KBLab/rixvox huggingface dataset:
Teres Lindberg (S):
Tack för frågorna, Magnus Jacobsson! Jag tror att vi i grunden har en samsyn här. När det gäller synkontrollerna kan jag säga att jag själv är närsynt. Jag har en sådan där markering i mitt körkort som säger att jag måste ha glasögon för att få framföra ett fordon. Det är helt rimligt, för jag ser väldigt dåligt annars.
Jag har också varit med och provkört med synnedsättning men fortfarande inom ramen för hur dåligt man får se, och det är klart att man blir lite skrämd över vad som är tillåtet inom de ramar som finns i dag. Transportstyrelsen tittar just nu över de medicinska föreskrifter som finns, och man har för avsikt att detta ska träda i kraft till 2022.
Jag tror att det är den väg vi måste gå. Det är Transportstyrelsen som ska se till att det här efterlevs och att det fungerar på ett bra sätt. Jag skulle vilja säga till ledamoten Magnus Jacobsson att vi helt enkelt får ge oss till tåls och invänta det som Transportstyrelsen kommer med eftersom de har den här frågan under lupp. Det är vår uppgift att följa den nogsamt. Men jag tror inte att det handlar om lagstiftning, utan det här ska in i trafikföreskrifterna.
Då är det på den vägen som det behöver hanteras. Jag hoppas att både vi och Kristdemokraterna kommer att fortsätta att ligga på i de här frågorna, för det här är väldigt viktigt. Vi får väl se om jag hinner svara på frågan om synfältsundersökningarna.
Jag vet att det är många som är bekymrade, oroliga och faktiskt ledsna över att de har fått sina körkort indragna eller kanske inte får något körkort för att de har defekter i synfältet. Men jag tror att jag får stanna där, för min talartid är slut.
Teres Lindberg (S):
Jag tar vid där jag avslutade sist. Det gäller det här med synfältsdefekter. Jag är väl medveten om att det är många som blir ledsna och upprörda. Men samtidigt finns det ju en gängse ordning för hur de här frågorna hanteras. I dag är det så att en läkare har skyldighet att rapportera om man misstänker att en patient har problem att framföra ett fordon. Men när det gäller att se till att få ett körkort indraget kan inte vilken läkare som helst göra detta, utan det måste vara en expert på området.
Jag har svårt att se att det här skulle kunna gå till på ett annat sätt. Jag tror inte att vi politiskt ska bestämma vilka som ser bra och vilka som inte ser bra, utan det måste vara medicinska experter som gör dessa bedömningar. För att gå tillbaka till frågan om syntester tror jag mig veta att vi alla i trafikutskottet kommer att följa denna fråga mycket nogsamt. Det gäller också hur de medicinska föreskrifter som Trafikverket ska komma fram med under 2022 kommer att se ut.
Det tror jag är viktigt; jag tror att det är jätteviktigt att vi följer detta från politikens sida. Det är ju helt avgörande att människor ser när de sitter bakom ratten för att vi ska kunna upprätthålla trafiksäkerheten och för att vi i slutänden också ska kunna nå nollvisionen om att ingen ska skadas i trafiken. Detta är ett viktigt arbete som vi behöver bedriva tillsammans också framöver.
Teres Lindberg (S):
Det är mycket som händer just nu. Inte minst har pandemin gjort att en del saker har frusit. Men den nationella samordnaren fortsätter att jobba.
Jag vill också tala om för ledamoten Jimmy Ståhl att det här är ett ganska svårt arbete och stora processer där det handlar om att förflytta saker och förändra beteenden både hos godsköpare och beställare. Dessutom handlar det om investeringar som tar tid och är ganska stora.
Ta bara muddringen och utvidgningen av Göteborgs hamn och Luleå hamn och så vidare. Det är förutsättningar för att vi ska kunna flytta över mer gods, men det där är inte snutet ur näsan, utan det tar många år att verkställa och färdigställa den typen av investeringar. Planeringsskedet är för den delen också en väldigt långdragen process. Oavsett vilka infrastrukturinvesteringar vi talar om är det långdragna processer.
Att förändra beteenden hos beställare är också långdragna processer som man behöver jobba långsiktigt med. Det pågår en hel del arbete, och jag ser med tillförsikt på det arbete som bedrivs just nu på Regeringskansliet.
