KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maria Hassan (S):
Jag tackar statsrådet för ett utförligt svar. Integrationsverket beräknar behovet av introduktionsplatser i år till 20 000. Men frågan som jag väcker i interpellationen är av djupare innebörd än så och handlar inte endast om ett antal introduktionsplatser.
Det är riktigt som statsrådet säger att det inte är ett självändamål att sluta överenskommelser med alla kommuner. Målet är att hitta kommuner som kan erbjuda bra förutsättningar för en riktigt bra start för nya svenskar.
Erfarenheterna visar att integrationsprocessen är smidigare, går snabbare och är mindre kostsam för samhället och individen i de kommuner där det finns hög sysselsättningsgrad, goda bostäder och individanpassad utbildning.
Jag är inte ensam om att undra varför det bland de kommuner som i dag inte har överenskommelser med staten finns just kommuner som har goda, och till och med mycket goda, förutsättningar att ge en bra etableringsstart för nya svenskar.
Integrationen är en mycket tacksam fråga när det gäller att fånga politiska poänger. Men hittills har diskussionen som pågått här i kammaren varit på en mycket teoretisk nivå, särskilt från oppositionen. Vi har inte hört några patentlösningar i integrationsfrågan.
I mitt län, Stockholms län, finns det flera kommuner som inte har slutit överenskommelser, bland annat Täby och Danderyds kommun. Om vi tittar på de förutsättningar som just Danderyds kommun har är till exempel arbetslösheten under 1 %.
Medelinkomsten är 393 000, och i riket ligger genomsnittet på 245 000. Av alla kommuner i Stockholms län har Danderyd högst disponibel inkomst per capita. Man har hög sysselsättningsgrad - över 80 % - och det lägsta ohälsotalet i länet.
Jag har uppgifter från 2003, men jag tror inte att det har förändrats något. Man har en hög utbildningsnivå.
Samtidigt bör man nämna att Botkyrka kommun har länets lägsta disponibla inkomst per capita och det högsta antalet invånare med utländsk bakgrund.
Det är naturligtvis en berättigad fråga varför Danderyds kommun, som är styrd av moderata politiker, inte kan visa en riktigt bra integrationsmodell för oss.
Maria Hassan (S):
Integrationsfrågan handlar om solidaritet och det samhälleliga ansvaret. Vi som bor i invandrartäta områden med 100 olika kulturer integreras redan i dag i full fart. Men det ligger i samhällets intresse att majoritetsbefolkningen är med i processen, annars lyckas vi aldrig att nå gott resultat när det gäller integrationen.
Statsrådet och jag har inte skilda uppfattningar i den frågan. Men det vore intressant om de politiker som brukar vara väldigt högljudda i integrationsdebatten tog åt sig detta och tog det samhälleliga ansvaret och förde debatten med sina egna politiker. Jag tackar statsrådet för debatten och hoppas att vi återkommer till den här frågan.
Britta Rådström (S):
Jag skulle nog kunna göra en historieskrivning av skatternas framväxt för att fylla ut dessa minuter, men jag ska fatta mig kort och presentera det kammaren nu ska debattera. Det är skatteutskottets betänkande SkU21. Betänkandet behandlar ett antal allmänna motioner från 2004 med anknytning till fastighets- och förmögenhetsbeskattningsområdet.
De är två heta frågor som har debatterats i olika omgångar de senaste åren, inte minst i medierna men också bland vanligt folk. Debatten i dag med anledning av motionerna gäller bland annat avskaffad eller sänkt fastighetsskatt, särskilda beskattningsregler vid miljöinvesteringar, slopad förmögenhetsskatt, befrielse från fastighetsskatt för vindkraftverk och slopad inkomstskatt för bostadsrätter.
Det här var något av innehållet bland de motioner som inkommit och de reservationer som finns. Jag är övertygad om att det blir en intensiv och intressant debatt som vi får höra i kammaren i dag - och som jag ser fram emot.
Britta Rådström (S):
Kammaren ska nu debattera skatteutskottets betänkande SkU18 som handlar om motioner om fastighets- och förmögenhetsbeskattning.
