KBLab/rixvox huggingface dataset:
Patrik Engström (S):
Tack, Lotta Olsson, för frågorna! Det var ganska många frågor. Jag ska försöka att reda ut dem. Först och främst gläds jag verkligen åt att vi kan exportera el från Sverige. Det bygger mycket på långsiktiga spelregler att man har vågat investera i Sverige under ganska många år.
På senare tid är det framför allt vindkraften som det har investerats i. Jag gläds verkligen åt detta. Men det kanske Lotta Olsson har lite svårt att göra, för jag uppfattar underliggande att hon försöker få det att låta som att det är kris i Sverige. Sverige har ett robust system. Vi har Europas lägsta elpriser för företagen, och vi har alltså ett elöverskott.
Vi har utmaningar. Dessa hanteras exempelvis i Svenska kraftnäts systemutvecklingsplan fram till 2029. Där finns många av de svar som Lotta Olsson efterfrågar i en effektutredning, vill jag påstå.
Jag tycker att det är synd att Moderaterna och Lotta Olsson inte kan glädjas åt framgångarna på energimarknaden. Det är synd att man valde att lämna energiöverenskommelsen, som hade gjort att vi fått en långsiktighet. Långsiktighet skapar framtidstro och gör att vi kan göra investeringar som på sikt ger goda resultat för landet.
Men det är väl så i det politiska samhället i dag att det är svårt att stå upp för gemensamma lösningar.
Patrik Engström (S):
Det var många frågor också den här gången. Jag ska försöka besvara dem. I dag var det samma pris på alla fyra elområdena, vilket kan vara värt att notera. Precis som Lotta Olsson säger är det absolut inte så jämt, men i dag var det så. Svenska kraftnät gör nu en översyn av elområdena. Vad jag förstår var det när ni hade makten senast som man införde dessa elområden.
Det fanns goda skäl till det, och det finns det kanske också fortfarande utifrån att man vill påskynda processer med en utbyggnad av elnät. Detta ser man över just nu. När det gäller OECD och kärnkraft kan jag bara konstatera att det får väl byggas kärnkraft i Sverige, vad jag vet. Men än är det ingen som hört av sig och velat göra det.
Det borde vara ett problem för Lotta Olsson och alla som tror att kärnkraft är den enda lösningen på våra klimatproblem, för det är inte sant enligt mitt sätt att se det. Det får vara kärnkraft i Sverige, och vi har kärnkraft i Sverige. Det finns inget förbud mot att bygga kärnkraft i Sverige. Ändå görs inte det, detta på grund av att priset på ny kärnkraft är för högt.
Priset kommer naturligtvis att betalas av konsumenterna. Om det är någon i den här kammaren som vill ha tre gånger så högt elpris på grund av att man vill ha ny kärnkraft, då är det väl så. Men jag tror att de flesta konsumenter är intresserade av ett lågt elpris, framför allt industrin så att man har konkurrenskraft mot andra länder.
Lotta Olsson och Moderaterna borde släppa kärnkraftsdiskussionen och fundera kring hur vi ser till att ha rimliga och långsiktiga regler och rimliga priser på el i framtiden.
Patrik Engström (S):
Energipolitiken är långsiktig, och till stora delar bygger den på energiöverenskommelsen. Vi kunde i går konstatera att Moderaterna inte orkade stå upp för den långsiktiga energipolitiken. Det är inte befogat, eller vuxet för den delen, att lämna en överenskommelse som är så avgörande för landet.
Situationen riskerar nu att skapa osäkerhet och oro bland energiintensiva företag och industrier i en tid som är avgörande för att klara klimatomställningen. Ni sviker också företagen, som har satsat på förnybar produktion efter energiöverenskommelsen.
De riskerar nu att gå miste om många stora investeringar i förnybar energi. Kan man inte lita på att överenskommelser håller är det ingen idé att göra sådana.
Såvitt jag kan utläsa är anledningen till att Moderaterna vill lämna energiöverenskommelsen att man vill rädda kärnkraften från marknaden.
Min fråga liknar Rickard Nordins fråga: Ska vi statligt subventionera kärnkraften, eller är det vi elkunder som ska betala priset för ny dyr kärnkraft?
Patrik Engström (S):
Jag tittade på produktionen i dag kl. 09.27. Då producerade kärnkraften 7 541 megawattimmar, vindkraften producerade 7 267 megawattimmar och vi exporterade 5 246 megawattimmar.
