KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Ann-Charlotte Hammar Johnsson har frågat mig om jag kommer att säkerställa att alla orsaker som härrör från undermåliga underlag först och främst tas i beaktande för att säkerställa att förfrågningsunderlag inte brister. Frågan är som jag förstår den föranledd av att regeringen i juni tillsatte en särskild utredare som bland annat har i uppdrag att överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att minska antalet överprövningsmål.
En av de åtgärder som utredaren enligt direktiven ska analysera är möjligheten att införa ansökningsavgifter i överprövningsmål. Något förslag om att införa en avgift för överklagande inom en upphandlingsprocess, som Ann-Charlotte Hammar Johnsson nämner, finns alltså ännu inte. Jag vill inte föregå utredningens arbete och förslag, även om jag vill betona att rättssäkerhet är en av hörnstenarna i regeringens arbete med att utveckla den offentliga upphandlingen.
Det är emellertid angeläget att minska de negativa konsekvenserna av att så många upphandlingar begärs överprövade, särskilt som antalet har ökat på senare tid. Även leverantörer drabbas av de många och långa överprövningarna på upphandlingsområdet som leder till osäkerhet och förseningar. Här kan tilläggas att samtliga våra nordiska grannländer och de flesta övriga medlemsstater i EU har infört bestämmelser om avgifter för att ansöka om överprövning.
Utredaren ska även enligt regeringens direktiv särskilt analysera vilka effekter förslagen får för små företag. Till sin hjälp har utredaren ett stort antal experter, varav flera från näringslivets organisationer. Jag är övertygad om att de kommer att bidra konstruktivt med att belysa för- och nackdelar med olika lösningar och att de små företagens förutsättningar kommer att beaktas i arbetet.
Ardalan Shekarabi (S):
De utbildningsinsatser Ann-Charlotte Hammar Johnsson nämner är helt centrala för att öka kvaliteten på de offentliga upphandlingarna. Det görs många olika typer av insatser, bland annat av Upphandlingsmyndigheten, Sveriges Kommuner och Landsting, som arrangerar olika typer av utbildningsinsatser, och organisationen Svenskt Näringsliv, som har haft en turné där man bland annat möter upphandlare och företrädare för kommunsektorn. Vi jobbar aktivt gentemot de statliga aktörerna.
För bara två tre veckor sedan samlade vi de statliga inköpscheferna för att gå igenom upphandlingsstrategin, där dessa frågor finns med. Där finns ett tydligt fokus på dialog med anbudsgivare för att förebygga överprövningar i offentliga upphandlingar.
Det finns alltså ett ordentligt program för att hantera den strategiska aspekten hos den offentliga affären, men det är ingen tvekan om att rättsreglerna också påverkar förutsättningarna. Om man har ett väldigt generöst regelverk för överprövningar får man fler överprövningar, men om man har ett restriktivt regelverk får man färre.
Detta är dock inte något skäl för att vi ska göra det alltför svårt för aktörer att få en rättslig överprövning som garanterar rättssäkerheten, utan det handlar om att det måste finnas en balans.
De flesta som jobbar med offentliga affärer i dag, oavsett om man är på leverantörssidan eller inom den offentliga sektorn, är överens om att regelverket har sina brister och att det är problematiskt för den offentliga affären att vi har så många överprövningar, som försenar processer och stör både leverantörer och upphandlande enheter och myndigheter.
Vi får helt enkelt återkomma till denna fråga, dels när vi får underlaget från myndigheterna vad gäller kartläggningen av hur det ser ut i dag, dels när utredningen lägger fram sitt förslag. Jag ser fram emot att fortsätta att föra en dialog om detta.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Isabella Hökmark, för frågan! Just nu är vi i en intensiv fas i arbetet med att reformera hela den svenska spellagstiftningen. I den processen har vi parallellt haft fokus på LAN-spel. Det finns behov av förändringar, och vi kommer att återkomma med detaljer om hur förslag kommer att läggas fram. Men det är inget tvivel om att regeringen sätter fokus på att reformera lagstiftning som rör spel i Sverige. Behovet är stort.
