KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Jag vill påstå att vår beredskap är avsevärt bättre nu än den var när vi tillträdde därför att de här myndigheterna och hela den offentliga sektorn har mycket mer pengar nu än de hade när vi tillträdde. Det är liksom ingen skattesänkarpolitik vi har bedrivit. Alliansregeringen präglades av det - ni skulle skära ned så mycket som möjligt för att ge utrymme åt era skattesänkningar på 140 miljarder.
Bland annat skar ni ned på försvaret, och ni gjorde ingenting för det civila försvaret. Där är vi inte nu, snarare tvärtom. Nu prioriterar vi den offentliga verksamheten på ett sätt som högerregeringen och alliansregeringen inte gjorde. Ni gjorde också det här misstaget med Apoteket. Det måste ni faktiskt ta till er. Ni sålde ut och privatiserade Apoteket och glömde bort att Apoteket hade ett beredskapsansvar för läkemedel.
Det ansvaret gavs till ingen. Det bara försvann, och det är ett stort bekymmer. Som sagt: Är det något man behöver när det är krig eller krigsfara är det rimligen läkemedel. Men det var det här marknadstänkandet, det här nyliberala privatiseringsivrandet, som helt enkelt skymde sikten i den delen. Nu bygger vi ut verksamheten.
Vi sätter som sagt av 4,2 miljarder per år från och med 2025. Vi börjar utbetalningarna redan under de här åren till de myndigheter som behöver det och ser till att vi succesivt utökar vår beredskap igen så att vi står bättre rustade, ständigt, för de kriser som kan komma.
Morgan Johansson (S):
Sten Bergheden har frågat mig varför jag inte har följt riksdagens beslut och tillkännagivanden angående underlättande för landets jägare och sportskyttar. Riksdagen har fattat beslut om ett antal tillkännagivanden om vapenlagstiftningen som rör exempelvis regleringen av ljuddämpare, den så kallade vapengarderoben och handläggningstiderna i vapenlicensärenden. Låt mig först säga att regeringen arbetar hårt för att bekämpa skjutvapenvåldet i kriminella miljöer. Lagstiftningen har skärpts, och straffen har höjts.
Samtidigt arbetar regeringen aktivt med att underlätta för jägare och sportskyttar. För att göra det på ett ansvarsfullt sätt krävs det att man gör noggranna överväganden. Under 2021 har regeringen fattat beslut om en proposition med förslag om att lätta upp tillståndsplikten för ljuddämpare. Förslaget innebär att ljuddämpare ska regleras på i princip samma sätt som ammunition. Dessutom har promemorian Fler vapendelar i jaktvapengarderoben remitterats.
Förslaget innebär att vapengarderoben för jakt utökas till att även omfatta ett antal extra pipor och slutstycken. På regeringens initiativ pågår också ett reformarbete hos Polismyndigheten som bland annat syftar till att korta handläggningstiderna för vapenärenden. Regeringen har nyligen beslutat om Polismyndighetens regleringsbrev för 2022, där det framgår att myndigheten ska redovisa hur handläggningstiderna i vapentillståndsärenden har utvecklats och hur arbetet med att effektivisera processen för vapentillstånd fortskrider.
Regeringen arbetar alltså aktivt med ett flertal frågor inom vapenområdet för att underlätta för jägare och sportskyttar och kommer att göra det även fortsättningsvis. När det gäller frågan om att slopa kravet på förnyande av tillstånd vart femte år är det viktigt att komma ihåg att det kravet enbart gäller helautomatiska vapen och enhandsvapen för flerskott. Det är vapen som är särskilt stöldbegärliga och särskilt farliga. Regeringen är inte beredd att lättvindigt minska kontrollen av dessa farliga vapen.
Morgan Johansson (S):
Det är nog inte bara mig utan även Polismyndigheten och Säkerhetspolisen som Sten Bergheden ska sätta sig och försöka undervisa. Han får förklara för dem att det inte finns någon som helst risk med att ta bort femårskontrollerna av världens farligaste handeldvapen.
