KBLab/rixvox huggingface dataset:
Niklas Wykman (M):
Finansministern tydliggör själv den stora och långsiktiga konfliktlinjen i den ekonomiska politiken. Det finns mycket som vi är överens om. Vi ska ha sjukvård till alla och skola till alla. Man kan givetvis diskutera den exakta utformningen. Men det som vi inte är överens om är att i Moderaternas Sverige ska det alltid löna sig att arbeta.
Det är alltid bättre att arbeta än att lita på olika typer av bidrag och transfereringar, inte bara därför att det är bättre för hela samhället utan för att det främst är bra för en själv med ett jobb med arbetskamrater. Finansministern vill prata om dem som är sjukskrivna. Det är självklart att det ska finnas en trygghet för dem.
Men det är inte det som är det främsta problemet med finansministerns bidragspolitik. I Sverige finns ett mycket stort utanförskap, till stor del bestående av människor som har kommit till Sverige och aldrig kommit in på arbetsmarknaden. Det är också för dessa personer som det inte finns starka drivkrafter att arbeta. Man kan rabbla upp studie efter studie om detta.
Om vi ska komma till rätta med utanförskap, med segregation, med integrationsproblem och med rekrytering till gäng och kriminell verksamhet behöver dessa människor komma in på arbetsmarknaden och få finnas i ett sammanhang med andra, så att vi kan montera ned och bryta det utanförskap som finansministern har byggt upp med sin bidragspolitik. Fru talman!
Slutligen: Finansministern vill inte svara på varför hon inte vill redovisa en bedömning av sin politik. Jag förstår att finansministern i efterhand kan riskera att få kritik. Hon har själv gillat att kritisera alliansregeringen de gånger den gjorde felaktiga bedömningar. Men det är kärnan i demokratin och i ett transparent samhälle att man ska kunna kritisera och att man ska kunna tåla att få kritik.
Niklas Wykman (M):
Jag vill instämma i det Helena Bouveng har anfört. Jag tycker att finansministern bör unna svenska folket en inblick i hur hon resonerar. Vi lever ju i tider av väldigt snabba förändringar. Många näringsidkare och mindre företagare har det tufft i konkurrensen med näthandeln.
Det gäller inte bara dem, men detta har påskyndats av den pandemi som råder. Även om inte alla av oss är lika konservativt lagda som statsministern när det kommer till att handla på nätet är vi väl ändå många som tycker att det är trevligt att det finns kvar butiker där man kan känna på kläderna man vill köpa på förhand, få lite smakråd och så vidare.
Är det inte olycklig tajmning, finansministern, att införa skatt på kläder och skor som ytterligare driver upp kostnader och gör det svårare för företag att finnas kvar, inte minst utanför de stora städerna? Är det inte olycklig tajmning med skatt på take away-kaffe och take away-mat, som också planeras eller som regeringen till och med har lovat ska införas? Är det verkligen rätt tid för detta?
Allt detta har Helena Bouveng redan frågat, och jag är säker på att finansministern nu kommer att svara på den frågan - allt annat vore väldigt ovärdigt mot dem som nu kämpar och sliter. Det jag undrar har också med de offentliga finanserna och med den så kallade gröna skatteväxlingen att göra. Hur bedömer finansministern att detta står sig?
Hur solitt är det att lita på det där med att man ska ta bort skatter från säkra skattebaser - moms, skatt på kapital eller vad det nu kan vara - och ersätta det med skatteintäkter från mer volatila källor, till exempel saker som helt ska fasas ut ur handeln? Är det ansvarsfullt att göra så på lång sikt?
Niklas Wykman (M):
Magdalena Andersson har varit finansminister länge nu. Det blir väl drygt sex år? Därmed är hon helhetsansvarig och får allt svårare att skylla ifrån sig på andra partier och krafter för hur läget är i Sverige. Jag förstod på finansministerns irriterade, uppgivna eller trötta svar att hon tyckte att hon hade besvarat den där frågan från Niklas Wykman förut.