Vi har bred samsyn i Sveriges riksdag. Men det är krävande processer, och fokus just nu är på att helt enkelt leverera förslag till riksdagen om en spelreform.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Monica Green, för frågan! Vinden har vänt. Jag stod här i kammaren för två år sedan och svarade på frågor om Skatteverkets planer på att lägga ned i Lycksele och i åtta andra städer. Nu bygger vi ut statlig verksamhet utanför Stockholm. Vi har fattat beslut om omlokaliseringar av elva myndigheter från Stockholm till andra delar av landet. Vi har vänt på centraliseringsvågen.
Förra veckan meddelades det att Skara ska få 100 nya statliga jobb när Arbetsförmedlingen bygger ut kontaktcentret. Det är för att vi tror på Sverige. Det är för att vi tror att det är viktigt att vi lägger Stockholmsfixeringen bakom oss och ser den potential och den kompetens som finns i hela vårt land. Jag har själv besökt Götene. Det är en viktig ort för svensk bostadsproduktion. Det finns fantastisk kompetens i Skaraborg. Den kompetensen ska också komma den svenska staten till del.
Därför är det viktigt att vi nu jobbar med omlokaliseringar och förstärker närvaron i hela vårt land.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Ingela Nylund Watz. Ja, regeringen kan tänka sig det. Vi har gett i uppdrag till myndigheterna att identifiera var vi har störst behov. Behovet finns i glesbygden, vilket Landsbygdskommittén kartlade i sitt betänkande, men det finns också i förorterna utanför våra stora städer. Därför kommer vi att säkerställa att medborgarna har en god tillgång till statlig service också i storstäderna. Här behövs förstärkningar.
Därför är det viktigt att vi fortsätter att bygga ut servicekontoren och jobbar gemensamt i den svenska staten. De statliga myndigheterna måste samverka för att förstärka närvaron, och därför ansluter vi nu också fler myndigheter till servicekontoren.
Ardalan Shekarabi (S):
Regeringen kommer att fortsätta att jobba med denna fråga, både i paketet som handlar om omlokalisering av myndigheter och i förstärkningen av servicenärvaron. Vi har också i vår dialog med kommunerna skickat signaler om att det är viktigt att de tar sitt ansvar och förstärker den kommunala närvaron i områden som ligger utanför de stora tätorterna och i förorter. I samband med omlokaliseringar har vi fått flera positiva besked från kommuner som gör motsvarande omlokaliseringar inomkommunalt.
Det är en mycket viktig fråga.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Per Åsling, för frågan och engagemanget! De infrastrukturpolitiska frågor som berörs är inte under mitt ansvarsområde. Men vad gäller lokaliseringsbesluten råder det ingen tvekan om att regeringen nu agerar aktivt för att vända den centraliseringstrend som vi har haft inom svensk förvaltning. Vi har redan fattat beslut om omlokaliseringar av elva statliga myndigheter från Stockholm till andra delar av landet, och fler omlokaliseringar kommer.
Vad gäller beslut som fattas av myndigheter som rör omlokalisering jobbar vi nu för att få en lagstiftning på plats. Det blir en styrning som innebär att myndigheterna också måste beakta statens gemensamma intresse av att finnas i hela landet. Då är det viktigt att vi har en ordning för detta. Just nu funkar det inte så, vilket gör att myndigheterna fattar beslut oberoende av varandra.
Det kan få effekten att staten i sin helhet minskar sin närvaro i vissa regioner, och det är helt oacceptabelt. Svenska staten ska ta ansvar för sammanhållningen i vårt land.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill återigen tacka Per Åsling. Jag är glad att det finns krafter också på den borgerliga sidan i den här riksdagen som står upp för behovet att staten tar större ansvar för sammanhållningen och jobbar med omlokalisering. Vi hade en debatt här för inte så länge sedan där Moderaterna hårt attackerade regeringens omlokaliseringspolitik. Det är bra att det finns också borgerliga ledamöter som ser annorlunda på saken. Vi ska se till att svenska staten tar ansvar och finns i hela vårt land. Det kommer även fortsättningsvis att kräva aktiva beslut från regeringens sida. Myndigheter ska flyttas från Stockholm.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Åsa Westlund! Detta är vad vi har varit bra på i Sverige och något som gjorde Sverige starkt under 1900-talet. Man jobbade i samverkan med näringslivet just med att utveckla innovationer med hjälp av offentliga upphandlingar. Vi har blivit sämre på detta under de senaste decennierna, och det har att göra med juridifieringen.
