KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Vi måste arbeta med effektiviteten i den offentliga sektorn. Vi måste säkerställa att resurserna används så effektivt som möjligt och också till det som de är avsedda för. Vi har i dag ett regelverk som möjliggör för privata utförare inom välfärden att använda skattepengar som ska gå till skolan och använda dem till andra saker: vinstutdelning, placering i skatteparadis. Pengarna används till och med för placeringar i andra länder. Resurserna ska användas till det som de är avsedda för.
Då krävs det också nya regler, och det är precis det som regeringen jobbar med.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Rasmus Ling, för en mycket intressant fråga! Regeringen står upp för och försvarar den decentraliserade välfärdsmodellen, där besluten ska fattas nära människorna i kommuner och regioner. Då krävs det att kommuner och regioner har rätt förutsättningar. Vi var ett av de första länderna i västvärlden som genomförde en stor kommunreform, just i syfte att decentralisera välfärden.
Vi behöver också ständigt jobba med att modernisera strukturen i den offentliga sektorn i syfte att ge kommunerna så goda förutsättningar som möjligt. Det behövs åtgärder. Det kan handla om att utvidga samverkansmöjligheterna. Det kan handla om uppgiftsfördelningen mellan kommun, region och stat. Det kan handla om stödet från statliga myndigheter och tillsynens effekter.
Mot den bakgrunden ser vi ett behov av att under detta år sätta igång en parlamentarisk utredning där man tittar brett på de frågor som handlar om den kommunala strukturen, gärna i dialog med riksdagspartierna.
Ardalan Shekarabi (S):
Vi har ett starkt skydd för det kommunala självstyret, men det skyddet måste ständigt försvaras och utvecklas. Det innebär att kommunerna måste få rätt förutsättningar för att ta hand om de olika välfärdsuppgifterna. Då krävs det bättre samverkan mellan kommuner. Det finns i dag rättsliga hinder för en sådan samverkan. De hindren måste rivas.
Vi behöver också titta på hur den statliga styrningen påverkar kommunsektorn, och det arbetet har vi satt igång i och med tillitsreformen.
Ardalan Shekarabi (S):
Vi har en skyldighet gentemot medborgarna att ha en lagstiftning som säkerställer att resurserna används till det som de är avsedda för i välfärden. Det är våra skattepengar vi talar om. Men den lagstiftningen finns inte. När Stockholms stad ville höja anslagen till skolorna i syfte att höja lärarlönerna kunde en fristående skola säga: Nej, vi vill inte använda det här till att höja lärarlönerna, vi vill använda det till att etablera oss någon annanstans. Och så kunde man flytta pengarna, kommunens pengar, skattebetalarnas pengar, som skulle gå till utbildning, och i värsta fall använda dem till vinstutdelning, till något helt annat än syftet.
Så kan vi inte ha det. Vi måste ha ordning och reda i välfärden. Det kräver skattebetalarna av oss. Det kommunala självstyret kräver också att kommunerna har inflytande. Centerrörelsen har alltid stått upp för det kommunala självstyret och en decentraliserad välfärd. Då måste också kommunerna ha rätt verktyg, så att de kan samverka med privata utförare utifrån rätt förutsättningar. Alla modeller har sina brister. Vi har genomfört rätt stora förändringar sedan 90-talet på det här området, och det är klart att det finns brister i lagstiftningen. Då måste vi åtgärda dem.
Vi måste släppa ideologiska skygglappar och tänka på den skyldighet vi har gentemot medborgarna.
Ardalan Shekarabi (S):
Vi måste fokusera på kvaliteten, och det gör vi också. Vi måste också låta proffsen vara proffs. Vi måste våga visa en större grad av tillit gentemot professionerna i den offentliga sektorn. Därför är det så viktigt att regeringen har satt igång tillitsreformen som utgår från professionernas kunskap och erfarenhet i de olika välfärdsverksamheterna. Men det krävs också regler. Det är förskräckligt att Sverige används som ett skräckexempel i norska debatten av den norska högern, av den danska högern och av den brittiska högern. Vi ska ha ordning och reda i svensk skola.
Det går att förena med valfrihet och mångfald, och det måste gå att förena med valfrihet och mångfald.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Björn Wiechel, för en mycket viktig fråga! Jag ser fantastiska möjligheter med digitaliseringen av offentlig sektor. Sverige har riktigt goda förutsättningar. Utmaningen är att vi har en decentraliserad välfärdsmodell och förvaltningsmodell, vilket innebär att en stor del av verksamheterna sköts av kommunerna, och så har vi statliga myndigheter som är fristående. Ska det bli en digitalisering av den offentliga sektorn krävs det styrning från regeringens sida. Vi har satt igång detta arbete.
