Jonas Millard (SD):
Larmklockorna i vårt rike ringer. Landets kommuner larmar. Landsting och regioner larmar. SKL larmar. Riksrevisionen larmar. Konjunkturinstitutet larmar. Vår nations medborgare larmar. Nuvarande regering är inne i halvtid, och efter förra höstens exceptionellt stora invandring ökar de offentliga utgifterna till helt ohållbara nivåer.
Det Sverige som vi känner i dag är inte samma Sverige som vi kände för några år sedan. Det Sverige som vi känner i dag är inte det Sverige som våra barn kommer att känna när de växer upp. Tiden står aldrig stilla, och det gör inte heller utvecklingen. Sverigedemokraterna försöker inte stanna tiden. Vi försöker inte stoppa utvecklingen, men vi vill att utvecklingen ska gå åt rätt håll. Herr talman!
När larmklockorna nu ringer från rikets alla hörn måste vi som är valda av folket också lyssna på folket. Sverigedemokraterna ser att det finns enormt stora utmaningar. Vi ser att vården, skolan och hela välfärden som vi känner den i dag är satt under enorm press. Men det stannar inte där. Den destruktiva politiken sätter sina spår överallt i samhället.
Därför krävs det att alla som kan är med och tar ansvar. I den här debatten diskuterar vi budgeten för utgiftsområde 1 Rikets styrelse, vars totala anslag är drygt 13 miljarder kronor fördelade mellan flera olika områden. Den i särklass största kostnaden är Regeringskansliet.
Sverigedemokraterna delar inte flera av regeringens prioriteringar, och jag vill passa på att redogöra skillnaden i syn på några av dessa. Regeringen föreslår att Regeringskansliet även i år ska få ökade anslag, denna gång med drygt 280 miljoner kronor, vilket man motiverar med bland annat ökade kostnader för migrationsarbete, pris- och löneökningar samt lokalkostnader.
Tydligen är det viktigare för regeringen att se om sitt eget hus än att föregå med gott exempel gentemot vårt samhälles olika instanser, som nästan dagligen larmar om hur vårt samhälle och vår välfärd försämras. Sverigedemokraterna menar att regeringen, som nu fått ta del av alla dessa larmrapporter, i stället borde föregå med gott exempel.
I vår budget sänker vi kraftigt anslagen till Regeringskansliet med 350 miljoner för 2017. Herr talman! Ett annat område där vi inte är överens med regeringen är presstödet. Sverigedemokraterna menar att presstödet behöver reformeras. Utgångspunkten måste vara att framtidens medier i större utsträckning än i dag ska klara av att stå på egna ben.
Vi är inte motståndare till att det finns någon form av system för att underlätta för pressen. Syftet med det måste dock vara att med betydligt bättre precision än i dag understödja och främja lokalt granskande och opartiska medier, framför allt i mindre städer och på landsbygden där lokala medier i dag till alltför stor del helt saknas. För att underlätta en sänkning av presstödet föreslår vi förbättringar inom andra områden.
Bland annat bör reklamskatten för dagspressen och periodiska publikationer avskaffas. Vidare vill Sverigedemokraterna kraftigt sänka det ekonomiska stödet till oss själva, det vill säga de åtta partier som sitter här inne i dag. Det finns också flera anslag där Sverigedemokraterna vill satsa mer än regeringen. Låt mig nämna några av dessa.
Vi ställer oss positiva till att regeringen numera har kommit fram till exakt samma slutsats som Sverigedemokraterna om att extra medel bör ges till länsstyrelsernas djurskyddskontroller. Vi välkomnar detta men menar att ytterligare resurser behöver anslås och föreslår sålunda en ökning om 30 miljoner kronor för detta viktiga ändamål, det vill säga 5 miljoner kronor mer än regeringen. Under detta utgiftsområde i vår budgetmotion ligger också Datainspektionen, vars syfte är att säkra den enskilda individens rätt till integritet i vårt samhälle.
Frågor som rör den personliga integriteten har blivit högst aktuella under senare år, och Sverigedemokraternas uppfattning är att frågorna måste tas på större allvar. I ljuset av hur frågor om övervakning, it-säkerhet och kränkningar på nätet aktualiserats de senaste åren är vår uppfattning att myndigheten behöver förstärkas kraftigt genom ökat resursanslag.
Det är ett absolut faktum att den tekniska utvecklingen, där fler människor använder internet i fler sammanhang än tidigare, också medför kraftigt ökad risk för enskilda att drabbas av att känsliga personuppgifter läcker ut. Den totala mängden data i vårt samhälle ökar kraftigt. I vårt förslag till budget ökar vi anslagen till Datainspektionen med 25 miljoner, vilket i praktiken betyder att myndighetens budget ökar med nära 50 procent i förhållande till regeringens förslag.
Avslutningsvis, herr talman, vill jag meddela att vi i jämförelse med regeringens budget sparar drygt 609 miljoner för 2017 inom detta utgiftsområde. Det räcker inte på långa vägar för att komma till rätta med alla samhällsutmaningar som det här landet står inför, men det är vad vi anser att vi kan göra här och nu inom det område som vi ansvarar för - och det är betydligt mer än vad regeringen gör.
Jag vill också meddela att vi därför kommer att avstå från att delta i beslutet.