KBLab/rixvox huggingface dataset:
Paulina Brandberg (L):
Jag kan svara rakt på de frågor som har ställts till mig. Som jag förstår det var en fråga om regeringen har planer på att riva upp sexköpslagen. Några sådana planer finns absolut inte.
Denis Begic frågade om kvinnor som säljer sin kropp är kriminella, och svaret är nej, inte enligt nuvarande lagstiftning. Regeringen har heller inga planer på att kriminalisera detta.
Som jag sa i mitt interpellationssvar finns grunden för formuleringen om prostitution att hitta i förarbetena till den lagstiftning som gällde i Sverige fram till 2005.
Det är ingen hemlighet att regeringen kommer att ställa högre krav på människor som kommer till vårt land, och vi kommer att se över under vilka förutsättningar man kan få stanna i Sverige. Det är på den grunden som denna punkt finns med. Det är inte fråga om en svepande formulering. Det som står i Tidöavtalet är att denna fråga ska utredas.
Frågan har inte utretts utan ska utredas. Innan denna utredning är klar kommer vi inte att veta exakt hur förslaget kommer att se ut. Det vore att föregripa utredningen.
Låt mig åter vara tydlig med att regeringen ser utsattheten hos denna grupp, och vi kommer inte att formulera någon lagstiftning där utsattheten i sig eller att någon utsatts för brott i sig ska utgöra en grund för utvisning från vårt land.
Vi kommer att ha ett starkt brottsofferperspektiv, och vi kommer att ta till vara utsatta kvinnors intressen.
Paulina Brandberg (L):
Jag kan inte låta bli att bli lite förvånad över Jessica Rodéns påstående att Tidöavtalet inte innehåller några reformer för att stärka kvinnors rättigheter. Jag har i dagens debatt nämnt många av våra reformer, bland annat att vi ska skärpa straffen för sexualbrott och våld i nära relation och att vi ska öka stödet till brottsoffer.
Vi ska på olika sätt se till att kvinnor skyddas från förövare genom kontaktförbud, vistelseförbud, fler häktningar och så vidare. Utöver detta finns exempelvis reformer för jämställd vård, och som Jessica Rodén nämnde vill vi även grundlagsskydda aborträtten.
Även i regeringens budget finns viktiga satsningar för kvinnors och flickors rättigheter. Bland annat satsar regeringen 50 miljoner kronor på att stärka arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck - ett arbete som var alltför eftersatt under det socialdemokratiska styret.
Det finns även en öronmärkt peng för kvinnors och flickors organisering i utsatta områden för att dessa kvinnor och flickor ska kunna integreras bättre i det svenska samhället, kunna ta till vara sina rättigheter och kunna ställa de krav de har rätt att ställa.
Svar på interpellation Regeringen står på de brottsutsattas sida och ser kvinnors och flickors utsatthet och kommer att värna deras intressen. Tidöavtalet innehåller vissa punkter, men vi kommer i all vår politik att ha ett jämställdhetsperspektiv och värna utsatta kvinnors och flickors intressen.
Paulina Brandberg (L):
Regeringen kommer inte att bedriva socialdemokratisk politik, utan vi kommer såklart att ha vår inriktning. Jag kan dock försäkra interpellanten och övriga debattörer att regeringen inte på något sätt kommer att ha en sänkt ambitionsnivå i dessa frågor. Det finns flera orsaker till att kvinnor har lägre inkomster än män.
Det innebär att det krävs åtgärder inom flera politikområden. Avgörande för att minska den ojämställda skillnaden i livsinkomst är en arbetsmarknad där kvinnor och män kan delta på samma villkor. Det är bra för samhället, och det bidrar till att uppfylla målet om ekonomisk jämställdhet. Som har påpekats här fortsätter löneskillnaderna mellan kvinnor och män att minska, men det går alltför långsamt.
Det finns flera orsaker till att kvinnor har lägre inkomster än män. Vad gäller själva lönebildningen är en av grundpelarna i den svenska arbetsmarknadsmodellen att arbetsmarknadens parter har ett huvudansvar för lönebildningen. I avtalsrörelsen, där parterna förhandlar om de centrala kollektivavtalen, är löneskillnaderna mellan män och kvinnor en av de frågor som brukar återkomma. Det är viktigt att den svenska arbetsmarknadsmodellen värnas.