Sten Bergheden ska nog ändå fundera igenom vilken situation han sätter sitt parti och riksdagen i om han går vidare med detta. Jag har klart och tydligt deklarerat att för mig kommer Sveriges säkerhet först. Jag tänker icke lägga fram förslag som ökar risken för terrordåd i Sverige. Det handlar om automatkarbiner, k-pistar och andra automatvapen - bland annat Glockpistol, som Breivik använde.
Det är typiska vapen i terrordåd i Europa och övriga världen, och jag tänker inte minska på kontrollen av dem. Om Sten Bergheden, Moderaterna och Sverigedemokraterna tänker minska på kontrollen av världens farligaste handeldvapen i Sverige får de göra det själva. Då får riksdagen driva igenom en sådan lagstiftning.
Men tänk om någon sedan begår ett terrordåd med just ett sådant vapen. Var finns Sten Bergheden då i debatten? Jo, han kommer rymma till skogs och inte vilja kommentera det eftersom han inte vill ta konsekvenserna av den handling han kan tänka sig att genomföra. Fru talman! Man kan inte ta lätt på det här, utan det kräver stor seriositet.
Jag kommer som sagt inte att medverka till att minska skyddet och öka risken för terrordåd i Sverige. Man kan alltid titta på Polismyndighetens rutiner, men kan man förnya sitt pass vart femte år kan man rimligen kräva att den som har tillgång till världens farligaste handeldvapen klarar av att förnya sin vapenlicens vart femte år.
Morgan Johansson (S):
Kjell-Arne Ottosson har frågat mig när jag ser att gränsen mot Norge kan öppnas igen, om regeringen kommer att se till att det erbjuds kostnadsfria snabbtester för inresande och i övrigt godkänner egna snabbtester när passering sker vid de mindre övergångarna och på vilket sätt regeringen arbetar för att vi snabbast möjligt ska avveckla de stängda gränserna och i stället få en gemensam hantering i Norden kring pandemirestriktioner. Regeringen sätter stort värde på vårt nordiska samarbete och vill fortsätta arbeta med att stärka Norden som region.
Den fria rörligheten i Norden har varit grunden till den framgångsrika integrationen mellan våra länder. Men de senaste åren har vi befunnit oss i en extraordinär situation. Denna situation har krävt att vi vidtagit åtgärder som varit påfrestande för våra befolkningar i Norden, inte minst för dem som lever i en gränsregion. Regeringen är väl medveten om att inreserestriktioner får negativa konsekvenser på många olika sätt, särskilt i gränsområdena mot Danmark, Norge och Finland.
Sverige var också länge ett av de länder som hade minst restriktiva regler för inresa, särskilt för resande från våra nordiska grannländer. Folkhälsomyndigheten bedömde dock i december 2021 att smittläget i kombination med utbredningen av omikronvarianten i andra länder var så allvarligt att ett krav på uppvisande av negativt test borde finnas. Regeringen beslutade därför enligt myndighetens hemställan.
Mot bakgrund av utvecklingen av smittläget inkom Folkhälsomyndigheten i januari med en ny hemställan till regeringen om att ta bort kravet på negativt test för covid-19 för utländska medborgare och ändra tillbaka till de regler som gällde före den 28 december 2021. Regeringen fattade den 18 januari beslut enligt denna nya hemställan. Utländska resenärer kan därmed återigen uppvisa EU:s covidbevis för att få resa in i landet.
Regeringen fortsätter att ha en tät dialog med Folkhälsomyndigheten och bedömer kontinuerligt nödvändigheten av olika smittskyddsåtgärder mot covid-19. Åtgärder ska vidmakthållas så länge de är motiverade men ska inte finnas kvar längre än nödvändigt. Regeringen följer därför utvecklingen av smittläget noga, inte minst i våra nordiska grannländer. Vi strävar alltid efter mesta möjliga dialog med våra nordiska kollegor, och under hela pandemin har de nordiska kontakterna varit täta på både ministernivå, departementsnivå och myndighetsnivå.