Att det är kris på energiområdet, som Moderaterna och KD säger, stämmer alltså inte. För mig framstår Moderaterna i stället som någon form av kärnkraftssocialister. Kärnkraften gestaltas som samhällets framtidshopp. Kosta vad det vill, men uppenbarligen ska man ha kärnkraft till vilket pris som helst. Och Sverige behöver inga kärnkraftssocialister.
Patrik Engström (S):
Sverige har helt unika förutsättningar att klara omställningen till förnybar energi och samtidigt säkra försörjningstryggheten. Många påstår att Sverige kanske har världens bästa förutsättningar för detta.
I det här arbetet har det varit en enorm fördel att ha en energiöverenskommelse på plats för att skapa långsiktighet och trygghet för marknadens aktörer, som även kan bidra till jobb och investeringar i Sverige. Nu väljer alltså Kristdemokraterna att lämna överenskommelsen, och med det sviker man alla företag som har trott på detta.
De har trott på svensk politik och trott på långsiktighet när det gäller investeringar i förnybar energi. Jag kan även utläsa av det Camilla Brodin har sagt i talarstolen att det är kärnkraften som är den springande punkten. På något vis handlar det om att rädda kärnkraften från marknaden; det är i alla fall så jag tolkar det.
Mina frågor till Camilla Brodin blir desamma som dem jag ställde till Moderaternas ledamot: Hur mycket ska staten subventionera kärnkraften? Eller är det vi elkunder som ska betala ett elpris som är två eller tre gånger så högt?
Patrik Engström (S):
Jag konstaterar att jag inte fick svar på frågorna. Men jag hade kanske inte heller räknat fullt ut med det. Jag förstår att Kristdemokraterna och Camilla Brodin kan vara lite upprörda över den uppgörelse som energiministern gjorde med branschen när det gäller lokalkapacitet. Hela er argumentation gick ju omkull med detta.
Det blev lägre elnätspriser och mer kapacitet i näten i Skåne och i Stockholmsregionen. Det är en fantastisk uppgörelse - lägre priser för konsumenterna och mer kapacitet i nätet. Det är fantastiskt! För mig framstår detta, precis som för Moderaterna, som kärnkraftssocialism.
Det är det jag landar i: kärnkraft till vilket pris som helst oavsett konsekvenserna. Det gör mig djupt oroad, Camilla.
Patrik Engström (S):
Jag lyckades sätta ett ord, "kärnkraftssocialism". Så kan det bli. Först och främst är Lotta Olssons frågor relevanta. När det gäller avfallsfrågorna kan jag tycka att det är ganska rimligt att man ska bära sina egna miljökostnader.
Vi har satt upp ett mål politiskt om att vi ska styra mot ett fossilfritt samhälle. Ska vi då ge subventioner och stöd för våra nedsättningar på vissa områden? Är det så vi ska ha det när det gäller det fossila? Det vi faktiskt gör är att vi tar bort nedsättningen. Det tycker jag ändå att vi bör ha med oss.
Sedan är det utmaningar med kraftvärmen och fjärrvärmesektorns konkurrenskraft generellt. Som jag sa måste vi följa detta noga, för kraftvärmesektorn är en helt avgörande sektor för att vi ska klara omställningen. Den andra frågan får jag nog besvara i nästa replikskifte, för jag glömde tyvärr att skriva ned den.
Patrik Engström (S):
Jag ber Lotta Olsson om ursäkt för att jag inte svarade förra gången. Lotta Olsson kanske inte uppfattade att vi aviserar ett nytt stöd 2021. Vi har kvar solcellsstödet under 2020, och 2021 kommer en ny form av stöd eller avdrag.
Jag tror att vi i framtiden kommer att behöva stödja nya energislag som ska komma in på marknaden. Det är uppenbart att solcellsstödet har varit extremt populärt, för många solcellsanläggningar har byggts, vilket är bra.
Men nu ser vi att vi i framtiden kan dra ned och bort stödet, och därför aviserar vi detta för 2021.
Patrik Engström (S):
Jag tackar Arman för frågan. Det är uppenbart att energipolitiken har engagerat många det senaste året. Det finns säkert flera skäl till detta intresse. Ett skäl är att det har spridits en oro för om vi kommer att klara detta.
