Ulrika Heie (C):
Kunskap lyfter Sverige, och människor växer med kunskap. Att satsa på utbildning är att investera i Sveriges framtid. Ett samhälle baserat på respekt för de demokratiska värdena och de mänskliga rättigheterna förutsätter att utbildning och kunskap prioriteras.
Det är det som alliansregeringen och allianspartierna i Sveriges riksdag nu visar med den här budgetpropositionen på utbildningsområdet, att det är satsningar hela vägen igenom. Det är också många satsningar framåt. Vi har varit inne mycket på den krissituation som nu råder. Vi satsar på många vägar framåt - inte en massa omtag - på yrkeshögskola, högre utbildning och forskning, yrkesvux med mera.
Det är, som redan nämnts, inte vilken dag som helst vi debatterar detta. Det är Nobeldagen, den dag då det är exakt 100 år sedan Selma Lagerlöf mottog sitt Nobelpris i litteratur. Vi har i Sverige haft andra pristagare senare. Tyvärr har de varit ganska få de senaste åren, och jag hoppas att vi i framtiden får fler.
Nu debatterar vi mest högre utbildning och forskning. Alliansen har, som tidigare nämnts, gjort satsningar på kvalitet i grundutbildningen, till exempel inom humaniora och samhällsvetenskap. Det har också framkommit att man just nu förbereder en kvalitetsproposition för grundutbildningen, som vi kommer att återkomma till.
Det är snart ett år sedan vi beslutade om forsknings- och innovationspropositionen med det största tillskottet till svensk forskning i modern tid. Vi deltar aktivt i Europasamarbetet när det gäller forskning.
ESS, som är planerat att bli en av världens största forskningsanläggningar, är också ett gemensamt samarbete, där Sverige verkligen har varit väldigt aktivt. Internationaliseringen, där studenter och lärare har ett utbyte med andra universitet både i Europa och i andra delar av världen, är en viktig utmaning för Sverige i en global kunskapsvärld.
Vi har också börjat färden mot självständigare universitet och högskolor. Herr talman! Vi är mitt uppe i flera globala kriser på en gång. Det gäller finanskris, jobbkris och klimatkris. På utbildningsområdet finns ett antal mycket viktiga satsningar för att möta, lindra och gå stärkta ur dessa kriser.
För att mildra effekten av ökad arbetslöshet är det angeläget att kombinera aktiva arbetsmarknadsåtgärder med satsningar inom utbildningsväsendet. Det finns av flera anledningar ett ökat behov av högskoleplatser. För bara ett par år sedan fanns det många lediga platser, men nu behövs det nya.
De flesta lärosäten tillförs nu också nya platser, och tilldelningen överensstämmer i huvudsak med hur många platser lärosätena meddelar att man tillfälligt kan utnyttja utan att ge avkall på kvaliteten. Det är fler människor som när det är ont om jobb tar chansen att skaffa sig en längre utbildning. Dessutom är det fler ungdomar som nu lämnar gymnasieskolan. Det innebär just nu 10 000 nya platser per år de närmaste två åren i en utökning.
Jag tänker på det som man från oppositionen har fört fram i debatten, att man behöver en kompetenskommission och så vidare. Det är faktiskt så att de samordningsmän som har funnits runt om i Sverige har fungerat precis på det sättet, men vi väljer att sätta en annan etikett på funktionen. Jag vill bara kort nämna att vi än en gång bygger ut antalet läkarutbildningsplatser. Betty Malmberg har talat om hur många det blir.
Det är faktiskt en ökning med 26 procent under denna mandatperiod. Det är en kraftfull ökning av antalet läkarutbildningsplatser. Sverige har problem med rekryteringen av studerande till ingenjörsutbildningarna. Det finns också en stor skillnad i intresset hos kvinnor och män för dessa utbildningar.