Vid riksdagens behandling i höstas av inkomstberäkning för 2006 behandlades samtidigt motionsyrkanden om inriktning av skattepolitiken, bland annat i fråga om fastighetsskatt och sådana förslag om förändringar i förmögenhetsskatten som utgjorde en del av de borgerliga partiernas alternativa förslag till regeringens och samarbetspartiernas budgetförslag för 2006.
Riksdagen tog ställning till förslagen den 23 november 2005. I betänkandet behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden om beskattning av fastighet och förmögenhet. Med något undantag har motionerna väckts under den allmänna motionstiden 2005.
Motionerna handlar bland annat om avskaffad eller sänkt fastighetsskatt, beräkningsgrund för fastighetsskatten, energibesparande investeringar, vindkraftverk, kommersiella lokaler, byggnader för äldreboenden, bostäder i utlandet och vinstberäkning vid avyttring av äldre småhus - allt med syfte att ta bort eller på olika sätt sänka skatten.
Vidare behandlas i betänkandet motioner där man vill avveckla förmögenhetsskatten samt undersöka hur överskottslikviditet i onoterade aktiebolag ska behandlas vid förmögenhetsbeskattning av bolagets ägare. Utskottet hänvisar i denna fråga till en kommande skatteöversyn.
Flertalet motioner innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen om utredningar om eller ändringar av olika regler i lagen om statlig fastighetsskatt och lagen om statlig förmögenhetsskatt. Till betänkandet har lämnats 13 reservationer och ett särskilt yttrande. Med detta, fru talman, överlåter jag dessa kontroversiella frågor till ledamöterna för debatt i kammaren.
Britta Rådström (S):
Jag fick likafullt inget svar. Anser ministern att det var rätt av Rikstrafiken att fatta det beslut som man faktiskt fattade innan remisstiden hade gått ut? Det är riktigt att det finns flera flygplatser i länet. Om Storumans flygplats läggs ned innebär det att det blir 10-12 mil till närmaste flygplats med reguljärtrafik. Det är Lycksele.
Då ska man också betänka att vi har ytterligare en kommun uppe i norr, Sorsele, som anlitar Storumans flygplats och som har oerhört mycket längre väg. Då handlar det om 20-22 mil enkel resa. Storuman upplever i dag en mycket positiv utveckling av näringslivet.
Biostors etablering av pelletsproduktion i Stensele med en investering på närmare 500 miljoner kronor, gruvdriften expanderar hela tiden och nya gruvor hittas, kommande planerade vindkraftsetableringar, biltestverksamhet, turism och biodrivmedelsproduktion ger tydliga förutsättningar för att skapa ett resande till Storumans flygplats.
Även annan industri som servar de här stora industrierna påverkas. Utvecklingen går mot att Storuman kommer att bli ett logistiskt centrum där vägarna E 12 och E 45 går samman och Inlandsbanan och Tvärbanan möts. Storuman har som sagt var inlandets längsta rullbana och unika förutsättningar att ta emot stora flygplan.
Det visar sig vara betydelsefullt speciellt för gruvnäringen. För närvarande pågår en diskussion om start av flygfrakt i stor omfattning, främst norsk fiskfrakt till Asien med uppemot hundra ton per vecka. Då krävs det en flygplats som klarar detta. En nedläggning av flygtrafiken innebär med stor sannolikhet att flygplatsen måste stängas helt.
Därmed skulle de här viktiga funktionerna omintetgöras. Då blir frågan: När nya näringar utvecklas och växer, ska inte regeringen och samhället stödja deras möjligheter till utveckling och tillväxt genom en bra infrastruktur? Ligger inte det i det ansvaret?
Länsstyrelsen har gjort en hemställan till regeringen där man menar att Rikstrafiken med sitt beslut inte tillräckligt beaktat motiven för en fortsatt flygtrafik på Storumans flygplats.
Man har i för hög grad fokuserat på antalet inlandsflygplatser i stället för att beakta deras unika betydelse och antalet i relation till det oerhörda område som de försörjer. Om man tittar på Västerbotten som helhet kan man se att bara Skellefteå kommun, där jag själv bor, är lika stort som hela Skåne.