Regelverket har fått ett sådant inflytande att vi har blivit mer fokuserade på att inte göra fel än på att göra rätt och använda oss av upphandlingar som ett verktyg för innovation. Därför jobbar vi nu - och det har vi gjort sedan maktskiftet 2014 - med att förstärka innovationsinslagen i samband med offentliga upphandlingar. Vi har tagit fram ett stöd för alla upphandlande myndigheter och leverantörer.
Det handlar om att ha en tidig dialog inför upphandlingarna, så att vi identifierar de hinder som står i vägen för innovationsvänliga upphandlingar och om att förändra förfrågningsunderlagen. Årligen läggs över 600 miljarder kronor på upphandlingar. Kan vi använda pengarna bättre kan vi få fler innovationer.
Ardalan Shekarabi (S):
Intresset är väldigt stort, och ett antal upphandlande myndigheter ligger i framkant och utvecklar metoder. Jag skulle vilja lyfta fram Region Skåne, som jobbar aktivt med innovationsvänliga upphandlingar och också börjar se effekt av dessa upphandlingar. Mycket återstår dock fortfarande att göra. Det handlar om att förändra synen på offentliga upphandlingar och se till att vi får fler aktörer i denna bransch som är fokuserade på innovationer. Detta kommer att kräva förändringar.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Veronica Lindholm, för den viktiga frågan! Tidigare har omlokaliseringar av statliga myndigheter och flytt av statliga jobb handlat om ersättningsjobb. Man har ersatt vissa regioner med anledning av att statliga jobb försvunnit. Det är inte riktigt det som är perspektivet i den process som vi har just nu. Vårt perspektiv är att vi ska upprätthålla legitimiteten för den svenska staten och upprätthålla medborgarnas förtroende för statliga myndigheter i hela vårt land.
Vi har en våldsam urbanisering och centralisering bakom oss, som skett under de senaste decennierna, speciellt under de senaste tio åren. Därför krävs det aktiva åtgärder och beslut om myndighetsflytt som innebär att vi förstärker statens närvaro och minskar avståndet mellan medborgare och offentliga myndigheter. Detta är en avgörande fråga för legitimiteten för den svenska staten, och i grund och botten påverkar det våra demokratiska institutioner.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Jenny Petersson, för en viktig fråga! Vi fick tidigare här i kammaren en fråga om regeringen kunde garantera att de miljarder som satsas på skolan också används till skolverksamhet. Mitt svar på den frågan är nej. Vi har i dag inget regelverk som säkerställer att resurserna används till det som de är avsedda för hos de fristående aktörerna i svensk skola. Vi kan alltså inte följa upp resursanvändningen i offentliga verksamheter som finansieras med skattemedel. Är det någonting vi kan vara nöjda med? Nej!
Vi har en skyldighet gentemot svenska medborgare som betalar skatt. Därför måste vi säkerställa att vi har regler som innebär insyn och inflytande över verksamheter som finansieras med skattemedel. Vi jobbar aktivt med att ta fram sådana förslag. Självklart kommer sådana förslag också att innehålla analyser som handlar om lagförslagens ekonomiska och verksamhetsmässiga konsekvenser.
Vi har en skyldighet gentemot alla svenskar att se till att deras skattepengar används till det de är avsedda för och inte läcker ut i vinster.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Adnan Dibrani, för frågan och för det stora engagemanget i välfärdsfrågorna! Regleringen av privata utförare i den offentligt finansierade välfärden i Sverige har präglats av en naivitet från lagstiftarens sida. Det har inte funnits - och det finns inte - tillräckligt starka kontrollmekanismer. Direkt kriminella aktörer har släppts in i den offentliga välfärden.