Magdalena Andersson får gärna kalla mig optimist, men jag tänker alltid att människor kan bli bättre och kan komma till nya insikter. Jag tänker därför fråga igen: Är inte Moderaternas förslag om att man bör verifiera alla samordningsnummer i Sverige på sin plats? Vi har i stora avseenden förlorat kontrollen i vårt land.
Borlänge, Malmö och Södertälje - ja, runt om i landet och inte minst i socialdemokratiska skyltfönsterkommuner där kontrollen av försörjningsstöden har varit obefintlig finns mycket stora problem med att man inte vet vem som är vem och vem som bor var. Det är inte alls så som det var tänkt att Sverige skulle fungera. Finansministern har redan öppnat för att vi ska skaffa oss sådana kontroller. Men varför vänta i över fem år? Varför kan vi inte skaffa oss denna kontroll här och nu?
Finansministern säger att det skulle skapa kaos hos myndigheterna, men det är bara ett svepskäl för att inte göra någonting alls. Självklart ska man inte återkalla de samordningsnummer som myndigheterna bedömer att de behöver ha. Om Skatteverket, polisen eller någon annan säger att ett visst samordningsnummer behövs ska det inte återkallas. Men varför kan vi inte återkalla de samordningsnummer som myndigheterna bedömer inte behövs och som vi inte vet vem som ligger bakom? Sedan kan vi se till att de som vill behålla dessa nummer behöver verifiera dem.
Vi kan inte använda det faktum att myndigheterna vill ha kvar vissa nummer som ett svepskäl för att inte göra något åt de andra kanske 850 000 numren.
Niklas Wykman (M):
Statsrådet Morgan Johansson är påtagligt nöjd med utvecklingen i Sverige. Det finns ett 34-punktsprogram. Alla människor utanför 34-punktsprogrammet delar inte statsrådets bedömning att utvecklingen i Sverige är särskilt positiv.
Tvärtom ser man inte längre bara på tv utan möter i sin vardag, om inte dagligen så åtminstone tillräckligt ofta för att det ska vara helt oacceptabelt, den nya grova, hårda brottsligheten som det här landet har drabbats av. Ungdomar drabbas av rent bestialiska dåd.
Det är fråga om skjutningar på öppen gata och kriminella nätverk. Sverige är drabbat av en brottslighet som vi tidigare inte har sett, och det har skett under Morgan Johanssons tid som justitieminister.
Interpellationen tar sin utgångspunkt inte i vilka åtgärder som behövs utan i förståelse för de orsaker som finns till kriminaliteten.
Jag frågar Morgan Johansson om vad regeringen och han bedömer ligger till grund för brotten.
Morgan Johanssons chef statsminister Stefan Löfven har hävdat att det är skattelättnader som ligger bakom ungdomskriminaliteten, det vill säga att jobbskatteavdraget som har gett en undersköterska en månadslön mer varje år att leva på skulle ha bidragit till att vi har drabbats av kriminalitet.
För svenska folket och för kammaren är det givetvis viktigt att veta om det är en bedömning som också statsrådet gör. Är det den extra månadslönen varje år för undersköterskan som ligger bakom den organiserade kriminaliteten i Sverige?
Eller gör Morgan Johansson en annan bedömning än den bedömning som Stefan Löfven gjorde när han uttalade detta i en intervju?
För kammaren och svenska folket är det givetvis väsentligt att veta vilken analys som Morgan Johansson gör av orsakerna till att samhället har blivit som det har blivit, till den kriminalitet, till den otrygghet, till den rädsla som finns bland våra ungdomar, till den skräck som drabbar föräldrar till ungdomar, till den allmänna otrygghet som har brett ut sig.
Är det den extra månadslönen till undersköterskan som ligger bakom, enligt vad Stefan Löfven tidigare har hävdat i intervjuer? Han menar att det är skattesänkningarna som har lagt grunden till detta. Finns här något annat som är orsaken till kriminalitetens utbredning? Att förstå orsakerna kan många gånger vara minst lika viktigt som åtgärderna. Om åtgärderna passar, herr talman, beror på vilka orsakerna är.
