KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jörgen Hellman (S):
Ni måste ju finansiera de 26 miljarderna i skattesänkningar i ert budgetförslag. Miljardkostnader vältras över på kommunerna, och i dagens läge behöver de mer resurser och inte mindre.
Jag är därför väldigt intresserad av Maria Malmer Stenergards svar på vad det är för rimliga nedskärningar ni kommer att göra i vård, skola och omsorg för att finansiera era skattesänkningar på 26 miljarder.
Jörgen Hellman (S):
Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Det är naturligtvis en extrem tid. Räntan är negativ. Riksbanken har satt sin referensränta till -0,5, och det är klart att marknaden påverkas av att räntorna är negativa.
Vi räknar fram statslåneräntan med en modell som gör att referensräntan nu i november är 0,27 procent, vilket innebär att det börjar närma sig nollränta eller minusränta. Vi kan inte ha minusränta i skattesystemet och i de regler som styr det.
Det får helt oönskade effekter på skattesystemet. Jag tycker därför att det är bra att regeringen har reagerat och skickat ut ett förslag på remiss om ett golv på 0 respektive 0,5. Lagrådet och remissinstanser har tittat på detta, och de flesta tillstyrkte förslaget.
Man kan naturligtvis ha en diskussion om man ska ha ett golv eller tre golv, men regeringen har fastnat för förslaget med två golv: 0 och 0,5.
Detta är viktiga frågor, för de avgör bland annat ränteavdragsbegränsningar i näringsverksamhet, schablonintäkt vid avsättning av periodiseringsfond, fördelningsbelopp vid räntefördelning, skatteunderlag för avkastningsskatt på pensionsmedel och värdering av bilförmån och ränteförmån. Det är alltså väldigt många skattefrågor som berörs av detta golv.
Det har kritiserats att förslaget inte har utvärderats, att det är dåligt berett och att konsekvensanalysen är dålig. Jag upplever att det är samma retorik som för ett år sedan. Då var det någon annan retorikexpert som kom med påståendet att det inte fanns någon extern bedömare som trodde på regeringens jobbpolitik.
Det används inte längre, för nu har 120 000 fler fått jobb. Jag upplever också att man i debatt efter debatt framhåller att frågan är dåligt beredd och att det fattas konsekvensanalyser. Men en regering har naturligtvis i uppgift att i sådana här extrema tider ta fram bra förslag, och det har regeringen gjort med dessa två golv.
Självklart ska regeringen utvärdera denna reform när den är i kraft och man ser effekterna. Det är naturligtvis viktigt att det görs, och det gör säkert alla regeringar; man inför en reform och man utvärderar den. Herr talman!
Jag tycker att det är bra att regeringen har agerat i denna fråga för att skapa tydlighet i vårt skattesystem i dessa extrema tider med negativ ränta.
Jörgen Hellman (S):
Ni använder er ofta av en retorik som går ut på att det är dåligt berett och bristande konsekvensanalys. I en sådan här extrem situation med negativa räntor måste vi naturligtvis ha ett skattesystem som är anpassat efter dem. Det är fakta; där står vi i dag. Regeringen har tagit fram ett förslag till golv på 0 och 0,5.
När det har verkställts kommer det naturligtvis att utvärderas om det var rimligt. Men vi måste få se om effekterna blir de förväntade. Regeringen har gjort alldeles rätt när man berett frågan och kommit med förslag, och så får vi se vad det blir för effekter när systemet är sjösatt.
Jörgen Hellman (S):
Denna debatt förs ju inte isolerat i detta sammanträdesrum. Det finns en verklighet utanför det, nämligen att Riksbanken har satt en ränta på -0,5. Räntemarknaden sätter negativa räntor. Referensräntan går mot 0; den var i november 0,27.
När det belopp som ska användas i skatteberäkningar fastställs börjar den gå mot 0, och det är inte rimligt att den räntan ska påverka skattesystemets effekter. Det var väl aldrig meningen att det skulle vara negativa räntor när man skapade skattesystemet. Det får effekter som inte är önskade. Det är oönskade effekter.
Regeringen har faktiskt skött frågan och varit tydlig när det gäller skattesystemet: Vi ska ha golv på 0 och 0,5 så att vi inte får dessa oönskade effekter. Kritiken av att konsekvensanalyser och utvärderingar är dåligt beredda får ni använda som argument i andra frågor.
