Yilmaz Kerimo (S):
Vi ska nu debattera socialförsäkringsutskottets betänkande SfU11 om migration, SfU12 om anhöriginvandring och SfU13 om arbetskraftsinvandring. Dessa tre betänkanden som vi i dag debatterar i kammaren behandlar ett stort antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Frågorna är inte nya men otroligt viktiga.
Många miljoner människor befinner sig i dag på flykt undan krig, förföljelser, tortyr, utsatthet och trakasserier. Jag flydde själv hit som 15-åring med min familj på grund av förföljelser. Det var mycket jobbigt att lämna sitt hem, sitt hemland och sina vänner och fly till ett nytt, kallt land - det var i december månad jag kom hit till Sverige.
Det var ett land med en annan kultur, ett nytt språk och nya traditioner. Det var inte lätt att anpassa sig i början, men jag hade inget val. Nu står jag här i Sveriges parlament och vill tala om solidaritet även utanför nationens gränser. Alla har inte lyckats fly som jag. Av dem som har lyckats fly har kanske inte alla lyckats få ett arbete och integreras i Sverige.
De känner sig utanför i samhället och kanske så småningom hamnar på den kriminella banan. Detta betyder dock inte att man ska dra alla över en kam. Tyvärr är det lätt hänt när en liten klick inte är skötsam. Det är de som syns, och man drar då alla invandrare över en kam och tror att alla är kriminella, arbetslösa och inte sköter sig.
Nej! De är en liten klick, men det är tyvärr de som syns. De flesta är skötsamma och jobbar. Herr talman! Vårt land har varit mycket fattigt. Jag menar vårt land Sverige. Många i Sverige dog på grund av hunger och svält. Frireligiösa förföljdes, och arbetslösheten och fattigdomen var mycket utbredd i Sverige.
I USA fick många en bättre framtid för sig och för sina barn. Många svenskar flydde därför till USA under 1800-talet. Från att ha varit ett fattigt land för 150 år sedan har Sverige utvecklats och tillhör i dag världens rikaste länder. På senare tid har flera kommit till Sverige för att arbeta eller för att få en fristad undan förföljelse.
Vi socialdemokrater anser att Sverige har blivit ett rikare, öppnare och mer kulturellt berikat land med den mångfald som i dag finns i Sverige. Herr talman! Vi socialdemokrater har alltid utgått från våra värderingar när vi formar vår politik.
Med alla människors lika värde i grunden vill vi förändra samhället så att alla ska få samma möjligheter i livet och friheten att aktivt själva välja sina vägar, oavsett hur mycket pengar föräldrarna har, vilket land man kommer från, vilken religion man utövar, om man är man eller kvinna, om man råkar älska någon av samma kön.
Vi är övertygade om att vi med hjälp av politik och reformer tillsammans kan skapa ett mer jämställt och jämlikt samhälle i Sverige och i världen. Internationell solidaritet handlar om att våga stå upp mot orättvisor också över nationsgränserna och att stå på de svagas och förtrycktas sida i kampen för frihet och rättvisa.
Som socialdemokrat tycker jag att det är viktigt att vi följer de konventioner om mänskliga rättigheter som vi har skrivit under och att vi vågar stå upp för gemensamma åtaganden när andra länder bryter mot dem. Vi värnar den reglerade invandringen och även rätten att söka asyl som en grundläggande mänsklig rättighet.
Den utgår från människors behov av skydd och deras fruktan för förföljelse. Varje person som ansöker om asyl i Sverige ska få en individuell och rättssäker prövning samt beslut inom rimlig tid. Sverige har länge ansetts som ett föredöme när det gäller både att ge människor skydd och att verka för stabilisering och demokratisering av regioner i världen.
Den traditionen vill vi behålla och värna. Vi vill bejaka den globala migrationen liksom uppmuntra den cirkulära migrationen. Sverige måste vara pådrivande för ett humanitärt asylsystem som ger skydd och skapar stabilitet i en alltmer globaliserad värld.
Rätten att söka asyl är en del av FN:s deklaration om mänskliga rättigheter och är en grundpelare för svensk socialdemokrati. Det är viktigt att EU:s medlemsländer tar ett solidariskt ansvar för flyktingmottagandet.
I ett gemensamt asylsystem måste en hörnsten vara att asylsökande får en rättvis och rättssäker behandling oavsett vilket land de kommer från till EU. Asylsystemet ska respektera mänskliga rättigheter och bygga på tillit mellan länderna. Vi måste ha ett solidariskt system där vi gemensamt delar på ansvaret. Migration handlar om människor och möjligheter.
