KBLab/rixvox huggingface dataset:
Andreas Carlson (KD):
Poliser blir i dag utsatta för allt grövre påhopp när de är ute och gör sitt jobb. I den gangsterkultur som har brett ut sig på vissa platser i Sverige ses det nästan som en tävling att bete sig så respektlöst som möjligt mot poliser. Poliser förväntas tåla nästan vad som helst som inte är direkta hot. Kvinnliga poliser kallas för hora. Detta sker pass ut och pass in.
Andra okvädingsord och könsord är vardag för de poliser som är satta att garantera vår trygghet. Detta filmas och används sedan som marknadsföring av gängen. Problemet finns även på andra platser, till exempel i skolan, riktat mot socialtjänstpersonal och annan personal i myndigheter som arbetar med känsliga frågor. Samhället har blivit råare.
Därför anser vi kristdemokrater att brottet missfirmelse mot tjänsteman ska återinföras. Den som begår missfirmelse ska kunna dömas och, om behov finns, omhändertas tillfälligt om man inte avlägsnar sig från platsen. Polisens arbetsmiljö har sannolikt aldrig varit sämre än i dag. Att dagligen bli utsatt för dessa glåpord och kränkningar är fysiskt och psykiskt oerhört jobbigt.
Det bidrar till att poliser tvekar om det är värt att fortsätta med sitt jobb och att bilden av polisyrket som osäkert förstärks. Vi menar att ett återinförande av brottet missfirmelse mot tjänsteman vore ett viktigt steg för att poliser ska få en trygg arbetsmiljö. Instämmer statsministern i detta, eller tycker han att dagens lagstiftning är tillräcklig?
Andreas Carlson (KD):
Det är statsministerns sista frågestund, så jag väljer att tolka svaret mycket positivt som att man inte stänger dörren för detta. Jag vill också understryka att jag definitivt delar den avsky som statsministern ger uttryck för mot dem som beter sig på det här sättet. Jag instämmer i att poliskåren gör ett fantastiskt bra arbete och definitivt förtjänar bättre. Jag hoppas att vi kan få stöd för förslaget att återinföra brottet missfirmelse mot tjänsteman.
Eftersom det är sista frågestunden med statsministern, herr talman, vill jag också passa på att tacka statsministern. Vi har ju haft några debatter och frågestunder. Det här är sista gången statsministern är här, herr talman, så jag vill tacka och önska statsministern allt gott i framtiden. Vi delar ju idrottsintresset, inte minst, och kanske får jag möjligheten att bjuda med statsministern på en innebandymatch. Det är faktiskt Sveriges största inomhusidrott.
Detta säger jag inte bara för att Mullsjö nu leder serien i högsta ligan. Tack så mycket och välkommen på innebandy, statsministern!
Andreas Carlson (KD):
Det pågår en internationellt koordinerad islamistisk påverkanskampanj mot Sverige, och socialtjänsten är i fokus. Lögner sprids att barn kidnappas, att de tvingas bära kors och att de tvingas ta av slöjan. Syftet är att väcka vrede i den muslimska världen.
Enligt Myndigheten för psykologiskt försvar utnyttjas känslor av utanförskap, okunskap om det svenska samhället och misstro mot myndigheter som finns i den muslimska målgruppen. De falska ryktena riskerar att socialsekreterare och skolpersonal utsätts för ökat hot och våld. I Sverige har den utvisningsdömda imamen Abo Raad, som utgör ett hot mot rikets säkerhet, tillsammans med det radikala partiet Nyans deltagit i den islamistiska propagandan.
Islamismen måste bekämpas. Vad gör regeringen för att motverka situationen?
Andreas Carlson (KD):
I dag är vi alla ukrainare. Vi har krig i Europa, i vårt närområde. Vi känner bestörtning, vrede och sorg. Den ryska invasionen flyttar Europa och Ryssland många decennier tillbaka i tiden, och det vi ser är ett grovt övergrepp mot ett fredligt land och dess folk.
I detta mycket allvarliga läge uppskattar och välkomnar vi kristdemokrater den kontakt och dialog som finns upprättad mellan regering och opposition. Kristdemokraterna står redo att bistå på de sätt vi kan, och vi är enade i vårt stöd till Ukraina och mot den ryska invasionen.
