KBLab/rixvox huggingface dataset:
Heléne Fritzon (S):
Jag instämmer i att det finns många vittnesmål från kommunerna. Sedan vi lade fram förslaget har vi också märkt att det välkomnas av kommunsektorn. Beskrivningarna handlar om trångboddhet. Det är mer än en familj i en lägenhet, ofta med många barn, försämrad möjlighet till skolgång, försämrad hälsa och så vidare. Detta sätter verkligen spår i barn och unga när de ska gå vidare och möta framtiden.
Jag ser verkligen fram emot diskussioner om ett reformerat EBO, ett mer värdigt eget boende.
Heléne Fritzon (S):
Tack för frågan, Johan Forssell! Det är precis som du beskriver: Regeringens syn på de ensamkommande och på asylrätten ligger fast. Det regeringen nu föreslår är en tillfällig reglering, för regeringen tar ansvar för de långa handläggningstiderna. Regeringen följer verkligheten.
Jag sa redan när jag tillträdde att vi kommer att fortsätta att jobba hårt för att korta ned handläggningstiderna. De är på väg ned, men det går för sakta. Då är detta en väldigt viktig åtgärd för alla dem som kom före den 24 november 2015 och har väntat väldigt länge.
Heléne Fritzon (S):
På en punkt har Johan Forssell missuppfattat förslaget, och det har jag sagt tidigare under veckan. Detta gäller för dem som kom hösten 2015. Man kan inte komma som ensamkommande barn eller ung nu och hävda att man faktiskt kom hösten 2015 och därför omfattas av det förslag som regeringen lägger fram. Detta påverkar alltså inte regeringens syn på asylrätten och hur den ska ligga fast. I den meningen är både jag och regeringen konsekventa.
Heléne Fritzon (S):
Tack för frågan, Christian Holm Barenfeld! Den första delen handlade i allt väsentligt om regeringens förslag för de ensamkommande. Detta har jag redogjort för i denna talarstol. Den andra delen avser den ordning och rutin som Migrationsverket har för de samtal som man för med asylsökande som kommer hit.
Det finns ett utrymme för att under särskilda omständigheter ta hänsyn till de levnadsförhållanden och erfarenheterna hos inte minst kvinnor som kommer från krigshärjade zoner. Om jag förstår frågan rätt är det detta som frågan handlar om. Detta ska användas med ansvar, och det är min bild att så också sker.
Heléne Fritzon (S):
Regeringens förslag innebär en tillfällig reglering för dem som kom hösten 2015, före den 24 november, och som har väntat i 15 månader. Detta möter och träffar alltså det bekymmer vi har med långa handläggningstider. I övrigt ligger den grundläggande asylrätten kvar.
Jag välkomnar ert engagemang i att värna asylrätten, Jonas Millard. Den är viktig. Den är angelägen för Sverige, och den kommer på alla sätt att hanteras så som den hanteras i dag. Ett ja är ett ja, och ett nej är ett nej.
Heléne Fritzon (S):
Regeringen följer såklart på alla sätt verkligheten. År 2015 kom 163 000 asylsökande till Sverige. Det har ställt enorma krav på hela vårt land - kommuner, landsting, civilsamhälle och enskilda. Det är bakgrunden. Normalt sett har vi handläggningstider på tre till fyra månader.
Nu är vi på väg ned mot 14 månader, men det är alldeles för långt från att vi kan säga att vi har rimliga handläggningstider. Det är anledningen till regeringens förslag.
Heléne Fritzon (S):
Tack, Johanna Haraldsson, för frågan, som är viktig och angelägen för många utsatta konsumenter som, kan man säga, många gånger tvingas ta korta lån på ofta små belopp med gigantiska räntor. Skulden växer väldigt snabbt, och så hamnar man i en fälla. Att det är på det sättet visar inte minst ansökningarna hos Kronofogden.
Förslaget i den lagrådsremiss som regeringen alldeles nyss beslutade att lämna innebär två viktiga saker. Det ena är ett räntetak som tydligt anger en högsta nivå. Det andra är ett kostnadstak som reglerar nivån på hela paketet, alltså ränta, avgifter och återbetalningen.
