KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
När man lyssnar på Jens Holm föreslår han väldigt många saker. Men om man ställer sig utanför, som han säger att vi ska göra, kommer man aldrig att klara av att förbättra avtalen. Det kommer inte att hända någonting, och kanske går det i en sämre riktning. Sverige har sagt ja till ett antal avtal, men vi har också sagt nej till ett antal avtal. Det gäller avtalet med Marocko. Vi har sagt nej till avtalet med Senegal.
Vi lade ned vår röst när det gällde avtalet med Guinea-Bissau därför att det fanns osäkra beståndsdata och det var svårt att säkerställa om det fanns ett överskott. De frågorna prövas. EU:s avtal är inte någon plundring, Jens Holm. EU:s avtal är nog de bästa avtal som de länderna kan få för närvarande. De flesta avtalen handlar om tonfisk.
De tonfiskavtalen innebär att EU:s flottor - det är framför allt Spanien och Frankrike som nyttjar dem - fiskar långt utanför kusten där de lokala inte ens har den typen av fartyg att de kan bedriva fiske. Det finns en god vetenskaplig grund för detta. Det finns bra analyser när det gäller tonfiskavtalen. Det är också mindre risk att de konkurrerar med det lokala fisket.
När det gäller blandbeståndsavtalen finns det kanske lite mer osäkerhet kring dem. De beståndsuppskattningarna är lite osäkrare. Även om man fiskar tolv nautiska mil utanför kusten och EU-fartygen inte kommer i direkt kontakt med de lokala fartygen uppskattar man att det fiskas på samma bestånd som rör sig i vattnen.
Vi måste ha med det. Som jag sa i mitt första inlägg är jag glad för Jens Holms engagemang. Men försök att kanske dämpa tonen lite. Det är inte någon plundring som EU håller på med.
Men det finns en uppenbar risk om EU lämnar avtalen att det kommer privata aktörer, privata fiskeflottor, som inte över huvud taget kommer att förmedla några pengar till exempelvis sektorstöd för att utveckla fisket i dessa länder. Vi vet att det är ett faktum att Kina, Japan och Ryssland har ökat sina fiskeflottor för fjärrfiske.
Det står flera i kö om EU lämnar detta. Jag tror inte Jens Holm vill ha den typen av fiske om andra typer av aktörer kommer in på området. När det gäller Namibia vill jag rikta ett grattis till Namibia för att de har tagit tag i detta själva.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag förstår att Jens Holm vill att avtalen ska upphöra och omvandlas till någonting han kallar för samarbetsprojekt. Jag tror inte att det är rätt väg att gå. De här avtalen är som jag har sagt givetvis inte optimala. Men de är det bästa som just nu går att uppbringa för dessa stater.
Det finns en väldigt stor risk om vi skulle följa Jens Holms väg att dessa länder skulle få stora problem med sitt fiske. Därför kommer jag inte att ta upp detta i New York på konferensen så som Jens Holm här föreslår - att vi ska ta upp EU:s avtal och säga att de ska upphöra. Däremot kommer vi att diskutera väldigt många fiskefrågor.
Vi kommer bland annat att ha en FAO-konferens där vi kommer att diskutera olagligt fiske, illegalt fiske. Vi kommer också att ha dialoger om ekosystemens betydelse för utvecklingen av fiskarter. Det är viktigt att vi får vetenskapliga undersökningar spridda över globen. Selektiva redskap måste också utvecklas för att vi ska få ett hållbart fiske. Vi kommer att diskutera blå ekonomi.
Regeringen har antagit en strategi om hållbara hav som vi ska delge många av utvecklingsländerna som finns där. Jag tror att vi kan tillföra väldigt mycket, Jens Holm, om vi för diskussioner. Vi träffar också de bästa av avtal som går att få fram för dessa länder. Att göra som du säger, Jens Holm, och stå utanför löser ingenting.
Det tror jag förvärrar situationen för de fattiga länderna.
Sven-Erik Bucht (S):
Magnus Oscarsson har frågat mig vad jag tänker göra för att minska regelbördan för de svenska lantbrukarna. Regeringen och våra myndigheter arbetar aktivt med att utveckla en näringspolitik som främjar jobb och tillväxt. När det gäller jordbruket tar regeringen nu ett större grepp genom att ta fram en livsmedelsstrategi.