Kristdemokraterna står fast vid att Sverige i samråd med Finland bör söka medlemskap i Nato. Nu är inte rätt tid att vara ensam. Jag beklagar att statsministern inte delar vår uppfattning och även att hon inte, likt Finlands statsminister, välkomnar en mångfasetterad debatt om Nato.
Det är positivt att Sverige och Finland nu bjuds in till Natos toppmöte i morgon, men samarbetet behöver fördjupas ytterligare - till ett fullt medlemskap. Med det sagt är det vi ser i dag inte en splittrad riksdag utan ett enat land. Sverige står i solidaritet med Ukraina och dess befolkning och med den europeiska säkerhetsordningen.
Andreas Carlson (KD):
Tack för svaret, statsministern! Jag vill understryka att jag håller med om att vi i den här typen av mycket allvarligt läge, när vi har krig i Europa, behöver lägga annat åt sidan och fokusera på att enade stå i solidaritet med Ukraina och bekämpa den ryska invasionen på de sätt vi kan. Vi gör en annan bedömning från Kristdemokraternas sida. Vi menar att det här är en dag då man på allvar borde diskutera ett fördjupat Natosamarbete ytterligare.
Stad efter stad sätts i skräck, och vi har i Sverige sett den dödligaste inledningen någonsin på ett år kopplat till dödsskjutningar i gängkriminalitetens spår. I helgen såg vi också hur ligister och kriminella riktade sina attacker rakt mot svensk polis, mot det svenska samhället och mot vår demokrati. Jag läste en intervju med en polis i Dagens Nyheter. Han fick frågan om han fruktade för sitt eget liv.
Jag noterar regeringens ståndpunkt och välkomnar förstås det fördjupade samarbetet, men som vi ser det skulle man behöva fördjupa det ytterligare till att Sverige blir fullvärdig medlem i Nato. Jag skulle vilja fråga Magdalena Andersson om hon ser några andra omständigheter eller förutsättningar, någon annan dag längre fram, som skulle göra det möjligt att föra diskussionen om ett fullvärdigt medlemskap i Nato. Ser Socialdemokraterna och regeringen en sådan möjlighet i framtiden?
Han sa: Absolut, de var ute efter oss. Hade någon polis blivit kvar på gräsmattan kan jag garantera att den polisen hade varit död, stenad till döds. Kristdemokraterna föreslog redan för 20 år sedan att polisen skulle få tillgång till vattenkanoner. Vi har haft förslag i vår budget sedan sex år tillbaka om att polisen ska ha muskler och pengar för att kunna köpa in vattenkanoner, utrustning med beanbags och gummikulor.
Skulle inte det, om det hade funnits på plats, ha gjort att man var bättre rustad mot dessa ligister, Ardalan Shekarabi?
Andreas Carlson (KD):
Politiskt ledarskap handlar inte om att agera reaktivt. Det handlar om att förutse och att förebygga. När KD lade fram förslaget om vattenkanoner och gummikulor för sex år sedan raljerade regeringen och dåvarande inrikesministern över förslaget.
Hade det inte varit bättre om regeringen visade ledarskap, slutade raljera och gav polisen utrymme i budgeten att prioritera vattenkanoner och gummikulor som skulle ha gjort att polisen var betydligt bättre rustad?
Andreas Carlson (KD):
2 600 personer går fria på gatan i väntan på att avtjäna sitt straff. Vissa tackar för den friheten genom att mörda, andra genom att hota med pistol mot någons mage och begå nya brott. Enligt Ekots granskning begår så många som var femte av dessa personer nya brott medan de köar till fängelse.
Fängelseköerna har eskalerat och vuxit kraftigt under Morgan Johanssons tid som justitieminister. Det är ett slag i ansiktet på alla brottsoffer. Frågan är vem som bär ansvaret. Är det kommunerna där också, Morgan Johansson, eller inser Morgan Johansson sitt eget ansvar? Det är min fråga.