Niklas Wykman (M):
Man måste berömma Morgan Johansson för att han tror på sin politik. Det råder inget tvivel om det. Redan 2017 konstaterade Morgan Johansson att man var på väg att knäcka de kriminella gängen - för tre år sedan. Missminner jag mig inte var det i september 2017 som Morgan Johansson i Dagens Nyheter starkt och stolt meddelade svenska folket: Vi är på väg att knäcka de kriminella gängen. Hur har det gått med det, Morgan Johansson?
Var Morgan Johansson på väg att knäcka de kriminella gängen 2017, eller var det så att de kriminella gängen 2017 var på väg att knäcka tilliten i det svenska samhället? Väldigt många är nog beredda att säga att det är det senare som är sant - att de kriminella gängen har knäckt mycket av det som är bra med Sverige. Morgan Johansson var inte på väg att knäcka de kriminella gängen 2017. Morgan Johansson är inte på väg att knäcka de kriminella gängen nu heller.
För det krävs andra och hårdare åtgärder men också bättre förebyggande åtgärder än vad den här regeringen levererar. Morgan Johansson hävdar att skatteintäkterna minskade när Alliansen styrde Sverige. Morgan Johansson har tidigare hävdat att han inte behöver någon mer kunskap om offentliga finanser, men jag uppmanar honom att läsa på om vad som hände med skatteintäkterna under Alliansens år.
Morgan Johansson kanske här och nu kan svara på om skatteintäkterna ökade eller minskade under tiden då Alliansen styrde Sverige. Morgan Johansson hävdar att klyftorna växte rekordmycket under Alliansens styre. Kanske kan Morgan Johansson svara på frågan om de har växt mer eller mindre sedan han kom in i regeringen. Morgan Johansson hävdar att utanförskapet ökar explosionsartat när man sänker skatten.
År 2014 hade Sverige det dittills lägsta uppmätta utanförskapet någonsin. Herr talman! Människor som lyssnar på detta blir kanske lite oroliga över ministerns om inte felaktiga så åtminstone starkt alternativa verklighetsbeskrivning.
Har ministern några svar på de frågor som har ställts? Har klyftorna ökat mer eller mindre? Har utanförskapet minskat snabbare eller långsammare under denna regering än under alliansregeringen?
Och, herr talman, beror verkligen de kriminella nätverkens framväxt och den brottslighet som drabbar våra unga på att ett vårdbiträde fick behålla ungefär en månadslön mer varje år?
Man kan, herr talman, möjligtvis också inskärpa att den politik som Alliansen bedrev, med jobbskatteavdraget, enligt den Morgan Johansson ofta närstående organisationen LO ökade jobben i samhället med ungefär 100 000. Totalt ger jobbskatteavdragen ungefär 150 000 fler arbetstillfällen. Om det nu är arbetstillfällen som knäcker brottsligheten, Morgan Johansson, är det kanske inte så dumt att 150 000 fler får ett jobb.
Och rent moraliskt, herr talman, är det ju inget fel i att den som arbetar och sliter får behålla lite mer av sina egna pengar.
Niklas Wykman (M):
Jag vill börja med att tacka Morgan Johansson för klargörandet att skatteintäkterna ökade under den tid Alliansen styrde Sverige. Det är inte alla gånger Socialdemokraterna har velat kännas vid detta, så det är åtminstone ett steg i rätt riktning för förståelsen av hur man bör sköta offentliga finanser. Morgan Johansson säger att Moderaterna vill sänka skatten mest för dem som redan har mest.
Något magstarkt, skulle nog en vanlig knegare, tjänsteman eller arbetare säga, när Morgan Johansson har sänkt skatten rekordmycket för dem som har de allra högsta inkomsterna, genom att avskaffa värnskatten, men inte gett en enda krona i skattesänkning till människor med vanliga jobb och vanliga inkomster. Morgan Johansson är värnskattens avskaffare.