I denna tar regeringen ett brett grepp om frågor som är viktiga för konkurrenskraften såväl i livsmedelssektorn som i jordbrukssektorn. Här utgör förenkling av regelverk en av flera viktiga delar. Regeringens avsikt är att kunna finna en bred parlamentarisk uppslutning i riksdagen för att skapa långsiktiga mål och en strategi för sektorn.
Regeringen anser att arbetet med förenkling av nationella regler ska fortsätta under mandatperioden. Att förenkla för företagen gör det möjligt för företagen att lägga mer tid på att utveckla verksamheten, vilket påverkar såväl deras konkurrenskraft som deras vilja och möjligheter att anställa. För att ge effekt behöver förenklingsarbetet bedrivas på alla nivåer som påverkar företagen.
Det är viktigt att regler är ändamålsenliga så att den administration som krävs för att följa regelverken hålls till ett minimum. Myndigheters service, bemötande och att de har korta handläggningstider är också av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter bör, i huvudsak, göras elektroniskt.
Inför all regelgivning, vilket även inkluderar myndigheternas föreskrifter, ska en konsekvensutredning genomföras som bland annat innebär att kostnaderna för företagen värderas och att olika alternativ till regelutformning undersöks. Regeringen avser att intensifiera arbetet med att höja konsekvensutredningarnas kvalitet genom ett utökat stöd och genom utbildning till regelgivarna.
En väl utförd konsekvensutredning leder i förlängningen till mer ändamålsenliga regler och därigenom till ökad konkurrenskraft och tillväxt. Oscarsson konstaterar i sin interpellation att vi troligtvis är det mest ambitiösa landet i världen när det gäller att ta ansvar för miljö, djurskydd, hälsa och kvalitet. Detta är jag, precis som Oscarsson, väldigt stolt över.
Regeringen vill förenkla för företagen och samtidigt bibehålla detta ansvar och sprida dessa värden i EU-samarbetet. Arbetet med förenkling av regelverk visar att det delvis är en myt att man behöver sänka nivån på målen för det man önskar reglera. Det finns i själva verket stora möjligheter att förenkla för företagen och samtidigt behålla högt ställda mål.
Det handlar om att göra reglerna smartare för att uppnå önskade mål. Det är också viktigt att modernisera regelverk utifrån hur företagens verksamhet utvecklas baserat på ny kunskap och ny teknik.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag delar Magnus Oscarssons oro för den växande regelbördan i det svenska lantbruket. I den undersökning som Oscarsson relaterar till har man tittat på en 20-årsperiod. Under de första tio åren ökade antalet regler med 187 och under den andra perioden med 143.
Trots att vi har haft olika regeringar av olika färger, som alla har velat minska antalet regler, har det skett en ökning. Vi kan konstatera att det har skett en ökning av regler sedan EU-inträdet 1995, då vi fick en gemensam jordbrukspolitik.
Det är en i många stycken komplicerad jordbrukspolitik som också har inneburit väldigt många regleringar. Det gäller att driva på. Det måste finnas en förenkling, inte minst inom EU-regelverket och sedan vidare i de nationella reglerna. Detta jobb måste hela tiden pågå.
Den forskningsstudie som Oscarsson refererar till är intressant och har precis påbörjats på Alnarp. Man kommer att följa 100 företag i denna fråga. Jag kommer givetvis att följa denna studie noga. Vi ska kanske inte måla allt i svart. Det finns också ljuspunkter, Magnus Oscarsson.
Jordbruksverkets goda initiativ Förenklingsresan har lett till 100 genomförda åtgärder. Jag säger inte att det är tillräckligt, men det är ett initiativ i linje med hur vi måste fortsätta att jobba.
Under Förenklingsresan har det visat sig att många lantbrukare anser att en god kommunikation är avgörande. Det finns många gånger missar där. Service och bemötande måste också förbättras.
Det är viktigt att ha en balans i tillämpningen och inte gå längre än vad EU-regelverket tillåter. Det ska vara lätt att göra rätt. Detta behöver genomsyra styrningen av myndigheter så att företagen kan fokusera bättre på sin verksamhet. Regeringen har mål för förenklingar fram till 2018 i två olika delar.
