KBLab/rixvox huggingface dataset:
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Hastigheterna är fortfarande ett problem. Vi har bra regler och hastighetsgränser, men problemet är att inte alla förare respekterar hastighetsgränserna.
Som jag sade i mitt anförande: Om genomsnittshastigheten minskade med bara 5 kilometer i timmen - det är inte mycket; man märker det knappt när man kör bil - skulle ungefär 90 liv per år kunna räddas. Där finns det definitivt stor potential för förbättring.
Den moderata kommittén i trafikutskottet har besökt åkeribranschen och talat mycket om hastigheter när det gäller tung trafik. Förare i yrkestrafiken borde vara förebilder när det gäller hur man ska köra eftersom vägarna är deras arbetsplatser.
Tyvärr finns det fortfarande ganska många som kör obältade, som kör för fort och som inte respekterar andra trafikregler. Självklart måste vi fortsätta dialogen så att regelefterlevnaden ökar. Det är alltid bra om branschen också är engagerad, vilket den är, och om företagen ställer krav på förarna att köra säkert.
På köpet får man ofta också bra miljöeffekter. Sparsam körning är inte bara bra för trafiksäkerheten, utan man förbränner också mindre bränsle. Vi gör ständigt uppföljning av nollvisionen. Myndigheterna Trafikanalys och Trafikverket följer upp, men även trafikutskottet måste följa upp arbetet.
Det är bra att vi ställer sådana krav. Det är också viktigt med institutioner som VTI som utskottet besökte häromdagen.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Som jag tidigare nämnde i mitt anförande är arbetet med trafiksäkerhet ständigt pågående. Vi måste hela tiden titta på vilken situation vi har och jämföra med tidigare resultat. Vi måste jämföra oss internationellt och även blicka framåt. Vi ska fortsätta titta på nollvisionen på det sätt som vi gör.
Om organisationer, företag eller enskilda forskare också vill titta på nollvisionen och i vilken grad olika åtgärder hjälper är det mycket positivt.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Det är inte alltid så att ju snabbare man kör desto större utsläpp. Det är lite mer som ingår i den här processen. Det handlar mycket mer om körsätt. Man pratar om eko-driving eller sparsam körning. Det handlar om hur mycket man bromsar in, hur mycket man planerar sitt körsätt, tittar lite mer framåt så att man undviker att bromsa in och höja hastigheten hela tiden.
Det är det som framför allt ökar bränsleförbrukningen. Vi har infört nya intervall för hastighetsgränserna, nämligen från 30 till 120 kilometer i timmen. Åtgärder som den här syftar självklart till att spara liv. Det beräknas att ungefär 10 till 15 liv kan sparas per år.
Tanken är att om man som förare upplever att hastighetsgränsen baseras på vägstandard, hur vägen är utformad, och på den trafiksäkerhetsnivå som man uppskattar finns på vägen så finns det större möjlighet att föraren tar beslutet att hålla den här hastighetsgränsen.
Ökar man acceptansen och förståelsen för hastighetsgränsen, eller för övrigt för andra trafikregler, finns det mycket stor chans att folk också lever upp till de här kraven.
Jag tycker att det är en mycket viktig aspekt i det fortsatta arbetet att hitta sådana moment och sådana regler som just nu är mer problematiska och som vi kan förbättra så att människor kan leva upp till trafikreglerna. På så sätt kan vi spara liv.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Olika trafiksäkerhetsåtgärder måste alltid utvärderas. Vi måste titta på om de fyller sitt syfte att just spara liv. Nu har det inte gått så mycket tid sedan vi beslutade här i riksdagen om de nya hastighetsgränsmöjligheterna.
Sedan var det Vägverket, numera Trafikverket, som gjorde översynen av väldigt många vägsträckor i hela landet och justerade hastigheter både uppåt och nedåt. Det var många fler kilometer där hastigheterna sänktes. Jag vet inte hur omfattande resultat vi kunde ha noterat redan nu på den korta tid som de nya hastigheterna har funnits på vägarna.