Lägg därtill ett antal kommuner till i samma storlek så kan man förstå vilka oerhörda avstånd vi pratar om. Kan ministern hålla med länsstyrelsen om den här synen och de här påståendena?
Skulle ministern vara beredd att ta upp frågan i regeringen om att ompröva Rikstrafikens beslut och ge myndigheten i uppdrag att även fortsatt upphandla flygtrafik på Storumans flygplats 2008-2011?
Britta Rådström (S):
Det är sant att utvecklingen i både Norrbotten och Västerbotten är oerhört positiv. Inte minst gäller det inlandet. De är de mest expansiva delarna av landet i dag vad gäller tillväxt av näringar. Jag vill återigen fråga: När kommer infrastrukturpropositionen?
Kommer den i vår eller kommer den till hösten? Det är också sant att det finns två flygplatser i Storuman, men mig veterligt flyger man till Hemavan bara ungefär halva året. Flygplatsen används bara under den tiden.
Framför allt är det ett stort slöseri att låta en flygplats, med den bärighet och den bana som nu finns, bara försvinna eller läggas ned. I sitt svar säger ministern att detta ska vävas in i infrastrukturpropositionen.
Därför undrar jag hur man kan låta Rikstrafiken redan nu, oavsett om utredarens förslag finns eller inte, avgöra om detta ska ingå i en helhet i infrastrukturpropositionen. Och när kommer propositionen?
Britta Rådström (S):
Det är glädjande att den socialdemokratiska kritiken mot regeringens passivitet över Tullverkets ekonomiska problem tagit skruv. Samtidigt är det ett oklart besked eftersom finansministern inte lämnar besked om hur mycket extra resurser Tullverket ska få i vårbudgeten. Finansministern kanske kan ge besked nu när han haft eftermiddagen på sig att fundera.
Det känns lite märkligt att ett sådant besked som finansministern lämnade kommer samma dag som det är interpellationsdebatt om tullen, men ministern kanske har fått kalla fötter efter den kritik som de senaste månaderna vuxit sig stark i hela landet.
Samtidigt är det märkligt att skatteutskottet i dag avstyrker vårt förslag, som ju egentligen gäller samma fråga som finansministern sedan går ut med. Vi vet fortfarande inte hur det kommer att slå mot tullen i Norrland, Landvetter, Trelleborg med flera orter. Förslaget om att lägga ned tullen i hela Norrland är både omoraliskt och orättvist.
Det kommer att bli öppet halloj för brottslig verksamhet - narkotika-, vapen-, sprit- och cigarettsmuggling, för att inte tala om trafficking. Brottslingar och maffiaorganisationer som håller på med sådant kan bara applådera om Tullverkets utredningsförslag om omorganisation går igenom. All brottsförebyggande verksamhet i Norrland kommer att försvinna.
Tullen i Umeå läggs ned, till exempel. Enligt de tulltjänstemän jag har pratat med är bland annat underrättelsearbetet och inflödet av det mycket viktigt för att komma åt brottsligheten. Då behövs gränsskydd och färsk information. Det försvinner om folket på fältet försvinner.
Jag har ställt ett antal tullfrågor till finansministern efter jul och varje gång fått väldigt undflyende svar, till exempel att finansministern avser att följa frågan. "Följa frågan" - när ska ministern bli tydlig i sina ambitioner gällande Tullverket? I stället för ytterligare skattesänkningar, som aviseras, lägg pengarna på tullen!
Det finns ett tiotal hamnar och många flygplatser i Norrland vilkas kontakter med tredjeland ökar för varje månad, inte minst i Barentsregionen, genom turism, handel och annan verksamhet. Var det inte just Moderaterna som i valrörelsen lovade bekämpning av brottsligheten, fler poliser och starkare försvar. Vad har hänt? Jo, hittills har vi sett nedrustning på varje punkt.
Jag ställer än en gång frågan: Hur mycket extra resurser kommer tullen att få i vårpropositionen?
Britta Rådström (S):
Jag är intresserad av om ministern kommer att agera på något sätt för att behålla tullen i Norrland. Ser inte ministern någon fara i om tullen försvinner i norr och gränserna blir helt öppna? Jag måste säga att det var ett märkligt inlägg av Åke Sandström, som röstade ned initiativet i dag och nu hyllar finansministern för hans förslag, som innebär ungefär samma sak som vårt initiativ.