I denna fråga måste riksdagen fastställa golv på 0 och 0,5 för att vi ska få de effekter vi har bestämt att skattesystemet ska ha.
Jörgen Hellman (S):
Tack för frågorna! Det är klart att regeringen har tänkt över sin skattepolitik. Det var det första regeringen fick göra, för man ärvde ett stort underskott från den tidigare regeringen och fick naturligtvis använda mycket kraft i skattepolitiken för att nå balans i budgeten. Efter det har det blivit överskott, och vi kan nu använda styrkan i ekonomin för att göra de strukturella reformer som vi känner att vi behöver.
Ett exempel är att minska straffskatten för pensionärerna. När det gäller skattepolitiken, som Cecilia Widegren tar upp, talas det om att de grupperna blir höginkomsttagare. Ofta i retoriken säger ni att ni värnar om dem som tjänar lite mindre.
Men om man läser era skatteförslag ser man att de som tjänar 60 000 i månaden får nästan dubbelt så stor skattesänkning som de som tjänar 30 000 i månaden. Det är inte som ni påstår, att ni värnar låginkomsttagare, utan det är er traditionella politik som ni alltid har haft: Ni gynnar dem som tjänar mer på bekostnad av dem med lägre inkomster.
Jörgen Hellman (S):
Tack, Cecilia, för frågorna! Moderaterna har ett högt tonläge. Självklart ser vi alla dem som sliter i offentlig sektor. Vi ser problemen i offentlig sektor, och därför tillför vi resurser till den gemensamma sektorn, så att den kan nå en bättre kvalitetsnivå än i dag.
Nu kommer jag till skattepolitiken. Jag var på ett seminarium hos TCO i går där Liberalernas ungdomsförbund och SSU talade om behovet av en skattereform. Jag upplever att Centerpartiet och Liberalerna ändå kan föra en diskussion samlat om skatteproblematiken.
Visst behöver man sänka skatter på arbete, men vi måste ha samma inkomstnivå till staten. Det kommer att medföra att vi måste höja andra skatter och titta på andra skattebaser. Vi välkomnar en blocköverskridande diskussion om detta. Där upplever jag att Centerpartiet och Liberalerna är med på vagnen, och kanske Kristdemokraterna också. Men jag upplever inte att Moderaterna är med.
En uppmaning till Cecilia Widegren blir därför: Vill du uppnå detta med sänkt skatt på arbete måste också Moderaterna vara med i diskussionen om hur vi ska finansiera vår välfärd och om vilka skattebaser och skatter vi ska ha.
Jörgen Hellman (S):
Tack för frågorna, Larry Söder! Det var ju inte så mycket skattefrågor, utan de handlade mest om hur offentlig sektor fungerar. När det gäller kommunsektorn har regeringen tillfört 10 miljarder kronor. En del av detta kommer naturligtvis att gå till äldreomsorgen. Sedan har det varit historiska satsningar på sjukvården. Det är klart att vi har satsat på kvaliteten i offentlig sektor.
Jag kunde dock utmejsla en skattefråga i Larry Söders inlägg, nämligen att Kristdemokraterna omgående skulle avskaffa pensionärsstraffskatten. I er budget ser det så ut, men pensionärerna får också betala genom höjningen av matmomsen med 15 miljarder. Detta kommer naturligtvis att drabba pensionärerna.
Det är alltså inte fullt ut så att Kristdemokraternas budget bara hjälper pensionärerna, utan de får ändå vara med och betala för sin pensionärsskattesänkning. Vi tar inte bort den direkt utan trappar ned den. Det beror på att vi behöver resurser till sjukvården och kommunsektorn. Därför gör vi det stegvis.
För dem som har pensioner upp till 17 000 kronor tar vi bort straffskatten, och upp till 35 000 trappar vi ned den. Det är detta vi står för.
Jörgen Hellman (S):
När det gäller LSS har Fredrik Olovsson förtjänstfullt besvarat frågorna om domstolsbesluten, tolkningsproblematiken och de utredningar som kommer att ske, så jag tänkte inte kommentera det ytterligare. Larry Söder tog upp 3:12-reglerna. Det är en skatteutskottsfråga, om något.
Det är väl en av de saker, Larry, som partierna behöver se över. Hur rimligt är det med dagens skattesystem: att man kan föra över en för stor del av sin löneinkomst till utdelning, som då beskattas lägre?
