Roza Güclü Hedin (S):
Jag är lite ringrostig eftersom jag inte har varit här på några månader. I normala fall brukar jag debattera grundskolefrågor, så detta är ny mark för mig. Men det är spännande, och det finns mycket att ta till sig i Riksrevisionens granskning.
De nordiska riksrevisionsmyndigheterna har granskat resurseffektivitet och produktivitet hos de nordiska lärosätena mellan åren 2011 och 2016. Granskningen har skett vid 68 av de 160 nordiska lärosätena, och 27 svenska lärosäten deltog.
Man ville ha svar på om resursanvändningen är effektiv vid svenska lärosäten jämfört med övriga nordiska lärosäten och hur eventuella skillnader i effektivitet kan förklaras. Resultatet visar att de svenska lärosätena hävdar sig väl i jämförelse med andra nordiska lärosäten. Den genomsnittliga förbättringspotentialen för den granskade perioden är 7 procent.
Under den undersökta perioden har effektiviteten ökat med ca 1 procent per år. Man har tittat på en mängd olika faktorer för att se varför vissa lärosäten presterar lägre än andra, men den enda faktorn som uppvisar samband med effektivitetstalen är personalomsättning, vilket också Centerpartiets företrädare lyfte fram.
Hög personalomsättning kan bidra till lägre effektivitet. Man har också granskat genomströmningen på en fristående kurs i engelska och på högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik. Resultatet visar att den är lägre på engelskakursen och att det är stora variationer mellan lärosätena.
Uppföljningen kan bli bättre; de åtgärder som görs för att öka genomströmningen följs inte alltid upp. Granskningen visar också att genomströmningen påverkas av faktorer som lärosätena själva inte rår över, till exempel resurstilldelning till humaniora, vikande studentunderlag och sned könsfördelning. Riksrevisionen lämnar inga rekommendationer till regeringen med anledning av granskningen.
Regeringen välkomnar granskningen och menar att lärosätena arbetar hårt med att utveckla verksamhetens kvalitet och effektivitet. Redan i dag har samtliga lärosäten ett uppdrag att arbeta med och utveckla verksamhetens kvalitet och effektivitet, och det är viktigt och nödvändigt.
Regeringen menar också att det är svårt att mäta effektivitet utifrån en statistisk modell och att fler pusselbitar behövs. Varje år publicerar Universitetskanslersämbetet rapporter grundade på myndighetens ansvar för uppföljning av lärosätenas effektivitet.
Den statistiken ger väldigt goda möjligheter att följa utvecklingen och också göra jämförelser mellan lärosäten, ämnesområden och utbildningsformer. Precis som Fredrik Christensson från Centerpartiet nämnde finns det också en följdmotion från Centerpartiet som anser att regeringen ska ge högskolemyndigheterna i uppdrag att samla och tillgängliggöra information om tidigare studenters lön och arbetsmarknadsetablering samt om utbildningskvaliteten.
Man menar att det skulle leda till högre kvalitet, bredare rekrytering och bättre genomströmning. Det är väldigt många kloka förslag, men eftersom regeringen i skrivelse 75 berättat för oss att arbete pågår i riktning mot vad som efterfrågas bedömer man att det inte behöver göras något ytterligare i dag. Därför avslås motionen. Med detta, fru talman, föreslår jag att rapporten läggs till handlingarna.
Jag vill önska samtliga här inne en glad midsommar och en fortsatt glad sommar!