Detta tillsammans med andra delförslag om marknadsföring och information tror vi kommer att väsentligt förändra och förbättra för konsumenterna.
Heléne Fritzon (S):
Jag har också fått den frågan, och när man läser om de allra grövsta exemplen känner man nästan den lusten. Men det finns ett behov på marknaden. Det finns ett behov av att i svåra, utsatta situationer kunna använda sig av det här. Man kan ha hamnat i en privat situation - en skilsmässa eller andra saker som händer i livet - som gör att man faktiskt under en kort tid behöver begagna sig av möjligheten till snabblån.
Räntetak och kostnadstak gör att det nu blir rimliga förutsättningar för konsumenten.
Heléne Fritzon (S):
Tack för frågan! När jag tillträdde i somras blev jag väl informerad om bakgrunden till frågan. Jag fick veta att Hyresgästföreningen i en skrivelse till Justitiedepartementet har begärt en ändrad ordning. Bakgrunden är precis som beskrivs, nämligen att hyresavtalet förfaller om lägenheten inte längre finns. Jag instämmer i problembeskrivningen på alla sätt.
Mot den bakgrunden har jag tillsatt en utredare som ska se över hyresgästens ställning när en lägenhet förstörs. Det kan vara brand eller andra händelser. Det handlar om att se över förutsättningarna för att säkra den bostadssociala situationen för hyresgästen.
Heléne Fritzon (S):
Jag vill tacka för frågan. Regeringen arbetar intensivt och med kraft för att bekämpa all den brottslighet som vi kan ta del av på olika sätt. Inte minst partiledardebatten under gårdagen vittnar om att det också finns en bred samsyn i Sveriges riksdag om läget i landet och om hur vi tillsammans kan verka för ett starkare och tryggare samhälle.
Regeringen har som sagt vidtagit en mängd olika åtgärder. Fler poliser är kanske det som syns allra mest, men det handlar också om aktiv brottsbekämpning och en straffskärpning.
Heléne Fritzon (S):
Tack, Mathias Tegnér, för en i dessa dagar mycket aktuell fråga! Åldersbedömningar är en del av den viktiga asylprövningen. Det ligger på den enskilde att göra sin identitet och ålder sannolik. Därför gav regeringen för drygt ett och ett halvt år sedan ett uppdrag till Rättsmedicinalverket att utforma ett system med medicinska åldersbedömningar.
Regeringen är tydlig med att detta ska vila på forskning och beprövad erfarenhet och att det ska vara ett rättssäkert system. Som bekant väljer regeringen inte metoderna, utan det görs av professionen. Den pågående debatten och kritiken är jag så att säga inte besvärad av i den meningen att jag alltid välkomnar en debatt.
Det är ganska vanligt förekommande inom medicin och hälso- och sjukvård.
Heléne Fritzon (S):
Det finns två tydliga uppdrag. Det ena är ett kunskapsuppdrag till Socialstyrelsen vad gäller metodvalet, och man ska återkomma i maj månad. Det andra är det som presenterades på förmiddagen i dag. Rättsmedicinalverket har självt gått ut med en kvalitetsmätning, som visar en väldigt hög samstämmighet i metoden. Den ligger enligt verkets egen beskrivning på runt 90 procent.
Rättsmedicinalverket konstaterar att man därför inte avser att ändra metoderna för medicinsk åldersbedömning.
Heléne Fritzon (S):
Jag tackar för frågan, som jag delvis besvarade alldeles nyss. Jag vill ändå återigen vara tydlig med att regeringens uppdrag till Rättsmedicinalverket handlar om att komma med medicinska åldersbedömningar utifrån forskning och beprövad erfarenhet och om att ha ett rättssäkert system.
Dessutom har Socialstyrelsen regeringens uppdrag att återkomma under våren med ett kunskapsunderlag kring metodvalet. Det tillsammans med Rättsmedicinalverkets egen presentation i dag ger bilden att verket nu tydligt markerar att man inte kommer att frångå den metod som man har.
Regeringen följer såklart frågan, men har i dag inga planer på att ge något annat uppdrag.