Våra länder har olika förutsättningar och har drabbats av pandemin på olika sätt, vilket gör att det är oundvikligt att våra åtgärder till viss del skiljer sig åt. Vi måste även fortsättningsvis genom samverkan förebygga och reducera negativa effekter av gränshinder, såväl pandemirelaterade som övriga. Jag och mina kollegor i regeringen kommer att fortsätta att verka för att visionen om Norden som den mest integrerade regionen i världen 2030 inte ska förbli enbart en vision utan bli verklighet.
Morgan Johansson (S):
Vi är ju fortfarande inne i en pandemi. Jag tycker att det är viktigt att vi fortsätter försöka hålla skadeverkningarna av pandemin på en så låg nivå som möjligt, och då kan man inte komma ifrån att man då och då behöver fatta en del impopulära beslut av den här karaktären. Som Kjell-Arne Ottosson vet är jag själv gränsboende.
Jag är uppvuxen på Skånes västkust och kom till Köpenhamn i vaggan, eller i varje fall i barnvagnen - långt innan jag kom till Stockholm. Jag vet mycket väl vilka påfrestningar och problem detta innebär, inte minst för dem som pendlar och behöver åka mellan Sverige och Danmark, och hur det har varit under de här åren.
Men jag vill påpeka att Sverige som land faktiskt har varit väldigt återhållsamt när det gäller dessa restriktioner. Faktum är att Sverige är det land i Norden som har haft minst reserestriktioner. Så är det faktiskt. Under en period var reserestriktionerna från Norge och Danmark oerhört stränga i förhållande till restriktionerna från Sverige, beroende på hur de låg till gällande smittskyddet.
Om man ser till hela den här perioden är Sverige faktiskt det land som har haft minst restriktiva reserestriktioner. För några veckor sedan hamnade vi i en extrem situation, då smittspridningen av den nya omikronvarianten gick väldigt fort. Jag tror att den överraskade de flesta av oss. Vi såg en mycket snabb smittspridning både i Norge och i Danmark.
Vecka 50 hade Norge tre gånger så hög smittspridning som Sverige. Man kunde läsa i tidningen att Danmark under några dagar hade världens snabbaste smittspridning; det gick oerhört fort i Danmark. I en sådan situation måste man vara beredd att vidta åtgärder för att i varje fall göra vad man kan för att förhindra att det går så fort i Sverige.
Vi vet ju hur de som jobbar i hälso- och sjukvården sliter varenda dag för detta. Vi måste hitta sätt att begränsa det här och i alla fall platta till kurvan så att inte också vi i Sverige drabbas på det sättet av denna snabba utveckling. Detta var bakgrunden till att vi införde testkrav för några veckor sedan. Vi hade dem under en ganska kort period. Nu har vi plockat bort dem.
Nu finns dessa krav inte längre kvar; de är borttagna. Vi kommer att fortsätta följa det här noga. Vi kommer att vidta de åtgärder som behöver vidtas för detta. Man kommer nog inte undan att man i sådana här situationer måste vara beredd att fatta också den här typen av beslut. Det är naturligtvis också så att det är bättre ju fler som vaccinerar sig.
Smittspridningen kan komma att påverkas av detta, men framför allt påverkas belastningen på hälso- och sjukvården. Vi måste alltså fortsätta att bygga ut det här. I och med att kravet på PCR-testning nu är borta för våra grannländer räcker det med att man har vaccinbevis för att man ska kunna resa in. Därmed är vi tillbaka vid det regelverk vi hade före jul.
Morgan Johansson (S):
Detta kommer vi att göra när vi kan göra det utan att riskera att smittspridningen fullständigt löper amok så att vi inte längre kan hantera hälso- och sjukvården. Vi kan ännu inte göra en sådan bedömning; vi är mitt inne i den här pandemin. På Kjell-Arne Ottosson låter det som att Sverige har extremt restriktiva regler i förhållande till Norge, men det är ju precis tvärtom. Det är ju Norge som har mycket hårdare regler för inresa än vad Sverige har.