Svaret från Liberalerna och andra borgerliga partier har varit mer kärnkraft. Det har de all rätt att tycka, och så kan det vara.
Ny kärnkraft tenderar dock att bli väldigt dyr att bygga, och jag ser inte att konsumenterna är särskilt intresserade av att betala priset för detta. Ska vi låta marknaden styra energimixen? Det uppfattar jag att vi gör i energiöverenskommelsen.
Där finns inget stoppdatum för kärnkraft, och det finns möjlighet att livstidsförlänga och till och med bygga ny kärnkraft. Jag hade inte sagt nej om Liberalerna velat ansluta sig till energiöverenskommelsen, men nu har vi tyvärr inte kvar energiöverenskommelsen. Vad detta kommer att leda till i framtiden vet jag inte.
Det är uppenbart att energipolitiken behöver långsiktighet, men så här ett dygn efter att överenskommelsen föll är det för mycket begärt att be mig svara på frågan om vi ska ta nya tag för en energiöverenskommelse 2.0. Vi hade en bra överenskommelse som vi kunde ha byggt vidare på. Nu valde vissa partier att lämna den, och då får de stå sitt kast.
Patrik Engström (S):
Jag hör att Arman är lite besviken över att inte vara med i en energiöverenskommelse. Jag hade gärna sett en där Liberalerna också var med. I en överenskommelse ingår det att man får förhandla; man får ge och ta.
Jag tror att Liberalerna kunde ha varit en vinnare när det gäller det underlag som skickades ut till genomförandegruppen och som vissa partier valde att säga nej till. Men nu är vi inte där.
I förhandlingar får man som sagt ge och ta, och låser man fast sig vid en målbild och inte är beredd att förhandla utifrån någon annan princip blir det tyvärr svårt att göra överenskommelser.
Patrik Engström (S):
Jag vet givetvis inte hur många företag som hörde av sig till ledamoten angående kapacitetsbristen. Men ett antal företag hörde av sig till mig. Hur många kan jag inte säga på rak arm, men det var ett antal företag som uttryckte oro för framtiden. Som jag tidigare sa uppfattade jag att det som gjordes ändå var bra.
I det som Camilla Brodin kallar ett krispaket löste vi den akuta kapacitetsbristen samtidigt som vi sänkte elnätskostnaderna. Det måste väl trots allt ha varit bra för branschen. Vad gäller kapacitet i övrigt är det precis som ledamoten säger.
Kraftvärmen är en nyckelfråga, och vi måste värna kraftvärmesektorns konkurrenskraft över tid. En annan del är investeringar i nät. Man kan ställa sig frågande när man börjar titta på hur många miljarder som just nu investeras i nät och man ser att vi ändå har ett uppbyggt behov. Detta tyder på en enorm skuld egentligen.
Vi har inte investerat i nät som vi borde tidigare. Detta är tragiskt, men vi kan inte göra så mycket åt det. Vi investerar så många miljarder i dag att det är snudd på svindlande. Ta det inte som en absolut sanning nu, men jag tror att det är mellan 13 och 15 miljarder bara här i Stockholmsregionen de närmaste åren. Hur mycket mer ska vi orka satsa på kort tid för att lösa detta?
Om det hade varit enkelt hade vi gjort det, vill jag påstå. Jag anser att kapacitetsbristen gäller kraftvärmen och nätfrågan.
Patrik Engström (S):
Energiöverenskommelsen är inte död. Däremot är den av begränsad omfattning, minst sagt, när två partier lämnar den. Jag vill nog påstå att i det bud eller dokument som skickades över till bland andra Camilla var i stort sett alla krav som ställts tillgodosedda, utom ett.
Det handlar om subventionerad kärnkraft. Varför vill vi inte subventionera kärnkraften? Jo, därför att vi vill prioritera välfärden.
Patrik Engström (S):
När det gäller den utredning som, om jag kommer ihåg rätt, kom tidigt förra hösten eller i somras och som handlade om detta vet Rickard Nordin mycket väl att den fortfarande bereds i Regeringskansliet, som det så fint heter. Jag kan därför inte direkt svara på exakt vad som kommer att ske. Jag kan dock konstatera att när vi träffar branschen, oavsett vem det är, kommer denna fråga upp.
Det är helt uppenbart att om vi lyckas ta ett antal steg, som kanske till och med är ganska små men ändå går i rätt riktning på detta område, kommer det att få avgörande betydelse för det som ledamoten Nordin tar upp, nämligen hur vi ska hantera tillståndsprocesserna när vi bygger nya nät.