Heléne Fritzon (S):
När det gäller asylprövningen, som de medicinska åldersbedömningarna är en del av, skulle jag vilja säga att Sverige har världens mest rättssäkra system. Det finns också möjlighet att överklaga även de medicinska åldersbedömningarna. Från regeringens sida har vi fullt fokus på att hela tiden bevaka att rättssäkerheten efterlevs. Det är bra att även övriga partier tycker att den frågan är viktig.
Heléne Fritzon (S):
Jag tackar för frågan. Sverige tog 2015 det absolut största ansvaret i Europa för flyktingmottagandet per capita. Vi tog emot 163 000 på flykt. Det finns en bred uppställning i Sveriges riksdag för att vi ska visa den solidariteten i Europa. Det är jag väldigt stolt över.
Sverige har också på Europanivå kraftfullt drivit att fler länder måste ta sitt ansvar för ett väl fungerande asylmottagande. Det arbetet fortgår. Jag hoppas och ser fram emot att vi får ett gemensamt och väl fungerande solidariskt asylsystem i hela Europa. Men jag är orolig för de högerkrafter i Europa - vilka även Sverigedemokraterna representerar - som inte vill ta ett sådant ansvar.
Heléne Fritzon (S):
Det var 163 000 år 2015, strax över 26 000 år 2016 och ungefär samma siffra år 2017. Vi ligger fortfarande på en väldigt hög nivå. Det gör vi för att det är oro i Europa. Flyktingar söker sig till de europeiska länderna. Men arbetet för ett väl fungerande asylsystem där fler tar sitt ansvar fortgår.
Heléne Fritzon (S):
Tack, Johanna Haraldsson, för frågan! Ja, det var precis före jul som vi beslutade om en lagrådsremiss. Bedömningen är att vi ska ha en proposition senast i mars, alltså nu under våren. Bakgrunden är egentligen att statsministern redan i regeringsförklaringen gav ett löfte om att vi ska modernisera för de ekonomiska föreningarna.
Det har gjorts i ett antal olika omgångar, varav den största kanske var den som genomfördes 2016 med en lång rad materiella förändringar. I den lagrådsremiss som nu är ute blir det en helt ny lag, och den innehåller inte så väldigt stora förändringar rent innehållsmässigt, utan den är justerad redaktionellt så att det faktiskt är en helt ny lagstiftning.
Däremot lägger man in beskrivningar av så kallade målvaktsregleringar för styrelseledamöter och också hur man ska hantera en eventuell likvidation, men utgångspunkten är att den ska likna övrig lagstiftning för företag.
Heléne Fritzon (S):
Detta är ett förslag som är en tillfällig reglering för en begränsad grupp, ensamkommande barn som kom före den 24 november 2015, som har väntat väldigt länge.
Jag är helt övertygad om att också Johan Forssell egentligen ser att det krävs en åtgärd för att hantera problematiken med att det har tagit väldigt lång tid att få svar på asylansökningar. Unga människor har fått vänta väldigt länge. Regeringen har visat handlingskraft genom att föreslå en tillfällig reglering för denna grupp.
Förslaget har varit ute på remiss, och vi arbetar just nu med de remissvar som har inkommit och avser att återkomma. Jag ser fram emot att vi kan få stöd för förslaget i Sveriges riksdag, för vad jag förstår finns det också borgerliga partier som skulle kunna stödja det.
Heléne Fritzon (S):
Jag delar på alla sätt frågeställarens uppfattning att de tusentals gode män över hela landet som gör en fantastisk insats för sina medmänniskor varje dag är oerhört värdefulla. Lagstiftningen skärptes så sent som 2015. Efter det har länsstyrelserna lämnat sina synpunkter om önskad ytterligare tillsyn.
Vi har också Riksrevisionens rapport, och det pågår ett arbete i Regeringskansliet med att besvara denna rapport, där en mängd angelägna frågor finns om att öka kvaliteten och säkerställa det utövande som gode män gör i hela landet.