Tänk till exempel på en stafettläkare som får en vanlig lön kontra en som har en egen firma! Det kan skilja ganska många tusenlappar i lön beroende på associationsform. Det är väl inte rimligt att det är associationsformen som ska styra vilken inkomstnivå det är. Vi behöver ha 3:12-regler på något sätt. Dagens system är inte optimalt.
Men, som sagt, det ligger inte i budgeten. Detta lär partierna få se över. Sedan har naturligtvis också Larry ett lite högre tonläge när det gäller pensionärsskatten. Kristdemokraterna har opinionssiffror som ligger på 3-4 procent. Om det mot för förmodan skulle bli ett regeringsskifte tror jag inte att Kristdemokraterna skulle sitta själva i en regering.
De måste förhålla sig till Moderaternas politik. Huvuddelen i den politiken är jobbskatteavdrag av olika dignitet, vilket innebär att det blir automatisk straffskatt för pensionärerna. Jag är inte säker på att en röst på Kristdemokraterna kommer att innebära att straffskatten för pensionärer försvinner.
Jörgen Hellman (S):
Tack, Olle, för frågan! Den är oerhört viktig och oerhört aktuell. Vi såg i medierna om paradise leak. Vi har sett vad Panamadokumenten har lett till. Jag var med på OECD-mötet när man tog fram BEPS-frågorna för många år sedan.
Det har verkligen blivit en utveckling i dessa frågor sedan dess. Styrkan med OECD är att G20- och G8-länderna också kan anpassa sig till dessa förslag. Det är inte bara EU som gör det. Detta har varit styrkan med att OECD har kommit med förslagen. De implementeras mer.
Det är ett stort arbete att få fram skatteavtalen med bergsfurstendömen och paradisöar. Det har varit det som man har koncentrerat sig på i detta arbete. Sedan kan man fundera på: Hur ska vi hantera EU:s medlemsländer? Vi måste naturligtvis försöka få regler.
Vi måste försöka se till att skattemyndigheterna kan tala med varandra på ett enklare sätt. Jag tycker att EU har kommit en bit på väg. Ett exempel är att Skatteverket tidigare fick begära in kontouppgifter. Från nästa år får de detta automatiskt. Det tas alltså steg för att det ska bli bättre system. När det gäller den svarta listan är det en fortsatt öppen diskussion.
Men det handlar om de länder som är utanför EU-medlemskapet. Jag hinner inte svara på allting. Jag får göra det i nästa replik.
Jörgen Hellman (S):
Under dessa två minuter lär jag hinna svara på frågan fullt ut. En del med svarta listan är förebyggande. Vet länder att de kan komma med på svarta listan kanske de ändrar aktiviteter så att de inte kommer med på svarta listan. På så sätt är systemet med svarta listan bra. Att ändra regler gemensamt i EU gör att de EU-länder som slirar lite på reglerna kommer att tvingas att följa dem.
Det gäller alltså att vara aktiv när det gäller gemensamma EU-regler. Jag ska ge ett exempel. Det gäller momsdirektivet och det som vi jobbar med i utskottet - momsfrågorna. Ju mer det blir samma system, desto mindre problem blir det med att företag försöker flytta vinster genom momstransaktioner och annat.
Det beskattas då rätt i de länder där det ska beskattas. Gemensamma system kommer alltså att minska detta, så att inte vissa länder utmärker sig genom att slira på reglerna. Det är också så att detta drabbar svenska företag.
Det drabbar svenska multinationella företag, med en ökad byråkrati. Därför måste vi verkligen tänka på vad reglerna, till exempel när det gäller moms, ger för effekter för företagarna. Det är både och. Men svarta listan gäller länder som är utanför EU-medlemskapet.
Jörgen Hellman (S):
Det finns en helhet i politiken. Vi ärvde ett budgetunderskott från den borgerliga regeringen som vi nu har kämpat med att vända till ett budgetöverskott, där vi i princip använder 40 miljarder till reformer och 40 miljarder till att amortera på statsskulden. Av de miljarder vi använder till reformer går en stor del till att investera för framtiden i utbildning och annat.
