Anna Sibinska (MP):
För oss i Miljöpartiet är fria medier liksom en fri kultur och oberoende domstolar grunden för ett demokratiskt samhälle. Public service utgör en mycket viktig del av de fria medierna, och vi som parti värnar dagens breda och oberoende public service.
För att kunna utföra det viktiga uppdrag som public service har och nå en bred publik är det viktigt att förutsättningarna för detta finns. Medan vi i denna kammare diskuterar public service pågår ett brinnande krig i Ukraina. Tack vare modiga journalister som finns på plats får vi veta vad som pågår där.
Krigskorrespondenter väljer att åka trots risken att bli skadade eller till och med mista livet. Vi andra kan i lugn och ro läsa i tidningen, se på tv eller höra på radio och snabbt få inblick i den brutala verklighet som kriget innebär.
Den journalistiska bevakningen hjälper oss att förstå vad som händer och hur allt hänger ihop. Men krigets första offer är som bekant sanningen. Propaganda och falska nyheter får spridning. Osäkerheten är stor. Många har intresse av att sprida falska föreställningar, misstro och osäkerhet. Informationsspridning blir en del av krigföringen.
I det läget är det oerhört viktigt med källkritik och kritiskt analytiskt tänkande. Oberoende journalistik har aldrig varit viktigare än nu. Fru talman! Sverige liksom övriga nordiska länder hamnar i topp på index över demokratiska parametrar om press- och yttrandefrihet, människors nyhetskonsumtion och medborgarnas kunskap om politiska skeenden.
En viktig faktor är den kombination av en stark public service och en mångfald av livskraftiga kommersiella medier som kännetecknar vår mediemarknad. Denna framgångsfaktor behöver vi värna. Alltså ska det breda innehållsuppdraget med nyheter, samhällsinformation, folkbildning, kultur, innehåll för barn och unga och nationella minoriteter med mera ligga fast.
Själva grundidén med radio och television i allmänhetens tjänst är public service för hela folket.
För att hela folket ska känna till public services tjänster i en krissituation, exempelvis den pandemi som vi just genomlidit, krävs att public service finns dagligen i olika sorters program - allt från nyheter och dokumentärer till filmer och underhållnings, kultur- och barnprogram. Det är det enda sättet att hålla public services utbud levande för alla.
Radio och tv i allmän-hetens tjänst Det är den klassiska bredden som ger Sveriges Radio, Sveriges Television och Utbildningsradion deras demokratiska legitimitet. Sändningar som Vasaloppet, Sommar i P1 och Kalle Anka på julafton samlar många människor vid radion, tv:n eller surfplattan.
De ger oss kollektiva minnen, bildar oss och låter oss gympa med Sofia eller glädja oss åt andras idrottsframgångar. Vi alla, oavsett var i landet vi befinner oss, kan delta i det gemensamma offentliga samtal som förs på bolagens plattformar och i deras kanaler. Samtidigt utvecklas ständigt nya programidéer och format och ny teknik.
Det var till exempel SVT som gick i spetsen för och utvecklade den digitala tekniken för televisionen i Sverige, vilket ledde till att SVT Play kunde skapas 2006. Därefter kopierade de kommersiella kanalerna tacksamt playfunktionen.
Bredden och den ständiga utvecklingen, både innehållsmässigt och tekniskt, inom svensk public service bidrar till en bred bildning i hela samhället. För att en stark och bred public service ska kunna värnas behöver finansieringen ligga kvar ungefär på dagens nivå.
Det krävs en stark och stabil finansiering för att kunna utföra det viktiga uppdraget i ett starkt föränderligt medielandskap. Vi miljöpartister hade gärna sett att public service skyddades i grundlagen. Dessvärre fanns ingen majoritet för det i kommittén som utredde frågan. Jag yrkar bifall till förslaget i kulturutskottets betänkande.