Enligt utredningens förslag ska, som flera har nämnt, sex-tio tulltjänstemän sköta brottsbekämpningen i hela Norrland. Det är orealistiskt och inte möjligt. Vilka blir kostnaderna? Vet ministern vilka avstånd som finns i Norrland? Lars U Granberg gav exempel på det.
Jag trodde att Åke Sandström kände till avstånden bättre - han är också en vildmarksmänniska - men han verkar redan ha anammat utredningens förslag om en enda grupp fast det inte finns något beslut. Jag tycker att Åke ska kämpa för mer resurser till tullen så att tullen kan vara kvar i Norrland.
För att Norrland inte ska bli ett laglöst land måste Tullverket få tillräckliga resurser för sin uppgift.
Britta Rådström (S):
Jag vill först klargöra en sak. Jag yrkar naturligtvis bifall till reservationerna 9 och 10. I mitt anförande läste jag upp punkterna i stället. Den där filmen är rätt lärorik, Fredrik Schulte. Jag tror att dina äldre kolleger kommer ihåg den. Den visar vilka konsekvenser orimliga skattesänkningar får.
Det är lite det jag känner att ni håller på med. Före krisen började ni sänka skatter, men det blev inget stopp på skattesänkningarna trots den finansiella krisen. Vi hade säkert haft råd med väldigt många insatser om ni inte hade lagt ut 80-85 miljarder kronor i skattesänkningar som vi vet gynnar de mest högavlönade.
Jag har ett exempel i min bekantskapskrets. Mannen har fått 1 000 kronor i skattesänkning, kvinnan har fått 200. Hon tillhör de lågavlönade i samhället. Hon är lokalvårdare. Är det att gynna dem som är låginkomsttagare när sådana skillnader förekommer?
En sak som jag tycker att Fredrik Schulte borde ha lärt sig vid det här laget när det gäller att leva på bidrag är att a-kassa och sjukersättning faktiskt är försäkringar som människor har betalat till. Det är ni som ser till att folk får leva på bidrag genom att fler och fler måste söka det som vi tidigare kallade socialbidrag och som nu heter försörjningsstöd.
Lyssna på kommunerna runt om i landet och titta på statistiken så ser ni hur det har ökat. Det är en ytterligare börda på kommunerna - en debatt som fördes före vår debatt. Tack vare en klok s-politik före valet kunde ni dra nytta av att anställningssiffrorna ökade, att antalet personer i arbete ökade.
Det är ju tack vare den politiken, vilket vi också pratade om i valrörelsen.
Britta Rådström (S):
Självklart blir de kostsamma. Vad vi behöver göra nu är att satsa på kompetensutveckling och utbildning för att möta den högkonjunktur som kommer att komma. Det har säkert Fredrik Schulte hört tidigare. Det har alltid varit lönsamt att arbeta beroende på vilket jobb man har. Ingen betalar ju för att arbeta.
I fråga om jobbskatteavdraget handlar det om de stora orättvisor som det har inneburit för olika inkomstlägen. Det är orättvisor som vi vänder oss emot. Skatter är ju inget självändamål utan något som tas ut för att betala nyttigheter som medborgare och företag behöver och kräver ska finnas i ett samhälle. Det kräver ett ganska högt skatteuttag.
Om vi inte vill ha höga skatter må vi se till att de nyttigheterna betalas på något annat sätt. Det blir inte bättre eller billigare - ofta tvärtom. Dagens borgerliga skattepolitik låtsas att det går att sänka skatten kraftigt och ändå behålla samma nivå på den sociala välfärden. Det går inte.
Den skattenivå vi är nere på nu - det är faktiskt 46 procent av bnp - räcker inte för att betala dagens välfärdsåtaganden, ännu mindre för att klara framtiden. Det är intressant att veta vilken välfärd Fredrik Schulte vill ha. Vad får stryka på foten i framtiden? Det skulle vara intressant att veta.