Där kommer inte denna regering att gå in och göra någon skillnad. Som man har påpekat här är ytterligare en förklaring till inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män att föräldrapenningen är ojämnt fördelad. Kvinnor har sedan föräldrapenningen infördes, 1974, tagit ut majoriteten av föräldrapenningdagarna. Män tar i dag ut runt en tredjedel av föräldraförsäkringen.
Under 2021 tog män ut 30 procent av nettodagarna och kvinnor 70 procent. Vi har tidigare haft en reform av föräldraförsäkringen som jag menar har varit väldigt viktig just för att förskjuta normer. Detta visar att det går att förskjuta normer med politiska verktyg.
Som föregående statsråd påpekade har denna regering i dag suttit vid makten i sju veckor. Vi behöver återkomma till exakt hur vår politik kommer att utformas i detalj, men vi är positiva till att använda politiska verktyg för att förskjuta normer.
För att vi ska få en jämställd arbetsmarknad och för att män och kvinnor ska kunna delta på lika villkor är det, som interpellanten och de andra debattörerna har varit inne på, en förutsättning att man kan kombinera familjeliv med arbetsliv - även genom en fungerande barnomsorg. Detta ser jag som en viktig jämställdhetsfråga om man ska föra dessa frågor framåt.
Det är också något som jag menar kan förskjuta normer i rätt riktning.
Paulina Brandberg (L):
Det lyfts många viktiga frågor i debatten inom detta mångfasetterade område. Regeringen kommer att attackera alla de områden som måste attackeras för att vi ska kunna få ett mer jämställt arbetsliv. Till att börja med kommer vi att jobba stenhårt för att få in fler kvinnor på arbetsmarknaden.
Vi vet att av dem som i dag står längst från arbetsmarknaden är en väldigt hög andel utrikes födda kvinnor. Jag är stolt över att regeringen i sin budget gör en särskild satsning på kvinnors och flickors organisering i utsatta områden, en satsning som jag menar är väldigt viktig för att öka integrationen och föra dessa kvinnor och flickor närmare samhället och arbetslivet.
Detta är såklart den absolut viktigaste åtgärden både för att kvinnor ska må bra och för att de ska få en mer jämställd ekonomi. Såklart ska män och kvinnor ha samma möjligheter. När man väl kommer in på arbetsmarknaden ska alla yrken vara öppna för både män och kvinnor. Det är det som jag har varit inne lite på i dag att vi måste analysera.
Vad är det som gör att män och kvinnor gör olika val både när det gäller utbildning och yrken? Behöver någon förskjutning ske? Det finns myndigheter som arbetar med den typen av analyser, och jag ser fram emot att ta del av detta för att se vilka åtgärdsförslag som kan tänkas komma. Sedan har vi åtgärderna för män och kvinnor som befinner sig på arbetsmarknaden.
Arbetsmiljöfrågan är en väldigt viktig fråga. I dag ser vi att de flesta arbetande kvinnor i Sverige arbetar inom offentlig sektor, där omsorg om människor står i fokus. Dessa välfärdsyrken är överrepresenterade när det gäller sjukskrivningar på grund av stressrelaterad ohälsa.
Vi vet från Arbetsmiljöverkets inspektionsinsats 2017-2019 inom äldreomsorgen att nära nio av tio av de inspekterade arbetsplatserna har arbetsmiljöbrister, främst när det gäller det grundläggande systematiska arbetsmiljöarbetet. Här finns brister som det är väldigt viktigt att ta tag i. Så har vi lönefrågan.
Där fick jag en fråga om hur regeringen planerar att arbeta med parterna.
Medlingsinstitutet är en av de myndigheter som jag har att hantera, och de bedriver ett väldigt viktigt arbete när det gäller just att kartlägga löneskillnader så att skillnader inom lönerna kan utjämnas. Interpellanten och debattörerna har varit inne på att det uppkommer löneskillnader efter barn.
Där ser vi att gapen ökar, och vi måste som sagt också titta på vilka åtgärder som kan vidtas för att underlätta ett kombinerat arbets- och familjeliv. Där ser strukturerna ut så i dag att det drabbar kvinnor hårdare, just därför att kvinnor tar ett större ansvar för det obetalda hemarbetet.
