Hans Wallmark (M):
Ärade riksdagskollegor och framför allt ledamöter av den svenska delegationen till Nordiska rådet! Låt mig ta tillfället i akt att som förste talare och svensk delegationsledare tacka för ert engagemang, för stor delaktighet och aktivt arbete med de nordiska frågorna under 2017.
Vi tycker inte lika men som delegationsledare är jag stolt över hur vi alla tillsammans med våra politiska vänner i Norden drivit frågor som är viktiga för var en av oss och dessutom med tydligt medborgarfokus och en vilja att nå nordisk nytta. Delegationen har inte många månader kvar i sin nuvarande utformning och inför ett stundade val känns det väldigt bra att rikta ett brett och varmt tack till alla av er.
Jag vill också rikta ett särskilt varmt tack till de ledamöter som inte ställer upp för omval med viceordförande Phia Andersson i spetsen. Som traditionen påbjuder hämtas ordföranden från oppositionssidan till den Nordiska rådsdelegationen medan regeringssidan har vice ordföranden. Jag hoppas därför att efter valet kunna överlämna till en ny ordförande som inte företräder Alliansen. Det är dags för en rödgrön ordförande. Fru talman!
För mig är det naturligt att ta min utgångspunkt i ett försämrat säkerhetsläge i vårt närområde. De utmaningar som möter oss i Östersjö- och Arktisregionen behöver gemensamma lösningar. Detta har också avspeglat sig i de frågor som har behandlats i Nordiska rådet under det gångna året 2017. Under temasessionen i Stockholm debatterades många frågor kopplade till den ökande oron i omvärlden.
Många menade att det var extra viktigt att lyfta fram nordiska värderingar i den oroliga tid som vi nu lever i, och jag delar verkligen den uppfattningen. Den aktuella debatten handlade om USA och Norden där vi från min partigrupp lyfte att det är viktigt att inte bara se till problemen. Vi måste också se till vad som förenar oss. Tillsammans måste vi värna om en rättsbaserad värld, inte en värld uppdelad i intressesfärer.
Vi måste också värna om frihandeln som skapar tillväxt och välfärd. Vi blir inte rika genom att bygga murar och vända oss inåt, vi blir rika av att bygga broar och samarbeta med varandra. Då som nu finns det all anledning att beklaga att frihandels- och investeringsavtalet mellan USA och EU, TTIP, inte nådde i mål.
Norges dåvarande nordiska samarbetsminister Frank Bakke-Jensen konstaterade under den aktuella debatten också att Norges Natomedlemskap bidragit till förutsägbarhet i norr och skapat underlag för ett bredare samarbete också med Ryssland. Den som kommer ihåg minisessionen i Stockholm lär väl också dra sig till minnes det rätt omfattande meningsutbyte om just Nato som bland annat jag hade med Vänsterpartiets ledare Jonas Sjöstedt. I Stockholm debatterades och behandlandes också en rad betänkanden.
Bland annat den konservativa gruppens medlemsförslag om en granskning av Nord Stream 2. Det handlar om en viktig fråga för Norden. Europa behöver inte mer rysk gas utan mindre. Nord Stream 2 ökar beroendet av rysk gas helt emot principerna i EU:s energiunion om att minska beroendet av en leverantör.
Att låta Ryssland få ytterligare politiska påtryckningsmedel via tillgången till energi är direkt fel. Min partigrupps förslag gick ut på att de nordiska regeringarna kritiskt ska granska de planerade gasledningarna Nord Stream 2 ur miljö-, säkerhets-, försvars- och utrikespolitiska aspekter. Tyvärr var bland annat Socialdemokraterna emot detta förslag. Det beklagar jag.
Den vänstergröna gruppen med bland annat Håkan Svenneling stöttade däremot vårt förslag. Det hedrar dem. Jag tycker också att den rödgröna regeringen under åren har visat senfärdighet och saktfärdighet i denna fråga. Danmark står nu inför ett viktigt avgörande då Nord Stream ska prövas utifrån att ledningen också dras på deras territorialvatten.
Tydligare hållning från exempelvis den svenska regeringen och Nordiska rådet hade kunnat vara ett viktigt stöd för och en hjälp till Danmark i den situation som man nu befinner sig i. Fru talman! Ett 100-årsjubilerande Finland tog emot Nordiska rådet vid höstsessionen i slutet av oktober och i början av november. Finland är att gratulera till ett storståtligt firande under hela 2017.
Nu tas ju också detta vidare genom fokus på de 100-årsfiranden som 2018, alltså i år, sker i våra viktiga nordiska grannländer Estland, Lettland och Litauen. De är förvisso inte delar av Norden, men de är del av vår nordisk-baltiska värderingsgemenskap och historiska gemenskap.
Gränshinderfrågorna belystes genom en temadebatt om Norden som världens mest integrerade region med tillit som gemensam styrka och med gränshinder överst på dagordningen. Just tillit som en särskild fördel har lyfts fram inom det nordiska samarbetet. Vad är det som lägger fundament för framgång i Norden? För egen del tror jag att den tillit som har byggts upp över decennier och sekler är ett oerhört viktigt socialt kapital som inte får slösas bort.