Den restriktion som finns när man reser från Norge till Sverige är att man måste kunna uppvisa ett vaccinbevis.
Ska man däremot resa från Sverige till Norge måste man registrera sig före ankomst, ta ett covidtest och ovanpå detta visa upp ett vaccinationsintyg, ett intyg om tillfrisknande eller ett negativt testresultat från ett test som har utförts inom 24 timmar före ankomst. Norge - inte Sverige - har alltså de strängaste reglerna just nu.
Jag vill ha detta sagt, för det är faktiskt väsentligt. Ska vi över huvud taget ha kontroll på de här resorna måste vi självklart begränsa antalet gränsöverfarter - annars finns det ingen möjlighet att upprätthålla restriktionerna. Man får nog förstå att vi måste behålla de här stängda vägarna under denna period för att kunna kontrollera det hela.
Svaret på Kjell-Arne Ottossons fråga om när vi tänker lätta på detta och när vi tänker öppna gränserna är att vi gör det när vi kan göra det utan att den svenska folkhälsan äventyras och när vi kan göra det på ett sådant sätt att vi slipper den utveckling som vi annars befarar att vi får.
Jag tycker inte att man ska glömma att detta fortfarande är en smitta som påverkar inte bara det svenska samhället utan världens samhälle på ett sätt som ingen smitta har gjort på decennier - kanske på 100 år. Vi är mitt inne i den, och då måste alla försöka att dra sitt strå till stacken. Detta kommer att gå ut över vårt dagliga sätt att föra våra liv; det är bara så.
Detta kommer att påverka oss, och vi får nog vara beredda på det. I slutänden handlar det om att vi helt enkelt ska agera på ett sådant sätt att vår hälso- och sjukvårdspersonal kan fortsätta att hantera situationen på ett så fantastiskt bra sätt som de hittills har gjort. Om vi missköter detta riskerar vi att sätta hela hälso- och sjukvården i mycket stora bekymmer.
Morgan Johansson (S):
Med all respekt, Kjell-Arne Ottosson - kom inte med den där Stockholmsvinkeln, för den biter inte på mig. Jag har levt hela mitt liv i södra Sverige, på Skånes västkust. Jag är uppväxt vid gränsen. Jag vet precis vad för problem det innebär när man sätter upp sådana här gränshinder. Men de problemen måste man väga mot effekten av att inte göra det och hur vi påverkas av detta. Kjell-Arne Ottosson frågar hur vi ska mäta det här.
Är det genom antalet tester? Nej, jag tror att det viktigaste för mig och regeringen är att titta på hur läget är i sjukvården. Hur många ligger på intensiven egentligen? Hur många omhändertas i sjukvården i övrigt? Hur ser det ut med dödsfallen? Det är de väldigt konkreta mätpunkterna vi har. När det gäller den senaste varianten, omikron, har det varit väldigt svårt att bedöma hur allvarlig den är.
Slår den igenom för dem som är vaccinerade? Hur pass sjuka blir de som är vaccinerade? Hur hård är belastningen på sjukvården? För några veckor sedan var det, som jag var inne på, en tre gånger så hög smittspridning i Norge som i Sverige och en mycket snabbare smittspridning i Danmark. Att i det läget bara sitta på händerna och säga att vi inte tänker göra någonting hade varit helt ansvarslöst.
Vi vidtog de här åtgärderna för att begränsa resandet och ställa dessa krav på tester. Vi gjorde det på inrådan av Folkhälsomyndigheten. Efter ett tag kunde vi ta bort dem, även då på inrådan av Folkhälsomyndigheten, när man fått möjlighet att analysera läget. Därmed agerar vi pragmatiskt dag för dag och vecka för vecka för att hantera situationen. Sätt inte en bild av att vi i allmänhet har väldigt restriktiva regler!
