KBLab/rixvox huggingface dataset:
Roger Haddad (L):
Helene Petersson i Stockaryd växlar och svarar inte på frågan om att det är färre poliser under nuvarande regering, men det är det som debatten handlar om. Det är större avhopp under er regering, Helene Petersson. Det är 1 000 poliser färre än när vi satt i regeringsställning, och det har ingenting med polisutbildningen att göra. Det är tusentals som söker. Det är mellan 6 000 och 10 000 sökande. Antalet platser har varit 800, och nu ska det utökas. Men det är 400 tomma platser.
Detta har ingenting med högskolebehörighet att göra. Ni tänker nu slå sönder en av Sveriges mest attraktiva utbildningar. Först sänkte ni begåvningstesten förra året. Nu är ni på väg att sänka de fysiska kraven för att antas till polisutbildningen. Ni tog bort kravet på B-körkort vid ansökan. Ni har vidtagit flera sådana åtgärder, vilket i och för sig inte förvånar mig. Jag har jobbat med utbildningsfrågor i 15 år.
Det har alltid varit socialdemokratisk utbildningspolitik att sänka kraven och maxa antalet platser i hopp om att man ska lösa det här problemet. Men det löser inte problemet. Det kommer bara att få motsatt effekt.
Roger Haddad (L):
Tänka sig att vi lyckades både sänka skatten och satsa mer pengar på polisen under alliansregeringsåren, sett till bnp per capita. Det är under din tid, Morgan Johansson, som vi har tappat flest poliser varje år. Det är under din tid som ansvarig minister som vi har flest tomma platser på polisutbildningen. Ni har noll trovärdighet. Hur skulle de 100 miljoner som ni aviserade för exakt ett år sedan för det här budgetåret ha räckt till allt det som ni står och lovar?
Sanningen är, fru talman, att den socialdemokratiskt ledda regeringen inte har en enda krona för att höja polisernas löner - inte en enda krona! Vi vill ha en lönesatsning motsvarande 4 000 kronor till alla poliser, och det skulle motsvara 4 000 kronor utifrån den budget vi lägger fram. Ni kanske vill satsa 2 000, 3 000 eller 10 000, men säg det då!
Men ni har inga pengar i er budget. Den enda anledningen till att ni backade i april och nu bokstavligen kovänder när det gäller polisbudgeten för nästa år är att rikspolischefen sa att om han inte får mer pengar måste han sparka 1 500 medarbetare - i en situation med ökad brottslighet, ökad otrygghet och allt färre poliser.
Det är resultatet av Socialdemokraternas så kallade polispolitik. Min andra fråga gäller polisutbildningen. Åren 2011, 2013 och 2014 utbildades fler än under 2015, och 2012 utbildades fler än under 2016, då ni hade ansvar för det här politikområdet. Till skillnad från er satsar vi mer på prövningskapacitet hos Rekryteringsmyndigheten. Ni gör inte motsvarande satsning på polisutbildningen.
Tvärtom fick jag besked häromdagen om att nu ska Rekryteringsmyndigheten skära ned antalet platser. Hur ska ni få ihop det här, justitieministern?
Roger Haddad (L):
År 2012 utbildade alliansregeringen över 800 poliser. Det var fler än 2015 och 2016. Problemet är att er utbildningssatsning inte hade ekonomisk täckning när vi stod här för ett år sedan och ni föreslog bara 100 miljoner till svensk polis, Morgan Johansson. De pengarna skulle gå till att avveckla gamla Rikspolisstyrelsen.
Det stod inte en mening om fler platser, högre polislöner eller fler medarbetare. Det är en efterhandskonstruktion. Det är socialdemokratisk kovändning. Dessutom gick de tre lärosätena ut på DN Debatt den 22 april och sa att regeringens utfästelser vad gäller utbildningstakt är orealistiska.
Det påverkar kvaliteten, det påverkar de praktiska momenten och det påverkar handledningen. Återigen: Varför lägger ni inga pengar på Rekryteringsmyndigheten så att man kan pröva fler? Ni måste ha ställt er frågan varför det står 400 platser tomma. Jag har lyssnat på och träffat Rekryteringsmyndigheten och läst i medierna, och man säger att man inte klarar av att pröva alla sökande.