Heléne Fritzon (S):
Vi är inte överens om att det behövs en ny regering, men vi är överens om hur viktigt det är att fortsätta utvecklingsarbetet med gode män. Jag tror också att det finns en kunskap i Sveriges riksdag om att vi tog ett omfattande ansvar efter 2015, då många av de ensamkommande behövde stöd av en ställföreträdare. Detta har naturligtvis ökat trycket i hela organisationen.
Det pågår ett utvecklingsarbete, och regeringen avser att återkomma inom kort.
Heléne Fritzon (S):
Vi i regeringen har gjort ett antal värdefulla överenskommelser under denna mandatperiod, också inom migrationsområdet, men regeringen har också med stöd av riksdagen fattat beslut om nödvändiga lagregleringar, allt i syfte att följa de händelser vi har i omvärlden men också utvecklingen bland medlemsstaterna i Europa.
Regeringens uppfattning är att vi fullt ut står bakom de regler och den lagstiftning som vi har i dag. Regeringen har också gett ett besked om att den tillfälliga lagen ska gälla fram till sommaren 2019. Generellt välkomnar jag också inom migrationsområdet så breda överenskommelser som möjligt. Jag tycker att det är mycket bra.
Heléne Fritzon (S):
Bakgrunden till detta är ett utredningsuppdrag om olika vägar till föräldraskap som gavs av den dåvarande borgerliga regeringen. Utredningen innehåller en mängd olika förslag och möjligheter för barnlösa par. Utredningen föreslår att man inte ska göra det tillåtet i Sverige inom svensk hälso- och sjukvård med surrogatmoderskap. Det finns ett antal presenterade argument för detta.
Regeringen har mycket omsorgsfullt bedömt frågan och kommit fram till samma slutsats som utredningen. Såvitt jag förstår har detta också ett starkt stöd i riksdagen. I fråga om detta finns det många olika svåra etiska avgöranden. Det handlar om den eller det par som önskar sig ett barn. Det handlar också om det barn som kommer till.
Men det handlar också om den kvinna som förväntas bära fram ett barn till någon annan. Detta är en mycket omsorgsfull bedömning som har landat i ett nej.
Heléne Fritzon (S):
Låt mig inleda med att vara precis lika tydlig som frågeställaren: Barn ska få vara barn. Det har också varit utgångspunkten för den utredning som regeringen har tagit emot och för remissinstanserna. Robert Hannah påstår att man har kört över någon i går.
Men det är riksdagens tillkännagivande som föregriper den formella process vi har för att hantera lagstiftning i Sverige. Det är regeringens mycket tydliga besked att det är förbjudet med barnäktenskap i Sverige och ska vara det. Vi ämnar återkomma före sommaren med det konkreta förslaget när remissvaren är analyserade.
Heléne Fritzon (S):
Tack för frågan, Paula Bieler! Jag välkomnar att Sverigedemokraterna också engagerar sig för alla de ensamkommande som kom hit 2015 när de var på flykt. Bakgrunden till regeringens förslag är att det kom väldigt många. De har väntat väldigt länge. De har fått avslag. Och de är kvar i Sverige.
Det här förslaget är en tillfällig reglering för en begränsad grupp och ska gälla vid ett enda tillfälle, nämligen vid deras ansökan om uppehållstillstånd för gymnasiestudier. Regeringen har efter remissrundan justerat sitt förslag på två punkter.
Vi kopplar det tydligare till arbete, men vi medger också en möjlighet att söka uppehållstillstånd även om man inte fullt ut kan göra sin identitet sannolik.
Heléne Fritzon (S):
Det görs inga regeländringar i prövningen av asylrätten. De kopplingarna kan vi alltså lägga åt sidan. Det här är en tillfällig reglering. Efter remissrundan har det nämligen blivit tydligt att det för just den här gruppen har visat sig vara svårt att fullt ut göra sin identitet sannolik vid asylprövningen. Kraven på att det ska vara en individuell prövning kvarstår dock. Det ska också vara en vandels- och säkerhetsprövning.
Om förslaget vinner riksdagens gehör blir det alltså upp till Migrationsverket.