Det kan såklart vara bra; det ska löna sig att utbilda sig, anstränga sig och slita. Men det är Morgan Johansson som har bedrivit en skattepolitik som sänker skatten för dem som tjänar mest. Moderaterna gjorde tvärtom. Vi drev en skattepolitik som sänkte skatten mest för dem som tjänade minst. Det är alltså väldigt stor skillnad. Morgan Johansson säger att det finns många olika förklaringar till att brottsligheten ökar.
Morgan Johanssons chef var helt övertygad om att det var Alliansen som orsakade det, tills han ändrade sig och sa att det var migrationen. Detta gör sammantaget att människor känner en stor osäkerhet. Hur ska en regering som inte vet vad som orsakar brottsligheten vara förmögen att lösa den? Morgan Johansson har också fullt upp med att skylla på tidigare regeringar.
Men när han själv var i opposition twittrade han att den dåvarande justitieministern inte kunde skylla ifrån sig på något, för hon hade varit justitieminister i sex år - lika länge som Morgan Johansson nu har suttit i regeringen. Ta ansvar!
Niklas Wykman (M):
Problemen i Sverige är många och allvarliga.
Det är helt enkelt så att det svenska samhället har drabbats av ett mycket allvarligt tryck från kriminell verksamhet.
En korrekt folkbokföring och ordning och reda med samordningsnummer löser givetvis inte alla problem, men jag hoppas att finansministern är överens med oss moderater när vi säger att ordning och reda i folkbokföringen och ordning och reda med samordningsnumren är en grundförutsättning och en hörnsten för att komma till rätta med och lösa alla andra problem. Herr talman!
Det är kanske inget högt tonläge som behövs i denna debatt utan snarare ett manande till åtgärder och eftertänksamhet. Jag delar den stora besvikelse som många svenskar har uttryckt de senaste veckorna och dagarna över att regeringen levererar en budget utan samlade åtgärder för en komplett nationell folkräkning. Det hade verkligen varit läge för det.
I stället genomförs kanske 5-10 procent av det som behövs. Många människor blev också mycket besvikna den här veckan när Socialdemokraterna tillsammans med de partier man styr Sverige med röstade nej här i riksdagen till Moderaternas förslag om en nationell folkräkning.
Det är svårt att förstå varför regeringen inte vill genomföra en sådan åtgärd. Behovet är uppenbart. Det är offentliga finanser som dräneras på pengar av brottslig verksamhet, människor som utnyttjas hänsynslöst av personer som handlar med folkbokföringsadresser och människor som inte bor på eller är skrivna på rätt ställe.
Skatteverket talar om ungefär 200 000 fel i verksamheten. Det går inte att låta bli att undra, och jag skulle uppskatta om finansministern kunde ge ett svar på frågan: Varför vill man inte ta tag i detta? Sverige har historiskt och genom åren gjort folkräkningar. Det ingår i konceptet att vårda och ta hand om ett land, och behovet är akut. Men, Magdalena Andersson, varför vill regeringen inte nu göra detta?
Niklas Wykman (M):
Sverige är allvarligt plågat av brottslighet. Det är brott som riktar sig mot den enskilda människans trygghet i vardagen. Det handlar om våld, och det handlar om gäng ute på gatorna. Sverige är också drabbat av en annan typ av allvarlig brottslighet.
Det är gäng som på ett mer raffinerat sätt försöker tömma våra gemensamma resurser genom att tillförskansa sig resurser från välfärden som man inte alls är berättigad till. För detta krävs åtgärder - åtgärder som våra myndigheter pekar på. Det krävs ordning och reda i folkbokföringen. Det krävs ordning och reda med samordningsnumren.