Allt det här är viktigt att ta upp när man tar körkort, alltså under körkortsutbildningen. Därför har vi infört de nya obligatoriska körkortsutbildningarna. Därför har vi också infört utbildningar och nytt körkort för förare av mopeder klass 1 och därför kommer vi också att fortsätta med det.
Jag vill bara kort nämna att sparsam körning också ingår i körkortsutbildningsmomentet.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Låt mig tacka Désirée Liljevall för alla debatter under de senaste åren som gällt IT-politiska frågor. Det har varit mycket spännande debatter. Många viktiga frågor har diskuterats både i kammaren och på olika seminarier och möten. Stort tack för det! Så tillbaka till sakfrågorna. Frågan om cookies är en av många frågor som behandlas i betänkandet från trafikutskottet.
Det finns över 50 lagförslag i anslutning till propositionen Bättre regler för elektroniska kommunikationer . Ett av dem handlar om att jag som konsument eller Internetsurfare ska kunna få veta och också få möjlighet att samtycka, eller inte samtycka, till att information sparas av någon annan på min egen dator eller egen terminalutrustning.
Dessa data från min dator kan också hämtas av andra aktörer utifrån. Désirée Liljevall nämnde i sitt anförande att om man besöker någon av den svenska kvällspressens webbsidor blir det många cookies.
Jag har kollat upp det, och som exempel kan jag nämna att ett enda besök på en svensk kvällstidnings webbsida innebär att det sparas över 40 cookies med en giltighetstid på upp till 30 år. Jag tycker att konsumenter ska ha rätt att få veta detta och ge sitt samtycke, eller inte, för att någon utifrån ska få tillgång till de data som ska skyddas.
Sedan behöver vi alltid komma ihåg att lagstiftningen måste vara långsiktig och teknikneutral. Det är därför vi inte vill särreglera just cookies i svensk lagstiftning.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Låt mig först påpeka att från Alliansens sida prioriterar vi säkerhet, integritet och konsumentskydd. Det är det viktigaste. När vi inför direktivet som kommer från EU är det viktigt att vi inte skapar egna, nationella lösningar som skiljer sig från övriga länder. Här måste jag påpeka att det inte är så att Sverige ska gå längre.
Endast Irland, Luxemburg och Storbritannien valde att infoga en text om till exempel webbläsarinställningar i själva lagtexten. Nästan alla länder tar i sin lagtext in artikeltexten från direktivet. Det gäller våra grannländer Finland och Danmark, men också Nederländerna, Litauen, Polen, Belgien, Lettland, Malta, Portugal och Frankrike har sagt sig göra detta.
Sverige ska alltså inte komma med några egna lösningar och ha en annorlunda lagstiftning. Internet är gränslöst, och då behöver vi också ha en lagstiftning som kan stödja det som på något sätt är gränslöst. Vi har tydligt i betänkandet sagt, och alliansregeringen säger det i propositionen, att det är oerhört viktigt att användarvänligheten inte försämras.
Det är ingen som säger att det måste lösas med popup-fönster, som Désirée Liljevall påstår. Det är viktigt att ha bra och relevant information om vad de ska användas till och ha möjlighet att ge, eller inte ge, sitt samtycke till att någon annan någonstans i världen kan spara eller hämta information från min dator.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Först måste jag påminna Siv Holma om att digitala klyftor - eller som vi hellre säger, digital delaktighet och e-inkludering - är en mycket viktig fråga som både tas upp i propositionen för 2011 och säkert kommer att ha stor plats och en viktig roll i den digitala agenda som aviserats från regeringens sida och som kommer senare under året.
Det handlar om att så många som möjligt ska inkluderas i IT-samhället. Mycket snack och lite verkstad, säger Siv Holma. Det måste satsas pengar, lägger hon till. Det är mycket intressant. Jag tycker också att vi måste fokusera mer på digital delaktighet.
Men jag skulle vilja fråga Siv Holma, eftersom hon är så missnöjd med Alliansens IT-politik, hur mycket Vänsterpartiet tänkte satsa på IT-politiken och på e-inkludering. Jag har inte kunnat hitta några konkreta satsningar som skulle täcka de behov som vi har i Sverige.
