Lars Hjälmered (M):
Inledningsvis vill jag tacka statsrådet för svaret. Sverige är ett väldigt handelsberoende land. Ungefär hälften av vår ekonomi är kopplad till import och export. Det är en vanlig situation för många företag att man börjar att leverera en vara på den svenska marknaden, men man märker ganska fort att det inte räcker till, varför man söker sig till andra länder och marknader i vårt närområde lite längre bort. Både för dessa företag och för vårt samhälle i stort är ju transporter helt avgörande.
Handel och transporter hänger ihop. Om vi ska ta oss till och från arbetet och om företagen ska få ut gods på marknader är infrastrukturen - det kan låta lite klichéartat - lite som ett blodomlopp i ekonomin. Det är lite så som man får se det. Herr talman! Jag har valt att ställa några frågor till statsrådet om detta med längre och tyngre lastbilar.
Det kan låta som en ganska detaljerad fråga, men för mig är det en fråga som handlar väldigt mycket om konkurrenskraften för svenskt näringsliv, givet att hälften av vår ekonomi är kopplad till handel och utbyte med andra marknader. Vi har många viktiga företag inom till exempel skogsnäringen som verkar på en global arena och tävlar med företag i andra länder som Tyskland, Österrike, USA eller asiatiska länder.
Geografiskt ligger vi så till att detta med transporter blir extra viktigt. Därför kan den här typen av frågor upplevas som ganska detaljerade. Under de senaste åren har det genomförts ett antal försök med längre och tyngre lastbilsekipage. Inom den viktiga skogsnäringen har man haft ett projekt som kallas ETT, En trave till. När en timmerbil åker ut i skogen lastar man på ytterligare ett antal timmerstockar.
Det har visats i de undersökningarna att detta har inneburit färre lastbilstransporter och minskad bränsleförbrukning. Man har också kunnat minska utsläppen av växthusgaser med i storleksordningen 25 procent. Det är även viktigt att man inte har kunnat se något ökat slitage på vägarna.
Den försöksverksamheten har visat att det blir en stor miljövinst samtidigt som man stärker ekonomin, eller om man så vill: stärker konkurrenskraften för den viktiga skogsindustrin. Det finns andra exempel. I Skaraborg bedriver företaget Jula en försöksverksamhet. Där använder man i stor utsträckning järnvägstransporter. Det är så många företag verkar. Det är inte så att transportslag står emot varandra, utan de kombineras ofta.
Så har också företaget Jula som transporterar mycket gods via tåg till Skövde gjort. Från Skövde till centrallagret i Skara körs godset med 32 meter långa lastbilar - man har beviljats undantag från dagens lagstiftning. Hittills verkar resultaten vara väldigt fina.
I statsrådets och min hemstad Göteborg kallar vd:n för Göteborgs hamn detta med långa och tunga lastbilar för lågt hängande frukter som man skulle kunna tillåta, någonting som han och Göteborgs hamn menar skulle stärka både hamnens konkurrenskraft och det svenska näringslivet. Herr talman! Jag har ställt tre frågor i interpellationen. Innebörden av dem är egentligen: Vad tycker statsrådet och regeringen?
Hur långa - alltså längre än de som tillåts i dagsläget - och tunga lastbilsekipage ska vara tillåtna i Sverige? Tänker regeringen återkomma med ett skarpt förslag? Av statsrådets svar kan man konstatera att hon och regeringen är öppna för att Transportstyrelsen och Trafikverket tittar på detta. Det är positivt. Man säger att man analyserar andra transportslag. Det är helt naturligt att man gör det på ett grannlaga sätt när ny lagstiftning ska tas fram.
Men principfrågorna är kvar fortfarande kvar. Vad är statsrådets och regeringens uppfattning? Ska man tillåta längre och tyngre lastbilar i Sverige - ja eller nej? När kan vi räkna med att regeringen återkommer med ett lagförslag? Kommer ni att göra det?