Britta Rådström (S):
Man häpnar när man för debatt med regeringspartierna och de talar om sanningen när vi har fakta på bordet! Det fungerar som att hälla vatten på en gås. Antagligen är ni oinvigda i saker och ting. Det värsta jag har hört är att kvinnorna skulle vara vinnarna på jobbskatteavdraget! Herr talman!
I nästa andetag säger Jörgen Johansson: Hushållsnära tjänster skapar kvinnojobb! Vad är det för syn på vad kvinnor ska arbeta med? Är det unga studenter som i Finland, eller är det invandrarkvinnor? Vad är det för kvinnojobb vi talar om? Varför skulle hushållsnära tjänster enbart rikta sig mot kvinnor? Att det kan skapa en del vita jobb är helt klart.
Men vi vet att skatteundandraget, skatteflykten, uppgår till 133 miljarder enligt Skatteverket. Det är inte några hushållsnära tjänster som kan få in de pengarna. Det kan jag lova. Jag hade en fråga till Fredrik Schulte som jag aldrig fick något svar på. Det handlar om den borgerliga skattepolitiken.
Man låtsas i dag som att det går att sänka skatterna och ändå behålla samma nivå på den sociala välfärden. Den skattenivå vi nu har på 46 procent av bnp räcker inte för att betala dagens åtaganden och ännu mindre kommande dagars åtaganden. Det gäller särskilt som vi vet hur den demografiska utvecklingen ser ut. Vilken välfärd vill ni ha? Vad ska få stryka på foten?
Det vore intressant om Jörgen Johansson kunde svara på det. Samtidigt vill jag nämna jobbpolitiken. Socialdemokraterna har alltid stått för jobbpolitik som har inkluderat bra löner, arbetsrätt och rättigheter.
Britta Rådström (S):
Det vore intressant att se den statistiken. Jag hävdar fortfarande att jobbskatteavdraget är djupt orättvist. Det är de som tjänar minst som också får minst i skattesänkningar. Det kanske är de som skulle ha behövt mest för att kunna stimulera ekonomin. Jag får inget svar på den fråga jag ställde om vilken välfärd ni vill ha.
Vad ska vi dra ned på framöver, eftersom skatteunderlaget minskar hela tiden? Samtidigt är vi på samma väg mot ett ekonomiskt och samhälleligt moras som när vi tog över 1994 efter den förra borgerliga regeringen. Vi skapade jobbpolitik och gjorde insatser för att öka antalet arbeten.
Den här regeringen drog under sina första ett och ett halvt år väldig nytta av det. Jobben kom då. Det var precis som före detta statsministern Göran Persson sade: Jobben kommer. Det har ni dragit nytta av. Det har inte berott på er politik eller den ekonomi som ni har förutsatt. I stället har ni hållit på att sänka skatterna när vi kommit i ett kaos i världens ekonomi över huvud taget.
Det är omoraliskt, orättvist och oansvarigt att hålla på med sådana skattesänkningar när hela världen går på knä i ekonomin.
Britta Rådström (S):
Tack för svaret, som jag fick av ministern, även om man kan betrakta det som ett icke-svar! Det här hade man ju kunnat räkna ut. Jag tror inte att en debatt om Kronofogdemyndigheten fångar så många åhörare, men det är icke desto mindre viktigt för dem som arbetar inom myndigheten. Jag ställde tre ganska konkreta frågor till finansministern i min interpellation.
Svaret hörde vi nyss, att det är IT som har dragit upp kostnaderna och att ministern inte vill tala om hur resurserna ska användas eller ha någon viljeinriktning. Regeringens intentioner, som man pratade om före valet, var bland annat inom det här området att bekämpa brott och svartarbete. Vad har hänt med det?
Jo, i våras tillsköt man extra pengar till Tullverket efter en ganska lång och hård debatt. I skatteutskottet sade den borgerliga majoriteten nej till det förslag vi socialdemokrater hade om extra medel till Tullverket. Två dagar efteråt lovade finansministern extra pengar.