Teres Lindberg (S):
Det är lite förmätet av Jimmy Ståhl att ifrågasätta varför inga ytterligare inflaggningar har skett i Sverige under ett år då vi har stått under en pandemi. Både sjöfartsnäringen och regeringen har haft en del annat att fokusera på.
Dessutom vill jag säga att det ju är fint att ledamoten Jimmy Ståhl nämner Infrastrukturdepartementet och samtidigt pratar om ett annat departements uppgifter. Vi har inte en skattedebatt här i dag, utan vi diskuterar sjöfartens förutsättningar. Skattefrågorna ligger per definition på Finansdepartementet och skatteutskottet. Däremot är det här viktiga frågor. Tonnageskattesystemet är viktigt för sjöfarten. Det vet vi allihop, och det påverkar i allra högsta grad.
De här frågorna får vi fortsätta följa, men de hör inte riktigt hemma här. Jag vet att Infrastrukturdepartementet och faktiskt hela trafikutskottet, oavsett partifärg och inklusive Jimmy Ståhl, bryr sig väldigt mycket om sjöfarten. Vi ser behovet av den svenska sjöfartsnäringen. Det tycker jag att vi ska fortsätta göra, och det är viktigt att vi kan dra de här frågorna tillsammans.
När vi genomförde tonnageskattesystemet var det också så gott som en enig riksdag som här ställde sig bakom det för att vi visste att det förbättrar sjöfartens förutsättningar. Jag tycker att vi ska fortsätta så.
Det är också en uppmaning till alla mina kollegor här i Sveriges riksdag och i kammaren att vi ska fortsätta att ge bra förutsättningar för sjöfarten, för på lång sikt kommer det att kunna både ge klimatmässiga fördelar när vi klarar av att ställa om och ge Sverige en stärkt konkurrenskraft.
Teres Lindberg (S):
Tack så mycket, Maria Stockhaus, för viktiga frågor! Som Maria Stockhaus säger var det två tillkännagivanden förra året. Jag tror att vi i det läge som vi befinner oss i nu måste ha en väldigt stor respekt för den kris som också finns i sjöfartsnäringen och en stor förståelse för de utmaningar och svårigheter som finns där.
En stor del, inte minst på passagerarsidan, har ju tvingats nyttja de korttidspermitteringar som regeringen beslutat om. Sjöfartsverket har fått ett kapitaltillskott på 300 miljoner under förra året. Regeringen har också slopat Sjöfartsverkets ekonomiska mål fram till 2024 för att skapa en större flexibilitet för den omställning som måste ske.
Det hänger ihop med det som tillkännagivandet handlar om. I övrigt bereds den här frågan i Regeringskansliet just nu.
Utifrån det perspektivet har Sjöfartsverket ett miljöincitament. Det tror jag är viktigt, för vi behöver ha ytterligare miljöincitament också för sjöfarten.
Teres Lindberg (S):
Jag vill påminna Maria Stockhaus om att jag är socialdemokrat i trafikutskottet och inte i regeringen. Men senast jag frågade regeringen och departementet fick jag svaret att båda tillkännagivandena bereds i Regeringskansliet, och jag betvivlar inte att det faktiskt görs.
Regeringen har också möjliggjort för Sjöfartsverket att öka miljöincitamenten, så det händer ju saker här. Sedan måste jag ändå påminna Maria Stockhaus om att det inte var vi socialdemokrater som gjorde Sjöfartsverket till ett affärsdrivande verk som skulle finansiera hela sin verksamhet med avgifter, utan det var någon annan.
Det får mig att fundera på om Moderaterna är beredda att ompröva sitt tidigare ställningstagande när det gäller hur Sjöfartsverket ska bedriva sin verksamhet i framtiden. På sikt tror jag att det är viktigt att vi har ett sjöfartsverk som faktiskt fungerar. Det är också viktigt att vi har farledsavgifter som fungerar.
Jag tror att det faktum att det finns begränsningar i farledsavgifterna i dag är ganska viktigt, för det behövs långsiktiga förutsättningar för sjöfarten. Samtidigt behövs det miljöstimulanser och miljöincitament för att också sjöfarten ska klara av vår högt uppsatta ambition att vi ska ha ett nettonollutsläpp till 2045.