Jag vill i detta sammanhang deklarera att Kristdemokraterna kommer att stödja misstroendeförklaringen mot Morgan Johansson som justitieminister. Det är 100 dagar kvar till valet. Det är viktigt att byta ut regeringen, men vi kan börja med Morgan Johansson.
Andreas Carlson (KD):
Detta är ett av många exempel på att regeringen och Morgan Johansson har missbedömt kriminaliteten fatalt. När det gäller Ekots rapportering blir Morgan Johansson närmast förvånad över effekten. Kristdemokraterna vill skärpa straffen ännu mer än vad regeringen har gjort. Det är därför vi tar höjd för att kriminalvården måste byggas ut ännu mer än vad regeringen föreslår. Vi föreslår också att man ska hyra platser utomlands för att avlasta svensk kriminalvård och få fler bakom lås och bom.
Detta har Morgan Johansson sagt nej till. Varför?
Andreas Carlson (KD):
Carina Ödebrink har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta med anledning av det som har framförts i interpellationen om den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur. Anders Ådahl har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att säkerställa en hållbar utveckling av pendlingen mellan Göteborg och Borås och då inte minst tågpendling på ny tågbana.
Daniel Helldén har frågat mig om regeringens besked dagen före julafton betyder att fyrspår Lund-Hässleholm skrinläggs eller om jag har för avsikt att fullfölja den tidigare planeringen med två nya spår för stambanan mellan Lund och Hässleholm. Jag väljer att besvara interpellationerna gemensamt. Carina Ödebrink berör flera viktiga frågor i sin interpellation, och det är lätt att hålla med om mycket av det som framförs.
Ett litet och exportberoende land som Sverige behöver självklart en robust infrastruktur. Det är en förutsättning för vår ekonomi och konkurrenskraft, och därför behövs det långsiktighet i planeringen av vår infrastruktur. Anders Ådahl och Daniel Helldén har frågor kring specifika delar av det tidigare höghastighetstågsprojektet.
Regeringen fattade den 22 december 2022 fyra beslut angående den tidigare regeringens planer för nya stambanor för höghastighetståg som kan komma upp i hastigheter på 320 kilometer i timmen. För Ostlänken ska Trafikverket identifiera och vidta kostnadsreducerande åtgärder, dock utan att det ska försena arbetet med Ostlänken nämnvärt.
För sträckan Göteborg-Borås är inriktningen att utreda en modifierad lösning utan att trafikstarten försenas. Trafikverket ska analysera vilka alternativa åtgärder eller paket av åtgärder i järnvägssystemet för hastigheter upp till som mest 250 kilometer i timmen som på ett kostnadseffektivt sätt kan utöka järnvägskapaciteten i stråket.
Syftet är framför allt att förbättra förutsättningarna för arbetspendlingen i regionen samt att förbättra anslutningen till Landvetters flygplats. För sträckan Hässleholm-Lund avslutas planeringen enligt den ursprungliga planen för nya stambanor för höghastighetståg. I stället görs ett omtag för att belysa nya åtgärder i järnvägssystemet, som på ett kostnadseffektivt sätt åstadkommer kapacitetsförbättringar i Skåne.
Det ska främst handla om åtgärder på sträckan Hässleholm-Lund men även åtgärder på andra bandelar. Regeringen inväntar Trafikverkets utredning innan nytt beslut tas. Planeringen för de centrala delarna av de nya stambanorna, mellan Linköping och Borås respektive Hässleholm via Jönköping, avbryts. Motiven till besluten är att regeringen prioriterar upprustning av befintlig järnväg, bättre vägstandard och utbyggd laddinfrastruktur före investeringar i höghastighetståg.
Behoven inom infrastrukturen är stora, och en satsning på höghastighetsjärnväg skulle tränga undan andra nödvändiga investeringar. Satsningar på järnvägen bör i första hand underlätta för arbetspendling och godstrafik för att stärka jobb och tillväxt. Regeringen avser att återkomma i frågor kring den långsiktiga infrastrukturplaneringen under mandatperioden.