Den första delen är bättre service. Det ska bli enklare att lämna uppgifter, servicen ska bli bättre och handläggningstiderna ska förkortas. Den andra delen är mer ändamålsenliga regler. Här är målet att reglerna ska främja företagens tillväxt och att kostnader till följd av regler ska minska. Tidigare fokuserades förenklingsarbetet enbart på kostnader för administration till följd av regler.
Den 40-procentiga minskningen av administrativa kostnader, som Magnus Oscarsson tar upp i interpellationen, handlar om regelverk för spårbarhet i livsmedelskedjan. Det var givetvis bra, men i den undersökning som Tillväxtverket gjorde svarade företagen att de inte har märkt av denna förenkling. Det gjorde att alliansregeringen breddade målet.
Det arbetet fortsätter denna regering med, för det är viktigt att vi breddar detta.
Sven-Erik Bucht (S):
Digitaliseringen håller på att förändra mycket både i vårt land och globalt. It-driven verksamhet skapar tillväxt och nya jobb. Det krävs också mycket nytänkande. Det är därför ingen slump att ordet "digitalisering" kommer först i regeringens målbild för regelförenklingsarbetet.
Det är viktigt att Sverige är digitalt, transparent och innovationsfrämjande för att enklare ha konkurrenskraftiga företag. Vi ska ha tydliga förenklingsfokus och digitala processer som anpassas till företagens förutsättningar. Ett mycket gott exempel är Skatteverket, som har kommit långt i dessa frågor. Många andra myndigheter följer nu efter.
Det ska vara lättare att göra ändringar om något visar sig ha blivit fel. Politiken behöver ta ett bredare och mer långsiktigt grepp för att nå konkreta resultat. En viktig verkstad, som det är bra att Magnus Oscarsson efterlyser, är den livsmedelsstrategi som regeringen har tagit fram.
I det förslag till proposition som jag vet att Magnus Oscarsson har läst finns ett helt kapitel om regler och villkor.
Det är viktigt att vi hittar en samsyn för att kunna hantera dessa frågor som är så viktiga för svenskt jordbruk, för hela industrin och för svenska konsumenter. Därför söker regeringen en bred uppgörelse i Sveriges riksdag om livsmedelsstrategin. Det handlar som sagt också mycket om regelförenklingar.
Vad gäller det Magnus Oscarsson tar upp om verkstad jobbar Jordbruksverket, förutom med Förenklingsresan, kontinuerligt med att förenkla sina föreskrifter. Låt mig ge några exempel. Villkorad läkemedelsanvändning för mjölkbönder förenklar och utvecklar det sjukdomsförebyggande arbetet.
Ett annat exempel är enklare bestämmelser om frivilliga djurhälsoprogram. Dessa regler har mottagits mycket väl av näringen. Ett tredje exempel är flexiblare bete för mjölkkor. Man bibehåller antalet dagar men minskar administrationen. Detta har också tagits emot positivt av näringen. Det är inte tillräckligt, men det är några exempel på att vi har en verkstad.
Jag lovar Magnus Oscarsson att jag inte kommer att släppa dessa frågor. Detta arbete kommer att fortsätta.
Sven-Erik Bucht (S):
Magnus Oscarsson frågade när exakt det kommer att genomföras. De exempel från Jordbruksverket som jag radade upp är genomförda. Det arbetet är avklarat, men det finns mycket mer att göra. Ett jobb som inte är klart är livsmedelsstrategin. Jag hoppas att den kommer så fort som möjligt. Jag vet att du är en landsbygdspolitiker som vill mycket och väl, Magnus Oscarsson.
Du har haft möjlighet att göra skillnad, och jag önskar att du hjälper till här i slutskedet så att vi får ihop livsmedelsstrategin. Det är ett tufft jobb många gånger. Den förra regeringen jobbade mycket för att få till förenklingar när denna programperiod för EU:s budget utformades. Vi har fått en förgröning.
Det regelverk som finns är väldigt besvärligt, och det förslag som kommissionen nu har kommit med skulle ytterligare förvärra situationen. Där har vi agerat tillsammans med 20 andra länder för att få tydligare regler. De är inte bra, men vi har delvis lyckats få kommissionen att skjuta upp de strikta reglerna. Man vill förändra i sämre riktning fram till 2018, så vi får se om vi lyckas fullt ut.
Ett annat stort problem är tvärvillkoren. Det finns saker där vi har lyckats påverka kommissionen när det gäller lantbrukarnas sanktioner. Man har förändrat dessa så att ett fel som görs första gången inte ska innebära så hårda sanktioner. Vi trycker på mycket på EU-nivå och jobbar också med det nationella regelverket.