Vi tror att det kommer att skapa en bra tillväxt och ett mer rättvist land. Detta är grundbulten i vår politik. Vi ska ha ordning och reda i samhället. Det ska vara en trygghet i vårt samhälle. Där har naturligtvis polisen, som Cecilia beskriver, en viktig roll. Där har också Tullverket en viktig roll.
Vi hade en dröm, som vi säkert hade gemensamt med Moderaterna, när Sverige gick med i EU om att gränserna kunde öppnas. Det skulle bli ett bättre Europa. Varor skulle på ett enkelt sätt kunna flöda över gränserna. Men det blev inte riktigt så. Vi såg avarten av internationaliseringen. Därför behöver vi som sagt satsa på Tullverket så att vi kan öka gränskontrollerna.
Regeringens bedömning är att de 115 miljoner som tillförs för 2018 är en bra start.
Jörgen Hellman (S):
Något tramsigt tycker jag att det här blir. Den borgerliga regeringen satsade inte på tullen. Nu satsar vi 115 miljoner kronor mer. Moderaterna har 3 promille mer i sin budget till det här utgiftsområdet än vad regeringen och tar till stora ord om hur mycket dessa 3 promille skulle göra i verkligheten.
Det gäller väl att alla partier här nu fortsätter att argumentera för att tullen behöver mer pengar för sin verksamhet. Tittar man på de olika allianspartiernas budgetar ser man att det finns allianspartier som har en minskning i anslagen till tullen. Inte ens Alliansen har alltså en enhetlighet i den politiken.
Jag tycker som sagt personligen att 115 miljoner är en ganska stor satsning på tullen.
Jörgen Hellman (S):
Jag har en viktig fråga till minister Tomas Eneroth. Det handlar om talmannens egen valkrets och slussarna i Göta älv. Slussarna är snart uttjänta. Enligt bedömare var de uttjänta 2013. Och slussleden är använd i över hundra år. Nu har regeringen fattat investeringsbeslut om nya slussar.
Om man inte hade gjort det hade det inneburit 120 000 fler långtradartransporter i Västsverige. Då hade vägnätet naturligtvis fått en helt annan belastning, och det hade försämrat trafiksäkerheten på många sätt. Hur ser ministern på utvecklingen för sjötransporterna framöver?
Jörgen Hellman (S):
Det är som ministern säger; det här har skapat framtidstro. Nu är det också möjligt inom EU att ha en särskild inlandssjöfart, på Mälaren och i Göta älv, så att man kan ta in mindre containerfartyg. Hur har ministern tänkt arbeta med samordning med andra transportslag för att få över mer gods till sjöfarten?
Och hur ska vi kunna skapa en mer sammanhållen hamnstruktur, så att godset på sjöfart kan öka?
Jörgen Hellman (S):
Cecilia beskriver några problem. Det finns naturligtvis problem i samhället som måste lösas och som riksdagen måste fatta beslut om. Men grunden för vår konstitution är att det ska finnas en regering på plats som skriver väl beredda propositioner. Sedan fattar riksdagen beslut utifrån om man tycker att propositionen är bra eller dålig.
Jag tycker inte att det är en bra ordning när förslag som borde beredas i ett regeringskansli bereds i riksdagen där gula post it-lappar med olika siffror far runt i ett utskotts sammanträdesrum.
Det är inte heller bra beredda skatteförslag om en marginalskatteförändring är på 3 000 procent, som Moderaterna naturligtvis inte står för, men det är ju inte tillräckligt beredda förslag.
Idealet för vårt lands sätt att kunna lösa de problem som vi alla ser i samhället - vi har kanske olika lösningar på dem - är naturligtvis att få en regering på plats som skriver propositioner som är väl beredda i stället för att utskotten arbetar fram lagförslag.
Jörgen Hellman (S):
Ordning och reda är ett signum i vårt parti. Det grundar sig också i vår ekonomiska politik där vi alltid försöker att ha sunda statsfinanser. Vi kan konstatera att Moderaterna inte riktigt har samma robusta principer, och ett exempel är kanske förra mandatperiodens sätt att sköta politik. I slutet av mandatperioden lånade man till skattesänkningar.
Ordning och reda för en framtida tillväxt är alltså vårt signum. Jag tycker att det var en bra spelregel att övergångsregeringen träffade Moderaterna, Kristdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna, Miljöpartiet och Vänstern för att diskutera hur regeringen skulle lägga fram budgetpropositionen och kom överens om principerna.