Andreas Carlson (KD):
Jag vill tacka för den här debatten, för god dialog och för det engagemang som finns i Sveriges riksdag och i stora delar av Sverige kring frågor som rör infrastruktur och specifikt det vi har debatterat här i dag. Jag förstår att man kan dra olika slutsatser och landa i olika positioner. Vi har en god dialog och förståelse för varandras positioner.
När man inte har förstått eller där kommunikationen uppfattas som för dålig kan man få svar, och det hoppas jag ha kunnat bidra till under debatten i dag. När det kommer till frågan om de 3 miljarderna är det den besparing som kan göras kortsiktigt när man avbryter de centrala delarna av planeringen.
De stora besparingarna är långsiktiga och gäller att om man hade gått vidare med det här projektet hade man riskerat att tränga undan annan viktig infrastruktur. Jag ber att få återkomma till riksdagen angående detta.
Det kan också vara så att övriga kostnadsökningar i samhället som även påverkar infrastrukturprojekt, som är långsiktiga och dyra, äter upp en del av utrymmet. Det kan jag också gärna återkomma till när jag har ett bättre underlag. Infrastrukturen ska inte bara underhållas och rustas.
De besked som har givits utesluter inte nya konventionella spår - inte heller på sträckan Lund-Hässleholm - och det som tidigare har framkommit i arbetet med Trafikverket, kommunerna och regionerna är del av uppdraget. När Fehmarn Bält-förbindelsen öppnas blir det mer tryck på kapaciteten i vårt eget infrastruktur- och järnvägsnät. Det finns med i uppdraget till Trafikverket.
Och när det kommer till TEN-T-kartorna är det inte ologiskt att beslutet som fattats också får konsekvenser.
Andreas Carlson (KD):
Gunilla Svantorp har ställt ett antal frågor till mig om en förbättrad järnvägsförbindelse mellan Stockholm och Oslo. Transporter över gränserna har stor betydelse för jobb och tillväxt i de nordiska länderna. Sverige och Norge för dialog om behovet av att utveckla infrastrukturen för gränsöverskridande transporter. Detta behöver ske i dialog mellan departementen i de båda länderna samt mellan de myndigheter som ansvarar för transportsystemet i respektive land.
Trafikverket har, tillsammans med Jernbanedirektoratet, haft i uppdrag att utreda förutsättningarna för åtgärder på järnvägen på stråket Stockholm-Oslo. Den utredningen redovisades den 1 oktober förra året och bereds nu inom Regeringskansliet. Regeringen har agerat för att Stockholm-Oslo ska ingå i stomnätskorridoren Skandinavien-Medelhavet i TEN-T. I den allmänna riktlinje som antogs vid TTE-rådet den 5 december 2022 hade Stockholm-Oslo lagts till korridoren.
Jag ser fram emot att arbeta tillsammans med alla mina nordiska kollegor och fortsätta dialogen för att utveckla våra gränsöverskridande transporter. Regeringen avser att återkomma i frågor kring den långsiktiga infrastrukturplaneringen under mandatperioden.
Andreas Carlson (KD):
Gunilla Svantorp frågade hur vi med fokus på transportsektorn blir den mest integrerade regionen. Jag ser fram emot att arbeta med detta tillsammans med alla mina nordiska kollegor och fortsätta dialogen för att utveckla våra gränsöverskridande transporter.
Det vore dock inte lämpligt eller rimligt, tror jag, om jag skulle föregå den ordnade process med planrevideringar som har varit en god ordning för långsiktig infrastrukturplanering. Vi vill nog sätta igång en planrevidering tidigare. Det kommer vi att återkomma till i riksdagen. Detta följer ett mönster. Beslutet om nationell plan kom precis på sluttampen av den förra regeringens mandatperiod.
Det var också då man gav det här beskedet, gissningsvis för att man inte hade så mycket pengar. Man ville ändå ge ett utredningsuppdrag för att flytta det här arbetet framåt, och det kan ju ses som positivt. Nu har vi slutsatserna från det här gemensamma uppdraget. De kom i oktober. Det är rimligt att överväga och analysera dem och att i god dialog med de nordiska kollegorna se vilken väg framåt som är den bästa.