Det här avfärdar finansministern med att det skulle innebära en för stor uppoffring för andra människor att verifiera sin folkbokföringsadress. Men att göra detta skulle för de allra flesta människor vara en mycket enkel och snabb process. Utifrån en sådan undersökning skulle berörda myndigheter kunna identifiera var problemen finns och där sätta in åtgärder.
Magdalena Andersson är säkert medveten om att alla vi svenskar deklarerar varje år. De allra flesta kan skicka in ett brev eller verifiera med sitt bank-id var man bor och var man är folkbokförd någonstans. Det här använder alltså Magdalena Andersson.
Hon tror så lite om svenska folket att hon säger att de 20 minuter som det max skulle ta för de allra flesta utgör ett oöverstigligt hinder för att komma åt brottslighet och människor som fuskar. Så lite tror inte jag om svenska folket. Jag vet att människor är beredda att göra mycket för att åtgärda den här typen av problem, mycket mer än vad som krävs för att verifiera sin folkbokföringsadress. Sluta alltså gömma dig, Magdalena Andersson, bakom det du tror är ovilja från svenska folket!
De vill att vi löser de här problemen.
Niklas Wykman (M):
Sverige och världen befinner sig i en mycket allvarlig kris. Långt fler än 10 000 människor har mist livet i Sverige på grund av pandemin och på grund av den strategi Sverige har valt. Vi har globala problem med smittspridning och sjukdom.
Här på hemmaplan, i vårt land, är det inte bara de som har avlidit och deras anhöriga som är drabbade. Drabbade är också alla de som är sjuka, alla de som oroar sig för att bli sjuka och alla de människor som är isolerade, som lever i ensamhet och som upplever psykisk ohälsa. Drabbade är även alla de människor som har förlorat jobbet till följd av pandemin, fru talman.
I detta mycket allvarliga läge för Sverige lägger Finansdepartementet och finansministern stor kraft på att införa nya skatter.
I stället för att lägga tid och energi på att bekämpa pandemin och pandemins effekter kommer promemoria på promemoria från finansministern och Finansdepartementet om att ytterligare bekämpa svenska företag och jobb i Sverige. Fru talman! Hur kan man som regering i det läge vi befinner oss i prioritera skatteförslag på skatteförslag?
Det är skatt på plastpåsar, på engångsartiklar, på take away-mat och på att köpa en kopp kaffe. Hur kan det vara en rimlig prioritering för Sverige att i det här läget lägga så mycket tid och kraft inom budgetpolitiken och finanspolitiken på att införa nya skatter som skadar jobb och tillväxt i landet?
I det läge vi befinner oss i just nu har finansministern, Finansdepartementet och hela regeringen lagt avsevärd kraft på att införa nya skattepålagor på take away-mat och på restaurangnäringen.
Menar finansministern på fullt allvar att det är rätt att hota med nya skattepålagor i det mycket kämpiga läge som råder för restaurangnäringen? Hur kan det i det här läget vara rätt att säga att en take away-kaffe ska beskattas med 5 kronor? Hur kan det i det här läget vara rätt att säga att hämtmat ska beskattas med 7 kronor?
Många av oss läste säkert Visitas och Sveriges bagare och konditorers artikel i Göteborgsposten - jag tror bestämt att det var i december - där man påtalade de orimligheter som denna nya skatt innebär.
Hur kan finansministern tycka att det är lämpligt att det ska vara 0 kronor i skatt på industriförpackad mat som säljs i butik medan den hantverkare och kock som arbetar och sliter med ett eget litet företag ska belastas med 7 kronor vid försäljning av förpackad mat?
Hur kan finansministern tycka att det är rimligt att den som går in på en stormarknad och köper en juice i plastförpackning betalar 0 kronor i skatt medan den som går till det lokala konditoriet och köper en juice i plastglas får betala 5 kronor i skatt?
Hur kan det vara rimligt med en skatt som så utstuderat slår mot de mindre företagen - mot dem som själva anstränger sig och jobbar - men inte alls träffar den storskaliga industrin, där de stora kvantiteterna finns? Hur har finansministern tänkt när hon har utformat den här skatten?