Teres Lindberg (S):
Jag tackar för frågorna. Jag tycker att de är ganska viktiga. Nu sitter jag inte i finansutskottet, men jag tror att vi är uppe i 350-400 miljarder i extrabudgetar. Det är gigantiskt mycket pengar.
Väldigt mycket av de pengarna har gått som direkta generella anslag till regionerna för att kompensera för de intäktsbortfall och de extrakostnader som de har haft till följd av pandemin. Det är ingen som har sagt att ett visst antal kronor ska gå till sjukvård och att ett visst antal kronor ska gå till vad det nu kan vara. Det har varit generella anslag, och de har själva fått prioritera. Jag bor i Stockholms län.
Jag vet att av de 3 miljarder som vi avsatte för kollektivtrafiken förra året gick ungefär hälften till Stockholms läns kollektivtrafik, alltså till SL. Det gick till Stockholmsregionen för att kompensera för deras kostnader. Men totalt har man fått otroliga summor som kompensation för de kostnader man har haft till följd av pandemin.
Och när bokslutet väl var klart gick Stockholmsregionen med plus 5,8 miljarder. Året tidigare hade man gått med förlust. Jag kan inte tycka att det är rimligt att vi ska använda skattebetalarnas pengar på den statliga nivån till detta. Det handlar fortfarande om skattebetalarna. Det är dina, mina och alla andras pengar som vi använder för att kompensera regionerna.
Ska vi kompensera dem ytterligare när de dessutom visar ett stort plus i kassan vid årets slut, trots att vi har en pandemi? Även om vi har goda finanser är det ju inte så att vi kan gödsla med pengar hur som helst bara därför att. Regionernas ekonomi måste hanteras på ett seriöst sätt.
Teres Lindberg (S):
Tack, Patrik Jönsson, för frågorna! För att avsluta det här om kollektivtrafikanslagen vill jag ändå säga att jag är nöjd med det arbete som regeringen och samarbetspartierna har bedrivit inom ramen för de extra budgetar vi har lagt fram.
Jag är inte nöjd med den svansföring som kollektivtrafiken och de regionala kollektivtrafikmyndigheterna, eller rättare sagt regionerna, har haft i hanteringen av de här frågorna, eftersom man har gått med stora överskott samtidigt som man skrikit efter mer pengar. Jag tycker att det är beklämmande i den situation som nu råder. Hot och våld på jobbet är aldrig acceptabelt.
Jag blir ändå lite beklämd när Sverigedemokraterna lyfter de här frågorna, för er track record när det kommer till att fatta beslut om arbetsmiljö här i kammaren är ju inte särskilt bra. Jag tycker därför att ni ska passa er lite för att ha en för hög svansföring. Det var ni som under förra året stoppade den lagstiftning som regeringen gick fram med om att stärka de regionala skyddsombudens roll till exempel. Ni bromsade och såg till att den blev nedröstad här i kammaren.
Jag tycker därför att man ska vara lite försiktig. Regeringen har presenterat en arbetsmiljöstrategi inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Att säga att vi inte tar de här frågorna på allvar tycker jag därför är beklämmande. När det kommer till hot och våld inom kollektivtrafiken är det klart att det påverkar såväl de anställda som de resande.
Det kan aldrig vara acceptabelt att människor utsätts för hot och våld vare sig på jobbet eller när de reser i kollektivtrafiken. De här frågorna måste vi ta på allvar. Vi måste vid varje tillfälle också sätta fingret på dem. Men att Sverigedemokraterna står här och säger att vi inte tar frågorna på allvar och inte har några konkreta förslag när det är ni som röstar ned dem tycker jag är näst intill skamligt.
Teres Lindberg (S):
Jag tycker att det är intressant att Lars Thomsson har ställt den här interpellationen. Swedavia kom med den här rapporten i förra veckan, och med anledning av det kallade vi i dag till dagens trafikutskott in Swedavias vd Jonas Abrahamsson just för att diskutera frågan.
Till detta möte bjöd vi också in näringsutskottet, eftersom ägandefrågan primärt ligger på Näringsdepartementet och näringsministern. Jag vill ändå återge en del av det som Jonas Abrahamsson sa under vårt möte i dag, eftersom jag tyckte att det var väldigt intressant.