Jag är mycket väl medveten om de stora problem som fanns med hinder under pandemin. Då visades det, även för dem som inte kände till det tidigare, hur viktigt det är med god och fungerande infrastruktur och bra transporter, även för arbetspendling och godstrafik, inte bara för ett land utan också för vårt nordiska samarbete. Detta behöver vi stärka.
Det har även uttalats av min företrädare. Han hade också ett gott samarbete med de nordiska kollegorna, vilket jag har uppskattat under mina första 98 dagar i uppdraget. Jag kommer att fortsätta arbeta för att vi ska kunna hitta gemensamma lösningar och se hur vi kan stärka vår gemensamma infrastruktur.
Det är positivt för jobb och tillväxt i vårt land och för våra grannländers ekonomier. Regeringens fokus på att underlätta för arbetspendling och godstrafik passar som hand i handske med detta. I dag har jag inte några nya besked att ge. Vi tittar noga på de erfarenheter som finns sedan tidigare och på det uppdrag som redovisades i oktober.
Jag ser fram emot att återkomma till riksdagen för att ha en god dialog och diskussion om de här frågorna och föra dem framåt.
Andreas Carlson (KD):
Jag tackar för den interpellation som Gunilla Svantorp ställt och för det samtal vi haft. Jag kan bara hålla med om att det här är någonting som kan belysas ännu mer.
De som jag träffade när jag var på mötet i Norge pekade på att Göteborg är deras viktigaste hamn, vilket också är viktigt för att se var man kan stärka godsflöden. De pekar alltså på en annan sträckning än den som vi har pratat om här i dag.
Mycket av handeln sker inte bara regionalt, nationellt eller i en egen del av världen utan globalt. Då blir vårt gemensamma arbete för vår gemensamma infrastruktur och våra godsflöden ännu viktigare för att stärka vår konkurrenskraft och våra företags möjlighet att etablera sig och växa. En tredjedel av den svenska utrikeshandeln sker på något sätt via Göteborgs hamn.
När det gäller gods är det viktigt att se kapaciteten i olika delar. Det handlar inte bara om lastbilar och järnväg utan om hela kedjan. Det är det angreppssättet jag och regeringen har.
Vi ska inte ställa olika transportslag emot varandra utan ha ett transportsystem och en infrastruktur som håller ihop och premierar jobb och tillväxt i hela landet, även i gränsregioner, för att vi ska kunna samutnyttja våra gemensamma resurser på allra bästa sätt. Det här ser jag fram emot att återkomma till i trafikutskottet och kammaren i Sveriges riksdag.
Jag tackar för den dialog som vi haft i dag och ser fram emot den som kommer - kanske inte i morgon men längre fram.
Andreas Carlson (KD):
Mikael Larsson har frågat mig om jag har för avsikt att beakta markägarnas synpunkter i arbetet med att ta fram en ny väg- och järnvägsplan för ombyggnad av riksväg 41 och i så fall på vilket sätt. Mikael Larsson har vidare frågat mig om jag har för avsikt att väga in betydelsen av jordbruksmark i planeringen av ny infrastruktur och i så fall på vilket sätt.
Därtill har Mikael Larsson frågat mig om jag avser att verka för att ta några initiativ så att sådant här kan förbättras genom samråd och dialog mellan berörda markägare och Trafikverket. Jag tror att Mikael Larsson och jag är helt överens om jordbrukets och landsbygdens stora betydelse. Jag vill dock understryka att när mark behöver tas i anspråk för infrastruktur är processen och de avvägningar som ska göras tydligt reglerade i olika lagar.
En ny väg eller järnväg ska ges ett sådant läge och utformas så att ändamålet med järnvägen uppnås med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kostnad. Hänsyn ska tas till stads- och landskapsbilden och till natur- och kulturvärden. Denna grundläggande princip finns i både väglagen och lagen om byggande av järnväg och är utgångspunkten för planeringen.
Vidare finns det bestämmelser i miljöbalken om hushållning med mark och vatten, vilka också ska tillämpas. Där finns bland annat en bestämmelse som syftar till skydd av jordbruksmark. Samråd med markägarna görs alltid när en väg- eller järnvägsplan tas fram, och de synpunkter som lämnas beaktas i flera steg. Jag har fullt förtroende för att Trafikverket tillämpar lagstiftningen på ett korrekt sätt.