Men jag låter Siv Holma redovisa vilka satsningar som finns i deras skuggbudget och i vårens motion. Självklart kommer vi att fortsätta att arbeta med e-inkludering. Det finns alltid någon därute som kan få bättre information och bättre möjligheter. Jag tycker, herr talman, att IT-kunskaper är en självklarhet när vi pratar om kunskapssamhället.
Där har vi mycket arbete att göra tillsammans.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Jag är mycket glad att Siv Holma tar upp frågan om e-inkludering och digitalt deltagande i kunskapssamhället, eller informationssamhället som vi också kallar det. Det är definitivt viktigt att människor har råd med bredband och dator.
Därför är jag väldigt glad att alliansregeringen driver jobbpolitiken framåt, vilket gör att fler kan skaffa sig ett jobb, så att de kan betala räkningarna och köpa ny utrustning som de tycker är spännande och underlättar vardagen.
Här kan jag också påpeka att vi har infört flera jobbskatteavdrag som ger några tusenlappar i månaden extra som man kan använda till exempelvis elektroniska kommunikationer om man så önskar. Det är viktigt att inte bara säga att vi måste satsa på att motverka den digitala klyftan utan att också se helhetsbilden.
Våra liv är lite mer komplicerade än att man bara köper en dator och då är det löst. Vi måste satsa mycket mer på IT i skolan, så att barnen lär sig på vilket sätt de kan använda tekniken. Från Moderaternas sida kommer en IT-strategi för IT i skolan. Vi måste satsa på bra e-förvaltning som är så enkel som möjligt för så många som möjligt. Även där pratar vi e-inkludering.
Många människor ska kunna använda sig av offentliga e-tjänster och utföra sina ärenden till exempel via Skatteverkets eller andra myndigheters sidor. Det är många element som måste falla på plats. Jag vill också påminna om att det även i glesbygden och på mindre orter numera på de flesta ställen finns möjligheter att få uppkoppling till bredband.
Enligt PTS bredbandskartläggning 2010 är det 99,97 procent som har sådan tillgång.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Som jag nämnde redan i mitt anförande är PTS, Post- och telestyrelsen, den myndighet som ansvarar, så det fungerar i praktiken i alla delar av landet, även i glesbygden. Vi har satt som ett politiskt mål att det ska finnas grundläggande betaltjänster och även posttjänster i hela landet oavsett var man bor. Man ska ha rätt till detta.
I år ska PTS göra en särskild analys och titta just på vilka områden som är problematiska och vilka åtgärder vi skulle kunna vidta för att lösa dessa problem. Det är absolut inte någonting som vi kan säga är fixat nu, utan vi måste följa upp det här. Och vi arbetar fortfarande för att den här post- och betalservicen är så bra som möjligt i hela landet.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Ja, fastighetsboxar är en väldigt smidig lösning. Det måste man erkänna. De infördes framför allt för att underlätta och effektivisera posttjänster. På köpet får man just bättre arbetsmiljö för brevbärarna. Här har Gunilla Carlsson redan delvis svarat på sin egen fråga, för det är just Arbetsmiljöverket som hanterar denna fråga och inte trafikutskottet.
Det är inte heller postlagen, som ligger inom trafikutskottets beredningsområde, som reglerar detta, utan det är arbetsmiljölagstiftningen som gäller. Här är det dock viktigt att komma ihåg att utvecklingen sker väldigt fort.
Nu är det nästan vart fjärde hushåll i flerfamiljshus i Sverige som redan har fastighetsbox, och antalet ökar för varje år - varje månad till och med. Nya byggnader planeras också redan med plats för fastighetsboxar i entrén.
Det är även viktigt att komma ihåg att det bästa är om detta sker på människors villkor så att vi har ganska mycket förtroende för att människor på frivilligt sätt, utan något särskilt tvång från politikerna eller PTS, kan installera fastighetsboxarna.