Det finns alltså många områden som regeringen kommer att arbeta med och ta fram lösningar kring, och jag ser fram emot att driva detta arbete stenhårt under mandatperioden.
Paulina Brandberg (L):
I det så kallade Tidöavtalet som regeringen har ingått med Sverigedemokraterna finns flera punkter som visar vilken politik regeringen kommer att bedriva. Detta är inte en uttömmande uppräkning av vilken politik regeringen kommer att bedriva under mandatperioden.
Som jag har varit inne på under denna debatt kommer regeringen att se på de här viktiga frågorna och aktivt arbeta med att hitta lösningar. När vi väl har tagit fram förslag kring detta finns det absolut inget hinder för Socialdemokraterna att stötta förslagen om man vill ställa sig bakom dem.
Huruvida de finns med i Tidöavtalet eller inte är alltså inte avgörande för om de kommer att kunna bli verklighet eller inte. Jag vill tacka interpellanten och debattörerna för denna debatt kring en väldigt viktig fråga, och jag hoppas få möjlighet att fortsätta samtala kring dessa frågor.
Paulina Brandberg (L):
För två månader sedan arbetade jag som åklagare. Ett av de områden som jag arbetade med var människohandel. I det arbetet har jag arbetat mycket med prostitution, koppleri och människohandel för sexuella ändamål. Jag har också arbetat upp täta kontakter med poliser som arbetar med detta både i yttre tjänst och på polisens människohandelssektion. Jag pratar fortfarande med dem för att få en bild av den här situationen.
De vittnar om att det är en explosionsartad ökning av ukrainska kvinnor som utnyttjas i prostitution. Detta måste vi ta på allvar. Det är då viktigt såklart att hitta rätt åtgärder för att hjälpa den här gruppen.
De poliser jag pratar om som arbetar med detta dagligdags berättar dock att de i princip inte ser några fall där flyktingar som har kommit till Sverige hamnar i prostitution. De ukrainska kvinnor som befinner sig i prostitution i Sverige har kommit hit på samma sätt som vi tidigare har sett när det gäller kvinnor från till exempel Rumänien eller vissa länder i Afrika. De kommer hit genom människohandlare som har organiserat en resa.
De är här kortare perioder för att tjäna pengar genom prostitution och som de senare kan ta med tillbaka till Ukraina. Detta har flera poliser som jag har pratat med sagt samstämmigt. Fru ålderspresident! När man ska vidta åtgärder för denna utsatta grupp är det viktigt att man vidtar de åtgärder som faktiskt gör skillnad.
Dagpenningen används för dem som har kommit hit i det organiserade flyktingmottagandet. Den problematiken är inte aktuell när det gäller att hantera den här frågan. Jag håller med om att det är viktigt att vi måste ha ett bra mottagande för ukrainska flyktingar. Men när det gäller prostitution missar vi målet om vi tror att vi löser detta genom att åtgärda den problematiken.
I stället måste vi såklart jobba med polisens och rättsväsendets möjligheter att hantera den formen av människohandel. Då är rättsväsendets resurser av avgörande betydelse. Jag är därför glad att den här regeringen har satsat stora pengar på att stärka rättsväsendet, både polis och åklagare, så att man kan bedriva ett mycket mer effektivt arbete för att komma åt den organiserade sexhandeln.
Det är på det sättet vi kan komma åt den här problematiken, inte genom att hantera dagpenningen.
Paulina Brandberg (L):
När det gäller ersättningar för personer som har beviljats uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet har en interpellation ställts till migrationsministern, som kommer att debattera den i riksdagen den 24 januari. Den diskussionen tror jag alltså är bättre att fortsätta i den interpellationsdebatten, också eftersom jag menar att den inte har så stor betydelse i det här sammanhanget.
När det gäller frågan om vandel har den ställts i flera interpellationer och flera sammanhang till regeringen. Jag har svarat på den, statsministern har svarat på den, migrationsministern har svarat på den och justitieministern har svarat samma sak: att utsatthet inte kommer att utgöra grund för utvisning.
Tillståndet att vara i utsatthet kommer inte att utgöra grund för utvisning med anledning av bristande vandel. Detta har vi sagt samstämmigt. Det gäller fortfarande. Det är dock positivt att Miljöpartiet visar ett intresse för brottsofferfrågor.