Patrik Engström (S):
Jag kan meddela Rickard Nordin att jag stöder honom i arbetet och förhandlingarna. Det är helt uppenbart att om vi inte löser detta får vi stora problem, inte bara på energiområdet utan på en mängd andra områden i samhället, för samhällsutvecklingen går mycket fortare än vad tillståndsprocesser eller för den delen vissa politiska processer gör.
Detta är en nyckelfråga för samhällsutvecklingen, vill jag påstå, och jag stöder Rickard i dessa diskussioner, även om jag inte är med i de rummen.
Patrik Engström (S):
Tack återigen, Mattias. Jag ska försöka att svara lite längre. Jag inser själv att det tidigare svaret blev kort. Jag uppfattar att ledamoten är mest intresserad av kärnkraft. Det handlar om att som politiker måla in sig i ett hörn om vad som händer om 20 år.
Jag vet inte om det är speciellt klokt. Jag gillar formuleringen om att det inte är ett politiskt beslut som ska stänga kärnkraften. Det är precis väl avvägt. Jag önskar att jag hade en spåkula. Man skulle kunna göra väldigt mycket då. Om inte annat skulle man kunna sia in i framtiden när det gäller energipolitiken.
Både Mattias Bäckström Johansson och jag skulle nog gärna vilja kunna göra det, men det är ganska svårt. 100 procent förnybart och inget politiskt beslut att stänga kärnkraften. Det väl avvägt och en klok formulering. De som gjorde överenskommelsen lade ned ganska mycket tankemöda på den, och jag stöder den till 100 procent.
Patrik Engström (S):
Jag har en fråga till näringsminister Ibrahim Baylan. Industrin gör nu stora omställningar. I veckan träffade jag och några riksdagskollegor SSAB:s styrelse. Vi fick information om deras Hybritprojekt, som går ut på att tillverka fossilfritt stål, vilket är helt världsunikt. SSAB säger nu att man är redo att tidigarelägga sin omställning till år 2026.
Detta är naturligtvis fantastiska nyheter, samtidigt som det finns stora utmaningar. Det handlar om långa tillståndsprocesser, tillgång på förnybar energi och risken att marknaden svämmas över av fulstål, alltså stål från producenter i länder där det saknas riktig miljölagstiftning. Vad avser näringsministern att göra för att underlätta omställningen för svensk industri?
Patrik Engström (S):
Jag har en fråga till energi- och digitaliseringsminister Anders Ygeman. Vi ser en ökad elektrifiering i samhället, och det ställs även nya krav på samhället. Trots att Sverige har stora elöverskott finns det lokala och regionala kapacitetsutmaningar, särskilt i Stockholm men även i Malmö.
Regeringen har tagit tag i problematiken på allvar, och nyligen presenterades ett initiativ tillsammans med energibranschen för att öka investeringarna i elnäten och samtidigt sänka elnätspriserna. Det låter nästan för bra. Jag bor själv i en kommun där elnätspriset har ökat med 40 procent sedan 2014.
Min fråga blir därför: Har vi nu kommit till rätta med både de regionala kapacitetsutmaningarna och de höga elnätspriserna för Sveriges elnätskunder?
Patrik Engström (S):
Det är glädjande besked från statsrådet Ygeman. Nästa steg i denna samhällsförvandling när det gäller elnätssystemet bygger till stor del på infrastruktursatsningar. De har en tendens att ta lång tid. När det gäller elnät pratar vi om kanske tio tolv år för att få till dessa.
Vad kommer statsrådet att göra för att korta tiden mer?
Patrik Engström (S):
Jag vill tacka Camilla Brodin för frågan. Camilla Brodin och jag sitter i näringsutskottet och var på samma möte där miljöministern och energiministern redovisade hur läget ser ut.
Jag kan, precis som en annan ledamot sa i debatten i dag, konstatera att ingen hittills har löst avfallsfrågan när det gäller kärnkraften. Det innebär att det inte är enkelt. Det är ganska svårt.
På näringsutskottets möte uppfattade jag dock att regeringen tar frågan på fullaste allvar och att man avser att återkomma med beslut i god tid för att hantera frågan. Precis som Camilla Brodin säger är det oerhört viktiga frågor. Man kan tycka vad man vill om kärnkraften, men den står för minst 30 procent av Sveriges elproduktion i dag.
