Bosse Ringholm (S):
Jag tackar för svaret på de tre frågor jag har ställt. Den första frågan handlar om Anders Borgs prognos när det gäller det statliga budgetunderskottet. Enligt svaret kommer det att vara ungefär 300 miljarder kronor för i år och nästa år. Det finns en klar nackdel med att Anders Borg väntar så länge med att lämna sina svar på interpellationer. De två veckor som det normalt ska ta brukar Borg överträda med bred marginal.
I det här fallet kan man säga att det straffat sig för nu har prognoserna blivit ännu sämre än om Anders Borg hade lämnat ett snabbare svar. I januari i år lämnade Riksgäldskontoret ett material till Anders Borg. Från januari fram till april, på tre månader, ett kvartal, har prognosen i stort sett fördubblats - från Riksgäldskontorets siffror till dagens ungefär 300 miljarder på tre månader.
Det är en aktningsvärt brant kurva nedåt vad gäller budgetunderskottet. Därmed är den första frågan klarlagd. Min andra fråga gällde om finansministern kunde redovisa vilka myndigheter som måste låna pengar för att klara sin verksamhet under innevarande år. Frågan är ställd mot bakgrund av att ett flertal myndigheter numera har betydande problem. Några kör uppenbarligen sin verksamhet helt på kredit. Rikspolisstyrelsen är ett mycket tydligt sådant exempel.
Om Rikspolisstyrelsen räknar med ett underskott på närmare 1 miljard för innevarande år är de 150 miljonerna i tilläggsbudgeten bara en droppe i havet och kommer inte att rätta till situationen. Jag konstaterar, Anders Borg, att jag inte fått svar på frågan. Jag har frågat vilka myndigheter som kommer att behöva låna pengar, det vill säga få krediter för att klara sin ekonomi för innevarande år. Det svaret finns inte i Anders Borgs skrivna och här upplästa svar.
Jag ber därför finansministern att tänka en gång till och lämna en redovisning av vilka myndigheter som fått löfte i regleringsbrev eller kommer att få löfte om krediter. Där är svaret ännu icke redovisat, Anders Borg. På den tredje frågan, om finansministern har för avsikt att vidta åtgärder för att hålla tillbaka den statliga kostnadsutvecklingen, säger finansministern ja, kanske. Det preciseras dock inte vilka dessa är.
Det sägs att det kan bli aktuellt med stabiliseringspolitiska åtgärder. Då är min nästa fråga: Vilka tänker finansministern på? Är det skattefrågor, kostnadsindragningar eller vilken typ av insatser kan finansministern tänka sig för innevarande år? Han medger att det kan behövas någon form av stabiliseringspolitiska åtgärder.
Jag har framför mig en artikel i Svenska Dagbladet från den 17 januari där Anders Borg tror sig klara vallöfte; det är rubriken på artikeln. I den säger Anders Borg: "Vi ska kunna lägga en reformbudget i höst. Det har vi goda förutsättningar att klara av om vi agerar ansvarsfullt och försiktigt." Och Anders Borg fortsätter: "Min bedömning är vi klarar av att genomföra i stort sett alla de vallöften som kostar pengar."
Min fråga så här tre månader efter dessa påståenden är: Gäller det fortfarande när budgetunderskottet nu i april visar sig vara dubbelt så stort som det var i januari när löftet gavs? Det skulle vara intressant att få en reaktion på det eftersom verkligheten har förändrats radikalt. Det är hundra procent mer i budgetunderskott efter tre månader.
Är Borgs vallöfte devalverat i motsvarande mån med tanke på att det gavs i januari och vi nu är inne i april? Det återstår alltså att få svar på min andra fråga, vilka statliga myndigheter som fått krediter, kommer att behöva krediter, kommer att utnyttja krediter, och vilken volym det handlar om. Min tredje fråga var vilka typer av stabiliseringspolitiska åtgärder Anders Borg funderar på och när han har för avsikt att återkomma.