I inledningen av debatten om fredsförmedling under sessionen i Helsingfors talade fredspristagaren och tidigare presidenten Martti Ahtisaari. Jag tar med mig två delar av hans anförande och deltagande i debatten. Först och främst utmanade Ahtisaari oss nordiska parlamentariker att varje dag försvara och marknadsföra de nordiska värdena. Själv menade han att han inte skulle ha nått så långt inom fredsförmedling utan dessa nordiska rötter och värderingar.
Men framför allt sa Ahtisaari att Finland bör vara medlem av alla västliga demokratiska organisationer, och nämnde Nato.
Detta sa alltså en tidigare socialdemokratisk finsk president. Låt detta ringa i allas våra öron! För oss som inte söker kriget utan vill säkra freden är fredspristagaren Ahtisaaris slutsatser av större tyngd än hemkokade svenska teorier. Fru talman! Ett av min grupps förslag var uppe för debatt och beslut i Helsingfors. För några år sedan hade vi i Norden stora flyktingströmmar.
Att de flyktingar och asylsökande som får uppehållstillstånd sedan också får jobb är oerhört viktigt. Vi vill bland annat att Norden inleder ett informations- och förslagsutbyte när det gäller hur länderna hanterar flyktingar och invandrare på arbetsmarknaden. Vi vill också att resurser avsätts för forskning och analysarbete inom området om hur man får flyktingar att inträda på den nordiska arbetsmarknaden. Nordiska rådet beslutade att rekommendera Nordiska ministerrådet att genomföra de av oss framlagda förslagen. Fru talman!
Vi vill också se ett ökat nordiskt samarbete om totalförsvars, kris- och försörjningsplanering. De nordiska länderna delar inte bara historia utan också geografi. Vi har under lång tid utarbetat goda samarbetsformer för försvar. Därför är det viktigt att de nordiska länderna stärker sina försvarssamarbeten sinsemellan samt ser över möjligheterna att fördjupa samarbetet om ländernas totalförsvar, beredskap och krisplanering.
Vi vill också se ett förstärkt nordiskt samarbete om cyberförsvar och en nordisk samverkan kring digitalisering inom högre utbildning och forskning. Alla dessa förslag gör nordisk nytta. Glädjande är att dessa medlemsförslag har fått ett varmt mottagande över partigränserna. Fru talman! Arbetet i Nordiska rådet är inte bara sessioner.
I början av hösten besökte vår partigrupp Litauen och Vilnius för möten med bland andra Litauens försvarsminister Raimundas Karoblis, som uttryckte sin uppskattning över vår grupps arbete för att få till stånd ett samnordiskt avståndstagande från Nord Stream 2. En som också delade synen på Nord Stream 2 var Litauens utrikesminister Linas Linkevicius, det vill säga återigen en socialdemokrat som delar min och Moderaternas syn på Nato. Fru talman! Jag har tidigare berört flyktingkrisen.
Den kom också att påverka den fria rörligheten i Norden. I början av maj beslöt regeringen att förlänga gränskontroller vid inre gräns. Vi moderater anser att de fortsatt bör gälla. Här har regeringen ett stort ansvar att tillse att gränskontroller fortsätter. Tyvärr är det svårt att exakt veta vilken linje som Socialdemokraterna för: den partiledningen säger sig senast stå bakom eller den som torgförs av exempelvis SSU och S-kvinnorna. Samtidigt påverkas Öresundsregionen negativt av den kontroll som i dag finns mot Danmark.
Pendlare, andra resenärer och Sveriges och Danmarks gemensamma arbetsmarknad som skapats tack vare de goda förbindelserna påverkas av detta dagligen. Vi måste därför samarbeta med Danmark så att kontrollerna påverkar pendlare och andra resenärer så lite som det bara är möjligt. Kan man kanske ha en gemensam kontroll mellan Danmark och Tyskland?
Man kan inte ha denna delning av ett Norden och en arbetsmarknadsregion som nu finns mellan Skåne och Själland, mellan Sverige och Danmark. Fru talman! Som ett led i ett fördjupat nordiskt samarbete om totalförsvar vill Moderaterna att möjligheten att samverka kring nyhetsbevakning på ryska beaktas.
Vi vill också att Sverige fortsatt ska vara drivande för att miljö- och säkerhetsfrågor ska prioriteras i Arktiska rådet samt att Sverige, med anledning av det försämrade säkerhetspolitiska läget i Arktis och Östersjöregionen, tar fram en ny tydlig Arktisstrategi som tar fasta på regionens säkerhetspolitiska betydelse inklusive kampen om resurserna och en fungerande infrastruktur. Jag yrkar bifall till reservation nr 1 under punkt 1.
Jag vill upprepa mitt tack till den svenska delegationen för det gångna årets arbete.