Stefan Attefall (KD):
Förutom att det blir fler anställda i Gävle och Östersund ska vi inte räkna bort de kringtjänster som skapas på de orterna från leverantörer till Servicecenters verksamhet. Det är inte så att alla resurser är anställda statligt, utan många företag runt omkring drar nytta av detta. Det är viktigt att också ha i bakhuvudet. Det är 138 myndigheter anslutna. Många av dem är småmyndigheter.
Det innebär ett visst arbete att ansluta många olika myndigheter. Det motsvarar volymmässigt 20 procent av statsförvaltningens anställda. Det är e-handelstjänster, lönetjänster och framför allt ekonomiadministrativa tjänster. De två senaste tillskotten är Försvarets materielverk och Statens fastighetsverk. Man kommer enligt Statens servicecenters prognoser att ha 23 procent av de statsanställda anslutna vid utgången av 2014 och 27 procent vid utgången av 2015.
Det är över det mål vi satt upp för Statens servicecenter. Det kommer att överträffa det målet. Med tiden kommer vi också att försöka skruva på de olika rattar vi har. Jag kan ge ett exempel. Vi har gett ett skarpt uppdrag till länsstyrelserna att ansluta sig till Statens servicecenters e-handelstjänster. De höll på att bygga upp ett eget system länsstyrelserna emellan. Då sade vi: Det är onödigt. Nu använder vi i stället Statens servicecenter. Det var ett skarpt uppdrag, och vi använde det instrumentet.
Vi har inte gett ett skarpt uppdrag till länsstyrelserna när det gäller de löneadministrativa tjänsterna. Varför det? De har själva tidigare organiserat detta i en gemensam servicefunktion under Länsstyrelsen i Växjö i Kronobergs län. Det innebär att om jag säger skarpt till dem: Ni måste flytta detta, tar jag arbetstillfällen från Växjö och flyttar till Gävle och Östersund. Jag tycker att det är bättre prioritet att fokusera på andra områden i Sverige.
Men så småningom anser jag att även länsstyrelsernas löneadministration ska gå in i Statens servicecenter. I myndighetsdialogerna tar vi upp dessa frågor. Vi för samtal med myndigheterna och ställer skarpa frågor. Varför? Hur kan du som myndighetschef bevisa att du är effektivare än Statens servicecenter? Vi har också den principen att så fort vi gör en större ombildning eller nyskapande av en myndighet går den direkt in i Statens servicecenter, och det fungerar väl.
Vi ser också att vi börjar få upp volymerna så att vi får alltmer av vinst. Vinsten ligger också på exempelvis det tillkommande antalet hanterade löneärenden. Jag vill påstå att vi är på rätt väg. Det är klokt att öppna mjukt och skruva åt successivt på olika sätt och göra detta med god hänsyn till de personer som berörs av det hela.
Jag kan berätta för er att ett av de hinder som en del myndigheter upplever för att gå med i Statens servicecenter är att de just nu har människor som jobbar med de frågorna som är nära pensionsåldern. De vill inte säga upp de människorna nu utan väljer i stället att successivt göra detta. De har diskussioner på gång och säger: Vi går med 2015 eller 2016. Då kan vi organisera om vår verksamhet och passar på i samband med de naturliga avgångarna. Jag ha svårt att säga att det är en dålig personalpolitik att resonera så.
Förutsättningarna är lite olika i olika myndigheter. Men successivt kommer vi att strama åt. Min övertygelse är att om anslutningstakten inte är lika hög framöver måste vi skruva åt. Men jag vill gärna jobba på frivillig väg så långt som möjligt. Det tror jag också är bra för att utveckla Statens servicecenter så att det blir så effektivt som bara möjligt.