Katja Nyberg (SD):
Jag får tacka Morgan Johansson för svaret. Men uppenbarligen räcker inte detta, för det går alldeles för långsamt. Sedan Morgan Johansson tillträdde som justitieminister 2014 har dödsskjutningarna ökat från 19 till cirka 48 per år, vilket är en ökning med nästan 150 procent. Av dem som dödats i våldsdåd var andelen som dog av skjutvåld 23,6 procent år 2017, och i fjol var andelen 28,6 procent - och ökningen fortsätter.
Polisen säger dessutom att läget är akut och har varit det under flera års tid. Den grova kriminaliteten slukar i dag väldigt mycket resurser från den övriga polisiära verksamheten. Utredningar om vardagsbrott får stryka på foten, och vanliga medborgare känner sig utlämnade till vardagsvåld som varken polis eller åklagare verkar ha tid att bry sig om.
Polisen hänvisar till att det finns så mycket grövre brott som kräver deras uppmärksamhet och att de därmed inte har tid för de så kallade vardagsbrotten. Jag hade i veckan samtal med några butiksägare som berättade att de bara anmäler ett av tio brott som sker i deras butiker. De anser att det är lönlöst att anmäla brotten eftersom i princip alla utredningar läggs ned. Det är inte längre värt mödan att göra en anmälan - det skulle i så fall vara för att kunna få ut pengar från försäkringsbolaget.
Detta gäller såklart inte bara brott som sker i butik, utan det gäller även alla övriga brott som människor blir utsatta för. I dag finns det i princip ingen lokalpolis som kan ha ett samarbete med det lokala samhället. En butiksägare i Gnesta berättar att det tar minst en timme för polisen att komma om han behöver akut hjälp.
Det är som sagt inte bara hanteringen av vardagsbrottsligheten som får stå tillbaka, utan jakten på de kriminella gängen har även gjort att det är svårt för polisen att utreda annan grov brottslighet, som till exempel våldtäkter. Den typen av brott har i Stockholm fått flytta till enheten för brott i nära relation, vilket är en redan hårt ansatt enhet där det inte finns tillräckligt med personal för att utreda även de här brotten.
Morgan Johansson nämnde att antalet polisanställda har ökat, och visst, numerärt har de ökat. Polismyndigheten har anställt tusentals nya personer, men det ska även vägas in att befolkningen i Sverige har ökat och att kriminaliteten har ökat. Antalet polisanställda har ökat med 20 procent, men antalet utbildade poliser har bara ökat med 3 1⁄2 procent.
I yttre tjänst har det faktiskt blivit färre poliser, och många slutar efter en kort tid, speciellt i storstadsregionerna. År 2015 fanns det 9 726 i yttre tjänst, och 2019 var det 9 049 poliser i yttre tjänst. Det är en minskning från 94 till 88 poliser per 100 000 invånare. Siffrorna har alltså inte förbättrats utan snarare tvärtom.
För 20 år sedan var det inte ovanligt att poliser stannade i yttre tjänst i 10-20 år. I dag anses det som lång tid om en polis stannar i yttre tjänst i säg 1-3 år. Unga poliser med ytterst kort tid i yttre tjänst blir befordrade till yttre befäl och får i och med det ta ett väldigt stort ansvar. De har då inga äldre kollegor med erfarenhet att luta sig mot.
Utifrån detta tycker jag att det är lite märkligt att Morgan Johansson inte ens kan ta i beaktande att det kan finnas fördelar med riktade lönesatsningar för att attrahera fler kompetenta sökande och med att införa en betald polisutbildning. Min fråga är därför: Vad tänker Morgan Johansson göra rent konkret? De alternativ som Sverigedemokraterna har föreslagit är tydligen inte aktuella för regeringen.