Det är kärnproblemet, inte att kraven är för höga. Ni sänkte begåvningskraven förra året, och det är fel väg att gå. Hur ska ni få det att gå ihop med alla utfästelser? Jag får inte ihop det.
Roger Haddad (L):
För ordningens skull vill jag yrka bifall till vår reservation 8 i betänkandet eftersom det blev otydligt från talarstolen. Jag har lyssnat noga på Elin Lundgren, och hon kommenterade över huvud taget inte frågan om att renodla polisens arbetsuppgifter. Elin Lundgren säger att Polismyndigheten har förstått allvaret och vidtar åtgärder. Frågan är om Socialdemokraterna och regeringen har förstått allvaret. Det har ni uppenbarligen inte gjort.
Här pratar ni om fler platser på polisutbildningen när det finns hundratals tomma platser. Den här terminen är det 250 tomma platser. Ni säger inte så mycket om underbemanningen. Jo, ni säger att ni vill ha 10 000 fler polisanställda till 2024. Det är helt orealistiskt. Ingen jag känner tror på de siffrorna, inte ens lärosätena. Hur granskar man det uttalandet kopplat till er trovärdighet?
För ett år sedan ville ni lägga bara 100 miljoner till Polismyndigheten. Kan Elin Lundgren berätta för mig hur 100 miljoner, varav 75 miljoner skulle gå till polisen och 25 miljoner till åtgärder mot cabotageverksamhet, skulle bidra till att expandera med civila och poliser till 2024? Det är obegripligt.
Men huvudfrågan är: Varför levererar ni inte det riksdagen har beslutat om i fråga om att renodla polisens arbetsuppgifter, med tanke på den arbetsmiljö som de kvarvarande poliserna och de civila medarbetarna arbetar i?
Roger Haddad (L):
I det betänkande som ligger på vårt bord i dag finns det senaste tillkännagivandet refererat om att regeringen ska återkomma senast den 1 mars med en ny utredning om att renodla polisens arbetsuppgifter eller att återuppta den gamla utredningen. Det handlar inte bara om gruvor, utan det handlar också om tillstånd och passfrågan. Men i direktivet stod det att man även kan ta upp andra exempel på renodling.
Sedan får politiken göra en bedömning om det är rättssäkert och den bästa lösningen att ta bort en uppgift eller om den ska finnas kvar. Vad dina ministrar i regeringen gjorde i februari 2015 var att aktivt fatta beslut om att lägga ned utredningen. I betänkandet från i höstas när beslutet fattades står det tydligt refererat att regeringen inte har tagit några andra initiativ för att renodla polisens arbetsuppgifter.
Jag menar att debatten inte hänger ihop. Man anser att polisen är underbemannad och underfinansierad samt att många lämnar polisyrket på grund av stress och press. Men uttrycket att göra polisyrket attraktivt handlar inte bara om lön, utan det handlar också om ledning, mandat, struktur och att få resurser ända ned till det lokala polisområdet. Det handlar även om att renodla polisens arbetsuppgifter. Det är därför Liberalerna är så engagerade i frågan, och det är därför vi är kritiska till hur Socialdemokraterna har hanterat frågan.
Roger Haddad (L):
Detta betänkande tar upp ett antal viktiga frågor med koppling till domstolar och processrättsliga frågor. Jag vill särskilt yrka bifall till vår reservation 13 om anonyma vittnen. Varför vill jag då särskilt kommentera denna reservation? Anledningen är att Liberalerna här har gjort en ny positionering i sakfrågan. Vi har tidigare varit väldigt skeptiska och kritiska till möjligheten att använda så kallade anonyma vittnen vid domstolsförhandlingar.
Vi har från Liberalernas sida i denna kammare under flera års tid lyft upp frågan om utsatta och särskilt utsatta områden och pekat på de parallella strukturer som har växt fram, inte minst i särskilt utsatta områden. Vi har också pekat på den tystnadskultur som har växt fram, där människor inte vågar kontakta polisen och inte vågar tipsa.
Naturligtvis berör detta även de personer som så småningom ska vittna i domstolsförhandlingar.
Det kan inte vara rimligt att vittnen skräms till tystnad och att gängmedlemmar skrämmer medborgare att tiga inför polisen samt att de fortsatt kan utgöra en fara för sin omgivning. Följden blir att den organiserade brottsligheten får ökat spelrum och att striderna mellan rivaliserande grupper kan fortsätta ännu ett varv.
