.
Jennie Nilsson (S):
Ann-Sofie Alm har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den svenska vildsvinsförvaltningen ska kunna trygga svensk livsmedelsförsörjning. Vildsvinsfrågan är högaktuell, och det är oerhört angeläget att komma till rätta med de problem som vildsvin orsakar. För att göra jakten efter vildsvin enklare och mer effektiv har regeringen beslutat att tillåta nattriktmedel och rörlig belysning vid jakt efter vildsvin.
Regeringen har även den 22 april lämnat över en proposition, 2020/21:183, till riksdagen rörande utfodring av vilt, som ger länsstyrelserna möjlighet att i enskilda fall besluta om förbud eller villkor för utfodring av vilt. Det så kallade vildsvinspaketet inom livsmedelsstrategin, som regeringen beslutade om 2020, ska bidra till att mer vildsvinskött når marknaden genom att underlätta köttets väg till konsumenter.
Livsmedelsverket redovisade nyligen ett uppdrag med förslag på nationell lagstiftning för att möjliggöra för jägare att leverera vildsvinskött direkt till konsument. Då många viltstammar fortsätter att öka, eller kvarstår på en hög nivå, är det viktigt med en fortsatt adaptiv viltförvaltning. Förra jaktåret uppgick avskjutningen till drygt 146 000 vildsvin, en ökning med närmare 34 000 skjutna vildsvin jämfört med året innan.
En nationell förvaltningsplan för vildsvin är viktig för målet om en kontrollerad vildsvinsstam där skador på gröda och mark samt antalet trafikolyckor med vildsvin inblandade minskas. Naturvårdsverket, som har det övergripande ansvaret för viltförvaltning, har på regeringens uppdrag tagit fram en nationell förvaltningsplan för vildsvin där resultat och åtgärdsmål framgår.
Naturvårdsverket ska minst vart tredje år, med start 2022, följa upp resultatmålen i förvaltningsplanen. Jag ser det som oerhört angeläget att de skador som orsakas av vilt minskar och har därför gett länsstyrelserna i uppdrag att revidera sina förvaltningsplaner efter Naturvårdsverkets övergripande förvaltningsplan. För mig är frågan om svensk livsmedelsförsörjning mycket viktig liksom även att de skador som orsakas av vilt begränsas.
Jennie Nilsson (S):
Först vill jag vara tydlig mot Ann-Sofie Alm med att hela regeringen står bakom den livsmedelsstrategi som är lagd på bordet för att stärka svensk livsmedelsproduktion. Hela regeringen står också bakom de övriga initiativ som är tagna, ofta utifrån lantbrukarnas upplevda problem med lönsamhet eller annat kopplat till UTP-direktiv eller utfodringssystem och som är skickade till riksdagen.
Jag kan också konstatera att det är bra att man funderar på rättssäkerheten i ett förslag, men nu är det här förslaget ett förslag som har passerat Lagrådet innan det har kommit hit. Jag noterar också att Moderaterna inte har några större problem med att ta utskottsinitiativ och ibland föreslå att man ska besluta lag direkt i riksdagen.
För alla som liksom jag och, tror jag faktiskt, Ann-Sofie Alm, är lite av old school-politiker - vi är politiker för att vi på riktigt vill förändra världen till det bättre och vara konstruktiva i alla delar - är det politiska klimat vi har rent allmänt i nuläget besvärande. Jag upplever att spelteori är det som styr.
Jag är förvånad över och besviken på Moderaterna både när det gäller UTP:n och utfodringsdirektivet. Jag tycker att det här är frågor som vi har talat om, haft underhandsdiskussioner om och lyssnat in, och sedan står man inte för det. Om vi nu ska spekulera i vad som är skälet till varför andra partier gör som de gör kan jag inte låta bli att tänka att ni har order uppifrån att oavsett vad regeringen skickar till riksdagen ska ni fälla det om ni kan - oavsett om det är bra eller inte och oavsett om det drabbar näringen eller inte.