Jag tycker verkligen att det perspektivet har lyst med sin frånvaro under den tid som Miljöpartiet har ingått i regeringen eller regeringsunderlaget för Socialdemokraterna. Den här regeringen har markerat väldigt tydligt i Tidöavtalet att brottsofferperspektivet är något som vi tar på allvar, på ett helt annat sätt än tidigare regering har gjort. Vi kommer att skärpa straffen för sexualbrott och våld i nära relation.
Vi kommer till och med att öppna upp för livstidsstraff i de absolut allvarligaste fallen. Vi kommer att ha fler häktningar. Vi kommer att ha vistelseförbud för män som har utsatt kvinnor för våld i nära relation. Vi kommer att ha mer kontaktförbud. Och vi kommer att ha mer stöd till brottsoffer. Det perspektivet har lyst fullständigt med sin frånvaro i den tidigare regeringens politik. Det är något som den här regeringen tar på väldigt stort allvar.
Där kommer det att ske ett paradigmskifte i svensk politik. Fru ålderspresident! Prostitutionsfrågan är jätteviktig. Som redan har påpekats är det en otroligt utsatt grupp. Det är viktigt att man bedriver ett arbete som är effektivt och som tar sikte på rätt åtgärder.
Sverige kommer att ta över ordförandeskapet i EU från och med den 1 januari. Inom ramen för detta EU-ordförandeskap kommer vi bland annat att anordna en konferens om just människohandel för sexuella ändamål. Detta är viktigt. Om man ska komma åt problematiken, som oftast är landsöverskridande, måste man ha ett internationellt samarbete.
Regeringen kommer att prioritera och sätta tryck på frågan under det svenska EU-ordförandeskapet, förutom att vi kommer att jobba med frågan nationellt.
Jag ser som sagt mycket fram emot resultatet av exitutredningen, som det är positivt att den tidigare regeringen tillsatte.
Paulina Brandberg (L):
Jag fick tre frågor. Annika Hirvonen undrade om regeringen avser att ge alla prostituerade brottsofferstatus. Som jag sa inledningsvis kommer den här regeringen att utveckla sin politik allteftersom.
Det går inte att i förväg gå in i detaljer om vilka slutsatser vi kommer att landa i utöver det som ligger i Tidöavtalet. Därför är det inte en fråga jag kan svara på.
När det gäller min bild av om prostituerade lever i utsatthet kan jag absolut säga utifrån det arbete som jag gjort i flera år med den här gruppen att jag aldrig har sett en kvinna i prostitution som inte varit i utsatthet. Det är min egen yrkeserfarenhet.
Frågan om vandel har vi svarat på många gånger. Det som står i Tidöavtalet är att frågan ska utredas.
Anledningen till att prostitution finns med i uppräkningen i den här klausulen i Tidöavtalet är att utredningen ska ta sikte på om en lagregel som fanns i svensk lag fram till 2005 ska återinföras och att prostitution fanns med i lagförarbetena till denna tidigare lagstiftning.
Vi kommer sedan såklart att ta del av utredningen. Det kommer i utredningen att framgå att det här är en utsatt grupp.
Sedan kommer vi att ta ställning till hur vi går vidare. Avslutningsvis vill jag tacka för debatten och önska en god jul.
Paulina Brandberg (L):
Jag vill börja med att tacka Ulrika Westerlund för vad som är min första interpellationsdebatt som statsråd. Interpellationen handlar om ett viktigt område, hbtqi-frågor, som jag är väldigt stolt över att ha fått ansvar för som statsråd. Fru talman!
Ulrika Westerlund har frågat hur min plan ser ut för att gå vidare med förslagen från MUCF:s rapport om unga hbtqi-personers levnadsvillkor och om jag avser att genomföra andra reformer som syftar till att förbättra unga hbtqi-personers hälsa och livssituation.
Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors omfattande kartläggning om unga hbtqi-personers levnadsvillkor ger en mycket belysande bild av gruppens situation. Den visar till exempel att unga hbtqi-personer har sämre hälsa, i synnerhet psykisk, och att många upplever otrygghet, utsatthet och har erfarenhet av olika former av kränkningar.