I den debatt som gällde Kronofogdemyndighetens åtskiljande från Skatteverket varnade vi för de ekonomiska konsekvenserna. Vi förordade en lösning som tillgodosåg alla rimliga krav på partsneutralitet och självständighet för Kronofogdemyndigheten samtidigt som resurserna för administrativt arbete kunde minskas till förmån för operativ verksamhet genom viss samverkan med Skatteverket.
Finansministern och den borgerliga majoriteten i riksdagen valde den dyrare lösningen, och nu kommer inte arbetsuppgifter som åligger Kronofogdemyndigheten att bli utförda i rimlig tid, eftersom människor sagts upp. Oron och rädslan för att sägas upp gör också att människor fungerar sämre i sitt arbete. Regeringens politik skapar en allmän oro i statsförvaltningen som inte är bra för verksamheten.
Fackförbundet ST inom Kronofogdemyndigheten har skickat brev till finans- och skatteutskottet och till finansministern där man ber att regeringen ska skjuta till de 60 extra miljoner kronor som krävs för att det lagda varslet, som var på 150 anställda, inte ska verkställas.
Nu har förhandlingar skett, och 125 av de anställda inom myndigheten får gå från verket. Detta sker samtidigt som arbetsuppgifterna har ökat, inte minst via den nya skuldsaneringslagen och ökade betalningsförelägganden.
Det är tragiskt för dem som får sluta men också för myndigheten, som blir av med medarbetare som arbetat länge inom verket och har en enorm kompetens. Jag frågar återigen: Är Kronofogdemyndigheten en viktig myndighet enligt finansministern? Och är regeringen villig att tillskjuta extra resurser för att hindra uppsägningarna?
Genom att regeringen inte följer med i vad som sker i de statliga verken kommer hela tiden ekonomiska problem som en överraskning. Det var Tullverket i våras och i höst kronofogden. Enligt regeringens tidigare beräkningar skulle kostnaderna för en separation från Skatteverket ligga på mellan 15 och 20 miljoner kronor. Notan slutade på ca 60 miljoner, precis det vi varnade för.
Jag vill inte säga: Vad var det jag sade i den debatten, som rörde detta? Men jag har tydligen sagt det nu.
Britta Rådström (S):
Det är klart att alla myndigheter ska granskas. Men ibland funderar man när myndigheter som kronofogden, tull och Skatteverket som räknas höra till skatteutskottet inte granskas speciellt av skatteutskottets majoritet.
Det viktigaste den här mandatperioden har tydligen varit att sänka skatter hela tiden. Det är absolut det viktigaste målet. Då blir det inga tillskott till myndigheterna.
När finansministern i maj 2007 i propositionen En fristående kronofogdemyndighet föreslog en snabb och slutgiltig administrativ separation från Skatteverket varnade vi socialdemokrater ett antal gånger för de ekonomiska konsekvenserna.
Vi förordade en lösning som tillgodosåg alla rimliga krav på självständighet och partsneutralitet för Kronofogdemyndigheten samtidigt som resurserna för administrativt arbete kunde minskas till förmån för operativ verksamhet genom en viss samverkan med Skatteverket. Finansministern och den borgerliga riksdagsmajoriteten valde dock en dyrare lösning.
Nu har arbetsuppgifter för Kronofogdemyndigheten inte blivit utförda inom rimlig tid, eftersom människor sägs upp. Medarbetare i uppsägning - jag säger det åter igen - fungerar givetvis sämre än trygga medarbetare. Regeringens politik skapar en allmän oro i statsförvaltningen som inte är bra för någon verksamhet.
De ökade kostnaderna har inneburit att Kronofogdemyndigheten har varslat först 150 och sagt upp 125 nu för att få ekonomin i balans. Det är en liten myndighet till antalet personer. Myndigheten har totalt 2 500 anställda medarbetare. Antalet anställda minskar med drygt 6 procent. Mer än var tjugonde medarbetare får gå.
Det kommer att få allvarliga konsekvenser för såväl enskilda kontor som verksamheten som helhet. Det är en förlust av kompetens som är svår att bygga upp under kort tid. Man har dessutom stoppat alla nyanställningar. Det kan knappast ha varit regeringens avsikt att myndigheten skulle tvingas säga upp personal och försämra servicen.
Jag hoppas i alla fall att det inte har varit det.