Nu kommer det att intensifieras. Vi har en väldigt konstruktiv dialog med Sveriges kommuner och landsting. Det finns en plan för digitalisering av den statliga sektorn. Jag är övertygad om att vi under de kommande två åren kommer att ta viktiga steg som underlättar myndighetskontakter för företag och medborgare och också effektiviserar den offentliga sektorn. Vi lägger ned tiotals miljarder på it i den offentliga sektorn. Samordnar vi detta kommer vi också att kunna spara på kostnaderna.
Då frigör vi resurser till kärnverksamheterna.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag kan ta några exempel. Vi kan samordna it-tjänsterna i staten. Just nu sköts de separat på myndigheterna. Det är verkligen slöseri med resurser. Vi kan intensifiera arbetet med att samordna e-arkiveringen av de dokument som ska arkiveras i staten.
Då kan vi både effektivisera och digitalisera och också omlokalisera verksamheter från Stockholm till andra delar av landet, vilket är en av de viktiga prioriteringarna för regeringens förvaltningspolitik. Det går alltså att förena digitalisering med omlokalisering av myndigheter.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag ska erkänna att jag inte kan svara på just den frågan. Det är svårt att spekulera i varför människor vill försvara ett system där svenska bönder har diskriminerats i åratal genom att upphandlande myndigheter inte har ställt krav på att svenska djurskyddsregler ska respekteras. Det är väldigt svårt att förstå hur människor kan försvara att företag som ger låga löner till sina anställda ska ha förtur till offentliga kontrakt. Men det jag vet, herr talman, är att det är slut på detta. Nu ska vi försvara den svenska modellen.
Vi ska skapa ordning och reda på den offentliga marknaden, och vi kommer snart att lägga fram en proposition som gör det obligatoriskt att ställa krav på villkor enligt svenska kollektivavtal i samband med offentliga upphandlingar. Vi möjliggör även för upphandlande myndigheter att ställa krav på att de bönder som ska leverera till den offentliga sektorn också ska respektera miniminivåerna i svensk lagstiftning när det gäller djurskydd. Vi ska sluta diskriminera de seriösa företagen som verkar i vårt land.
Ardalan Shekarabi (S):
Vi har alla möjligheter i världen att förändra det. Vi kommer nu att lägga fram förslag. Och då kommer det att vara Sveriges riksdag som avgör. Ska det ställas krav på villkor enligt svenska kollektivavtal, eller ska vi fortsätta gynna företag som ger dåliga villkor till sina anställda? Ska vi sluta diskriminera svenska bönder, eller ska vi fortsätta gynna utländska bönder? Det är frågor som kommer att avgöras här, i denna kammare, av Sveriges riksdag. De lagförslagen kommer att påverka verkligheten från och med den 1 januari 2017. Det gäller alltså att rösta rätt.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill återigen understryka att jag tror att Peter Helander och Jakob Forssmed menar allvar när de säger att de är emot social dumpning, men det måste också leda till beslut som förändrar lagstiftningen. Där verkar det vara fel besked om hur man ska rösta vid voteringen i dag. Jag ska också ge Peter Helander rätt i att det inte är lätt att följa den här processen. Detta är ju det största lagstiftningsprojektet i modern svensk historia, med 1 000 paragrafer. Det är fyra paragrafer vi talar om nu, men det är klart att det är svårt att hänga med i turerna. Nej, vi har inte gått facket till mötes.
Tvärtom är fackförbunden missnöjda med att vi inte inkluderade tjänstepension och försäkring i de obligatoriska kraven. Det ville de, men vi gick dem inte till mötes. De är också missnöjda med att vi lägger oss på lägstanivåerna i kollektivavtalen. Vi gör dessa ändringar för att vi vill ha exakt samma krav för inhemsk och utstationerad arbetskraft. Då måste man fokusera på lön, semester, arbetstid och lägstanivåerna i kollektivavtalen.
Det är så vi har konstruerat det. Ja, vi har definitivt gått företagarorganisationernas synpunkter till mötes. Vi har justerat förslaget. Det öppnar för tillämpning av alternativa kollektivavtal. Vi har lagt fram krav på lägstanivåer. Vi har också sagt att om man inte kan fastställa lönen ska man inte ställa några krav över huvud taget om de inte framgår av kollektivavtalen.
