Morgan Johansson (S):
På ett allmänt plan håller jag naturligtvis med om det, och det är precis det som den här reformen syftar till. Det är en stor strukturreform som vi nu har beslutat om. Vi delar upp Sverige i sex civilområden med sex ansvariga länsstyrelser. Vi delar upp samhället i tio sektorer med områdesansvariga myndigheter för varje sektor. Det kan handla om hälso- och sjukvården, transporter, energiförsörjning, livsmedel, vatten och annat. Var och en av dessa sektorer får alltså en ansvarig myndighet.
Det beror på att vi anser att det finns en risk när man säger att alla har ansvar för allting. Det brukar sluta med att ingen tar ansvar för någonting. Därför är det viktigt att man pekar ut den myndighet som har ansvar för varje samhällssektor och den länsstyrelse som har ansvaret för sitt område. Det är precis det som det här beslutet handlar om. Sedan tar Alexandra Anstrell upp två frågor.
Den ena handlar om hur man ska se på styrningen av kommuner och regioner. Där ska jag först säga att Barbro Holmberg inte uttryckligen hade uppdraget att utreda den frågan. Hon lade ändå fram ett förslag, som har fått ganska skarp remisskritik - inte minst från SKR, som menar att det är felaktigt utformat eller menar att det är fel väg att gå.
Därför bör vi ha en längre diskussion, eller en längre process, med kommunsektorn för att se hur vi ska kunna lösa den frågan. Det kommer vi att återkomma till. Det vi stannar vid nu är att vi fattar strukturbeslut som handlar om statens myndigheter, det vill säga länsstyrelserna och våra centrala myndigheter. I den delen kommer vi att återkomma. Men att beskriva det här som tandlöst är helt fel, vill jag påstå. Det här är en stor och verkningsfull reform.
När det gäller föreskriftsrätten fick också den väldigt skarp remisskritik. Det beror på att det finns en problematik i att en myndighet ska få föreskriftsrätt över en annan myndighet. Om till exempel polisen skulle få föreskriftsrätt över Säkerhetspolisen skulle man så småningom hamna i ganska svåra avvägningar.
Därför har vi sagt att om man behöver ändringar i hur en myndighet ska hantera olika frågor får man gå till regeringen, som får utfärda de eventuella nya beslut som behövs. Det handlar i så fall framför allt om förordningsbeslut. Det är en bättre väg att gå än att sätta en myndighet ovanför en annan genom föreskriftsrätt. Däremot får vi tio sektorsansvariga myndigheter.
Är det då så att någon av de sektorsansvariga myndigheterna säger att något inte funkar i förhållande till en annan myndighet på ett område, då får man gå till regeringen och begära en ny föreskrift och ett nytt beslut. Det tror vi är det riktiga sättet att agera på här. Sedan är detta som sagt bara ett led i återuppbyggnaden av det civila försvaret. Vi genomför ju en historisk sådan återuppbyggnad.
Från 2025 handlar det om 4,7 miljarder kronor ytterligare som går ut. Bara i år tog vi loss 800 miljoner kronor till, varav 100 miljoner kronor gick till kommuner och regioner. Det pågår också en process på MSB för att ge underlag till regeringen för ytterligare satsningar som behöver göras.
Man kom in med ett förslag som uppgår till sammanlagt 6,2 miljarder kronor till för 2023. Det förslaget kommer vi förstås att hantera i budgetprocessen till hösten för att se hur vi ska prioritera i detta. Men det här är en del av den stora återuppbyggnaden av den civila beredskapen och ett viktigt strukturbeslut.