Anita Brodén (L):
Det är alltid med inspiration och engagemang som jag deltar i riksdagens miljödebatter. Naturvården och den biologiska mångfalden har varit och är en drivkraft för mig som liberal. Jag har många gånger med stolthet lyft fram de folkpartiinitiativ som har haft en stor betydelse på miljöområdet.
Men vi vet alla att man inte kan vila på historiska lagrar, utan man får ta dem som avstamp för fortsatta ansträngningar nationellt, inom EU och internationellt. I det här sammanhanget är det oerhört viktigt att påpeka att det har betydelse och är viktigt att arbeta med miljöfrågor tillsammans med energi- och klimatfrågor. Det är en helhet. Herr talman!
Regeringen beslutade i juli 2010 att tillsätta en parlamentarisk kommitté, den som Lars Hjälmered har berört här. Det är viktigt att den har kommit till stånd för att arbeta vidare med miljökvalitetsmålen och för att uppnå generationsmålet.
Beredningens uppdrag är att titta på strategier, forma etappmål, styrmedel och åtgärder samt att ta fram de specifika områden som man vet kräver väldigt viktiga politiska ställningstaganden. Man ska peka ut de områdena och arbeta alldeles speciellt med dem. Vi har hört här om de tre speciella strategiområden som redan är utpekade.
Det är skog, jord och mark, det är vatten och det är också internationellt arbete för en giftfri miljö. Nu håller beredningen på att arbeta fram etappmål. Man kan säga att etappmål är steg på vägen för att nå målen. Det handlar om luftföroreningar, farliga ämnen, avfall och biologisk mångfald.
Här finns områden som vi berör i dag. Det finns anledning att återkomma något till det lite längre fram. Det som är alldeles unikt och som jag skulle vilja lyfta upp i det här sammanhanget är utgångspunkten. Utgångspunkten för det här arbetet handlar om ansatsen, och ansatsen är en ekosystemansats.
Det är en balans mellan bevarande och nyttjande av land, vatten och levande resurser utifrån ett rättviseperspektiv. Jag tycker att den kombinationen är fantastisk. Jag skulle vilja rikta mig alldeles speciellt till Johan Löfstrand och säga att detta är en hög ambitionsnivå om något.
Jag är inte säker på att Johan hör det här, men vi kan hänvisa honom till protokollet där han kan läsa den speciella hälsning som han fick. Regeringens inställning, att berörda i samhället ska vara med när målen för förvaltningen av ekosystemen formuleras, är rätt. Det är också mycket framåtsyftande. Därför inkluderar det här arbetet näringslivet och det civila samhället.
Det är märkligt att det inte har skett i samma utsträckning tidigare. Näringslivet, hushållen och det civila samhället är viktiga aktörer som dessutom lägger enorma resurser på miljöförbättrande åtgärder.
De resurser näringslivet bidrar med uppgår till 100 miljarder kronor på årsbasis. Vi vet också att vi gemensamt lägger 71 miljarder kronor på miljöskatter. Konsumtionsmönster har varit uppe här i dag.
Det är en otroligt viktig synpunkt. Vi delar den absolut. Något som diskuterades när Miljömålsberedningen hade sina första sammanträden var om det skulle bli en strategi eller om det skulle bli en röd tråd genom alla områden, och det blev det senare.
Därmed inte sagt att vi inte skulle tycka att det här är viktigt - tvärtom. Det är regeringen som har lyft fram förslaget att också konsumtionsmönster och det vi konsumerar och påverkar i andra länder ska vägas in i våra miljömål.
Det kommer att uppmärksammas i alla delar av det fortsatta arbetet med miljömålen. Det är också viktigt att säga att det nya sättet att arbeta för att uppnå de 16 miljömålen inte innebär att vi lägger undan och inte tar notis om det tidigare miljörådets arbete. Det är ju givet - det ligger som en viktig bas.
Och de idéerna, tankarna och forskningsrönen tar vi självklart till oss. Med det nya sätt som vi nu har valt att arbeta på är jag ganska övertygad om att vi har hittat en modell där vi kommer att kunna arbeta strategiskt för att kunna klara de olika miljömålen.
Jag ska nu försöka, herr talman, besvara en del av de frågeställningar som kommit från oppositionen. Matsvinnet tog Jens Holm upp. Vi diskuterade det förra veckan också. Det är helt oacceptabelt ur ekologisk, ekonomisk och etisk synvinkel att vi har ett så enormt matsvinn.
Var fjärde matkasse slängs helt sonika. Arbetet med detta är nu under beredning i Miljömålsberedningen, så vi kommer där att återkomma med konkreta förslag. Där finns det en oerhört stor samstämmighet. Samtidigt har det påbörjats ett antal arbeten.
Såväl Livsmedelsverket och Naturvårdsverket som en speciell samverkansgrupp, Samma, har redan börjat arbeta för att minska svinnet. Man väntar inte, utan man kör i gång detta oerhört viktiga arbete. Täktfrågan skulle jag också vilja kommentera. Det var Åsa Romson som tog upp den.
Jag tycker att det är viktigt att i den frågeställningen slå fast att miljöbalkens portalparagraf, som tar upp den biologiska mångfalden, verkligen är en portalparagraf och står fast.
I det specifika ärende som Åsa Romson tar upp har det också varit en särskild debatt här i kammaren med miljöministern då han svarade på Åsa Romsons fråga och sade han att om det skulle visa sig att det trots allt inte är tillräckligt aviserar han en regelförändring. Här finns också en öppning.
Det viktigaste är ändå att påpeka att den stoppregel som vi var med och beslutade om syftar till att ge ett starkare och ett bättre skydd för naturgrus och täkter. Miljööverdomstolen lutade sig också mot detta och har samma uppfattning som regeringen i den frågan. Det är bakgrunden. Det handlar inte om att försämra utan om att förstärka.
Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga övriga yrkanden.