Per Åsling (C):
Skattereglerna ska utgöra effektiva ekonomiska styrmedel men också främja ett legitimt och rättvist skattesystem. Grön skatteväxling - att höja skatten på utsläpp och sänka den på arbete - har länge varit nationalekonomernas favoritlösning på miljöproblemen.
Idén lanserades av Arthur Cecil Pigou för nästan hundra år sedan, när han argumenterade för att minska skatter som drabbar arbete och kapital och i stället införa skatter som korrigerar problem, som miljöskatter.
Att välja skatter som vrider rätt i stället för skatter som snedvrider ekonomin, exempelvis på miljöområdet till förmån för folkhälsan och minskade utsläpp, är ett gott exempel. Herr talman!
I Sverige lanserades idén om en grön skatteväxling redan på 1970-talet, och den började genomföras på 1990-talet, med Centerpartiet som pådrivande i regeringen och som innehavare av miljöministerposten.
Både intäkterna från miljöskatterna och skatterna på arbete har varit stigande eller konstanta sedan 1990-talet, men bakom de siffrorna döljer sig betydande förändringar.
Då utsläppen har minskat under perioden har det effektiva skattetrycket på miljöpåverkan stigit, och eftersom sysselsättningen har ökat och jobben har blivit fler sedan 2006 har intäkterna från skatter på arbete ökat trots lägre skattesatser på arbete. Herr talman!
Alliansregeringen, under miljöminister Lena Ek, tillsatte i december 2013 en utredning om ekonomiska styrmedel för en giftfri vardag.
Det var med andra ord en utredning som skulle titta på behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper, till exempel kläder och hemelektronik.
Ekonomiska styrmedel används i dag inom klimatpolitiken men endast i mycket begränsad utsträckning inom kemikaliepolitiken i Sverige. Rätt utformade skatter och andra ekonomiska styrmedel har stor potential att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att de uppsatta målen på miljöområdet kan nås.
Miljöanpassade alternativ kan gynnas, vilket leder till att dessa snabbare kommer in på marknaden eller ökar sina marknadsandelar. Skatter och andra ekonomiska styrmedel kan därmed vara substitutions- och innovationsdrivande på just kemikalieområdet. Det är viktigt att frågan får fortsatt hög prioritet.
Det är också viktigt att Sverige går före i EU och visar goda exempel. Herr talman! Centerpartiet har lagt en partimotion med krav på att införa skatt på farliga kemikalier för att minska risker i vardagsmiljön, särskilt för barn i hem och förskola. Herr talman!
Sverige ska fortsätta att investera i förnybar energi, och vi ska vårda den energiöverenskommelse som alliansregeringen har träffat. Det ger stabila förutsättningar för industrin och är en miljömässigt hållbar inriktning för energipolitiken.
För att stimulera mer produktion vill vi sänka skatten på egenproducerad förnybar el och effektivisera tillståndsprocessen för att ansluta kunder till elnätet. Låt mig konstatera att den största utmaningen när det gäller att bryta Sveriges beroende av fossila bränslen är just transportsektorn.
Långsiktiga och goda villkor för de förnybara drivmedlen är av yttersta vikt för en fortsatt omställning. Det krävs effektiva styrmedel för att öka andelen förnybara drivmedel med hög klimatprestanda. Centerpartiet och Alliansen vill premiera drivmedel med stor klimatnytta genom att skattebefria andra generationens drivmedel. Herr talman!
Företag ska kunna verka i hela landet. Regeringen fortsätter tyvärr hårdnackat att argumentera och förbereda införandet av vad man kallar en kilometeravgift. Det är inget annat än en skatt på avstånd. En avståndsbaserad kilometerskatt kommer att särskilt drabba företag och människor som bor och verkar på landsbygden.
Vi anser därför att en sådan skatt inte ska införas. Herr talman! Frågan om att återinföra en skatt på handelsgödsel aktualiserades av regeringskonstellationen i samband med den budgetproposition som presenterades i oktober. Det finns en risk att frågan inte upplevs som så stor och dramatisk, men det är den.
Svensk livsmedelsproduktion har under många årtionden minskat, och i dag importeras enligt Lantbrukarnas Riksförbund mer än 45 procent av den svenska konsumtionen.
Återinförs handelsgödselskatten försämras konkurrensvillkoren för svenskt jordbruk, och importen av mat ökar ytterligare. Denna import kommer från länder med lägre miljö- och djurskyddskrav än vi har i Sverige.
Sverige var tidigare det enda land inom EU som beskattade handelsgödsel, vilket påverkade svenska bönders konkurrenskraft negativt. Herr talman! Ett återinförande av en straffskatt på handelsgödsel är med andra ord en fråga om vår syn på svensk livsmedelsproduktion.
Vill vi att svensk livsmedelsproduktion ska öka, vill vi se betande djur, vill vi ha ett öppet landskap och vill vi att svensk livsmedelsproduktion ska bidra till en tillväxt runt om i vårt land är handelsgödselskatten ett stort steg i fel riktning. Med andra ord handlar det inte bara om en enskild procentsats.
Det handlar om att kunna upprätthålla en närodlad produktion av råvaror, av trygg och säker mat. Det handla rom Sveriges livsmedelsförsörjning. När landsbygdsministern i tidningen Land Lantbruk säger att en utebliven höjning av handelsgödselskatten inte hjälper svenska bönder är det mycket provocerande. Det är ett slag i ansiktet på svenska livsmedelsproducenter.
Herr talman! Regeringens destruktiva förslag måste bort från bordet. Det gäller både handelsgödselskatten och kilometerskatten.
Erfarenheten visar att handelsgödselskatten inte haft någon inverkan på handelsgödselanvändningen i och med att trenden visar en minskande användning även utan skatt. Ett återinförande av skatten skulle innebära att en än större del av den mat som konsumeras i vårt land produceras i andra länder.
Fokus måste i stället ligga på att hitta åtgärder som gör konkret miljönytta och samtidigt stärker svenskt lantbruks konkurrenskraft. Skatten är både ineffektiv och dyr, och den ska inte införas. Herr talman! Jag anser att det skulle vara mycket olyckligt och allvarligt om skatten på handelsgödsel återinförs.
En sådan sär- och straffbeskattning av svenskt jordbruk i förhållande till andra länder skulle skicka helt fel signaler till näringen. Jag har under debatten talat om skadliga skatter. Handelsgödselskatten är definitivt en skadlig skatt. Herr talman!
Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 9, men jag står givetvis bakom mina och övriga Alliansens reservationer.