Anna Ekström (S):
har frågat mig vilka skolformer som omfattas av den pågående utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet och om min bedömning av Skolinspektionens resurser och befogenheter att inspektera, varna och/eller frånta huvudmän rätten att bedriva utbildningsverksamhet om de inte uppfyller skollagens krav.
Gudrun Brunegård har också frågat mig om det är i överensstämmelse med min rättsuppfattning att samtliga skolor med religiös huvudman ska utsättas för kollektiv bestraffning på grund av ett fåtal som har misskött sig. Regeringen beslutade i mars 2018 om kommittédirektiven Konfessionella inslag i skolväsendet .
Den särskilda utredaren ska bland annat analysera vad som kan anses följa av Europakonventionen, andra internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och regeringsformen i relation till konfessionella inslag i skola, förskola och fritidshem, oavsett om huvudmannen är offentlig eller enskild. Utredaren ska även föreslå definitioner av vad som avses med konfessionell respektive icke-konfessionell inriktning.
Dessutom ska utredaren se över om det i samband med prövningen av enskilda som huvudmän för skolor, förskolor och fritidshem med en konfessionell inriktning - utöver befintliga krav - finns behov av att ställa upp särskilda krav. Sådana krav kan till exempel mer specifikt ta sikte på förutsättningarna att bedriva en verksamhet som förmedlar och förankrar respekt för den värdegrund som gäller för det svenska skolväsendet.
I januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet de gröna, framgår att ett etableringsstopp ska införas för fristående grund- och gymnasieskolor med konfessionell inriktning. Regeringen beslutade därför den 29 maj 2019 att utvidga utredningens uppdrag genom ett tilläggsdirektiv .
Utredaren ska nu även lämna sådana författningsförslag som behövs för att ett etableringsstopp för fristående skolor med konfessionell inriktning ska kunna införas och analysera och redovisa vilka eventuella konsekvenser dessa författningsändringar kan få, bland annat i förhållande till grundlag, EU-rätten och Sveriges internationella åtaganden samt för befintliga fristående skolor med konfessionell inriktning.
De skolformer och verksamheter som är föremål för utredningen är de som ingår i skolväsendet för barn och unga. Förskolan omfattas inte av tilläggsdirektiven om stopp för nyetablering men är däremot del av utredningen enligt de ursprungliga direktiven. Utredningen har inte i uppdrag att utreda konfessionella inslag i kommunal vuxenutbildning eller på folkhögskolor. Utredningen har även i uppdrag att kartlägga hur fristående förskolor, skolor och fritidshem följer regelverket för konfessionella inslag.
Detta kommer att ge regeringen en mer samlad bild av Statens skolinspektions tillsynsarbete på området. En viktig utgångspunkt är att all utbildning inom skolväsendet måste följa alla de bestämmelser som finns i skolförfattningarna. Det är inte förhandlingsbart. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig, och de olika skolformerna ska följa det som anges i skollag och respektive läroplan. Detta har ingenting med kollektiv bestraffning att göra.
Det finns således ett pågående arbete som jag ser som väldigt viktigt för att få en bra lagstiftning så att en likvärdig utbildning av hög kvalitet säkerställs i alla skolor.