Vi har också sett att en konsekvens av detta är inställda rättegångar. Ungefär 600-800 rättegångar ställs in varje år. Vi vet inte exakt hur många som ställs in på grund av vittnen som hotas. Men Domstolsverket och den statistik som de tar fram pekar på att detta är en viktig faktor för att så många rättegångar ställs in.
Vi tycker att det är ytterligare ett argument, för det kan ju inte vara rimligt i en rättsstat, i en demokrati, att vi inte kan lagföra brottslingar på grund av att vittnen tystas. Vi har också tittat på andra länder som har den här möjligheten, och jag vill betona att detta ska vara en möjlighet i särskilda fall, till exempel vid dödsskjutningar och gänguppgörelser.
Finland, Norge och Danmark har infört den möjligheten i särskilda fall. Vid hot mot liv och hälsa ska man kunna tillämpa den här metoden. Därför anser Liberalerna att vi även i Sverige borde öppna upp för en utredning om anonyma vittnen.
Roger Haddad (L):
Regeringen har lagt ett förslag på riksdagens bord om juridiska biträden. Det är viktigt i vårt demokratiska samhälle att den som blivit utsatt för ett brott eller lidit skada av ett brott får samhällets stöd inte minst i rättegångssammanhang. Det handlar om rättssäkerhet men också om stöd för brottsoffret. Vi ser att kostnaderna för offentliga biträden och målsägandebiträden ökar dramatiskt.
Vi har allt fler stora och komplicerade mål, vilket också gör det viktigt att insatsen och stödet blir bra från samhällets sida. I huvudsak välkomnar vi de förslag som regeringen lägger fram att man ska ställa ett antal skärpta krav på vilka som kan utses till målsägandebiträden. Man höjer kraven när det gäller den juridiska kompetensen.
Man lyfter upp frågan om lämplighet. Om det är en nyutexaminerad jurist ska han eller hon till exempel inte direkt sättas in i ett tungt sexualbrottsmål. En person kan också ha bra sakkompetens men kanske är olämplig som person. Det finns uppgifter i medierna om att man ibland till och med rekryterar personer som målsägandebiträde som har begått brott.
Ur det perspektivet välkomnar vi förändringarna som innebär att man helt enkelt ställer högre krav. Det som Liberalerna saknar, och som är anledningen till den reservation som vi har i betänkandet från justitieutskottet och som jag yrkar bifall till, är att vi menar att brottsoffret också ska få möjlighet att välja ett målsägandebiträde med dokumenterad kompetens i frågor om hedersbrott och hedersrelaterat förtryck.
Vi vet generellt, och det har vi debatterat ett antal gånger, att det är få anmälda hedersbrott som går till åtal. Det finns generellt stora brister i kompetens inom rättsväsendet när det gäller hedersvåld och hedersförtryck. När jag läser igenom propositionen, alltså lagförslaget från regeringen, omnämns inte problemet hedersbrott eller hedersrelaterat förtryck över huvud taget.
Däremot kommenterar man ärenden där barn förekommer i förundersökning och är utsatta för brott. Man kommenterar väldigt omfattande sexualbrott och hela den problematiken. Det som har varit en viktig del i propositionen är att lyfta upp sexualbrott, människohandel och våld mot kvinnor.
Vi från Liberalerna anser att det hedersrelaterade förtrycket och hedersvåldet är det absolut största jämställdhetsproblemet i Sverige. Därför kräver det särskilda extraordinära insatser. Det är inte så att vi har tillräckligt på fötterna. Jag nämnde nyligen bristen på kompetens. Därför har vi valt att markera med en egen motion.
När det gäller målsägandebiträdet ska man även kunna utse någon med dokumenterad kompetens inom hedersbrott och hedersrelaterat förtryck. Utskottets majoritet säger i sitt svar att man får anse att regeringens förslag täcker in det som Liberalerna efterfrågar. Vi delar inte den uppfattningen.
Om det nu är så att lagförslaget täcker in vårt motionsyrkande vill vi gärna att ni berättar det för oss och upplyser oss om det. Om det nu står i betänkandet, vilket det faktiskt gör, att vi huvudsakligen ska anses ha tillgodosetts genom motiveringen undrar jag varför inte motionen tillstyrktes i så fall.
