Ylva Johansson (S):
Vilken politik är mest framgångsrik när det gäller att bekämpa arbetslösheten och få fler människor i arbete? Är det skattesänkningar och nedskärningar, som vi prövade i åtta år? Eller är det investeringar och utbildning? Precis som Jenny Petersson säger tycker vi olika i detta. Väljarna tycker också olika i detta, vilket var ett av skälen till att den gamla regeringen inte fick fortsatt förtroende.
Vilken politik som kommer att fungera och vad som faktiskt ger arbete får verkligheten utvisa. De instanser för ekonomisk expertis som Jenny Petersson räknar upp och hänvisar till har en sak gemensamt: De har underkänt den gamla regeringens viktigaste insats mot arbetslösheten, nämligen sänkt arbetsgivaravgift för ungdomar, som helt verkningslös och en mycket dyr åtgärd.
Det är sant att det regeringen hittills har presenterat inte kommer att räcka för att nå målet om Europas lägsta arbetslöshet 2020. Men vi har många nya förslag att lägga fram och många nya budgetar att presentera för riksdagen. Det är precis så ett mål ska fungera enligt oss. Det ska styra politiken så att det påverkar vilka prioriteringar vi gör i hela regeringens arbete, för hela regeringen har jobben som den viktigaste frågan.
Det är den viktigaste frågan i dag, och det är den viktigaste frågan för framtiden och för framtidstron för barn och unga. Herr talman! Jag delar inte uppfattningen att långtidsarbetslösheten är låg. Vi har 36 000 personer i fas 3. Det är katastrof. De genomsnittliga arbetslöshetstiderna har ökat dramatiskt i Sverige. Sverige har under lång tid haft lägre långtidsarbetslöshet än de flesta jämförbara länder.
Det har vi fortfarande, men vår långtidsarbetslöshet har ökat dramatiskt under de senaste åren. Det är självklart mycket allvarligt. Det är föga tröst för de 36 000 personerna som befinner sig i återvändsgränden fas 3 att det finns länder där situationen är ännu värre. Självklart är vårt förslag att använda offentliga upphandlingar för att långtidsarbetslösa ska komma i arbete eller praktik allvarligt menat.
Till Gunilla Nordgren vill jag säga att vi har en dialog med företagen om detta. Många svenska företag som verkar på en internationell arena har erfarenhet av detta från andra länder. Skanska är ett sådant stort bolag som har positiva erfarenheter från andra länder av denna typ av upphandlingar. Jag ser ingen anledning att vi inte skulle kunna använda det också i Sverige.
Det är något som efterfrågas av företagen i många av de dialoger jag har. De vill gärna ta ett socialt ansvar. Det måste dock vara lika för alla, och därför måste det in i upphandlingsunderlagen för att fungera. Under er tid i regeringen, Fredrik Schulte, försvagades de offentliga finanserna, och Sverige skaffade sig ett budgetunderskott.
Det betyder att vi varje år behöver låna för att klara de löpande utgifterna. Det är resultatet av er ekonomiska politik samtidigt som vi har en alarmerande hög arbetslöshet. Antalet personer som har ett jobb har ökat. Det finns ett naturligt samband mellan antalet personer som arbetar och befolkningens storlek. Länder med större befolkning har i allmänhet fler personer som arbetar än länder med liten befolkning.
Sveriges befolkning har ökat mycket de senaste åren, vilket är positivt. Det är också positivt att många arbetar, men sysselsättningsgraden, Fredrik Schulte, andelen av den svenska befolkningen som arbetar, ökade inte under den tid som ni hade regeringsmakten.