Jag vet att det finns många engagerade aktörer på marknaden som hjälper till och ser till att fler och fler kan använda sig av fastighetsboxar i flerfamiljshus.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
IT ger människans förmåga vingar, sade Carl Bildt visionärt på 90-talet. Målsättningen var att Sverige skulle vara det mest uppkopplade landet år 2010, och nu är vi det enligt World Economic Forum. Sverige toppar även många andra internationella rankningar när det gäller både bredband och IT. Och vi blir bättre och bättre här i Sverige på att använda den nya tekniken.
Till exempel har andelen företag med minst tio anställda som har tillgång till bredband ökat från 89 procent 2008 till 95 procent 2009. När det gäller målet att IT ska bidra till förbättrad livskvalitet har andelen av befolkningen som har tillgång till Internet i hemmet ökat från 88 till 89 procent från 2008 till 2009.
Andelen individer som uträttat bankärenden över Internet under året har ökat från 65 till 71 procent 2009. Jag förstår att många kan känna sig utanför informationssamhället. Den tekniska utvecklingen går mycket fort, och man undrar ofta hur man ska hinna med alla de nya trenderna och nya prylarna som man ska ha.
Men faktum är att om vi inte tillåter entusiasterna att vara före alla andra kommer hela samhället att stagnera. Om vi klipper vingarna på pionjärerna kommer de inte att lyfta våra drömmar. Politikens roll är att utöva ledarskap och skapa förutsättningar för marknaden så att den kan erbjuda lösningar.
Att låsa sig politiskt vid en viss teknisk lösning och dumpa miljarder kronor i någonting som senare säljs för en krona kan inte vara den smartaste lösningen. Det hoppas jag att även Monica Green kan instämma i. Herr talman! Vi måste alltid sätta människan före systemet. Vi måste anpassa tekniken till människan och inte tvärtom.
Vi måste inse att människor är olika och använder tekniken på olika sätt och i olika utsträckning. Det finns många olika lösningar för att få tillgång till Internet. Flera teleoperatörer lanserar nu i dagarna 4G som möjliggör snabb elektronisk kommunikation. Nu gäller det att inte upprepa gamla misstag som den tidigare regeringen gjorde. Vi måste sträva efter teknikneutralitet.
Detta skapar långsiktighet, rättvisa och sund konkurrens, och det kan också öka e-inkluderingen. Det krävs en ansvarsfull politik även på IT-området. I stället för att bara beklaga sig över den digitala klyftan, som oppositionen gör, vill vi utnyttja den potential som IT ger oss för bättre skola, vård och offentlig förvaltning.
Lösningen är inte alltid att lova mer till alla. Vi ser helheten, vi ser samhällsproblemen och vi försöker lösa dem. Och vi fortsätter att arbeta för att IT ska ge fler människors förmåga vingar. Herr talman! Jag hoppas att de här aspekterna tas upp av IT-ministern i den aviserade digitala agendan för Sverige.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
En viktig förutsättning för e-samhälle och e-inkludering, som vi kallar det, är fungerande och säker IT-infrastruktur. Där tycker jag att även det som vi har börjat diskutera är viktigt, nämligen att också Internetuppkoppling ska omfattas av kraven på samhällsomfattande tjänster. Här pratar vi om kravet på en megabit per sekund. Vi börjar använda Internet tidigare och tidigare i våra liv.
Nu är det så att varannan femåring redan har surfat på nätet. Då är det viktigt att även skolan är duktig på att förmedla IT-kunskaper. Från Moderaternas sida vill vi införa en nationell IT-strategi för skolan där IT integreras i undervisningen. På så sätt kan delaktigheten i e-samhället också öka.
Nästan alla unga i de välutvecklade länderna använder Internet. Faktum är dock att Sverige här är väldigt unikt när det gäller användandet av Internet bland pensionärer. Där ligger vi väldigt bra till.
Monica Green säger många vackra ord om alla insatser för IT-kompetens i samhället, folkbildningsinsatser, riktade insatser i skolor och på bibliotek. Däremot talar hon inte särskilt mycket om hur detta ska finansieras.
