Nyamko Sabuni (L):
Isak From har frågat mig om vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta under 2012 för att arbetslösa, bostadslösa och unga utan framtid ska känna framtidstro och faktiskt bli delaktiga i samhället. Att skapa goda förutsättningar för barn och unga att växa upp är en central fråga för regeringen. Varje ung människa som hamnar i ett utanförskap utan tro på sig själv eller samhället är ett misslyckande.
Självfallet genomförs därför ett stort antal insatser för att förbättra ungas situation. Jag vill ge några exempel. Det nu pågående läsåret är det första med en ny skollag och en helt ny gymnasieskola. Vi kommer att se färre avhopp genom nya yrkesprogram, och regeringen genomför den största satsningen på gymnasial lärlingsutbildning hittills. Vi ersätter det individuella programmet med fem olika introduktionsprogram.
Regeringen har gjort det billigare att anställa ungdomar genom halverade socialavgifter. Regeringen har sänkt restaurangmomsen för att skapa fler arbetstillfällen. Regeringen har infört en jobbgaranti för ungdomar för att erbjuda unga i åldern 16-24 år som varken arbetar eller studerar individuellt utformade insatser.
Regeringen har uppdragit åt Arbetsförmedlingen och Folkbildningsrådet att tillsammans genomföra en satsning på studiemotiverande folkhögskolekurser för de unga i jobbgarantin som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning. Dessa åtgärder syftar till att förbättra kvaliteten i skolan, minska avhoppen och pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten. Alla unga ska ha en framtid. Ungdomsstyrelsen har under 2011 analyserat ungas bostadssituation.
Rapporten Fokus 11 - en analys av ungas bostadssituation visar bland annat att det framför allt är i tillväxtkommuner som bostadsbristen för unga är ett problem. Förslagen i rapporten bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Ungas tilltro till demokratin är i dag hög, och förstagångsväljarnas valdeltagande 2010 var med 79 procent högre än på många år.
En analys av valundersökningar sedan 1950-talet och framåt som gjorts i Ungdomsstyrelsens rapport om ungas inflytande visar också att en större andel av dagens unga uppger sig vara intresserade av politik än vad unga har varit i tidigare generationer. Men i rapporten lyfts det också fram att unga är pessimistiska när det gäller möjligheten att påverka beslutsfattare.
Det är därför angeläget att samhället använder de arenor som finns för att öka ungas möjlighet till inflytande och välfärd för att nå de mål om ungas rätt till inflytande och välfärd som riksdag och regering har ställt upp. Där har vi alla ett ansvar. Jag håller med Isak From om att kommunernas informationsansvar när det gäller unga som inte har börjat eller som har gjort avbrott i sina gymnasiestudier inte tycks fungera tillfredsställande. Statens skolverk har följt upp kommunernas arbete vid två tillfällen, 2006 och 2010.
Den senaste uppföljningen visar att bara drygt fyra av tio kommuner anser att de lyckas mycket eller ganska bra med att samla in information, få kontakt med ungdomar och erbjuda dem åtgärder. I förra veckan tog jag till exempel emot Ungdomsstyrelsens rapport Unga föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning . Rapporten visar att bara 27 procent av dem som blir föräldrar före 20 års ålder slutför sin gymnasieutbildning.
För att sätta tydligt fokus på ungdomsfrågor och hitta långsiktiga lösningar på de utmaningar som finns inom det ungdomspolitiska området avser regeringen att presentera en ny ungdomspolitisk proposition under mandatperioden. Arbetet med en sådan proposition har påbörjats. Att ta del av ungdomars egna synpunkter kommer att bli en viktig del i arbetet.