Vi är som sagt det land som har haft de minst omfattande reserestriktionerna i hela Norden. Norge har mer omfattande restriktioner än vi. Jag tackar för debatten.
Morgan Johansson (S):
Min bild är precis tvärtom, faktiskt. Här säger Adam Marttinen att resultaten är klena eller obefintliga. Men det är precis tvärtom. Det som skiljer situationen nu från hur det var för fyra år sedan är att problemet har minskat kraftigt. Det har skett bland annat till följd av de åtgärder som vi har vidtagit. Först och främst sa vi att ingen ska tvingas till tiggeri.
Vi sa att vi måste skärpa lagstiftningen i det avseendet, så att vi får bättre straffrättsliga verktyg för att komma åt detta. Därför straffbelade vi det, och vi har ny lagstiftning på plats sedan den 1 juli 2018. Det finns ett antal fällande domar just för detta. Så sent som i höstas kom ytterligare en dom. Då var det två föräldrar som dömdes för att ha tvingat sina barn att tigga.
Det är en mycket tydlig praxisbildning från domstolarnas sida, där man använder lagstiftningen på ett aktivt sätt. För några år sedan kom också lagstiftning för att ge en markägare ökade möjligheter att få tillbaka besittningen till sin mark, alltså i praktiken att kunna vräka människor som bosatt sig där utan att ha rätt till det.
Detta var tidigare en mycket byråkratisk och omständlig process. Den drog ofta ut länge på tiden, och markägarna fick betala en avgift för varje person som de ville ha avhyst. De var tvungna att identifiera varje person och så vidare. Det var massor av byråkratiska hinder. Vi införde ny lagstiftning som gjorde det lättare att avhysa personer som befann sig på mark där de inte hade rätt att vara. Också denna lagstiftning ser ut att ha fungerat på ett bra sätt.
Sedan den trädde i kraft har antalet ärenden som kommer till Polismyndigheten och Kronofogdemyndigheten för avhysning minskat med 70 procent. Det är en kraftig nedgång i den delen. Dessutom talar allting för att tiggeriet generellt sett har minskat kraftigt i Sverige på senare år.
Antalet anmälda brott när det gäller tiggeriändamål har minskat med 85 procent mellan 2015 och 2021. Polisen är i sin rapport från 2020 ganska tydlig om vad detta kan bero på. Man skriver: Minskningen av antalet anmälda brott om tiggeri kan ha flera förklaringar.
En förklaring kan vara att det under 2018 lagfördes fler personer för människohandel för tiggeri än något annat år. Den ökande lagföringen av människohandel för tiggeri kan ha avskräckt förövare. Från Polismyndighetens sida noterar man att de ökade straffrättsliga möjligheterna har haft effekt, liksom den förändrade lagstiftningen när det gällde markägares rätt att få tillbaka sin mark.
Med detta sagt påstår jag att situationen nu är helt annorlunda än för fyra år sedan och att de åtgärder som vi har vidtagit har haft effekt.
Morgan Johansson (S):
Nu säger Adam Marttinen att det kanske har minskat lite grann. Sedan säger han: Det kanske har halverats. : Vi vet ju inte.) Det jag redovisade var ju siffror som var mycket större än så. Om vi tittar på just brott som gäller människohandel för tiggeri kan vi se att det har minskat med 85 procent.
Och antalet ärenden med avhysning av folk som bor på platser där de inte har rätt att bo har minskat med 70 procent till följd av den nya lagstiftningen. Jag skulle tro att även allmänhetens bild är att detta har minskat kraftigt de senaste åren. Detta var precis det jag sa i den debatt som vi hade för fyra år sedan: De åtgärder som vi vidtar nu kommer att ha effekt. Det är inte tillåtet att exploatera folk för tiggeri.