Förslagen låter vackra och många kan tycka att det är bra med sådana idéer, men man måste också ta ansvar och ha finansiering för idéerna. Den finansieringen ser jag inte i Socialdemokraternas skuggbudget.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
När man läser Siv Holmas interpellation får man intrycket att det inte görs någonting för barns säkerhet i trafiken i allmänhet och för barn från socioekonomiskt svaga miljöer i synnerhet. Så är inte fallet. De flesta barn dör eller skadas i föräldrarnas bil. Därför måste vi arbeta för att minska antalet bilolyckor.
För att minska risken för allvarliga olyckor tycker vi i Alliansen att det är viktigt att fortsätta med en åtgärd som får mycket tydliga resultat, nämligen utbyggnaden av mötesseparerade vägar. Trafikseparering, skyddsutrustning, teknikutveckling, trafikmiljöåtgärder och ett ökat säkerhetstänkande kan bidra till ett minskat antal olyckor, och vi kan spara både barnens och deras föräldrars liv.
År 2009 dog 34 barn i trafiken. 67 procent av alla trafikdödade barn är 15-17 år enligt Trafikverkets uppgifter.
Eftersom många av dessa är mopedister införde vi i enlighet med alliansregeringens proposition obligatorisk utbildning och ett nytt körkort för dem som ska köra moped klass I och förarbevis och obligatorisk utbildning för dem som ska köra moped klass II.
Kör man för fort, riskfyllt eller trimmar sin moped kan man få en varning eller till och med sitt körkort eller förarbevis återkallat. Fru talman! Det är viktigt att infrastrukturen planeras och utformas så att alla trafikantgruppers säkerhetsbehov tas upp. Detta innefattar även barns säkerhet och deras möjlighet att ta sig fram på egen hand i trafiken.
Det är ingen tvekan om att skolskjutsverksamheten måste vara säker för barnen. Det farligaste momentet är av- och påstigning. De flesta olyckor sker dessutom vid hållplatsen nära hemmet. Det finns intressanta projekt där man till exempel testar intelligenta system som varnar bilister när barn befinner sig nära vägen.
År 2007 dödades enligt Trafikverket sammanlagt tre cyklister i åldern 0-17 år och åtta gående barn, också i det i hela åldersgruppen 0-17 år. Varje barns död är tragisk i sig, men det är mycket svårt att komma åt de sista få olyckorna.
Vi måste självfallet ständigt verka för att öka cykelhjälmsanvändningen. Det är redan obligatoriskt med cykelhjälm för barn under 15 år. Barn som cyklister är den största skadegruppen. Det gäller dock ej antalet dödade barn. Jag skulle vilja lyfta fram föräldrarnas roll. Den är mycket viktig. Det är föräldrarna som kan se till att deras barn använder cykelhjälm.
Genom att använda rätt skyddsutrustning på ett korrekt sätt i bilen kan vi minska antalet barn som bilpassagerare som dödas. Till sist, men absolut inte minst, bör vi titta på oss själva och hur vi beter oss i trafiken. Barn gör inte som man säger utan som man gör.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Det gäller att börja tidigt för att barnen ska få nödvändiga kunskaper om hur man ska bete sig i trafiken. Jag nämnde tidigare föräldrarnas ansvar. Det är viktigt att även skolan, polisen och olika organisationer är engagerade och samarbetar på detta område och arbetar för barns säkerhet. Det gäller barn i alla socioekonomiska grupper.
När det gäller barns beteende i trafiken bör vi tala om trafikuppfostran, inte bara om utbildning. Vuxna bör inse att de är förebilder och därför agera på ett ansvarsfullt sätt i trafiken. Vi måste alltså se hela bilden. Det är viktigt med samspel i trafiken, och då är det flera aktörer som bär ansvaret för barns säkerhet i trafiken.