Den avstyrks av Socialdemokraterna i justitieutskottet.
Roger Haddad (L):
Liberalerna yrkar bifall till reservation 1 och reservation 7 eftersom vi de senaste tio åren har drivit dessa frågor aktivt i riksdagen, både i alliansregering och i opposition. Det är bra att regeringen nu återkommer med en rad svar på de tillkännagivanden och krav som vi har fått igenom i justitieutskottet de senaste åren när det gäller elektronisk övervakning.
Hot och våld mot kvinnor är Sveriges största jämställdhetsproblem. Det räcker inte att satsa på kvinnojourer och stödverksamheter, utan vi behöver också en lagstiftning som fungerar. Tyvärr ser vi att det, trots att vi skärpte lagstiftningen 2014 och trots att det också därefter har gjorts justeringar, är byråkratiskt och svårt att få beslut om så kallad elektronisk övervakning, eller fotboja i allmänt tal.
Det beror på att det finns en trappa: Först ska man ha ett kontaktförbud, sedan ska man ha ett särskilt utvidgat kontaktförbud och sedan ska man komma upp i en tredje fas. Först då blir det över huvud taget aktuellt enligt lagstiftningen att tilldömas fotboja. Nu har regeringen omarbetat förslaget och kommit med ett förslag som vi i huvudsak välkomnar. Vi ser dock att det finns ett antal brister.
Den allvarligaste, fru talman, är att regeringen håller fast vid att det bara ska kunna beslutas om elektronisk fotboja för den förövare som redan tidigare har brutit mot ett kontaktförbud. Det är helt orimligt att man ska behöva vänta på att ett kontaktförbud utan fotboja har överträtts. Vi vill att både hotbilden och offrets rätt till rörelsefrihet ska väga tyngre än i dag.
Om det finns en allvarlig hotbild ska krav på elektronisk fotboja ingå i kontaktförbudet direkt. Det är det som Liberalerna har motionerat om. Vi vill att detta ska kunna beslutas som en förstahandsåtgärd. Detta har tidigare utretts av Carin Götblad, som föreslog att böter ska tas bort ur straffskalan för den som bryter mot ett kontaktförbud.
Det har också Liberalerna motionerat om, men även här sviker regeringen och behåller böter i straffskalan för den som har kontaktförbud utan fotboja. Liberalerna vill dessutom att området för kontaktförbud ska utökas och i särskilt allvarliga fall kunna gälla en hel kommun eller flera kommuner - ett så kallat kommunalt vistelseförbud eller en omvänd kommunarrest för förövaren.
Den frågan, fru talman, har regeringen valt att helt strunta i. Den har man inte ens tittat på. Det tycker vi är en stor brist. Vi anser att elektronisk fotboja ska kunna användas i fler fall än i dag. Böter ska bort ur straffskalan för alla överträdelser av normalgraden. Straffpåföljd ska kunna utdömas även vid ringa överträdelse.
Vi vill också att kontaktförbud ska kunna beslutas som en förstahandsåtgärd. På den sista punkten välkomnar jag att en majoritet i justitieutskottet har ställt sig bakom våra krav. Förhoppningsvis kommer riksdagen när vi fattar beslut i eftermiddag klockan 16 att sända kravet till regeringen på att den ska återkomma med ett förslag.
Roger Haddad (L):
Jag tror att jag avstår från personliga påhopp, utan jag fokuserar på det politiska. Det finns ett parti i denna kammare som yrkar avslag på förslagen till skärpta straffregler för terroristbrott, och det är just Vänsterpartiet. Det är därför vi har denna debatt med Vänsterpartiet. Mitt inlägg gällde att ni har sagt nej till allting, Linda Snecker, allt! Nämn ett förslag som ni har röstat för!
Exemplet jag tog gällde inte terroristbrott generellt, utan det gällde lagen om så kallade terroristresor som ni också röstade ned. Av alla de ungefär 155 personer som har återvänt till Sverige är det två personer som sitter i fängelse, dömda till livstids fängelse för mord genom terrorism.
Jo, det finns lagstiftning som täcker dem, men det berodde på duktigt utrednings- och spaningsarbete vid Skövdepolisen i ett annat ärende, nämligen ett narkotikaärende där man av en tillfällighet lyckades ta i beslag ett usb-minne. Då kunde man binda dem till det här brottet och döma dem för terroristbrott genom mord. Det jag tog upp var exemplet med terroristresor.
