Sofia Damm (KD):
I dag debatterar vi utrikesutskottets betänkande rörande verksamhetsberättelsen 2015 för den svenska delegationen till Nordiska rådet och regeringens skrivelse om arbetet i Nordiska ministerrådet. Utgångspunkten i betänkandet är de frågor som tagits upp i motioner under den allmänna motionstiden. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. Samarbetet vilar på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, rättvisa, öppenhet och vikten av en rättsstat.
På många sätt är det nordiska samarbetet unikt, framför allt vid en internationell jämförelse. Men under förra året fick vårt samarbete sig en rejäl törn. Detta visade sig inte minst i en tv-debatt hösten 2015 mellan svenska och danska politiker och debattörer om hur man bäst borde hantera flyktingsituationen. Svenska regeringsföreträdare bedyrade att vi visst kunde hantera flyktingmottagningen på ett bra sätt, medan danskarna hade en helt annan bild av situationen.
De svenska representanterna var besvikna över att danskarna inte var med och tog ett större ansvar. Vid Nordiska rådets årliga session på Island i slutet av oktober 2015 hölls en debatt kring just flyktingsituationen, och skillnaderna mellan våra länder blev påtagliga. I stället för att samla sig som ett Norden när det verkligen gällde fragmenterades våra länder i olika åsikter. Det fanns ingen samsyn; alla var säkra på att deras linje var rätt och riktig.
Ingen förståelse fanns för att sanningarna ofta finns däremellan. Herr talman! Sveriges införande av gränskontroller och id-kontroller innebär utmaningar för den mest integrerade delen av vårt nordiska samarbete, Öresundsregionen. Det berör kollektivtrafikmyndigheter, transportföretag och alla de människor som pendlar. De fördelar som Öresundsregionen upparbetat riskerar att försvagas.
Näringslivet i södra Sverige har Öresundsförbindelsen som ett naturligt och vardagligt nav. Öresundsregionen är Nordens största samarbetsregion. Totalt bor ungefär 3,8 miljoner människor i regionen. Varje dag åker ca 15 000 personer tåg mellan länderna.
Kristdemokraterna vill därför framhålla vikten av att regeringen ser över och kontinuerligt utvärderar gränskontrollernas och id-kontrollernas inverkan på det nordiska samarbetet och lägger fram förslag för att minimera deras effekter på denna samarbetsregion. I årsrapporten från Nordiska ministerrådet finns en intressant sammanställning över de mest besökta sidorna på Hallå Norden. I Danmark söker man till exempel mest på arbete i Norge, skatt i Norge och flytt till Sverige.
I Sverige söker man mest på resor med husdjur till Norge, resor med husdjur till Danmark och jobb i Norge. I Norge söker man mest på boende i Sverige. Vad kan vi dra för slutsatser av detta, förutom att svenskar gärna reser med husdjur och att danskar vill arbeta i Norge men helst bo i Sverige? Jo, det visar att Nordens invånare har ett stort intresse av att röra sig fritt mellan våra länder - antalet invånare som fick hjälp via Hallå Norden översteg 1 miljon förra året.
Men man söker information eftersom man vet att gränshinder dessvärre återstår. I regeringens skrivelse kan vi läsa att regelverken, trots att Norden sedan länge är en gemensam marknad för varor, tjänster och kapital, fortfarande är utformade med utgångspunkten att medborgare och företag rör sig i det enskilda landet. Så är självklart inte fallet i Norden, tvärtom.
Det nordiska samarbetet måste därför fokusera på att lösa de gränshinder som försvårar den fria rörligheten och integrationen mellan de nordiska länderna. Vi uppskattar tillsättandet av Gränshinderrådet, som har i uppdrag att främja den fria rörligheten inom Norden, och förutsätter att regeringen ger riksdagen fortlöpande rapportering om dess arbete. Herr talman!
Oavsett Gränshinderrådets arbete kommer integrationen mellan våra länder att fortsätta, men takten kommer att avgöras av hur villiga våra nationella regeringar är att hjälpa till att undanröja de gränshinder som finns. Bara så kan fler medborgare och företag få del av de positiva effekter som följer av en fortsatt integration.
Det är inte rimligt att gemensamma nordiska forskningsprojekt hindras av att det inte går att använda svenska forskningsanslag utomlands eller att danskar som reser mellan fastlandet och Bornholm ska möta en rad problem på vägen bara för att de passerar Sverige. Listan kan tyvärr göras längre. Herr talman! Kristdemokraterna vill se ett starkt och effektivt nordiskt samarbete där vi möts inte endast av tradition utan för att vi tror att vår gemenskap har en styrka.
Vi måste våga släppa på samarbetsområden där vårt samarbete inte längre har något mervärde. Vi måste våga se att vi i dag möts i andra konstellationer än förr. Vi måste se nyttan av europeisk samverkan, också för dem av våra grannar som valt att stå utanför gemenskapen. Vi måste förstärka områden där vi kan bli en starkare region tillsammans och förenkla för arbete och företagande, för forskare och vårdtagare. Kraftsamlar vi kan vi också nå resultat.
Jag yrkar bifall till reservation 3 under punkt 2 om gränshinder. Avslutningsvis, herr talman, vill jag hälsa utrikesministern välkommen till denna debatt om Norden. Jag som vuxit upp i en gränsregion har egentligen svårt att se detta som utrikesfrågor. Jag hoppas att frågor om gränsproblematiken i Norden kommer att prioriteras och ser fram emot fortsatta diskussioner och debatter på området.