Sofia Fölster (M):
Vi kan diskutera hur verkligheten ser ut, men det finns också undersökningar som hävdar att en majoritet av företagen upplever just regelbördan som det största hindret - inte något annat. Regeringen kan naturligtvis slå sig för bröstet. Det är enkelt att göra när man ligger i en bra konjunkturcykel. Men det är nu vi måste genomföra förändringar som gör att företagen klarar en sämre konjunktur.
Det är då som regelkostnader och skattekostnader blir så enormt påtagliga. När man slår sig för bröstet ska man komma ihåg att åtta av tio företagare underkänner regeringens arbete med regelförenkling. Det är oroande siffror. Digitalisering är naturligtvis bra, men där tror jag att vi är överens. Det behöver göras mycket där. De initiativ som regeringen har tagit är vi överens om även över blockgränsen.
Men vi ligger fortfarande efter våra grannländer - både Norge och Danmark ligger mycket längre fram i digitaliseringen. Här skulle vi alltså kunna ta ännu större krafttag, och här hoppas jag att ministern känner stöd i att gå fram mycket snabbare. Men regelkrånglet rör som sagt alla regler. Det är inte bara de regler som passar in i stupröret Näringsdepartementet i Regeringskansliets uppdelning, utan det är faktiskt alla regler som totalt blir en administrativ börda för företagen.
För byggföretag, till exempel, handlar det om byggregler om allt från hur en lägenhet ska se ut och hur stort badrummet ska vara till hur fasaden ska se ut och vilken decibelnivå man måste ha under byggnationen. För vattenkraftverk handlar det om hundratals miljöregler som länsstyrelsen jagar dem med.
Besöksnäringen, som ministern tar upp, behöver fortfarande söka tillstånd för att man ska få dansa i en lokal, och dans är definierat som att röra sig till musik. Det behöver man alltså fortfarande söka tillstånd för, trots att riksdagen har röstat för ett tillkännagivande att man ska ta bort danstillståndet. Besöksnäringen behöver också gå igenom menyerna för att exakt följa regler för vilka rätter som måste finnas på menyn för att man ska få servera en öl.
Det är faktiskt helt befängt. Man måste alltså titta på den totala regelbördan. Många regler som vi har i dag, oavsett om man gör uppgiftslämningen digital eller inte, är totalt onödiga och utgör bara en kostnad för ett företag. Det går inte att tala om företagarnas förutsättningar utan att också nämna den andra stora bördan, som är skattebördan. Regeringen har precis lagt fram en vårproposition med ett gäng olika skattehöjningar.
Man har aviserat allt från stora skattehöjningar på arbete till 3:12-regler där de minsta företagen nu ska straffbeskattas och flygskatt, kilometerskatt, finansskatt och höjd bensinskatt. För vart och ett av dessa förslag finns det säkert argument som ministern kan dra, men tillsammans utgör de en skattebörda som blir ytterligare en pålaga på företagen.
Man kan naturligtvis hävda att nu går det ju så bra för Sverige, och vi ligger bra i konjunkturcykeln. Men återigen: Vi måste fundera på en politik som fungerar inte bara när konjunkturen går bra utan också när den går dåligt. Hur slår de här skatteförändringarna då, och hur slår regelbördan? Jag vill bara påminna ministern om att inte ta Sveriges entreprenörer och företagare för givna.
Det är faktiskt ett enormt stort beslut att våga satsa på en idé, satsa allt sitt privata kapital och kanske sätta sin lägenhet i pant för att kunna starta ett företag. Men då handlar det också om drivkrafter. Då gör varje företagare en kostnadskalkyl: Är det lönsamt att driva företag eller inte?
Ju mer regelkrångel, ju större skattebörda som läggs på företagare med pålaga på pålaga, desto fler företagare kommer i den avvägningen att säga att det inte är lönt att starta och driva företag, och desto fler företag kommer inte ens att startas.