Heléne Fritzon (S):
Tack, Fredrik Lundh Sammeli, för en mycket angelägen fråga! För att vi ska nå upp till en långsiktigt hållbar migrationspolitik krävs det att asylprocessen är rättssäker, men om man får ett avslag ska återvändandet fungera på ett bra sätt. Det är en fråga som vi diskuterar mycket på våra ministermöten i Europa. I Sverige bygger det på att man självmant ska återvända.
Men vi begär Polismyndighetens hjälp när det inte fungerar. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka återvändandet. Den 15 mars lade vi också fram propositionen om arbetsplatsinspektioner. Vi tror att det är ett viktigt verktyg att via stickprovskontroller kunna gå ut på företag i riskbranscherna och fråga vilka som uppehåller sig där.
Det är även viktigt för att undvika osjysta villkor på arbetsmarknaden, men det är också ett inlägg i debatten om skuggsamhället.
Yasmine Posio (V):
Tack, Anders, för att du på många bra sätt lyfte fram synen från människor som sällan hörs i konflikter i dag. Det vill jag tacka för. Det händer ju så oerhört mycket i de regioner som vi har talat om i dag. Vi har alla lagt starkt fokus på Syrien, vilket är förståeligt. Samtidigt råder en lika stor humanitär kris i Jemen.
Tillgången till bostäder, sanitet och skolor är i stort sett obefintlig i vissa området, och dessutom härjar kolera. Sverige bidrar mycket stort till den humanitära hjälpen, men samtidigt exporteras vapen till Förenade Arabemiraten och Saudiarabien, som är med och bombar i Jemen.
Tyvärr är den lagändring som ni nyligen beslutat om långt ifrån tillräcklig för att stoppa vapenexport till diktaturer. Det är inte bara vi i Vänsterpartiet som säger det utan också många bistånds- och fredsorganisationer. De vill i stället, precis som vi, se ett ovillkorligt hinder för export till diktaturer och andra länder som kränker mänskliga rättigheter. Min fråga till dig, Anders Österberg, är: Varför passar ni inte på att ta chansen att täppa igen hålen ordentligt?
Yasmine Posio (V):
Tack för svaret, Anders Österberg! Då hade ni ju kunnat ställa er bakom ett av våra yrkanden i vår följdmotion till propositionen. Där skrev vi att det måste göras en noggrann utvärdering om tre år av om lagen verkligen fungerar så som det är tänkt - något som vi i Vänsterpartiet och många freds- och biståndsorganisationer med oss är högst tveksamma till att den kommer att göra.
Yasmine Posio (V):
Tack, Björn Söder, för frågan! Den visar tydligt den stora skiljelinjen mellan oss. Du ser inga problem med att vi exporterar vapen till länder med demokratiska brister eller till och med till diktaturer.
Detta gäller heller inte bara vapen utan även följdleveranser, om landet i fråga därefter skulle visa sig bli en diktatur eller ett land med demokratiska brister. Den stora skillnaden visar sig ju också i frågan om vårt försvar ska få tillgång till billiga vapen genom att vi säljer vapen till länder såsom Filippinerna, Förenade Arabemiraten och Saudiarabien.
Yasmine Posio (V):
Ja, Björn Söder, vi har en sträng lagstiftning, men vi följer den inte. De vinster som görs i dag görs ju på vapen och annan krigsmateriel som säljs till diktaturer och andra stater med väldigt tveksam demokratisk status. Vi kan inte tillåta att vi har en industri som lever på att göra vinster på andra människors död.
Det kan inte vara de villkor som våra arbetare i vårt land, i Sverige, vill jobba under. Jag tror snarare att de hellre skulle arbeta med annan typ av industri.
Yasmine Posio (V):
År 2013 sa Stefan Löfven att det inte ska vara okej att exportera vapen till länder som uppenbart är diktaturer. Men under de sju år som gått sedan riksdagen i maj 2011 beslutade att regeringen skulle återkomma med en ny lagstiftning som skärper kontrollen av vapenexport till diktaturer har Sverige sålt krigsmateriel för närmare 20 miljarder till tveksamma länder och uppenbara diktaturer. Jämfört med tidsperioden innan är det en ökning med över 100 procent.