Det går över huvud taget inte att stänga kärnkraften med så kort varsel. Frågan är viktig. Jag har fullt förtroende för att ansvariga ministrar tar de initiativ som krävs för att lösa problemen med kärnbränsleavfallet.
Patrik Engström (S):
Den frågan ska inte ställas till mig utan till ansvariga statsråd. Camilla Brodin och jag var på samma möte. Jag hörde att man har för avsikt att lösa frågan. Och när jag hör det tror jag på det. När detta kommer att ske vet inte jag. Det vet inte Camilla Brodin heller.
Men frågan är ju akut, som Camilla Brodin också anför, och kommer absolut att behandlas i rätt ordning. Samtidigt måste Camilla Brodin ha med sig att kärnbränsle och kärnbränsleavfall inte är vilken fråga som helst.
Det handlar om beslut om oerhört farligt avfall som förhoppningsvis ska fattas i närtid och gälla i hundra tusen år. Återigen - inget annat land har fattat beslut i kärnbränsleavfallsfrågan. Men jag har fullt förtroende för att regeringen kommer att fatta det beslut som behövs när det är dags.
Patrik Engström (S):
Tack, Rickard Nordin, för frågan! Jag delar Rickard Nordins oro. Jag har fått exakt samma signaler från framför allt små vattenkraftsägare om att de upplever processen som bekymmersam.
Resan som har startat är stor, det vill säga att skapa moderna miljökrav för vattenkraften. Men samtidigt är den helt nödvändig. Jag kommer att följa frågan väldigt noga, för vi har genom energiöverenskommelsen tecknat firma.
Jag upplever den som sund och relevant vad gäller vattenkraften. Frågan kommer att följas upp av regeringen, och relevanta myndigheter kommer att få i uppdrag att beskriva hur processen har gått.
Vi kan inte hamna i en situation där vi i systemet går miste om vattenkraft och därtill i sådana nivåer som både Rickard Nordin och jag har fått signaler om. Vi får naturligtvis hoppas att detta rättar till sig, men om det inte gör det är jag beredd att ta ett initiativ så att vi kommer på rätt väg igen.
Det var inte meningen i vare sig lagstiftningen eller energiöverenskommelsen att massor med vattenkraftsenergi skulle spillas bort i onödan.
Patrik Engström (S):
När dessa uppdrag om uppföljning av moderna miljökrav kommer kan jag tyvärr inte svara på här och nu. Men jag har läst mig till att uppdragen kommer att ges. Samtidigt delar jag Rickard Nordins frustration och oro över att vi ska hamna i en situation där vi inte landar i det som lagstiftningen säger. Då måste vi agera.
Jag har en skyldighet att agera, och jag är helt övertygad om att Rickard Nordin kommer att agera. Jag är även helt övertygad om att också regeringen kommer att agera. Det här borde åtminstone föranleda en uppföljning så att vi vet var det hela ligger.
Jag får nämligen samtidigt signaler om att exempelvis vid Dalälven, där jag lever och verkar, har processen hittills gått riktigt bra.
Patrik Engström (S):
Tack, Joar Forssell, för frågan! Låt mig börja med kärnkraften. Den produceras på ett antal platser i Sverige i dag. Lagstiftningen på området är inte särskilt ny. Det är miljöbalken som styr det här. Vi ser i dag inget behov av att ändra lagstiftningen för att kärnkraftsetableringar ska kunna ske i exempelvis Täby, Örebro eller Göteborg.
Ingen har ännu gjort några påstötningar om att man är på väg att bygga kärnkraftverk. Det här får man ta när den tiden i så fall kommer. Joar Forssell tog upp teknikneutralitet.
Jag delar uppfattningen att vi politiskt ska försöka förhålla oss teknikneutrala och låta marknaden bygga det marknaden tycker är lämpligt utifrån dels kostnadsperspektiv, dels leveranssäkerhetsperspektiv och dels det politiskt möjliga. Denna hållning har Socialdemokraterna hela tiden haft.
Vi vill inte hamna i en diskussion eller situation där vi inte inser att energisystemet behöver stå på flera ben. Just i dag såg det ut på följande sätt: Kärnkraften levererade 30 procent, vattenkraften levererade 30 procent och vindkraften levererade 30 procent. Kraftvärmen och det övriga levererade resterande procentenheter.
