Ulrika Jörgensen (M):
Nu är det dags för socialutskottet att debattera folkhälsofrågor. När jag stod i talarstolen för nästan precis ett år sedan lyfte jag stolt fram att Moderaterna var partiet som väckt riksdagens första hälsofrämjande motion och preventionsmotion. I dag är jag minst lika stolt då vi ständigt uppgraderar och jobbar med de förebyggande frågorna. Det gläder mig också att flera partier nu har väckt folkhälsomotioner. Det bådar gott.
Mycket har hänt under året, och lite visste vi hur ett virus skulle påverka hela landet - ja, hela världen. Aldrig förr har det varit mer aktuellt än nu att arbeta med de hälsoförbyggande åtgärderna. Tack vare läkemedelsbolagen och läkemedelsindustrin har vaccin för covid-19 tagits fram på rekordtid, och vaccinationerna är nu igång - om än i liten skala. Nu är det av största vikt att Sverige får mer vaccin och ökar vaccinationstakten.
Vaccinationer är en av de största och viktigaste samhällsinsatserna för att förebygga och förhindra sjukdomar och virus. Fru talman! I Sverige har vi en hög följsamhet till barnvaccinationsprogrammet, och vi har på så sätt utrotat sjukdomar som exempelvis polio. Låt oss nu hoppas att följsamheten när det gäller att vaccinera sig mot covid-19 blir lika hög.
För mig är folkhälsofrågorna, det hälsofrämjande, det preventiva, något av de viktigaste som ett samhälle kan arbeta med. Politiken bör lägga stor kraft på att prioritera och fokusera. Med det sagt är det omöjligt att hinna beröra alla viktiga folkhälsoområden på mina sex minuter i talarstolen. Jag kommer därför att fokusera på några av Moderaternas förslag för ett långsiktigt hälsosammare Sverige. Fru talman!
Sedan 2010 har vaccination mot HPV, ett papillomvirus som orsakar livmoderhalscancer hos kvinnor och flickor, funnits med i det allmänna vaccinationsprogrammet. Att nu från hösten 2020 även pojkar ingår i det allmänna vaccinationsprogrammet för HPV ser vi moderater med stor glädje på. Vi har drivit denna fråga i många år.
Med Sveriges nuvarande vaccinationsstrategi kommer HPV-viruset att slås ut för barn och unga födda 2007 och framåt. Nästa steg är att utrota livmoderhalscancer helt och hållet. Här kan Sverige bli ett av de första länderna i världen att lyckas. Fru talman! Varje år drabbas ungefär 550 kvinnor i Sverige av livmoderhalscancer, och 150 avlider varje år i sjukdomen. Världshälsoorganisationen WHO har satt målet om global utrotning.
Andra länder har därför startat sina utrotningsprogram, men Sverige har hittills inte gjort det. Moderaterna vill tillsammans med Kristdemokraterna genomföra en konkret handlingsplan med att systematiskt vaccinera och screena kvinnor i syfte att inom fem till sju år utrota livmoderhalscancer. Satsningen ska vara nationellt samordnad och följas upp regelbundet. Kvinnor som får HPV-vaccin skyddas till ungefär 90 procent mot livmoderhalscancer.
Detta ger ett gott skydd mot livmoderhalscancer. Denna vaccination kommer att leda till att viruset som orsakar HPV kan utrotas i Sverige. Detta är enligt mig prevention på riktigt. Fru talman! Sverige måste börja arbeta mer sammanhållet, samordnat och systematiskt med åtgärder som är hälsofrämjande, preventiva och långsiktiga.
Det finns utmaningar och problem med nuvarande styrning och organisation av hälso- och sjukvården kopplat till det förebyggande arbetet. Det förebyggande hälsofrämjande arbetet är lågt prioriterat. Moderaterna vill se en nationell ersättningsmodell som uppmuntrar och långsiktigt stärker hälsofrämjande insatser, förebyggande åtgärder såsom prevention samt insatser som stärker rehabilitering.
Vi vill även se att arbetsterapeuternas och fysioterapeuternas kunskaper och erfarenheter används mer strukturerat och metodiskt i det förebyggande hälsoarbetet i hela samhället. Snarast bör nationella riktlinjer tas fram även för rehabiliterande insatser. Fru talman! Många i Sverige är friska och aktiva i hög ålder, men samtidigt beräknas mer än hälften av landets vuxna befolkning ha övervikt eller fetma.
Att leva med fetma ökar risken för sjukdomar som cancer, diabetes typ 2 och högt blodtryck. Om vi som helhet förbättrar våra levnadsvanor kan 20 procent av all sjukdom i Sverige förhindras. Behandlingen av fetma ser i dag olika ut mellan och inom regionerna, och vården är långt ifrån jämlik. Senast i förra veckan var det på nyheterna ett inslag från Norrbotten. Det var en man i 24-årsåldern med ett högt BMI som ville ha hjälp med sin fetma.
Han ville gå ned i vikt på ett långsiktigt och hållbart sätt som främjar hans hälsa. Läkarna han träffade påpekade att han behöver gå ned i vikt, men Region Norrbotten har inget vårdprogram för fetman. Hjälp med sin övervikt får han först när han har utvecklat en följdsjukdom till fetman. Ja, ni hörde rätt. Detta innebär att vården för personer med fetma är fullt tillgänglig när sjukdomen gått långt och man har hunnit få följdsjukdomar.
Behandlingen av människor i Sverige med fetma eller kraftig övervikt måste bli en lika naturlig del i hälso- och sjukvården som att stötta personer med andra kroniska sjukdomar. Glädjande är att nationella riktlinjer håller på att tas fram. Här menar vi moderater att det är centralt att i samband med att riktlinjerna tas fram måste också en struktur för uppföljning och återkoppling tas fram. Fru talman! Vi moderater fortsätter att driva frågan om och vikten av att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi.
Sverige måste metodiskt, långsiktigt och strukturerat sträva efter att skapa bättre förutsättningar för en god och mer jämlik hälsa hos hela befolkningen. En samlad nationell strategi ska lägga fast tydliga mål samt peka ut prioriteringar, specifika satsningar och hur regelbunden uppföljning och utvärdering ska genomföras. Politikens roll är inte att komma med pekpinnar utan att underlätta och ge goda förutsättningar för alla människor att göra individuella hälsosamma val.
Fru talman! Vi moderater ställer oss bakom alla våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation 1.