Det är aktörer som har satt i system att missköta sig för att göra stora och snabba vinster. Så här kan vi inte ha det. Därför jobbar vi just nu med att ta fram en lagstiftning som innebär bland annat en ägar- och ledningsprövning av privata utförare.
Dessutom tar vi fram andra typer av krav, inte minst bestämmelser om hur resurserna som bolagen tar del av ska användas i verksamheten. Det kommer att kräva reglering att komma åt problemen.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Thomas Strand, för frågan! Jag har personligen flytt från ett land där man tillämpade könssegregation i skolsystemet och separerade tjejer och killar från förskolan och upp till universitetet. Det är helt oacceptabelt för mig och, tror jag, för en mycket bred majoritet i vår befolkning att vi numera ser den typen av inslag i svensk skola.
Det är helt oacceptabelt med den ordningen, och det finns många andra brister i skolsystemet som handlar om ett naivt synsätt som har gått ut på att alla ska få bedriva skolverksamhet och få använda resurserna hur de vill. Nej, det är verksamhet som omfattas av skolplikt. Nej, det är verksamhet som finansieras med våra skattemedel. Det är inte mina eller riksdagsledamöternas enskilda pengar, utan det är våra skattemedel.
Då ska vi se till att pengarna används på rätt sätt, och då måste ägarna ha rätt förutsättningar och rätt krav på sig.
Ardalan Shekarabi (S):
Det problem vi har i hanteringen av den här frågan just nu, för jag tror att alla ser bristerna, är att de borgerliga partierna har valt att luta sig mot Sverigedemokraterna sedan Sverigedemokraterna bytte fot i frågan under 2015. Vad vi behöver här är blocköverskridande samarbete för att skapa ordning och reda. Att skattebetalarnas pengar ska användas till det som de är avsedda för borde inte vara en fråga som skiljer vänster från höger, och det gör den inte heller när det gäller väljarna.
En klar majoritet av de borgerliga väljarna, av de moderata väljarna, vill se begränsningar av vinster i svensk skola och välfärd, och det är sunt, det.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Lars Beckman! Gävleborg är ett län som omfattas av de omlokaliseringsbeslut som har fattats av regeringen. Bland annat flyttar vi ESF-rådet till Gävle och bygger ut Statens servicecenter, och den nya myndighet som kommer att jobba med arbetsmiljöfrågor kommer att placeras i Gävle. Jag anser att detta är viktiga förändringar. Vi tar del av den kompetens som finns hos medborgarna i Gävleborg.
Vad gäller Migrationsverkets beslut hänger det ihop med besluten i den här kammaren i migrationspolitiska frågor. Vi har agerat för att få ned antalet asylsökande i vårt land. Vi står för de besluten. Det är en viktig omläggning för välfärden och för en hållbar flykting- och asylpolitik. Det kommer att få konsekvenser också för Migrationsverket. Det kommer att behövas färre människor som jobbar med flyktingmottagandet.
Det är en del av effekterna av omläggningen av migrationspolitiken, och jag och regeringen står för de besluten.
Ardalan Shekarabi (S):
Den här regeringen tror på Gävleborg. Det är därför vi fattar beslut just nu om omlokaliseringar av myndigheter till Gävle och Gävleborg. Jag är också glad att Arbetsförmedlingen har valt att bygga ut sin verksamhet i Söderhamn. Om jag minns rätt rör det sig om 50 tjänster. Detta är ett bevis på att det finns fantastisk kompetens i Gävleborgs län. De beslut som fattas av Migrationsverket är effekter av omläggningen av migrationspolitiken, och det är en viktig omläggning av migrationspolitiken som vi talar om.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Peter Helander, för en mycket viktig fråga! När vi kom till makten 2014 hade svensk förvaltning haft en lång period av centralisering, vilket också kartlades av Statskontoret som visade att den statliga sektorn hade centraliserat verksamheter i snabbare takt än andra sektorer i samhället. Staten var alltså pådrivande i centraliseringen av verksamheter. Det visar också forskning från Uppsala universitet. Vi satte igång en process där vi hittills har fattat beslut om att omlokalisera 2 000 jobb från Stockholm till andra delar av landet.