Det finns andra förslag, till exempel straffskärpningar och åtgärder mot finansiering av terrorism. Under vår tid skärpte vi både lagen om rekrytering till terrorism och lagen om uppmaning till terrorism. Jag har inte kontrollerat om ni stod bakom de förslagen, men det är klart att även vi skärpte terroristlagstiftningen när vi satt i regering.
Roger Haddad (L):
När man inte har några argument blir det personliga påhopp. Det är Linda Sneckers metod, och det tycker jag som ledamot av kammaren är helt oacceptabelt. Signalspaning och hemlig dataavläsning finns inte på bordet för avgörande, utan det är utredningar som sker på uppdrag av Regeringskansliet. Det är inga ställningstaganden som vi ska göra i dag.
I dag handlar det om EU-terrorismdirektiv där vi på marginalen - basen finns, skulle jag säga, redan i svensk lagstiftning - förtydligar och skärper viss lagstiftning inom ramen för rättssäkerhetens principer. Det vet jag, för jag har träffat det så kallade LIBE-utskottet i Europaparlamentet i andra sammanhang. De släpper inte igenom vad som helst om man inte har granskat det utifrån mänskliga rättigheter, rättssäkerhet och andra liberala principer.
Jag fick tyvärr inget svar, fru talman, när det gäller vilka av alla de här förslagen Vänsterpartiet har röstat ja till. Jag har gjort ett korrekt inlägg och en korrekt analys: Ni har röstat nej till vartenda förslag som har nått den här kammaren, Linda Snecker, och det är ett faktum. Ni säger nej även i dag.
Ni är det enda partiet i Sveriges riksdag som yrkar avslag på propositionen, och därför tycker jag att det är fel och ohederligt av Linda Snecker att påstå att hon inte tycker det, för det är precis det ni gör. Med er politik hade vi inte haft en chans att motverka radikalisering, extremism och terrorism. Det här är någonting som polisen och Säkerhetspolisen behöver för brottsförebyggandet.
Roger Haddad (L):
Liberalerna har en motion om att polisen och inte minst Säkerhetspolisen ska kunna kalla alla som har återvänt från ett konfliktområde och att de automatiskt utreds för brott, oavsett om det finns en misstanke eller inte. Om det så småningom inte finns någon misstanke och om personerna inte har begått några brott kan man avskriva dem. I betänkandet refererar ni till några andra förslag, Sultan Kayhan.
Det handlar om avhopparverksamhet, ett centrum mot våldsbejakande extremism etcetera, men det har ingen direkt koppling till vårt yrkande. Ni skriver dock från majoritetens sida att mina yrkanden därmed är delvis tillgodosedda, och jag vill fråga Socialdemokraterna på vilket sätt.
Roger Haddad (L):
Säkerhetspolisen har inte möjlighet att kalla till obligatoriskt samtal, utan precis som tidigare kollegor nämnde bygger det på samtycke. Detta handlar dock inte om några förutsättningslösa samtal innan någon åker, utan det handlar om att kalla in alla återvändare - till exempel redan på Arlanda, eller hur de nu väljer att ta sig in i landet. Utifrån att Säkerhetspolisen faktiskt har koll på dessa personer anser vi att man ska gå in och göra en brottsutredning.
Vad tycker ni egentligen om det, Sultan Kayhan? Det är nämligen inte möjligt och sker inte systematiskt i dag.
Roger Haddad (L):
Vi från Liberalerna välkomnar dagens förslag från regeringen. Vi tycker i grunden att det är ett mycket väl genomarbetat förslag som kommer att underlätta för kommuner och för inte minst polisen att sätta upp kameror i brottsutsatta områden och i brottsförebyggande syfte. Det här är något som vi återkommande har lyft under de senaste tre åren. Det finns kommuner och stadsdelar som gång på gång bokstavligen har fått utkämpa en strid mot kommunala myndigheter.
Man har inte fått stöd för sin ansökan hos länsstyrelsen. Även om länsstyrelsen har sagt ja har man fått backning av Datainspektionen. Man har alltså fått helt motstridiga besked beroende på de olika intressena i lagstiftningen där integriteten har varit överordnad det brottsförebyggande. Vi tycker att de steg som nu tas är välkomna.