Det är inte ett klimat som gynnar Sveriges bönder. Jag hoppas att vi gemensamt kan hitta tillbaka till ett bättre och mer konstruktivt politiskt arbete som syftar till att på sista raden absolut kunna vara oense i sak men att framför allt sätta Sveriges bästa främst.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Lars Thomsson, för frågan! Det är svårt att svara väldigt detaljerat på frågan på en minut. Jag kan konstatera att vi självklart har uppfattat frågan. Skälet till den förändring som nu görs är att vi implementerar EU-lagstiftning på området. Däremot har vi under lång tid skjutit till pengar så att vi subventionerar ungefär hälften av slakteriavgifterna via skattsedeln. Det fortsätter vi att göra i och med årets budget.
Den förändrade utformningen innebär däremot att utfallet blir annorlunda. En del blir vinnare, en del blir förlorare. Syftet med utformningen är att främja effektivitet i verksamheten. Här kan vi behöva jobba också med andra verktyg för att åstadkomma och möjliggöra för framför allt de små slakteriföretagen att kunna vara en del av att göra detta. Det kan exempelvis handla om investeringsstöd via CAP och annat.
Jennie Nilsson (S):
Tack för följdfrågan, Lars Thomsson! Det är viktigt att vi följer de här frågorna väldigt noga men också att vi jobbar med hela spektrat. Vi behöver jobba med lönsamhetsfrågorna rent allmänt när det gäller hela primärproduktionen. Att ha effektiva och ändamålsenliga verktyg och regelverk är en del i det. Jag noterar synpunkten.
Den är inte okänd för mig eller någon annan.
Jennie Nilsson (S):
Jag kan bara konstatera att regeringen har tagit tag i rovdjursförvaltningen. Vi har jobbat både under förra mandatperioden och under denna för att säkerställa en god viltförvaltning när det gäller allt vilt, så också vargen. Vargen faller dock under ett EU-direktiv, art- och habitatdirektivet. Det betyder att vi inte är fria att göra precis så som vi vill i den här frågan.
Det vi gör är att försöka säkerställa att de verktyg vi har är så effektiva som möjligt. I den senaste räkning som genomfördes - detta brukar nämligen koka ned till en fråga om licensjakt eller inte licensjakt - låg antalet på 365 djur. Vi har ett beslut om att 300 är det som krävs för att klara gynnsam bevarandestatus.
Därför har Naturvårdsverket lämnat en delegation till länsstyrelsen om licensjakt.
Jennie Nilsson (S):
Jag utesluter inte att man uppdaterar bestämmelser på alla områden för att säkerställa att man har effektiva och bra åtgärder. När det gäller skyddsjakten har vi tagit ett antal beslut kopplat till den. Vi har infört ett skyndsamhetskrav eftersom det ett tag var ett bekymmer att det tog för lång tid innan man fick ett beslut. Det fanns också synpunkter på rättssäkerheten i besluten eftersom det kunde skilja mellan dem, och då utsåg vi en länsstyrelse som ansvarig myndighet för att ta hand om alla överklaganden.
Vi har alltså gjort mycket, men jag är beredd att göra mer.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Isak From, för stor tilltro till min förmåga att förklara detta stora på en minut! Regeringen har haft en tydlig ingång i hela förhandlingen om MFF:en, alltså långtidsbudgeten, i Bryssel. Det handlar om att vi skulle ha kvar vår rabatt och hålla nere vår medlemsavgift. Skälet till det har vi också varit tydliga med hela tiden. Varje krona som inte spenderas i Bryssel kan vi i stället spendera i Sverige.
Stora delar av satsningar i den här budgeten är ett resultat av att vi lyckades med det uppdraget. Vi behåller till exempel landsbygdsprogrammet på samma nivå som tidigare. Vi skjuter till pengar till bredband, och vi skjuter till pengar till infrastruktur, till exempel väg och järnväg. Allt det är viktiga delar i att säkerställa att vi har bra förutsättningar för att bedriva näringsverksamhet i hela Sverige och att bo och leva i hela Sverige.
Jennie Nilsson (S):
Tack för engagemanget, Magnus Oscarsson! Det hördes tydligt att du brinner för dessa frågor. Det gör även jag. Jag är väldigt glad över att vi nu för första gången har en gemensam strategi för hur vi ska utveckla hela livsmedelskedjan. Även jag möter frågeställningarna om jordbrukets konkurrenskraft.