Jag tycker att det hade varit till fyllest med den budgetpropositionen och att det bildades en regering som sedan lade fram en övergångsbudget, med den debatt som då blev.
Jörgen Hellman (S):
Tack för frågan! När det gäller bedömningen av förra mandatperiodens ekonomi var det naturligtvis en högkonjunktur. Under den högkonjunkturen förvaltade vi kapitalet bra. Vi hade inga skattesänkningar med lånade pengar, utan vi såg till att amortera. Staten har haft goda överskott under de åren.
Det var mot tidigare en mandatperiod med god tillväxt och ordning i statsfinanserna. När det gäller tullfrågan drömde vi väl alla när vi gick med i EU och muren föll om att det skulle bli ett öppnare samhälle. Vi skulle ha mer integrering av marknaden i Europa. Vi såg alla fördelarna med de öppna länderna.
Det finns fördelar med frihandeln, men det kom också en baksida. Du beskriver den baksidan med skjutningar och handgranatattacker.
Med den förändring som har skett i samhället kommer Tullverket att få mer resurser framöver. Samverkan med polis, Skatteverket och Ekobrottsmyndigheten kommer säkert att förbättras oberoende av regering år från år. Utvecklingen när det gäller våldet i samhället är oacceptabel.
Det var den tidigare regeringen, Cecilia Widegren, som började höja anslagen till tullen. Det gjorde inte den borgerliga regeringen, förutom när vi tryckte på när Norrland inte skulle ha gränsskydd.
Jörgen Hellman (S):
Cecilia Widegren har något för stora ord i detta. Det är klart att 30 miljoners anslagsökning till Tullverket inte kommer att kunna finansiera 500 nya tullare. Jag tror inte att det överensstämmer med några vettiga löner över huvud taget. Det är en övergångsregering som har lämnat över sin budget.
Jag tror att vi i alla partier i kammaren inser att vi behöver satsa mer på tullen framöver för att samhället ser annorlunda ut än när vi gick med i EU.
Jörgen Hellman (S):
Moderaterna, Sverigedemokraterna och Kristdemokraterna drev igenom en budget förra veckan, och det har väl alla noterat. Men exakt vad de tre partierna prioriterar när det gäller de nedskalade anslagen till de här tre myndigheterna jämfört med deras budgetmotioner framgår inte.
I den moderata budgetmotionen skriver man att i frågan om Skatteverkets höjda anslag skulle 40 miljoner gå till att försvåra att pengar göms utomlands och 20 miljoner skulle skapa jobb i samband med avvecklingen av Radiotjänst i Kiruna.
Eftersom avvecklingen av Radiotjänst sker måste det innebära att Moderaternas tänkta satsning mot skatteflykt skruvas ned med 75 procent, från 40 till 10 miljoner kronor, under tryck från Kristdemokraterna som låter anslaget till Skatteverket ligga oförändrat. Min fråga till Cecilia Widegren är: Hur känns det att samarbeta högerut och minska ambitionen med arbetet mot skatteflykt och skatteundandragande?
Jörgen Hellman (S):
Moderaternas och Kristdemokraternas förslag var ju 90 miljoner mer till Tullverket och 30 miljoner mer till Skatteverket jämfört med förslaget i övergångsbudgeten.
Sverigedemokraterna stödde detta i rambeslutet, men när vi sedan i utskottet justerade betänkandet som vi debatterar i dag deltog inte Sverigedemokraterna i beslutet, trots att partiet stått för det övergripande rambeslutet i kammaren dagen innan. En fråga till Cecilia Widegren är: Hur känns det att ha Sverigedemokraterna som en samarbetspartner?
Känns det som en stabil samarbetspartner när man klarade att rösta igenom en ram i kammaren men inte orkade följa efter i utskottet?
Jörgen Hellman (S):
I dag behandlar vi skatteutskottets betänkande nr 25, som handlar om beskattning av uthyrning av vårdpersonal. Utskottet föreslår att regeringen skyndsamt ska göra en konsekvensanalys av Skatteverkets tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag till riksdagen. Fru talman!
Högsta förvaltningsdomstolen beslutade i en dom den 7 juni 2018 att bemanningsföretags uthyrning av sjukvårdspersonal inte ska undantas från momsplikt. Domstolen konstaterade att uthyrning av vårdpersonal inte utgör sådan sjukvård, sjukhusvård eller sjukvårdande behandling som enligt EU:s mervärdesskattedirektiv ska undantas från skatteplikt.