Resultaten är på många sätt oroande, och det är oacceptabelt att denna grupp fortfarande har sämre levnadsvillkor än andra unga. Sammantaget visar rapporten att det finns behov av fortsatta insatser för att främja unga hbtqi-personers levnadsvillkor.
Handlingsplanen för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter innefattar konkreta åtgärder fram till och med år 2023. Unga hbtqi-personer utgör ett särskilt fokusområde och handlingsplanen innehåller flera insatser som syftar till att förbättra unga hbtqi-personers hälsa och livssituation.
I budgetpropositionen för 2023 föreslås att 10 miljoner kronor tillförs arbetet för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter. Tillskottet, som beräknas ligga kvar även 2024, syftar till att fullfölja pågående insatser inom ramen för handlingsplanen och att möjliggöra nya insatser.
Regeringen avser att utifrån bland annat den nämnda rapporten från MUCF överväga vilka fortsatta och nya insatser som behövs för att förbättra unga hbtqi-personers hälsa och livssituation. För mig och regeringen är hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter en mycket angelägen fråga. I Sverige ska alla ha rätt att vara den man är och älska vem man vill.
Det är särskilt viktigt att slå fast att detta ska gälla oavsett var i Sverige man bor och i vilket sammanhang man befinner sig.
Paulina Brandberg (L):
I Tidöavtalet finns vissa reformer inom området hbtqi-personers rättigheter som jag är väldigt stolt över. Ett av de förslag som jag är mest stolt över är just det som Ulrika Westerlund nämner, nämligen att kriminalisera så kallade omvändelseförsök som vi i regeringen ser som en viktig åtgärd.
Tidöavtalet ska inte tolkas som heltäckande för regeringens politik. Tidöavtalet innehåller vissa punkter som vi inom regeringen har kommit överens om. Men vi kommer att bedriva mycket politik som även ligger utanför Tidöavtalet.
När det gäller hbtqi-frågor kommer MUCF:s rapport att vara en del av det beslutsunderlag som regeringen använder sig av när vi utformar vår politik inom detta område.
Som Ulrika Westerlund mycket riktigt påpekar har ju regeringen suttit vid makten i knappt en månad, och vi har mycket arbete att göra. Men den bild som målas upp i MUCF:s rapport är att det fortfarande är väldigt stora skillnader i psykisk hälsa och livssituation mellan hbtqi-personer och andra grupper i samhället.
Det är en situation som den här regeringen aldrig kommer att acceptera. Vi kommer att arbeta aktivt för att förbättra rättigheter och livsvillkor för hbtqi-personer.
Paulina Brandberg (L):
Jag börjar med att besvara frågan gällande formuleringen i Tidöavtalet om omvändelseförsök. I Tidöavtalet står många saker som regeringen vill genomföra, men det ska inte tolkas som att det som inte står där inte ska genomföras. Politiken kommer att vara mer heltäckande än så.
När det gäller formuleringen gällande omvändelseförsök ska den inte tolkas som ett ställningstagande att könsuttryck och könsidentitet inte ska omfattas av denna lagstiftning. Nästa fråga som Ulrika Westerlund tog upp är hur man arbetar med hbtqi-frågor i myndigheter och specifikt skolor.
Som statsråd ser jag det som en självklarhet att titta på det som en del i arbetet med att stärka hbtqi-personers rättigheter och livssituation.
Vi vet att mycket av identitet, normer och värderingar kring alla människors lika rättigheter formas i skolan i unga år, och jag ser det som självklart att titta på vilken roll skolan har i detta arbete.
Exakt hur vi kommer att arbeta med dessa frågor ber jag att få återkomma till, men att skolan har en roll i detta arbete ser jag som självklart. Jag vill särskilt framföra att i det arbete vi kommer att bedriva i dessa frågor kommer vi också att titta på hur det geografiskt skiljer sig för hbtqi-personer.
Vi kan se att det är stora skillnader om man bor i exempelvis Stockholm, på en mindre ort på landsbygden eller i ett särskilt utsatt område där det finns hederskultur. Vi får titta på om man kanske behöver arbeta med dessa frågor på olika sätt beroende på hur situationen ser ut i det aktuella geografiska området.