Niklas Wykman (M):
Är det alltså finansministerns besked här i dag att skatten på takeaway-mat och hämtkaffe inte kommer att införas? Det vore önskvärt för alla dem som sliter i restauranger och kaféer att få ett klart och tydligt besked.
Skatter är givetvis alltid en utgift för alla som driver ett företag och som arbetar, men hotet om nya skatter måste också tas in när man planerar sin verksamhet. Här låter finansministern dem som driver kaféer och restauranger i Sverige leva under en mycket stor osäkerhet när det gäller om det ska komma en ny skatt.
Det här är inte den enda nya skatt finansministern hotar Sveriges jobb och företag med. Finansministern har i intervju på intervju talat om att det ska höjas skatter på företagande. Fru talman! Det är en världsunik position i en kraftig och allvarlig lågkonjunktur att hota landets jobb med fler skattehöjningar.
Det kan rimligtvis inte vara någon annan finansminister som agerar på det sättet. När man ser att jobb efter jobb hotas kommer hot efter hot från finansministern: Så fort jag får chansen ska jag höja skatten på din verksamhet! Det är inte ett bra sätt att ta ansvar för ett land, för de offentliga finanserna eller för att värna jobb och trygghet i Sverige.
Varför kan finansministern inte bara ge ett tydligt besked om att den här skadliga skatten på jobb inte kommer att införas? Det vore mycket glädjande för alla bagare, kockar och servitörer runt om i hela landet som nu oroar sig för sina jobb.
Hur kan det vara rimligt när vi säger åt restaurangnäringen att ställa om till mer av hämtmat att samtidigt säga att så snart chans ges kommer vi att införa en skatt på just detta? Det gör det olönsamt att investera i olika typer av tekniker och möjligheter för att sälja just hämtmat om man vet att nästa år kommer denna marknad att förstöras av väldigt höga skatter.
Då blir det olönsamt här och nu att ställa om till den typen av verksamhet. Finansministern måste rimligtvis förstå att skatter har den här typen av effekter och att otydligheter och inga besked bidrar till att jobb hotas och försvinner. Det är svårt att förstå finansministerns logik bakom skattepolitiken. Det är som att man vill beskatta själva kärnan i det som är mest svenskt.
Det är hårda skatter på arbete, hårda skatter på bilar från Volvo, hårda skatter på nyfikenheten på framtiden och omvärlden - och nu också en helt ny skatt på det svenska fikat. Varför vill finansministern beskatta det som är svenskt så hårt?
Niklas Wykman (M):
Finansministern ger ingen förklaring till varför det i det utsatta läge Sverige befinner sig i är rätt att presentera nya skatter på löpande band.
Hur har finansministern resonerat när hon har bedömt det vara rätt att utreda, införa eller föreslå en stor mängd nya skatter samtidigt som vi befinner oss i en global pandemi och i en lågkonjunktur?
Finansministern ger inget besked till de restauranger, kafeterior och fik som behöver ett besked för att kunna öka sin verksamhets omställning till att sälja mer av takeaway-produkter. Fru talman!
Besöksnäringen, restaurangerna och fiken befinner sig nu i ett mycket kritiskt läge, där de är i stort behov av att sälja mer takeaway-produkter för att kunna överleva. Då säger finansministern samtidigt: Så snart möjlighet ges ska den här typen av produkter beskattas väldigt hårt.
Hur kan då finansministern föreställa sig att de här företagen ska klara av att investera i den omställning som krävs? Hur kan finansministern tycka att det är rimligt att föreslå en skatt som ska drabba en juice man köper på det lokala fiket med 5 kronor, medan skatten blir 0 kronor om man går in och köper en plastförpackning i butiken bredvid?
Hur kan finansministern föreslå en skatt som gör att det ska kosta 7 kronor för den lokala restaurangen att sälja en takeaway-portion men 0 kronor för samma förpackning i butiken med industritillverkad mat? Hur tänker finansministern här?