Uthyrningen omfattades därmed inte av direktivets undantag från skatteplikt. Man kan naturligtvis ha synpunkter på direktivet. Alternativet är väl att förhandla om det, vilket lär vara svårt och tidskrävande. En annan lösning är att gå ur EU, vilket är ännu svårare - vi ser ju kaoset i Storbritannien - eller att leva med direktivet.
Vid tolkningen är det den personaluthyrningstjänst som bolaget tillhandahåller som ska prövas mot undantagsbestämmelserna. Uthyrningstjänsten som sådan utgör enligt Högsta förvaltningsdomstolen inte sjukvård. Högsta förvaltningsdomstolen konstaterar avslutningsvis att det för bedömningen saknar betydelse om de uthyrda läkarna utövar sjukvård eller inte.
Skatterättsnämnden meddelade den 21 maj 2019 beslut i tre ärenden om förhandsbesked som föranletts av Skatteverkets tolkning. Sedan kan vi konstatera att det finns ett kompensationssystem för kommuner och landsting. Det är en schablonersättning på 6 procent för merkostnaden för moms som uppkommer när privata utförare saknar avdragsrätt.
Systemet avser att motverka snedvridningen av konkurrensen. Denna schablonersättning var högt beräknad, enligt SOU 2015:93. Men det är ju några år sedan, och det är naturligtvis viktigt att man räknar om det igen.
Vän av ordning kanske frågar sig: Behövs det ett initiativ, och är skatteutskottet rätt utskott att bereda detta? Man kan nog se det på lite olika sätt när det gäller om det är vår fråga eller inte. Å ena sidan är det en momsfråga. Å andra sidan är det en kompensationsfråga, och då är det ju finansutskottets område.
Utskottet har vid två tillfällen fått information av Finansdepartementet om frågan. Det känns nu mer som om det handlar om kompensationssystemet. Kan då inte regeringen bara besluta om en lösning? Men vi har ju principen om kommunalt självstyre i landet och finansieringsprinciper som brukar gälla mellan stat och kommun.
Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Det ska bli intressant att se om schablonersättningen fortfarande är för högt beräknad.
Jörgen Hellman (S):
Det är alltid intressant att diskutera skatter med Niklas Wykman. Han är väl påläst på skatteområdet. Jag lyssnade med intresse på hans anförande då han använde 7 minuter och 50 sekunder till att resonera om allmänpolitik. Sedan avslutade han med 2 minuter om skatter.
Därför känns det bra att använda repliktiden till just skatter. En stor gemensam sektor skapar en trygghet bland invånarna så att de vågar. Det är en faktor man inte ska underskatta när konjunkturen viker. Att ha en trygghet som invånare är ett av våra grundfundament.
Vad gäller exempel på sådant i vår budget som kommer att skapa tillväxt framöver har vi bland annat forsknings- och utvecklingsavdraget. Jag har en fundering om Niklas Wykmans retorik. Det handlade ju inte särskilt mycket om skatter.
När man läser er budgetmotion känns det som om förnyelsen hos Moderaterna bara handlar om en enda sak, nämligen fortsatta skattesänkningar. I förrförra budgeten var det 26 miljarder, och i den förra var det 32 miljarder. Eran med skattesänkningar fortsätter.
Tolkar jag er budgetmotion rätt höjer ni momsen på mat för att ha råd att sänka bensinpriset. Man kan fundera på hur Niklas Wykman har tänkt kring dessa skatteförändringar.
Jörgen Hellman (S):
Det är tydligt att gränslinjen i svensk politik går mellan Moderaterna som anser att skattelättnader ger tillväxt och oss som vill skapa tillväxt genom en gemensam sektor, som exempelvis kan utbilda arbetskraften, och en arbetsmarknadspolitik värd namnet. Det är så och genom en utbildad arbetskraft som vi kan skapa tillväxt.
De andra exemplen kallar Niklas Wykman för småaktiviteter, men de finns ändå med i budgeten. Här finns bland annat ingångsavdraget, som naturligtvis kommer att stimulera en grupp att komma in på arbetsmarknaden.
En stor gemensam sektor som utbildar arbetskraften kommer som sagt att göra Sverige väl rustat inför nästa förbättrade konjunkturuppgång.