Könstillhörighetslagen berördes som sagt i en tidigare interpellationsdebatt. Som statsråd representerar jag regeringen. Liberalerna har såklart åsikter i olika frågor, men i min roll som statsråd representerar jag regeringen.
Arbetet med en ny lagstiftning har kommit långt, men vi får återkomma till hur den kommer att utformas.
Paulina Brandberg (L):
Vi kommer att behandla könstillhörighetslagen, och jag vill tacka Ulrika Westerlund för medskicken. Jag tycker själv att det är klokt att göra en internationell utblick. Dessa frågor är ju inte begränsade till Sverige, utan denna problematik finns även i andra länder. Då är det absolut klokt att titta på hur man har hanterat liknande frågor på andra ställen.
Jag vet att Ulrika Westerlund har arbetat hårt i hbtqi-frågor, och jag ser också mycket fram emot fortsatta samtal i dessa frågor.
Paulina Brandberg (L):
Jag tackar för en viktig fråga. Det stämmer att mäns våld mot kvinnor är en ständigt pågående pandemi som vi måste ta krafttag mot på ett sätt som vi inte har gjort tidigare.
Jag har i min tidigare roll som åklagare noterat att det finns väldigt stora geografiska skillnader i vårt land när det gäller vilket skydd som man kan få om man som våldsutsatt kvinna söker skydd - söker sig till en kvinnojour eller ett skyddat boende - för att kunna leva tryggt. Detta är givetvis helt oacceptabelt. Det ska vara på samma nivå i hela landet. Oavsett var i landet man bor ska man ha rätt till skydd.
Detta är absolut en viktig fråga som denna regering kommer att följa upp. Hur säkerställer vi att detta skydd blir på en hög nivå i hela landet? Exakt hur denna utredning kommer att utfalla kommer vi att få återkomma till. Men ambitionsnivån är solklar.
Paulina Brandberg (L):
Vi kommer att säkerställa att skyddade boenden kommer att fungera för kvinnor i hela Sverige. Det finns alltid olika sätt att hantera frågor på. Vi kommer att få återkomma till exakt hur detta ska genomföras. Men att problematiken finns ser denna regering, och vi kommer att agera utifrån det.
Paulina Brandberg (L):
Jag tackar för frågan. Återigen är jag glad för att denna fråga uppmärksammas. Det är en otroligt viktig fråga. För att man ska ha möjlighet att lämna en destruktiv relation eller en våldsam relation är det viktigt att man känner sig trygg.
Precis som det har påpekats höll jag och Gunnar Strömmer en pressträff i förra veckan där vi meddelade att vi kommer att påbörja arbetet med en ny nationell strategi och ett nytt åtgärdsprogram för att stärka kvinnor och flickor som är utsatta för våld i nära relationer.
Som en del i detta kommer vi naturligtvis att se över hur skyddet fungerar vad gäller kvinnojourer och skyddade boenden så att vi kan skapa ökad trygghet för kvinnor som utsätts för våld.
Paulina Brandberg (L):
Jag tackar för frågan. Detta är en viktig fråga. För att vi ska ha en stark demokrati krävs det att vi har ett högt valdeltagande och att människor i alla områden i vårt land är med och röstar och deltar i vår demokrati. Denna regering har gjort en särskild satsning i budgeten som jag är oerhört stolt över. Vi har satsat öronmärkta pengar på kvinnors och flickors organisering i utsatta områden.
Vi ser att det oftast är de som kanske står absolut längst ifrån samhället. Vi tycker att det är viktigt - och inte minst en viktig jämställdhetspolitisk åtgärd - att se till att de får möjlighet att bättre organisera sig, så att de kan ta vara på sina demokratiska rättigheter och ställa krav på samhället som de har rätt att göra.
Paulina Brandberg (L):
Arbetslivskriminalitet är ett område som täcker in många problem, och regeringen kommer att fortsätta att ha en hög ambitionsnivå här. Vi håller på att bygga upp olika arbetslivskriminalitetscentrum i landet, och vi har även en delegation mot arbetslivskriminalitet som tittar på dessa frågor.
Vad gäller entreprenörsansvar och att säkerställa att arbetstagare får sin lön vid flera entreprenörsled pågår en utredning som regeringen med intresse kommer att invänta resultatet av, och vi kommer givetvis att titta vidare på frågan.