Även regeringen är självklart bunden av dessa lagar i regeringens prövning av överklaganden. Samråd och dialog är alltid svåra saker där någon part kan känna besvikelse över att utfallet kanske inte blir vad man hoppats. Jag har stort förtroende även i detta fall för att Trafikverket arbetar med att få fungerande och givande samråd. Jag utgår ifrån att Trafikverket löpande arbetar för att förbättra sina rutiner om och när det behövs.
Andreas Carlson (KD):
Tack, Mikael Larsson! Jag förstår att det är en fråga som engagerar. Jag uppskattar ledamotens engagemang. Jag uppskattar också att ledamoten ber mig svara så att vi kan ha en dialog på ett mer generellt plan. Mikael Larsson vet att ett statsråd inte kan kommentera enskilda fall. Jag vill heller inte kommentera det enskilda fallet utan hålla debatten mer generell.
Alla situationer måste bedömas utifrån sina förutsättningar och de olika intressen som är aktuella i det enskilda fallet. När det gäller jordbruket, jordbruksmark och jordbrukspolitik, är det en mycket viktig fråga för regeringen. Det är en uppfattning som jag vet att jag delar med Mikael Larsson och Mikael Larssons parti.
Det är också en av anledningarna till att jag nu som infrastruktur- och bostadsminister är inrymd på det nybildade Landsbygds- och infrastrukturdepartementet för att hålla i flera av de viktiga frågorna för att hela Sverige ska fungera inom samma departement. När man ska bygga väg och järnvägar finns det lagstiftning på plats som ska följas både av Trafikverket och av andra myndigheter samt av regeringen och domstolar.
Däri regleras både hur avvägningar ska göras och att samråd ska ske. Samråd och dialog mellan berörda markägare och Trafikverket är en mycket viktig del av den process som leder fram till en väg- eller järnvägsplan. Den lagstiftning som finns innebär att markägarnas synpunkter alltid ska beaktas i arbetet med att ta fram väg- och järnvägsplaner. Samråd sker i flera steg i den fysiska planeringsprocessen. Herr talman!
Som jag sa inledningsvis har jag förtroende för att Trafikverket arbetar med att få fungerande och givande samråd. Jag utgår från att Trafikverket löpande arbetar för att förbättra sina rutiner. Samråd ska ske med enskilda markägare men också med myndigheter som till exempel länsstyrelsen. Länsstyrelsen har en särställning i lagstiftningen när det gäller planering av nya vägar och järnvägar och bevakar allmänna intressen.
Att jordbruksmarkens betydelse ska beaktas i planeringen av ny infrastruktur tillsammans med andra enskilda och allmänna intressen följer av den tillämpliga lagstiftningen. Att bevara brukningsvärd mark nämns särskilt som ett viktig allmänt intresse som tillsammans med andra intressen beaktas vid exploatering.
Andreas Carlson (KD):
Jag vill återigen tacka Mikael Larsson för interpellationen. Jag vet att detta är frågor som väcker stort engagemang och mycket känslor. Återigen: Jag kan och vill inte uttala mig i det enskilda fallet, men jag tar med mig det som Mikael Larsson gjort mig uppmärksam på här i kammaren i dag. Detta är en fråga som ofta återkommer, och det finns säkert olika sätt att förbättra rutiner och så vidare.
Jag utgår ifrån att Trafikverket löpande arbetar med detta när det gäller den viktiga del av infrastrukturprojekt som handlar om samråd och en god dialog. Man ska bli förstådd, lyssnad på och inte minst tagen på allvar så att man i större utsträckning kan acceptera olika projekt. Även om man inte till hundra procent delar inriktningen är en viktig del att man har haft ett gott samrådsförfarande och en god dialog.
I den mån detta behöver vässas utgår jag ifrån att Trafikverket gör det. Jag ser fram emot en fortsatt god dialog kring den här typen av frågor med Mikael Larsson och andra ledamöter i Sveriges riksdag.