Yasmine Bladelius (S):
103 miljarder svenska kronor - så mycket beräknas alkoholen kosta vårt samhälle varje år. Det är en ofattbart stor summa, naturligtvis. Det viktigaste är däremot inte summan i sig utan det som gömmer sig bakom summan.
Till exempel är det i dag 320 000 barn som påverkas negativt av en förälders drickande och alla de som utsätts för våld där alkohol har varit inblandat och de som dör i förtid på grund av alkoholrelaterade sjukdomar och olyckor. Fru talman! Vartannat misshandelsfall i Sverige är alkoholrelaterat.
En annan studie, från Ramboll, har tittat på hur mycket alkoholen har kostat samhället under 2017, inte enbart de 103 miljarderna i faktiska kostnader, utan vad de samhälleliga kostnaderna är. Till exempel försvinner 32 000 produktiva arbetstimmar varje vecka på grund av bakfylla. 625 000 alkoholrelaterade sjukskrivningsdagar tas ut varje år.
5 200 personer avlider av alkoholrelaterade orsaker. Kostnaden för sjukvården var 7,4 miljarder, vilket motsvarar lönekostnaden för 14 500 sjuksköterskor. Det är alltså oerhört mycket pengar. Fru talman! Att alkoholen kostar oss långt mycket mer än vad den ger oss är vi väl medvetna om.
Just därför är jag så oerhört stolt över vår svenska framgångsrika alkoholpolitik. Tack vare vårt statliga monopol och vår restriktiva alkoholpolitik är den totala alkoholkonsumtionen ändå låg i Sverige jämfört med många andra länder, och den är dessutom sjunkande. Det är glädjande.
Jag är dock orolig, fru talman, över de politiska vindar som blåser för att luckra upp vår framgångsrika svenska modell. Smygande kommer nu förslag om att öppna upp för söndagsöppet på Systembolaget och om möjligheten att köpa alkohol i matbutiker, och från olika håll hörs nu politiska röster för att avskaffa det svenska alkoholmonopolet.
Ett avskaffat monopol på försäljning av alkohol skulle leda till en kraftig ökning av alkoholkonsumtionen i Sverige. Det skulle i sin tur få omfattande negativa konsekvenser. Det finns nämligen en enkel tumregel på detta område, och forskningen är tydlig: När tillgängligheten ökar, då ökar konsumtionen, och när konsumtionen ökar, då ökar också alkoholskadorna.
Det är inte ett pris som jag är redo att betala. Fru talman! År 2020 är ANDT-strategins sista år, och en ny strategi som ska gälla från 2021 ska tas fram under året. Jag ser naturligtvis mycket fram emot det kommande arbetet och är glad över att ansvarig minister redan tidigt aviserat att fokus kommer att ligga på narkotikafrågorna i den kommande strategin.
Regeringen driver i dag en narkotikapolitik som är folkhälsobaserad med syfte att begränsa tillgång, förebygga användning av narkotika, erbjuda vård och behandling för missbruk och beroende samt minska skador och dödsfall till följd av narkotikamissbruk.
Skillnader i registrerings- och rapporteringspraxis gör det svårt att jämföra antalet narkotikarelaterade dödsfall mellan länder, men vad vi kan vara överens om är att den narkotikarelaterade dödligheten i Sverige ändock är alldeles för hög. Regeringen prioriterar därför insatser för att få ned dödligheten och har redan vidtagit flera åtgärder.
Som exempel fick Folkhälsomyndigheten redan i mars 2019 i uppdrag av regeringen att etablera ett varningssystem för att motverka narkotikarelaterade dödsfall. I april 2019 fick Socialstyrelsen i uppdrag att genomföra en kartläggning av akutmottagningarnas rutiner för planering av fortsatt vård, behandling och uppföljning vid narkotikarelaterad överdos.
Det tillförs medel till Folkhälsomyndigheten för att möjliggöra en snabbare klassificering av psykoaktiva substanser. Läkemedelsverket och Socialstyrelsen har på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna for ett ökat tillgängliggörande av Naloxonläkemedel i syfte att motverka överdoser. Myndigheterna har därefter gjort vissa viktiga ändringar i sina föreskrifter.
Exempelvis är det från och med den l november 2018 möjligt för sjuksköterskor att förskriva Naloxonläkemedel. Förskrivare får nu även lämna ut Naloxon direkt till patienter. Socialstyrelsen presenterade också i juni 2019 ett kunskapsstöd för läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende, så kallad LARO, vilket myndigheten har tagit fram på uppdrag av regeringen.
Fru talman! Socialutskottet har härutöver enats om att i ett yttrande tillkännage för regeringen att man bör göra en utvärdering av den svenska narkotikapolitiken samt en översyn av den nuvarande lagstiftningen i syfte att ha en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall. Yttrandet har stor vikt på förebyggande åtgärder och behandling efter evidens, forskning och beprövad erfarenhet.
Politiken ska förebygga problemen, vilket ligger precis i linje med vad vi socialdemokrater också tycker. Vi vill se en fortsatt restriktiv narkotikapolitik med fokus på skademinimering och hjälp och stöd utifrån evidens och beprövad erfarenhet till de personer som har ett beroende och som behöver vår hjälp och vårt stöd allra mest. På flera områden måste också forskningen stärkas.
Förändringar i regelverk måste systematiskt utvärderas, liksom ändamålsenligheten i olika vårdande insatser. Jag är otroligt glad över att utskottet har enats i dessa viktiga frågor. Narkotikadödligheten i Sverige är för hög, och varje dödsfall är en tragedi och ett misslyckande. Det är en av våra allra största kommande uppgifter att minska dödligheten genom både förebyggande och bättre vård och behandling.
Avslutningsvis, fru talman, är alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor - det är ett långt ord, därav kanske ett önskemål att säga beroendefrågor framöver - frågor som politiskt måste prioriteras också fortsättningsvis för ett väl fungerande samhälle. Jag är därför väldigt glad över det stora såväl politiska som samhälleliga engagemang som finns i de här frågorna.
Och jag hoppas att vi i socialutskottet kan fortsätta att under denna mandatperiod konstruktivt arbeta tillsammans för att minska användningen av och skadeverkningarna av narkotika, alkohol, tobak och dopning. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.