Det här innebär att energisystemet är robust, och det finns redundans i systemet om man står på flera ben. Det kan man göra om man förhåller sig teknikneutral, vilket är en styrka. Det har vi gjort hittills, och vi kommer att fortsätta göra det.
Patrik Engström (S):
Jag kan konstatera att vi står ganska långt från varandra i synen på energipolitik. De framgångsfaktorer vi har sett hittills är förnybar el och konkurrenskraftiga priser. Det är det marknaden efterfrågar. Hade marknaden efterfrågat annat hade marknaden byggt annan elproduktion, exempelvis kärnkraft.
Men man gör inte det - tyvärr för dig, Joar Forssell. Jag tycker att det är bra att man inte bygger ny kärnkraft, eftersom den tenderar att bli extremt dyr. Som jag diskuterat här i kammaren har vi inte heller löst avfallsfrågorna än. Joar Forssell måste inse att framgångssagan i Sverige handlar om förnybar energi till konkurrenskraftiga priser.
Ska vi gå bort från detta? Vem ska betala för den teknik som Joar Forssell indirekt efterfrågar när han säger "teknikneutralt"? Det är ju kärnkraft det är fråga om - dyr kärnkraft. Vill vi ha sådan i Sverige? I så fall kommer den väl att byggas i Sverige. Men jag vill inte betala mer på min elräkning. Det kanske Joar Forssell vill - bara för att det är kärnkraft.
Men jag tror inte att de stora industrier som etableras i norr vill ha högre elpriser än nödvändigt. Vi tycker att det är fullt rimligt utifrån den energipolitik vi har i dag. Vi levererar ju på det området.
Patrik Engström (S):
Jag tackar Mattias Bäckström Johansson för frågan. Först och främst: Kärnkraften tenderar för Sverigedemokraterna att bli snudd på en religion. Kärnkraft ska lösa alla energiproblem som finns i Sverige, vad jag förstår. Men man glömmer på något vis att ha med sig frågan om konkurrenskraftiga priser.
Det är sant att kärnkraften har sina förtjänster. Den har tjänat Sverige väl under många år och kommer att göra det i många år till. Men om nu kärnkraften är två, tre eller fyra gånger så dyr tror jag inte att det är så många som är intresserade av att bygga ny kärnkraft och köpa kärnkraftsel.
Jag kan naturligtvis ha fel. Jag säger ingenting om det. Det kanske finns företag eller privatpersoner som vill ha högre elpriser. Men jag känner inte till att det skulle finnas så många, Mattias Bäckström Johansson. Varför fortsätter ni att driva just kärnkraftsspåret när marknaden prioriterar annat och den förnybara energin är betydligt billigare?
Och vem är det som i slutändan ska betala? Ska vi betala via skattsedeln eller via elräkningen? Jag tycker att det är en relevant fråga, som Mattias Bäckström Johansson nu får möjlighet att svara på.
Patrik Engström (S):
När det gäller det kommunala vetot och den utredning som jag misstänker att Mattias Bäckström Johansson hänvisar till vet han att det inte finns någon majoritet för att ta bort vetot i Sveriges riksdag. Jag ser det inte framför mig. Däremot kanske man gör om processen.
Det är ju inte rimligt att det i ett skede när ett företag kanske har investerat 10, 20 eller 30 miljoner i att undersöka om det är en bra plats och kanske har börjat med infrastruktur utlöses ett kommunalt veto. Kommunerna måste naturligtvis säga sitt. De har planmonopol.
När i processen detta ska ske är vi beredda att diskutera. Men att ta bort vetot är över huvud taget inte aktuellt. När det gäller kärnkraften och valet ser jag verkligen fram emot en valrörelse där vi kan åka - kanske Mattias Bäckström Johansson och jag - tillsammans till Örebro och diskutera om vi ska ha kärnkraftsreaktorer.
Vi kanske kan kalla det kvartersreaktorer. Det är små, ganska söta saker man har lanserat i Örebro. Vi kanske också kan diskutera med medborgarna och väljarna om de tycker att det är en bra idé om vi ställer ett vindkraftverk här eller en kärnkraftsreaktor här. Jag är helt övertygad om - men jag kan naturligtvis ha fel - att vi kommer att vinna den diskussionen.
Jag tror inte att någon vill bo granne med en kärnkraftsreaktor.