Det är ett stort antal myndigheter som flyttas. Det är inte bara delar av verksamheter som flyttas, utan vi flyttar hela myndigheter och även myndighetschefer till andra delar av landet. Vilka orter får de här myndigheterna? Vi har gjort en analys och sett vilka län som har behov av att förstärka den statliga närvaron, och då har vi också utifrån kompetensförsörjningen valt ett antal orter.
Det här kompletteras med en åtgärd som handlar om att starta statliga servicekontor på de små orter som har fått en rejäl försämring av den statliga servicen. Nu öppnas runt tio sådana bara de kommande veckorna.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill helt instämma i det Peter Helander säger, och därför har det nu också fattats beslut om statliga verksamheter på orter som Lycksele, Söderhamn och Skara. Det är där som Arbetsförmedlingen nu etablerar sina verksamheter. Min motfråga blir: Nu när det finns förslag om att privatisera Arbetsförmedlingen, kommer man att kunna garantera att de här jobben blir kvar i Lycksele, Söderhamn och Skara, eller kommer hundratals jobb att försvinna från orter som dessa?
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Oscar Sjöstedt, för frågan! Jag vill inledningsvis påminna Oscar Sjöstedt om att Sverigedemokraterna gick till val på att kraftigt begränsa vinsterna i svensk skola och välfärd. Man motiverade sitt ställningstagande till väljarna med att det var fel att vi tillät resurser läcka från svensk skola och välfärd till skatteparadis och ägare. Herr talman!
Vi har en skyldighet att säkerställa att skattebetalarnas pengar investeras i verksamhet som rör svensk välfärd och skola. Våra skattepengar ska komma svenska skolbarn och brukare inom äldreomsorgen till del, inte hamna i skatteparadis. Sverige är det enda landet i Europeiska unionen, och det enda landet i Norden, som tillåter vinstuttag från den offentligt finansierade skolan. Det är en skam att detta inte har hanterats tidigare.
Regeringen kommer att återkomma med förslag till riksdagen, som innebär begränsningar av vinsterna i skolan och välfärden. Det är en skyldighet vi har gentemot våra medborgare.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag kan försäkra Oscar Sjöstedt att denna regering alltid kommer att värna valfriheten och möjligheten för brukare att välja verksamhet. Däremot tillåter vi inte läckage från skolan och äldreomsorgen. Vad är det för fel på ett förslag som innebär att en större del av våra skattepengar ska investeras i undersköterskor? Vad är det för fel med ett förslag som innebär att vi tvingar aktörerna att se det värde som undersköterskorna har i svensk äldreomsorg?
Det är en skyldighet vi har gentemot våra undersköterskor.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Veronica Lindholm, för frågan! Först och främst måste vi fortsätta att tillföra våra kommuner och landsting mer resurser. Det har varit helt rätt av regeringen att satsa på ökade statsbidrag till kommuner och landsting så att det finns ett utrymme att både anställa fler och förbättra villkoren för de anställda i kommunal sektor. Vi välkomnar överenskommelsen mellan parterna på den kommunala sektorn vad gäller rätten till heltid och förbättrade arbetsvillkor för dem som sliter inom välfärden.
Vad gäller de fristående aktörer som tar del av skattemedel kommer vi som jag sa tidigare att återkomma med förslag som innebär att vi inför regelverk för att resurserna ska användas inom den verksamhet som de är avsedda för. Vi vill att våra skattepengar ska investeras i våra undersköterskor. Vi vill inte tillåta läckage från svensk äldreomsorg. Det kräver lite mer än vackra ord. Det kräver handling, regelverk och lagar.