Egentligen är vi alla som trafikanter ansvariga för barns trafiksäkerhet. Därför är det viktigt med säkerhetstänkande, attityder i trafiken och rätt utbildning. Trafiksäkerhetsåtgärder riktar sig inte bara till vissa socioekonomiska grupper utan gäller alla, eftersom, precis som infrastrukturministern säger, nollvisionen gäller alla.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
IT ska underlätta vardagen för människor och företag. Ny kommunikationsteknik har effektiviserat vårt arbete, berikat vår fritid och möjliggjort en mobil livsstil för många av oss. Och ökad digital delaktighet kan innebära ökad tillväxt och internationell konkurrenskraft.
Från Moderaternas och Alliansens sida ser vi och vill använda IT:s potential för att öppna för framtidens jobb och företagande i Sverige. Användningen av IT bidrar till att nya företag, nya tjänster och produkter skapas och utvecklas, och därmed ökar produktiviteten i hela ekonomin.
Internet bidrog under 2009 med uppskattningsvis 205 miljarder kronor, motsvarande 6,6 procent av bnp, till den svenska ekonomin. Det innebär att Internetekonomin är lika stor som byggsektorn eller transportsektorn i Sverige, enligt en undersökning som Boston Consulting Group har gjort. För allt detta är en säker och tillgänglig IT-infrastruktur grundläggande.
Politikens roll är att visa inriktningen. Med bredbandsstrategin har vi satt tydliga mål för IT-infrastrukturen. Vi arbetar även för ett tydligare, mer teknikneutralt och mer konkurrensfrämjande regelsystem, inte bara för trådbundna nät utan även trådlösa. Och trådlösa lösningar blir allt viktigare.
Sedan första halvåret 2010 är mobilt bredband större än DSL i Sverige. Fru talman! Carina Adolfsson Elgestam påstår i sin interpellation att den privata marknaden aldrig kan säkerställa att det finns fungerande bredband i hela landet.
Sverige har i dagsläget en väldigt hög täckning av bredband, över 99 procent, vilket även kommer att förbättras när 800 megahertzbandet tas i bruk. Enligt World Economic Forum är Sverige för andra året i rad på första plats bland världens mest konkurrenskraftiga digitala ekonomier. Det räcker tydligen inte för Carina Adolfsson Elgestam.
Hon efterfrågar ytterligare statliga satsningar från Alliansens sida. Men, fru talman, jag skulle vilja be Carina Adolfsson Elgestam att redovisa hur mycket Socialdemokraterna skulle satsa på bredbandsutbyggnad enligt deras vårskuggbudget som presenterades i går. Jag har kollat lite snabbt, och där nämns inte orden digital, bredband, elektroniskt eller IT en enda gång.
Jag kunde inte heller hitta några siffror eller satsningar på detta alls. Det märkligaste är att när Socialdemokraterna pratar om grundläggande infrastruktur har de inte ens kommit till 1990-talet. De talar fortfarande om telefoni men glömmer helt elektroniska kommunikationer.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Interpellanten tycker att stödet till bredbandsutbyggnad är en droppe i havet. Hon svarar dock inte på hur mycket Socialdemokraterna tänker satsa på bredbandsutbyggnad. Man kan inte bara säga nej till all politik som Alliansen har, utan man måste komma med egna förslag också.
I går presenterade Socialdemokraterna sin skuggbudget, men där hittar jag inget om IT, bredband, teknikföretag eller satsningar på IT-infrastrukturen. Jag skulle uppskatta om jag fick en förklaring till detta.
IT-ministern har redan redovisat Alliansens stora och långsiktiga satsningar. Det är viktigt att titta långsiktigt, och därför kommer en digital agenda att presenteras senare i år. Landsbygdsprogrammet finns och även kanalisationsstödet.
Sedan 2010 kan man dessutom söka medfinansiering för bredbandsprojekt inom ramen för landsbygdsprogrammet eller kanalisationsstödet. Carina Adolfsson Elgestam anklagar regeringen för mycket snack och lite verkstad. Men man ska kanske titta på sig själv först.
Jag ser fram emot det aviserade beslutet från regeringen att höja nivån på den samhällsomfattande tjänst som heter funktionellt tillträde till Internet. Då talar vi verkligen bredband till alla. Under året kommer dessutom Post- och telestyrelsen, PTS, att titta på vilka hushåll och företag som riskerar att inte få det.