Det var därför vi införde den här lagstiftningen, och nu har vi domstolsdomar som visar att lagstiftningen faktiskt fungerar. Sedan säger Adam Marttinen: Ja, men vi kan väl ha lokala förbud? Ja, men det har vi ju redan. Det finns en dom i Högsta förvaltningsdomstolen där man godkänt de lokala förbuden, så den möjligheten finns faktiskt redan nu.
Min uppfattning är ändå att vi, med de möjligheter vi har och med de nya lagar vi har när det gäller avhysning och exploatering, har nått väldigt långt i denna del. Sedan handlar detta kanske om vad man betraktar som stora samhällsproblem. Hur ser man på de här människorna?
Sverigedemokraterna är ett parti som nästan aldrig visar någon som helst empati med fattiga människor, särskilt inte människor med utländsk härkomst, tvärtom. Man ser på dem med förakt. Man vill naturligtvis inte ha dem här. Man vill bara att de ska ut. Det är liksom Sverigedemokraternas grundläggande hållning. Därför lyfter man fram detta som ett stort samhällsproblem.
Problemet är i grunden fattigdomen i Europa och de stora klyftorna i Europa. Det handlar om att se till att vi kan ha en ekonomisk utveckling i hela Europa som gör att ingen någonsin ska behöva hamna i den här situationen. Det är kanske där vi skiljer oss åt i grunden. Det handlar om på vilket sätt man ser på de människor som tvingas in i denna situation.
Jag tycker att de lagstiftningar som vi har genomfört hittills är välbalanserade, och jag är inte just nu beredd att ta några ytterligare initiativ i detta avseende. Men jag tror verkligen att vi skiljer oss åt när det gäller hur vi ser på de människor som tvingas till detta. Jag vill försöka se till att vi kan hjälpa dem ur fattigdomen, medan Sverigedemokraternas linje i grunden tycks vara att de bara ska ut.
Ni vill inte ha med dem att göra. Ni ser på dem med förakt. Det tycker jag faktiskt väldigt illa om.
Morgan Johansson (S):
Återigen: Allt tyder på att detta har minskat kraftigt under senare år. Antalet ärenden som kommer in som handlar om att man måste få tillbaka sin mark eftersom folk har bosatt sig där har minskat kraftigt. Jag minns hur det var när jag tillträdde 2014. Då hade vi ett stort läger i Sorgenfri, mitt i Malmö. Det var hundratals människor som hade bosatt sig där. De hade bott där i många, många år, och ingen hade gjort någonting åt det, vilket naturligtvis var helt orimligt.
Detta klarades upp efter det att vi hade tillträtt som regering. Det var Malmö kommun och polisen som tillsammans, så att säga, gjorde den insatsen. Det var nödvändigt, för man kan inte ha det på det sättet. Sedan kom våra lagstiftningar när det gäller människoexploatering och när det gäller möjlighet att avhysa människor från privat mark. Det har gjort att detta problem har minskat kraftigt.
Men det är en fråga som Adam Marttinen undviker, som han inte vill prata om: Varför är de över huvud taget här? Adam Marttinen säger: Ja, men om de tillåts att tigga i Västeuropa blir de inte integrerade i sina hemländer. Jag påstår att det finns ett skäl till att de inte är integrerade i sina hemländer från första början. Många av dessa människor är inte bara fattiga. De är också jagade och utsatta för en fruktansvärd rasism.
Framför allt pratar vi om romer från Centraleuropa. Det är en fruktansvärd rasism i de centraleuropeiska länderna som har gjort att de aldrig någonsin har kunnat komma in i de samhällena. De har helt enkelt förvägrats det. Då måste vi sätta tryck på de länderna för att se till att de faktiskt tar hand om sina egna medborgare. Den dialogen måste föras.
Men jag ser också att det finns en del, inte minst högerregeringar, som absolut inte vill höra talas om detta och som inte vill ge dem möjligheten att komma in. Återigen: Detta har minskat väldigt kraftigt, men det är roten till problemet som vi måste komma åt. Vi måste alltså försöka se till att dessa människor kan komma in i sina respektive samhällen och få en bra ekonomisk utveckling och integreras.