Berit Högman (S):
Ett öppet och demokratiskt samhälle måste alltid vårda sina instrument och verktyg för att det ska förbli just ett öppet och demokratiskt samhälle.
Även jag har personligen tagit mycket illa vid mig av saker som har stått i tidningen eller speglats i medierna, men för den skull kommer jag aldrig någonsin att tycka annat än att yttrandefriheten och tryckfriheten är verktyg och instrument för demokrati och debatt. Det är drygt två år sedan KU hade sin hearing om hot och våld mot journalister.
Sedan dess har regeringen gjort en rad insatser för att skapa trygghet och underlätta för journalister att verka såväl internationellt som nationellt. Detta är ett ohyggligt viktigt arbete som måste fortsätta. Det är också drygt två år sedan KU gemensamt lotsade igenom den förra propositionen om presstöd och utvecklingsstöd, och vi lär få hantera ytterligare en sådan proposition under mandatperioden.
Utvecklingen har inte förbättrats i de svåra delarna. Generationsklyftan i tidningsläsandet och nyhetskonsumtionen är större än någonsin. De gamla finansieringsmodellerna för dagspress har till stor del fallit, och vi ser alla konsekvenserna av detta.
Lokal och regional nyhetsbevakning är viktig - det är vi helt överens om - och också bärande i presstödet, från det att det uppfanns men också fortsättningsvis. Detta är också reglerat i sändningstillstånd för public service.
När jag läser Centerns reservation undrar jag vad Centern egentligen avser med meningen: "Regeringen bör också se över förutsättningarna för enskilda att ta del av medier digitalt i hela landet. Alla ska kunna ta del av det digitala samhället." Jag tänkte därför använda någon minut till att berätta vad regeringen de facto har gjort. Om Centern hade känt till det tror jag inte att meningen hade funnits med i reservationen.
Det är nämligen en fullständig självklarhet att målsättningen måste vara att alla medborgare i vårt land ska kunna ta del av medier via digitaliseringen. Exempel: Den 18 maj 2017 beslutades om en digitaliseringsstrategi. I december 2016 beslutades om en bredbandsstrategi.
Regeringen har gett Post- och telestyrelsen i uppdrag att se till att privatpersoner och företag som saknar tillgång till telefoni och/eller grundläggande bredbandsuppkoppling om 10 megabit ska få stöd så att de kan få detta. Där de kommersiella inte klarar av att göra detta ska samhället gå in.
Till och med år 2019 satsar regeringen årligen 21 miljoner kronor på regionala bredbandskoordinatorer som ska vara främjande. Där har jag ett konkret exempel. Min barndomsby har ungefär tio bofasta hushåll, och jag tror att vi kommer att få bredband innan jag får det i min övernattningsbostad i Gamla stan.
Det är en fantastisk utveckling där människor ser att det verkligen händer på riktigt. Sverige ska få bredband i världsklass. Målen är högt satta, och metoderna är många. Målsättningen är att år 2020 bör 95 procent av hushållen och företagen ha tillgång till bredband med en hastighet på minst 100 megabit.
Det jobbas med detta, resurser har avsatts och det kommer att hända saker. När det gäller samdistribution av tidningar och post har Postnord just nu så pass gigantiska problem och svårigheter att det kanske inte är den högst prioriterade uppgiften.
Däremot måste vi se till att människor får sin tidning, om de nu fortsatt väljer att ha den i pappersformat. Det är en sak som vi kan vara helt överens om. Herr talman!
Jag är fast övertygad om att vi har en regering som inte räds framtiden, som inte önskar sig bakåt i tiden utan som tar sig an de utmaningar som finns med konstruktiva och finansierade förslag och insatser på mediemarknaden. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkande 31 i dess helhet.