Därför har det varit väldigt viktigt att öka intresset för matematik, naturvetenskap, teknik samt informations- och kommunikationsteknik bland barn och ungdomar. Teknikdelegationen, som tillsattes sommaren 2008 för att bland annat kartlägga behovet av välutbildade människor inom nämnda områden samt öka intresset för högskoleutbildning inom dessa områden, ska redovisa sitt uppdrag i april 2010.
Likaväl som man på Arlanda Express pratar om framgångsrika svenska forskare var det intressant att se hur SVT i Skavlans program lyfte fram och visade människor med ingenjörsutbildning och vilka olika vägar man kan ta i livet. Det var bland annat satsningen på duktiga unga människor inom nanoteknologiforskning.
Forskningssatsningarna i Sverige är unikt stora med en varaktig ökning med 5 miljarder kronor 2008-2012. De tre viktiga strategiska områden som lyftes fram i forsknings- och innovationspropositionen var just klimat, teknik och medicin, som kommer att på både kort och lång sikt ge svaren på en del av de utmaningar vi ser i de kriser vi befinner oss i. Men det räcker inte med bara forskning.
Ett väl fungerande system för kunskapsöverföring mellan lärosäten och näringsliv är en av grunderna för att forskningsbaserade innovationer ska komma fram och utvecklas. Lärosätena har sedan i somras en förtydligad uppgift. De ska verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Innovationskontoren är ett sätt att ytterligare stärka denna process. Centerpartiet ser gärna en möjlighet till fler innovationskontor vid lärosäten än de i dag beslutade. Herr talman!
Alliansregeringen har gett alla högskolor möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå på områden smalare än dagens vetenskapsområden.
Av budgetpropositionen framgår följande: Regeringen anser att förstklassig forskning och forskarutbildning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten och att det finns anledning att ta vara på de mindre högskolornas starka sidor, till exempel att forskningen där ofta sker i nära samverkan med aktörer utanför högskolan, vilket kan främja en forskarutbildning som är anpassad till arbetsmarknaden utanför högskolan.
Jag vill passa på att nämna att till exempel Högskolan i Skövde har för avsikt att lämna in en ansökan om att få utfärda examina på forskarnivå. Här har man satsat stort på att utveckla forskning, innovation och tillväxt genom att samlokalisera högskolans forskning och företagen i teknikparken Gothia Science Park i det nybyggda forskningshuset Portalen. Man organiserar arbetet på ett sådant sätt att man tillsammans stärker utvecklingen. Herr talman! Det är ett par ytterligare saker som jag också vill ta upp.
Först är det jämställdheten i högskolan. Två tredjedelar av de studerande är kvinnor, men på toppen av den akademiska karriären finns 19 procent kvinnliga professorer. För två år sedan fanns 17 procent kvinnliga professorer. Det är en förbättring, men det går alldeles för långsamt. Det duger inte. Det har därför inrättats en delegation för jämställdhet i högskolan. Jag ser fram emot resultatet från den. Den andra delen jag vill lyfta fram är internationaliseringen.
Vi är beroende av en god internationalisering därför att hög kvalitet i högre utbildning och forskning är avgörande för Sveriges attraktionskraft som kunskapsnation. Med all respekt för oppositionens förslag, men man beklagar sig över att de egna förslagen står i skarp kontrast till den borgerliga regeringens. De flesta förslagen ser nästan likadana ut. Det handlar om samma saker.
Det är mycket samsyn, och det är mycket likadan politik i fråga om vad som ska göras för att råda bot på det som också alliansregeringen har lyft fram för fjärde gången i sin politik. Jag uppskattar att oppositionen har sett att den politik som alliansregeringen för är en riktig politik för att lyckas. Socialdemokraterna leker följa John men låtsas att man har mer pengar att spendera. Men det är inga förslag som står i direkt kontrast till regeringens förslag. Herr talman!
Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag är samtidigt glad för alla de satsningar som görs i högre utbildning och forskning för att människor ska kunna skaffa sig utbildning och kompetens. Vi satsar på utbildning och forskning därför att vi vet att vi måste möta framtidens utmaningar med kunskap och kreativitet.