Han berättade om den ganska djupgående analys som Swedavia har gjort utifrån hur flygmarknaden ser ut i Sverige i dag på grund av pandemin och hur den kommer att se ut i framtiden. Hur detta påverkar resmönstren landade egentligen i tre punkter.
För det första ville han lyfta fram digitaliseringen, alltså hur vi på grund av pandemin väldigt snabbt har börjat använda oss av digitala möjligheter för att kommunicera med varandra.
Oavsett om vi får fram ett vaccin redan i morgon kommer inte samhället att återställas precis till det som har varit, utan analysen är att det faktum att människor i dag kommunicerar mycket mer digitalt med varandra kommer att påverka framför allt affärsresandet i väldigt stor utsträckning.
Det är klart att människor kommer att vilja mötas, träffas och samtala med varandra på riktiga möten, men det kommer att bli mycket färre sådana. Det andra som han lyfte fram handlade just om vad pandemin och den situation som vi står inför just nu har betytt för hela flygmarknaden, hur det slår ut stora och mindre flygbolag och så vidare.
Detta betyder att det kommer att finnas ett minskat utbud. När väl flyget kommer igång i någon form av normalfunktion igen kommer det därför inte alls att vara på samma sätt, utan man kommer att prioritera de mest lönsamma rutterna, vilket helt enkelt bidrar till färre flyg.
Så finns såklart det ekonomiska perspektivet, vilket var det tredje som han lyfte fram, och det handlar om att hur vi än förhåller oss och beter oss kommer pandemin att ha påverkat vårt samhälle väldigt hårt ekonomiskt. Det gäller inte minst privatpersoners ekonomi, vilket också kommer att begränsa vårt resande.
Även i ett längre perspektiv ser Swedavia alltså att de kommer att ha en väldig överkapacitet på alla sina tio flygplatser, dock primärt på flyget i Stockholmsregionen. Utifrån det perspektivet gör de den affärsmässiga analysen att det inte finns någon lönsamhet i detta.
Samtidigt måste vi politiker förhålla oss till vems pengar det är vi faktiskt hanterar. Vi har ju legenden Gustav Möller, som yttrade att "varje förslösad skattekrona är en stöld från folket". Det är ju de som väljer oss och ger oss förtroendet att bära frågorna framåt.
I det perspektivet måste vi också komma ihåg att vi bara i år har tillfört Swedavia över 3 miljarder kronor. I den här kammaren har vi beslutat om detta för att Swedavia ska klara sin verksamhet. Då måste vi verkligen fundera på vilka val vi gör och på vilket sätt. Det kan inte primärt handla om att det är lite bekvämare på den ena flygplatsen för några än för andra.
Teres Lindberg (S):
Jag kan inte låta bli att bemöta flyg- och bostadsfrågan i Stockholm. Jag har ändå en bakgrund som lokalpolitiker i Stockholm - som borgarråd och som sittande i stadsbyggnadsnämnden. Jag kan tillägga i debatten att det inte är bullret i dag som påverkar byggandet runt Bromma, utan det är inflygningen.
Det faktum att plan flyger in gör att bostäderna inte kan byggas på höjden. Det problemet finns inte. Det som delar av Stockholm vill göra - och numera även Lars Thomssons parti i Stockholm, som i förra veckan sa att Bromma ska läggas ned - är att bygga utmed inflygningen och på flygplatsen. Runt omkring flygplatsen är det redan bebyggt, även om det med dagens byggregler inte skulle vara tillåtet.
Jag vill understryka det. Jag vill också ytterligare påpeka något rörande fördelarna med Arlanda och Bromma. Det är klart att om man åker på icke-peak-tider kan det finnas en fördel att landa på Bromma eftersom det då går att ta sig fortare från Bromma in till Stockholms city. Härifrån till Bromma flygplats är det nio kilometer. Det är klart att det kan gå fortare.
Men fortfarande är det inte särskilt mycket snabbare än vad det är att ta sig från Arlanda med Arlanda Express till Stockholms central. Det stora hindret i dag är att infrastrukturen för att föra människor från Arlanda på ett effektivt sätt handlar om andra saker. Det handlar om prisnivåer och en bristande infrastruktur - att det är betydligt dyrare. Det är väl de sakerna vi borde fokusera på.