Det är alltså definitivt ett förslag som är justerat utifrån de synpunkter som har kommit fram och som handlar om kollektivavtalslösa företags villkor. Till skillnad från det danska upplägget, med hänvisning till ILO 94, ställer vi inget krav på att man ska teckna kollektivavtal, utan man ska endast följa villkoren i de här delarna.
Jag hoppas definitivt att det blir en förändring i beteendet hos oppositionspartierna, dels för att problemen finns på riktigt och för att vi måste göra något åt dem, dels för att EU-rätten kräver att vi ska säkerställa att man i offentliga kontrakt ska följa villkoren enligt nationell lagstiftning och kollektivavtal. Annars är det alltså ett brott mot EU-rätten.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack för beskedet, Peter Helander! Jag hoppas att det också påverkar beteendet i voteringen. Sedan vill jag understryka en sak: Denna regering och denna proposition sätter nu stopp för den illojala och osunda konkurrens som Sveriges bönder och livsmedelsproducenter har utsatts för under lång tid. Jag blev så otroligt provocerad för några år sedan när man läste rapporterna om att svenska grisbönder gick i konkurs samtidigt som kommuner och landsting köpte griskött från Danmark.
Nu skriver vi in i propositionen att man ska ställa krav i enlighet med den lagstiftning vi har i Sverige vad gäller djurskydd. Det innebär att vi slutar diskriminera svenska bönder. Det är jag väldigt stolt över. Jag kommer ihåg att jag själv som riksdagsledamot ställde frågor till min företrädare, som var ansvarig för de här frågorna i den förra regeringen, och kritiserade regeringen för att man inte agerade.
Nu är jag stolt över att vi har lagt fram en proposition som tydliggör möjligheterna att ställa krav på djurskydd i enlighet med den svenska lagstiftningens nivå. Men det blir lite märkligt om riksdagen nu beslutar om att ställa krav på djurskydd men inte på löntagarnas rättigheter. Det blir svårt att förklara detta för Sveriges löntagare: Ja, vi i regeringen gjorde vad vi kunde för att skydda svenska bönder och djurskyddet, men de som arbetar i upphandlade verksamheter ska inte ha rättigheter.
Jag hoppas att den här diskussionen leder till att också oppositionspartierna tänker om, gör rätt och ställer krav på sjysta villkor också i svensk lagstiftning.
Ardalan Shekarabi (S):
Jan R Andersson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att via de statliga servicekontoren snabbt garantera service i hela landet. Jag delar Jan R Anderssons uppfattning att grundläggande service ska kunna ges i hela landet. Här vill jag framhålla digitaliseringen och de möjligheter denna ger oss. Genom digitala servicekanaler säkerställs likvärdig service oavsett var i landet man bor.
Statskontorets rapport om statliga myndigheters lokalisering visar också att många medborgare föredrar att ta del av myndigheternas service digitalt framför att besöka myndigheten personligen. Regeringen vill främja denna utveckling och har till exempel beslutat om satsningen Digitalt först, som är ett program för digital förnyelse av det offentliga Sverige. Programmet ska bland annat bidra till väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet i statsförvaltningen.
Myndigheternas lokala närvaro är dock viktig för ett Sverige som håller ihop. Vi vet att det är viktigt för många medborgare att myndigheter finns i närheten av där man bor. Den som inte kan eller vill ta del av statliga myndigheters tjänster över internet ska ändå få god service i hela landet. Här fyller servicekontoren en viktig roll. Genom att utveckla den digitala servicen frigörs också resurser för att kunna erbjuda och utveckla lokal service när det behövs.
Regeringen ska verka för att du ska ha tillgång till grundläggande digital och fysisk service oavsett var du bor. Den parlamentariska landsbygdskommittén berör frågan om statliga servicekontor i landet. Kommittén ska slutredovisa sitt uppdrag senast den 31 januari 2017. Vidare har Statens servicecenter ett pågående regeringsuppdrag om myndighetsfunktioner som kan bedrivas samordnat i staten och utanför storstadsområdena.
Lokala servicekontor och formerna för deras verksamhet är exempel på myndighetsfunktioner som är prioriterade i Statens servicecenters arbete, som ska redovisas senast den 15 april 2017. Dessa rapporter kommer att utgöra viktiga underlag för regeringens kommande arbete i frågorna om regional närvaro och medborgarservice. Förste vice talmannen meddelade att Jan R Andersson som framställt interpellationen anmält att han var förhindrad att delta i debatten.