Det är kanske det allra viktigaste verktyget att komma till rätta med om vi till exempel ska kunna öka självförsörjningsgraden i Sverige. Man måste jobba långsiktigt med frågorna på det sätt som vi gör. Vi kom med en ny handlingsplan så sent som i början av detta år. I den har vi fyra prioriterade områden. Det handlar om forskning och innovation, regelförenkling, kompetensförsörjning samt export.
Mycket av nycklarna ligger i detta liksom de förutsättningar som den nya CAP kommer att ge i den implementering som vi sedan gör i Sverige. Där skedde nyss en slutförhandling om det första viktiga steget för morgondagens förutsättningar för jordbruket i Europa och Sverige.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Markus Selin, för frågan! Det här är jätteviktiga frågor, och jag tycker att det är helt grundläggande att man har en princip och att man håller sig till en princip som håller hela vägen. För regeringen och för mig själv handlar det om att man ska grunda de beslut som man fattar på vetenskapliga råd. Vi hade förhandlingar om fiskekvoterna i måndags och tisdags i Luxemburg.
Jag kan konstatera att resultatet och utgången av förhandlingarna var bra utifrån dessa principer. De är bra på två sätt. De är bra för att vi fick kvoter som låg på eller väldigt nära det som var kommissionens förslag och inom ramen för det som är försiktigt och hållbart. Vi behöver säkra bestånden över tid. De är också bra för att man tar hänsyn till vetenskapliga råd även när det gäller exempelvis lekstängningsperioden.
Vi ska alltså ha lekstängning i de områden och på de djup där torsken faktiskt leker och inte ha regler som innebär att det blir oproportionerliga effekter, exempelvis på vårt kustnära fiske. Vi levererade på båda dessa delar, och det är jag nöjd med i det här läget.
Jennie Nilsson (S):
Tack så mycket för frågan, Heléne Björklund! Jag tänker börja där du slutade. Jag tror att en av våra största utmaningar är att försöka säkerställa att vi har en politik som dels bygger på vetenskapliga principer och grunder, dels skapas med så mycket långsiktighet som möjligt. Dock förhandlas fiskekvoter varje år. Det är ingenting som exempelvis Sverige som nation kan råda över eller reglera. De förhandlingar som vi hade den här veckan är nu avslutade. De gäller alltså nästa års kvoter.
Som jag redogjorde för tidigare innebär det att vi kommer att fiska på hållbara nivåer. Men det innebär även att vi får till en utformning av lekstängningsstoppet som också den är grundad på vetenskapliga råd. Man gör undantag för områden, för nätstorlek och för fartyg som inte påverkar torskens lek. Det är vad det handlar om.
Min bedömning är att med den utformning som vi nu har fått till kommer både det kustnära sillfisket och det småskaliga fisket efter exempelvis plattfisk och annat att kunna bedrivas på ett rimligare sätt nästa år. Hela grunden är att vi ska kunna skapa långsiktighet för våra näringar.
Jennie Nilsson (S):
Detta är egentligen inte en fråga som ligger på mitt departement, men strandskyddsfrågan som sådan har såklart ändå ett intresse för landsbygdspolitiken. Jag följer den väldigt noga. Precis som Staffan Eklöf säger är det inte första gången som man gör en översyn av dessa frågor. Den stora utmaningen handlar om att vi har väldigt olika behov i olika delar av landet.
Jag brukar ibland tala om att vi måste säkerställa att vi i Sverige har regelverk på plats som inte utgår alltför mycket från bara storstädernas norm. Det här är ett tydligt exempel på detta. Jag har stora förhoppningar om att vi med utredningen ska kunna förflytta positionerna och få ett mer differentierat strandskydd som tar större hänsyn till hur det faktiskt ser ut. Men utredningen har precis lämnats och behandlas nu på Regeringskansliet. Den kommer att gå ut på remiss och kommer så småningom att landa här i kammaren.
Det är alltså lite för tidigt att dra alltför stora slutsatser om vad den samlade bedömningen kommer att vara efter att vi har haft hela remissrundan.