En socialdemokratisk migrationspolitik utgår från en stark solidaritet människor emellan. Sverige är bundet av folkrättsliga förpliktelser såväl inom internationell flyktingrätt som i frågor om mänskliga rättigheter i övrigt. Sverige har en lång tradition av öppenhet mot omvärlden. Detta återspeglas i gällande asyllagstiftning, som bygger på internationella konventioner om mänskliga rättigheter som Sverige har tillträtt och är bundet av.
Personer som ingår i en kärnfamilj har en principiell rätt att få uppehållstillstånd i Sverige. För övriga anhöriga ställs högre krav för familjeåterförening. Vi tycker att det är viktigt att fortsätta att följa frågan eftersom frågan om vad som är en kärnfamilj förändras över tid. Det finns emellertid i dag inga skäl att ytterligare vidga möjligheterna för anhöriga att beviljas uppehållstillstånd.
På samma sätt tycker vi inte heller att det vore bra för någon om möjligheterna för anhöriga att återförenas försvårades. Sedan 2010 gäller ett försörjningskrav vid anhöriginvandring. Från socialdemokratiskt håll har vi varit starkt kritiska till detta, och vi har framför allt framhållit att kravet inte får leda till orimliga konsekvenser för barnfamiljer.
Det finns heller inga vetenskapliga studier eller rapporter som bekräftar hypotesen att ett försörjningskrav skulle hjälpa den enskilde att integreras i det svenska samhället. Migrationsverkets statistik visar att i de senaste årens prövade anknytningsärenden har färre än 1 procent prövats mot försörjningskraven, med ett tjugotal bifallna ärenden under förra året.
Regeringen bör fortsätta att följa frågan, men vi tycker att det inte finns något skäl att i dagsläget föreslå tillkännagivanden om skärpta regler för försörjningskrav. Det finns heller inga skäl att i nuläget helt ta bort försörjningskravet. Migration är en positiv kraft som bidrar till öppnare och rikare samhällen.
Sverige står inför en situation där antalet pensionärer ökar i förhållande till den arbetande befolkningen. Behovet av vård och omsorg kommer också att öka till följd av att befolkningen blir allt äldre. När pensionärerna blir fler måste fler arbeta för att upprätthålla välfärden.
Ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring, som ett komplement till åtgärder för att ta till vara arbetskraft, kommer att ha stor betydelse för Sveriges förmåga att möta denna utmaning. Redan i dag råder brist på arbetskraft inom flera yrkesområden och sektorer på arbetsmarknaden.
Om Sverige ska stå sig i den internationella konkurrensen om arbetskraft behövs ett öppet och flexibelt regelverk men med kontroll av villkoren för dem som kommer hit för att arbeta. När det gäller frågan om att ansöka om permanent uppehållstillstånd ändrades reglerna i utlänningslagen så sent som den 1 augusti 2014.
Med hänsyn till den nyligen genomförda lagändringen är inga ytterligare ändringar nu motiverade. Möjligheten för utländska studenter att i anslutning till avslutade studier stanna kvar i Sverige för att söka arbete utökades nyligen. Numera är det möjligt för en utländsk student som har avslutat en högskoleutbildning att få stanna kvar under sex månader för att söka arbete.
Det är även möjligt att få stanna kvar i Sverige under sex månader för att undersöka förutsättningarna att bedriva näringsverksamhet i Sverige. Inom EU arbetar man också för att underlätta tillträdet till arbetsmarknaden och rörligheten inom EU. Arbetet med förslag till gemensamma regler inom EU bör avvaktas.
För att underlätta Migrationsverkets kontroll och för att upprätthålla en reglerad invandring är det rimligt att ett arbetstillstånd är kopplat till ett visst yrke eller en viss arbetsgivare. Regeringen följer utvecklingen noga på området, och det finns inga skäl för riksdagen att nu göra något tillkännagivande om ändring i regelverket.
Den 1 augusti 2014 trädde regeländringar i kraft med syfte att upptäcka och stoppa missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring.
Migrationsverkets möjlighet till kontroller har förstärkts genom att Migrationsverket numera har rättsligt stöd för att göra efterkontroller i arbetstillståndsärenden för att kontrollera bland annat att arbetstagaren har påbörjat sitt arbete och att de erbjudna anställningsvillkoren följs, i synnerhet vad gäller lönen.
Om anställningen inte har påbörjats inom fyra månader, eller om anställningsvillkoren inte är uppfyllda, ska Migrationsverket återkalla tillståndet. Vidare ska arbetsgivare på begäran av Migrationsverket på heder och samvete lämna skriftliga uppgifter om de villkor som gäller för anställningen. Om arbetsgivaren lämnar uppgifter som är oriktiga kan detta få straffrättsliga påföljder.
Herr talman! Med detta sagt yrkar jag avslag på samtliga reservationer i alla tre betänkanden, och jag yrkar bifall till förslagen i SfU11, SfU12 och SfU13.