Ardalan Shekarabi (S):
Precis som framgick av statsministerns jultal under helgen kommer detta att vara en viktig fråga för regeringen. Staten ska bidra till att hålla ihop vårt samhälle. Då behöver vi också jobba med att förstärka den statliga närvaron. Det handlar om flera olika delar. En är att flytta myndigheter från Stockholm till andra delar av landet. Vi är glada över att vi redan har kunnat fatta beslut om att flytta E-hälsomyndigheten från Stockholm till Kalmar län.
Kalmar län har en låg andel statliga jobb. Det var också därför länet prioriterades, förutom att det finns goda förutsättningar att bedriva E-hälsomyndighetens verksamhet i Kalmar, inte minst med hänsyn till de utbildningar som bedrivs vid Linnéuniversitetet och de privata företag som är verksamma i den branschen i den regionen. Men det är också viktigt att förstärka den statliga närvaron ur ett serviceperspektiv.
Vi behöver komplettera digitaliseringen av den offentliga sektorn med en starkare statlig närvaro som är inriktad på att ge medborgare som inte kan ta del av digitala tjänster en god service. Här har vi, som jag anförde i interpellationssvaret, flera processer som är igång.
Det handlar om Landsbygdskommitténs arbete men också om den rapport som Statens servicecenter för närvarande arbetar med, som handlar om hur vi kan bygga vidare på de erfarenheter som vi har från servicekontoren. Detta är en jätteviktig fråga för den svenska statens legitimitet, och regeringen har noterat att det finns en kritik mot statens dåliga närvaro i delar av landet. Därför är det bra att frågan lyfts.
Oavsett om det är en moderat ledamot eller en socialdemokratisk ledamot är det viktigt att frågorna diskuteras i riksdagen och att vi tillsammans hjälps åt för att förstärka den svenska statens legitimitet och förankring hos det svenska folket. Jag vill tacka Laila Naraghi för engagemanget.
Ardalan Shekarabi (S):
Ja, det finns flera processer som är igång. På området öppna data och vid vidareutnyttjande av öppna data behöver vi initiera fler processer. Vi har inte tillräckligt många initiativ igång, och vi måste göra mer. Vi tittar på detta just nu. Det handlar bland annat om att säkerställa att vi fokuserar på rätt områden, och jag nämnde några områden där vi har jobbat projektbaserat. Det har varit framgångsrikt.
Vi behöver nog jobba mer på det sättet med öppna data. Men i slutändan handlar det också om finansiering, som Erik Ottoson nämnde, eftersom dessa samhällsvinster görs någon annanstans. Men kostnaderna ska tas från någon budget. Då blir finansieringsmodeller och förvaltningsmodeller mycket centrala i detta sammanhang. Jag gör bedömningen att vi behöver återkomma på detta område och sätta igång nya processer.
Vi behöver också dra nytta av de lärdomar som våra jämförbara länder har dragit i sina processer. Jag var i Mexiko förra veckan, där man jobbar mycket med prevention av naturkatastrofer. Då handlar det om öppna data som ett mycket viktigt verktyg i detta arbete med förebyggande insatser mot naturkatastrofer.
Jag blev otroligt imponerad av vilka enorma vinster som kan göras med öppna data och vidareutnyttjande av öppna data. Jag blev också påmind om att vi har en ganska lång resa att göra i Sverige när det gäller detta, och det hänger ihop med hur vår förvaltning styrs och finansieras. Jag återkommer gärna i frågan och ser fram emot att fortsätta föra en dialog om detta.
Ardalan Shekarabi (S):
Isabella Hökmark har frågat mig om jag delar den oro som finns för att Välfärdsutredningens förslag i praktiken innebär ett vinstförbud, vilka konsekvenser jag bedömer att ett sådant förbud skulle få och hur jag avser att agera med anledning av detta. Regeringen har för avsikt att skapa ordning och reda i välfärden. Välfärden fungerar inte som en vanlig marknad. Det kan vara svårt för elever och brukare att på förhand bedöma en skolas eller ett äldreboendes kvalitet.
När det offentliga står för betalningen och det är svårt för brukare att jämföra kvalitet finns det risk att företagens vinstintressen styr åt fel håll. Regeringen vill därför säkerställa att de pengar som det offentliga betalar för välfärden ska komma brukarna till godo. Forskare pekar ofta på att bakomliggande faktorer, som socioekonomisk bakgrund, kan förklara skillnader i brukarundersökningars utfall.
Inom till exempel primärvården har patienterna hos privata utförare i genomsnitt högre inkomster, högre utbildning och lägre vårdbehov. Detta gör att det är svårt att tolka om verksamheten i sig presterar bättre eller om brukarunderlaget ger bättre förutsättningar för hög kvalitet. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, ESO, anger att det inte finns något entydigt samband mellan effektivitet och andelen välfärdstjänster som utförs i kommunal respektive privat regi.