Det krävs att Sveriges riksdag röstar rätt och tar fram en lagstiftning som innebär att våra undersköterskor prioriteras inom äldreomsorgen.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Matilda Ernkrans, för den här viktiga frågan! Vi har bland världens mest generösa regler för etablering av skolor. Vi tillåter extrema trossamfund att starta friskolor och få offentliga medel. Vi tillåter kommersiella riskkapitalbolag att starta skolor med syfte att ha en hög avkastning och vinstutdelning. Inget annat land har så generösa regler, och det är våra barn som får betala priset. Regeringen har bestämt sig. Vi ska sätta stopp för detta.
Riksdagen har två propositioner på sitt bord. Den ena förslaget gäller ägar- och ledningsprövning och handlar om vilka som ska få vara ägare och leda skolverksamheter. Det andra förslaget gäller begränsning av vinsterna i svensk skola. Detta är förslag som är nödvändiga för att skapa ordning och reda och för att den situation som vi har i dag ska upphöra. Vi sticker ut i jämförelse med samtliga västerländska länder. Inget annat land tillåter denna oordning inom den offentligt finansierade skolan.
Det ska vi stoppa.
Ardalan Shekarabi (S):
Frågan är inte avgjord. Det är den här kammaren som bestämmer om vi ska tillåta obegränsade vinstuttag från skolan, om vi ska tillåta olämpliga ägare att driva skolverksamhet. Det är ni som sitter i denna kammare som avgör detta. Klarar Sveriges riksdag att stå emot lobbyisternas intressen, då har vi en lagstiftning på plats den 1 januari som sätter stopp för detta. Nu ligger bollen hos riksdagen, och svenska folket följer utvecklingen.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Peter Helander, för en oerhört central fråga! Mitt svar är enkelt: Ja, efter åtta års katastrof när det gäller förvaltningens ansvar för sammanhållningen i vårt land börjar vi nu se en förändring. Under de föregående tre åren har vi börjat med en omlokaliseringspolitik där vi flyttar statliga jobb och myndigheter från Stockholm till andra delar av landet.
Vi etablerar nya verksamheter utanför Stockholm, till och med utanför residensstäderna, för att se till att få bättre spridning på de statliga jobben. Nu, under de kommande veckorna, öppnar vi nya statliga servicekontor där man kan uträtta sina myndighetsärenden i tio av de arbetsmarknadsregioner som har sämst statlig närvaro. Men det är bara en start. Vi måste hålla fast vid detta.
Vi måste sätta upp den svenska statens flagga och symboler i alla delar av vårt land och se till att alla medborgare verkligen känner att svenska staten tar ansvar för sammanhållningen.
Ardalan Shekarabi (S):
Ja, det finns risker. Inom mitt ansvarsområde handlar det om att vi måste ha en styrning av förvaltningen. Det är inte upp till varje generaldirektör att hantera frågorna om lokalisering, utan regeringen har helhetsansvaret. Vi måste hålla fast vid den utveckling som vi har haft under de senaste tre åren där vi går in och styr myndigheterna. Det är inte alltid bekvämt, men det är nödvändigt för sammanhållningen i vårt land, för delaktigheten.
Medborgarna i hela landet ska känna att staten tar ansvar för hela landet, inte bara för storstäderna.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Amne Ali, för en viktig fråga! Först och främst vill jag rikta ett stort tack till riksdagen för ett bra samarbete i fråga om spelreformen. Denna reform borde ha genomförts redan för tio år sedan. Det här har inneburit att svenska staten har tappat kontrollen över spelmarknaden, och konsumenterna har fått betala ett mycket högt pris för avsaknaden av kontroll.
Men även hästnäringen och andra spelaktörer på den svenska marknaden som har betalat skatt här och som har haft tillstånd att bedriva verksamhet har fått betala ett pris genom osund konkurrens från bolag baserade utanför det svenska rättssystemet. Nu genomför vi en reform, men vi kommer att säkerställa att den svenska hästnäringens intressen tillvaratas.
Det innebär att vi inom kort kommer att tillsätta en utredning som kommer att titta just på hästnäringens intäkter från spelverksamhet. Vi kompromissar inte om detta. Hästnäringen är viktig för Sverige och för glesbygden. Intäkterna från spelverksamhet är helt avgörande för hästnäringens framtid. Därför måste detta beaktas under den kommande processen.