Hur kan vi se till att vi smartare och billigare kan ta oss till och från vår centrala flygplats?
Teres Lindberg (S):
Jag vill ställa en fråga till näringsminister Ibrahim Baylan. Sysselsättningsgraden var i augusti nästan 68 procent, vilket förvisso är 1 procentenhet lägre än vad den var samma månad förra året, men samtidigt får vi betrakta det som rekordhögt eftersom sysselsättningsgraden har legat på runt 65 procent under hela 2000-talet.
Samtidigt har vi en pågående pandemi som har lett till en ökad arbetslöshet och också ett bristande förtroende för framtidens arbetsmarknad. Det här påverkar såklart hela landet men kanske särskilt de regioner och orter som redan före pandemin har haft det svårt med både tillväxt och anställning av personal. Det här påverkar särskilt små kommuners möjligheter att satsa på nödvändig infrastruktur och välfärd.
Jag vill därför fråga näringsministern vilka planer och investeringsförslag regeringen har vad gäller att underlätta för företag att anställa nytt och för att kunna växa.
Teres Lindberg (S):
Jag vill tacka näringsministern för svaret. Jag tror att det som regeringen gör just nu, att skapa framtidstro, är helt rätt. Efter den hälsokris som pandemin de facto är kommer vi nämligen med all sannolikhet att också gå in i en ekonomisk kris. Samhället behöver göra allt vi kan för att stävja den ekonomiska kris vi kan stå inför.
Jag vill därför skicka med till regeringen: Fortsätt det goda arbetet! Men var också lyhörda! Vi kan behöva komma med nya åtgärder för att skapa den framtidstro vårt samhälle så väl behöver.
Teres Lindberg (S):
År 2014 antog riksdagen en lag för att komma till rätta med de så kallade bilmålvakterna. De används för att undkomma trafik- och fordonsrelaterade skatter och avgifter. Den lagen gick ut på att kronofogden kan beslagta själva fordonet, och lagen visade sig i mångt och mycket vara verkningslös.
Fyra år senare var det totala skuldberget 1,9 miljarder, och de 100 mest skuldtyngda stod tillsammans för 370 miljoner och var registrerade ägare för över 25 000 fordon. Detta var en av anledningarna till att regeringen 2020 lade fram ett förslag, som riksdagen fattade beslut om, om att ge fordon med obetalda felparkeringsavgifter på mer än 5 000 kronor körförbud.
Det är angeläget att komma till rätta med bilmålvakterna eftersom det många gånger handlar om organiserad brottslighet. Jag har följande fråga till infrastrukturministern: Kommer den nya lagstiftning som har gällt sedan den 1 januari att lösa problemen med bilmålvakter?
Teres Lindberg (S):
Jag vill ställa min fråga till infrastrukturminister Tomas Eneroth. Den handlar om beskedet vi fick i går om Bromma flygplats. Det kommer inte som en blixt från klar himmel att det finns problem med Bromma flygplats. Redan i höstas kom Swedavia med sin rapport som visar på att det finns betydande problem. I en extrabudget lade vi över 3 miljarder till Swedavia för att de ska klara de ekonomiska utmaningar som pandemin har inneburit.
Men problemen för Swedavia och för Bromma flygplats visade sig redan tidigare. Redan 2018 kunde vi se ett vikande passagerarantal. Jag är inte så förvånad över detta. Däremot är jag som stockholmare lite orolig, inte minst när det gäller Arlanda och den framtida kapaciteten. Hur avser regeringen att möta den kapacitetsökning som kommer att behövas på Arlanda vid en nedläggning i Bromma?
Teres Lindberg (S):
Utifrån ett tillväxtperspektiv och ett nationellt tillväxtperspektiv tror jag att det också är viktigt att vi upprätthåller resandeantalet på Arlanda. Det är otroligt viktigt med just den delen. Sedan ser vi också en klimatsmart utveckling av flyget, inte minst elflyg som vi säkert inom bara några år kommer att se flyga mellan landets olika flygplatser. Vi behöver se till att ha kapacitet för att ta emot elflyget också i Stockholmsregionen.