Regeringen har varit tydlig med att den fortsatt vill att enskilda aktörer ska kunna vara verksamma i välfärden. En mångfald av aktörer inom välfärden kan bidra till ökad innovation och utveckling. Som Isabella Hökmark säkert känner till är dagens datum sista svarsdag för remissen av Välfärdsutredningens betänkande Ordning och reda i välfärden . Remissvaren kommer nu att analyseras i Regeringskansliet.
Jag tänker inte föregripa denna beredning, utan regeringen kommer att återkomma till riksdagen i dessa frågor.
Ardalan Shekarabi (S):
Det är inte människor som har valt olika aktörer som har gjort fel - det är vi politiker som har gjort fel, eftersom vi inte kan garantera att de resurser som går till skolan används i skolan. Detta är vårt ansvar, inte medborgarnas. Medborgarna är väldigt tydliga - de vill ha valfrihet och mångfald, och de vill att pengarna ska användas i verksamheten. De är väldigt kritiska till vinster i välfärden. Detta är budskapet från medborgarna. Det är vi som inte har levererat. Nu måste vi leverera.
Om vi vill säkerställa att kvaliteten är hög i svensk skola måste vi ha regler som garanterar en god resursanvändning. Fru ålderspresident! Jag hör på Isabella Hökmark att det finns ett mycket ideologiskt perspektiv på denna fråga hos delar av Moderata samlingspartiet.
Problemet är att ideologiska skygglappar har begränsat denna kammares möjligheter att lösa de här frågorna. Vi kan lösa detta - vi kan ha både mångfald och valfrihet samtidigt som vi har regler som säkerställer god kvalitet. Vi kan förebygga JB-konkurser. Vi kunde ha gjort det.
De elever som stod där utanför skoldörren och som inte kom in i sin skola på grund av konkursen, som föregicks av stora vinstutdelningar, fick betala ett ganska högt pris för denna kammares ovilja att lösa frågan om vinster i svensk skola och välfärd. Från regeringens sida kan jag garantera att vi kommer att göra allt vi kan för att bidra till att hitta konstruktiva, pragmatiska lösningar.
Målet är att skattebetalarnas pengar ska komma välfärden och skolans brukare till del. De ska användas där, i verksamheten. Det är först då vi kan försvara mångfald och en riktig valfrihet för brukarna.
Ardalan Shekarabi (S):
Maria Malmer Stenergard har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att vända utvecklingen att statliga jobb försvinner från nordöstra Skåne och hur jag och regeringen avser att kompensera nordöstra Skåne för de nedläggningar som redan aviserats. I arbetet med ett Sverige som håller ihop är det viktigt med statlig närvaro i landet, oavsett om det handlar om statliga jobb eller medborgarnas tillgång till service.
Maria Malmer Stenergard hänvisar till regeringens retorik och påstådda ambitioner om att flytta jobb från Stockholm till övriga landet. Regeringen har redan fattat beslut om att flytta myndigheter och verksamhet från Stockholm. Vidare är regeringens målsättning om ökad statlig närvaro över landet tydlig och har gett resultat. Bland annat har nedläggningar av kontor på mindre orter kunnat undvikas. För att öka spridningen av statliga myndigheter i Sverige krävs flera olika åtgärder. Regeringen har aviserat att arbetet med att omlokalisera myndigheter eller verksamheter ska fortsätta.
Regeringens arbete med detta utgår från att den omlokaliserade myndigheten ska ha så bra förutsättningar som möjligt att bedriva verksamhet på den nya orten. Valet av ort vid omlokalisering måste göras utifrån myndighetens verksamhet. Jag kan därför inte uttala mig om särskilda regioner i detta läge. Det är viktigt att de statliga arbeten som finns runt om i landet kan behållas i så stor utsträckning som möjligt. Det gäller särskilt de arbeten som finns på mindre orter.
Regeringen avser att utveckla myndighetsstyrningen så att regionala hänsyn beaktas i större utsträckning. Det pågår också ett arbete med att utveckla medborgarservicen i hela landet, oavsett om det sker genom lokal närvaro eller digitala kanaler. Under våren kommer Statens servicecenter att redovisa förslag om att samordna myndighetsfunktioner. Lokala servicekontor och formerna för deras verksamhet är exempel på myndighetsfunktioner som är prioriterade i detta arbete. Där väntar vi en rapport den här veckan.
Rapporten kommer att utgöra ett viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete med ett Sverige som håller ihop.