Mikael Damberg (S):
Lars Beckman har frågat mig vad jag avser att vidta för förebyggande åtgärder så att vardagsbrottsligheten minskar för dem som bor utanför våra tätorter. Interpellanten har också frågat vad jag avser att vidta för åtgärder så att antalet poliser i yttre tjänst ökar även i Gävleborg. Lars Beckman har slutligen frågat mig vilka andra åtgärder som jag avser att vidta för att öka tryggheten för invånare som bor i områden där polistätheten är låg.
Sverige ska vara ett tryggt land att leva i. Det förutsätter ett starkt rättsväsen, en tillgänglig polis och en ändamålsenlig lagstiftning. Att antalet polisanställda ökar är en förutsättning för bättre tillgänglighet i hela landet. Från regeringens sida kommer vi att fortsätta vårt hårda arbete för att förbättra förutsättningarna för polisen att utföra sitt uppdrag. Här utgör utbyggnaden av Polismyndigheten en central del.
Vid halvårsskiftet var vi halvvägs till vårt mål om 10 000 fler polisanställda, och ytterligare nära 3 000 polisstudenter är på väg ut i verksamheten de närmaste åren. Det är också glädjande att färre poliser slutar inom myndigheten. Från regeringens sida förväntar vi oss att när Polismyndigheten växer måste också närvaron av poliser ute i samhället öka. Detta gäller naturligtvis i hela landet, inte bara i storstäderna. Det är inte enbart Polismyndigheten som kan bidra till att öka tryggheten och minska risken för brott.
Bland annat näringslivet och dess branschorganisationer är viktiga aktörer i det brottsförebyggande arbetet, och samverkan på lokal nivå är av central betydelse. I det brottsförebyggande arbetet utgör regeringens brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott , en bra utgångspunkt för ett långsiktigt och hållbart brottsförebyggande arbete i hela samhället. Regeringen har även genomfört flera lagändringar i skärpande riktning på straffrättens område, och en ny kamerabevakningslag har införts som bland annat underlättar handelns säkerhetsarbete.
Den 24 september beslutade regeringen om lagrådsremissen Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet . I lagrådsremissen föreslår regeringen en ny kvalifikationsgrund om systematik i straffbestämmelserna om grov stöld och grovt häleri. Syftet är att systematiska inslag vid stöld- och häleribrott ska beaktas i större utsträckning.
Regeringen anser även att den kränkning som det innebär att bli bestulen i sin bostad eller ett annat liknande boende ska beaktas i större utsträckning än i dag. Regeringen föreslår därför också att ett nytt brott med beteckningen inbrottsstöld införs med en straffskala på fängelse i lägst ett och högst sex år. Det är viktigt att de som gång på gång gör sig skyldiga till drograttfylleri och andra trafikbrott kan straffas på ett adekvat sätt och hindras från att begå nya brott.
Den här regeringen har ökat möjligheterna att förverka fordon vid upprepad trafikbrottslighet. För närvarande bereds också förslag om en höjning av maximistraffet för bland annat rattfylleri och grov olovlig körning till ett års fängelse. Förutom strängare straff möjliggör dessa förslag att föraren vid behov kan frihetsberövas redan i samband med ett polisingripande.
Dessutom har regeringen gett en utredare i uppdrag att bland annat analysera förutsättningarna för att införa sållningsprov för att hindra personer att köra narkotikapåverkade. Regeringen har således vidtagit ett stort antal åtgärder för att förstärka såväl det brottsförebyggande som det brottsbekämpande arbetet. Regeringens arbete fortsätter med oförminskad kraft.