Polisen kan i dag åberopa en paragraf i lagen om att man omedelbart kan sätta upp en kamera utan tillstånd i 30 dagar. Kriterierna och kraven för den möjligheten är väldigt krångliga, höga och till och med byråkratiska. Med det här lagförslaget ser jag en öppning som skulle underlätta denna möjlighet för polisen. Det finns också andra exempel som vi har lyft fram.
Det gäller attacker mot synagogor och judiska församlingar. Ett exempel från 2013 var synagogan i Malmö som under många år jobbade för att få sätta upp kameror även utvändigt i brottsförebyggande syfte, men man fick nej flera gånger. Det var först 2015 som länsstyrelsen backade och gav tillstånd. Vi vet att det finns stora problem i Malmö med hotbilden mot den judiska församlingen.
Men vi från Liberalerna menar att detta inte får vara beroende av hur högljudda vi är i kammaren eller hur mycket medierna skriver om saken. Det måste finnas en lagstiftning som ytterst underlättar för de skyddsvärda församlingarna att beviljas kameratillstånd. Även där kommer det att bli lättare med den här typen av lagstiftning. Vi har en reservation, nr 5, som jag yrkar bifall till.
Det handlar om att man ska utvidga möjligheterna att få tillstånd vid särskilda skyddsobjekt, till exempel vid polisstationer. Det är möjligt i dag att sätta upp kameror, men enligt flera polismästare och de kontakter som vi har haft är det vid det närmaste omedelbara närområdet - i princip mot en entré - som man kan rikta en kamera, men man kan inte rikta den ut mot en gata.
Det senaste exemplet är explosionen mot Helsingborgspolisen som jag besökte dagen efter attentatet. Man hade en kamera riktad mot entrén, men man kunde inte se hur den eventuella gärningspersonen kunde förbereda, planera och ta sig fram till polisstationen för att placera sprängladdningen som fick förödande konsekvenser.
Som ett medskick till regeringen önskar vi att man även tittar på detta. Herr talman! Avslutningsvis tycker vi från Liberalerna att det här är en uppmaning om att se över tillståndsplikten. Den måste ersättas av en anmälningsplikt och det ska självklart ligga inom ramen för rättssäkerheten och integritetsskyddet. Det ska finnas kontrollstationer, och det vet vi att det finns.
Roger Haddad (L):
Från Liberalerna vill vi yrka bifall till förslaget i betänkandet. Det här ärendet har manglats ordentligt, skulle jag vilja säga, under förra mandatperioden i justitieutskottet, vid återkommande överläggningar med regeringen och i viktiga medskick till regeringen som företrätt oss i Bryssel när det här ärendet har handlagts.
Jag vill betona att det är viktigt att det här direktivet nu reglerar och förtydligar ansvarsförhållandet i Sverige när det gäller hanteringen av den här informationen och Polismyndighetens uppdrag. Det som vi har varit mest angelägna om, både under förra mandatperioden och nu när jag har suttit i justitieutskottet, är hanteringen av så kallade känsliga uppgifter.
Jag tycker att betänkandet redogör väldigt tydligt för att man inte får insamla information hur som helst om etnicitet, politiska åsikter, sexuell läggning eller hälsotillstånd. Det är ett direkt förbud mot det, och om det skulle inträffa står det uttryckligen att uppgifterna måste raderas. Det finns också kommenterat hur den här typen av fall kan komma i fråga.
Det handlar alltså om väldigt grov organiserad brottslighet. Det kan vara trafficking och inte minst terroristbrott. Det kan handla om, som det står, bevisning, men det kan också vara så, som vi har sett nu med flera terroristattentat runt om i Europa, att det är viktigt att i efterhand försöka utröna om en eventuell förövare eller kriminell hade medhjälpare.
Då kan passageraruppgifter faktiskt vara viktiga. Här kommer också det europeiska samarbetet på polisområdet, Europol, väl till pass. Det står också tydligt att systematisk kartläggning och insamling av personuppgifter inte får hanteras hur som helst, vilket är viktigt, och att man inför vissa begränsningar. Vi tycker att de svenska inspelen har fått gehör och kan därför ställa oss bakom utskottets förslag.