Teres Lindberg (S):
Min fråga går till statsrådet Anders Ygeman. Vi var många som följde partiledardebatten i söndags och hörde Liberalernas partiledare Nyamko Sabuni jämföra kommunen Täby utanför Stockholm med Burundi eftersom en Icabutik inte kunnat öppna på grund av elbrist. Under veckan har det moderata kommunalrådet dementerat detta.
Han menar att det fanns vissa elproblem men att de inte rörde sig om elbrist utan att handlaren missat att skicka in vissa papper. Jag känner mig ändå lite orolig och ställer därför frågan till energiministern: Hur är det egentligen med elbristen i Täby?
Teres Lindberg (S):
Det känns fantastiskt roligt att göra debut i justitieutskottets ärenden. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen i betänkandet. Vi socialdemokrater delar uppfattningen att blockering av vägar kan leda till allvarliga konsekvenser i vissa fall, till exempel om utryckningsfordon och andra fordon som används i samhällsviktig verksamhet förhindras att ta sig till avsedd adress eller försenas.
Vi noterar att förundersökning pågår när det gäller ett stort antal personer som deltagit i den här typen av aktioner de senaste månaderna och att brottsmisstankar finns rörande bland annat sabotage, ohörsamhet mot ordningsmakten och brott mot ordningslagen. Enligt vår mening förtjänar det att påpekas att den befintliga bestämmelsen om sabotage uttryckligen tar sikte på åtgärder som allvarligt stör eller hindrar den allmänna samfärdseln.
Därtill har bestämmelsen en vid straffskala som för brott av normalgraden sträcker sig till fängelse i maximalt fyra år och för grovt sabotage till livstid, vilket också är det strängaste straffet i svensk lagstiftning. I avvaktan på att eventuellt åtal väcks i de här ärendena och att domstolarna prövar frågor om skuld, rubricering och påföljd anser vi att det saknas anledning för riksdagen att göra den typ av tillkännagivanden till regeringen som nu föreslås.
Därför yrkar vi alltså avslag på tillkännagivandet.
Teres Lindberg (S):
Vi socialdemokrater har ju ganska nyligen haft partikongress, och vi har beslutat om och är redo att gå från ett överskottsmål till ett balansmål. Det är klart att det också förändrar vår syn på hur man finansierar saker. Däremot tror jag att vi alltid ska vara lite försiktiga med att tro att lånefinansiering alltid löser allt, för även om man lånar pengar till ett projekt måste det ju betalas. Att låna pengar är ju inte en gratislösning.
Infrastrukturministern har också under hela mandatperioden varit tydlig med att det faktiskt inte finns några gratisluncher. Hur vi än väljer att finansiera saker måste det betalas, och det är ju skattebetalarnas pengar vi pratar om.
Det kanske viktigaste som vi har att göra som folkvalda och beslutsfattare är att alltid se till att vi hittar den bästa möjliga finansieringslösningen och dessutom ser till att vi får så mycket pang för pengarna som möjligt, alltså att det inte är pengar som rinner ut och inte går till det som vi faktiskt har beslutat att de är avsedda för.
Vi ska se till att vi har effektiva beslutsprocesser, effektiva myndigheter och bra upphandlingsförfaranden. Det gör att vi får ut så mycket som möjligt av de investeringar vi gör. På det sättet kan vi få ut betydligt mer infrastruktur för pengarna än vad vi får i dag.
Teres Lindberg (S):
Jag håller inte alls med Jens Holm här. Det som vi just nu ser i norra Sverige är ett typexempel på socialdemokratiska framtidsvisioner, alltså satsningar på investeringar och på grön tillväxt. Det är ingen slump att det görs enorma investeringar just nu som handlar om just framtidsbygget.
Det handlar om de framtida jobben, och det handlar om framtida järnvägar som kommer till nytta för alla. Den gröna omställningen hade aldrig skett om vi inte under två mandatperioder hade haft en socialdemokratisk regering som envetet drivit de här frågorna.
Vi kan möta framtiden genom att visa att vi i Sverige går före och klarar av omställningen och samtidigt ser till att vi skapar de gröna jobben, så att människor har jobb, kan betala skatt och leva och må bra i Sverige, att vi tillsammans kan skapa det goda samhället.