Med tanke på det borde det inte vara så svårt att skriva in ett absolut villkor om att inte sälja vapen till icke-demokratier eller diktaturer. Redan i den nuvarande lagen finns det ju skrivningar om att sådan export inte borde ske men med tillägget att en helhetsbedömning ska göras.
Denna helhetsbedömning har uppenbarligen lutat till krigsmaterielindustrins fördel - en industri som vi nu i helgen kunde höra inte ser någon anledning till att de ska behöva ta några etiska synpunkter i beaktande. De föreslagna ändringarna tillåter fortfarande samma typ av helhetsbedömning, så att sådan försäljning kommer att sluta kan inte garanteras.
Varför vill ni inte skriva in ett absolut villkor i den förändrade lagen?
Yasmine Posio (V):
Jag tackar Krister Örnfjäder för svaret. Vi har länge hört att ni tror att denna regeländring ska leda till att exporten kommer att snävas åt. Det är dock inte bara Vänsterpartiet som ifrågasätter er naiva tilltro till de nya lagändringarna. Senast i går skrev många tunga företrädare för Svenska Freds, IKFF, Amnesty International, Diakonia och Kristna Fredsrörelsen i en debattartikel att ert förslag fortfarande ger ett stort utrymme för tolkning.
De skriver också att det därmed bli avhängigt hur vi politiker tolkar regelverket. Det blir avgörande för om svenska vapen ska hamna hos förtryckarregimer eller om det blir ett verkligt stopp. Även Socialdemokraternas partimedlemmar är för ett stopp av vapen till diktaturer.
Därför är det obegripligt för mig varför ni inte tillsammans med oss, här i riksdagen, tar chansen att införa ett absolut stopp för export av krigsmateriel till diktaturer.
Att vi vill ha in mer i betänkandet och ifrågasätter att det har tagit så lång tid beror på att så många partier redan tydligt har signalerat att det inte är okej att exportera vapen till diktaturer. Vi hade kunnat trycka på redan tidigare med den lag som redan fanns och gjort så att industrin inte kunde exportera till så många länder.
Exporten har ju ökat mycket under dessa sju år, vilket är konstigt, och därför känner vi oro. Känner du, Krister Örnfjäder, att du med gott samvete kan gå till dina partikamrater och säga att Sverige inte längre kommer att exportera vapen till diktaturer?
Yasmine Posio (V):
Duterte, som sedan juni 2016 är president i Filippinerna, lovade i valrörelsen att döda hundra tusen kriminella och dumpa kropparna i Manilabukten. Polisen och medborgargarden uppges ha skjutit tiotusentals misstänkta brottslingar sedan han kom till makten. Duterte har själv jämfört sig med Hitler och har sagt att han gladeligen skulle slakta tre miljoner drogmissbrukare. Samtidigt hotas oppositionen.
Bland annat har oppositionsledaren Leila de Lima hotats till livet och tvingats avgå som ordförande i kommissionen för mänskliga rättigheter. Dutertes senaste steg är inte helt oväntat att inskränka pressfriheten för de medier som kritiserar honom. Onsdagen den 7 november 2016 öppnade den svenska regeringen en ny ambassad i öriket. Det är ett bra sätt att skapa politiska och utomparlamentariska kontakter och påverka landet i en positiv riktning.
Men samma vecka öppnade vapentillverkaren Saab ett nytt kontor i precis samma stadsdel i Manila. Och när näringsminister Mikael Damberg besökte Filippinerna var Saab ett av företagen som ingick i delegationen. Saab har dessutom en ny presschef: Mikael Dambergs förre pressekreterare. Filippinerna vill fram till 2028 köpa tolv nya stridsflygplan. Det handlar om en mångmiljardaffär som många vapentillverkare tävlar om. Saab är en av dem. Saab marknadsför också en lång rad vapensystem i Filippinerna.
Och Sveriges ambassadör har i filippinska medier lyft fram möjligheten för Saab att sälja bland annat ubåtar till landet. Min fråga till justitie- och inrikesminister Morgan Johansson är: Passar Sverige på att få ut så mycket export som möjligt innan lagändringen träder i kraft, eller kommer Sverige faktiskt att kunna fortsätta exportera krigsmateriel till Filippinerna efter lagändringen?