Tack, Magnus, för en bra debatt i en mycket viktig fråga!
Sven-Erik Bucht (S):
Skogen är en stor tillgång för Sverige. Vi är ett av de länder i Europa som har mest skog. Regeringen jobbar med skogsbruket på ett framsynt sätt, bland annat i det nationella skogsprogrammet. Frågeställaren hänvisar till en text som finns i budgetpropositionen för 2017 och även i budgetpropositionen för 2016.
Det är en allmän text som också anknyter till en internationell FN-konvention som Sverige anslöt sig till i början av 2000-talet. Det har egentligen inget att göra med den utredning som man nu gör om skogsvårdslagen.
Sven-Erik Bucht (S):
Utfodring av vilt, främst vildsvin och hjort, har blivit allt vanligare i vårt land och är ett växande problem. Det skapar stora problem, inte minst för svenskt jordbruk, som tappar oerhört mycket pengar på grund av att det sker. Det handlar också om en utfodring som inte sker på ett korrekt sätt och som skapar trafikskador.
Det var mycket synd att Alliansen tillsammans med Sverigedemokraterna avslog propositionen, för med den hade man verkligen kunnat ta tag i problemen och få bort den utfodring som inte är bra för lantbruket och heller inte för skogsbruket. Det handlar inte om något totalförbud. Nu har vi ett tillkännagivande från Alliansen och Sverigedemokraterna.
Vi tittar på det och bereder ärendet.
Sven-Erik Bucht (S):
Det som nu sker genom tillkännagivandet är att det blir stora negativa konsekvenser för vårt lantbruk och vår livsmedelsproduktion. Den borgerliga reservation som finns saknar helt konsekvensanalys. Detta går inte att genomföra med mindre än att man gör en mycket omfattande komplettering. Regeringen kommer nu att överväga hur tillkännagivandet ska hanteras.
Sven-Erik Bucht (S):
Som jag sa tidigare har skrivningen funnits i budgetpropositionen för 2017 under friluftspolitiken på Kulturdepartementet. Men den fanns med också 2016. Grattis, Centerpartiet, till att ni har upptäckt det efter drygt ett år!
Som jag också sa tidigare har den även en anknytning till den FN-konvention som finns om dessa frågor. Detta är inte något nytt. Sverige anslöt sig till konventionen redan i början av 2000-talet. Med konventionen som grund har vi tittat på olika områden över tid, bland annat rättsliga processer när det gäller jakt efter varg och miljöbalken.
De rättsliga processer som Skogsvårdsstyrelsen tittar på nu har egentligen inte något att göra med det som nu har stått två gånger i budgetpropositionen.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack, Lars Tysklind, för en viktig fråga som berör svensk landsbygd! Svensk landsbygd ser väldigt olika ut. Det finns stadsnära landsbygd, väldigt glest befolkade områden och kustlandsbygd. Därför har regeringen tagit ett viktigt initiativ genom att för första gången i Sverige tillsätta en parlamentarisk kommitté som ska titta på en samlad landsbygdspolitik. Detta har aldrig gjorts tidigare.
Kommittén lämnade ett delbetänkande i mars, och slutbetänkandet kommer 2017. Då kommer säkert detta slags frågor att tas upp. Utöver detta har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att förhindra en negativ utveckling på svensk landsbygd. Det gäller inte minst bredband. Vi går in med 4,1 miljarder för att bygga ut bredband på svensk landsbygd.
Det handlar alltså om 4 100 miljoner.
Sven-Erik Bucht (S):
Precis som jag har sagt tidigare i dag här i kammaren är detta en allmän skrivning som finns i budgetpropositionen för 2017 angående friluftslivspolitiken, som hanteras av Kulturdepartementet. Skrivningen har en anknytning till en FN-konvention som Sverige har anslutit sig till. Det är egentligen en märklig frågeställning från Sten Bergheden. Man blir fundersam.
Står inte Moderaterna för den här FN-konventionen, som Sverige har antagit? Det här handlar inte om rättslig översyn eller om att man ska titta på om detta är tillämpligt på skogsområdet; det behandlas i den utredning som tittar på skogsvårdslagstiftningen.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för frågan! Jag vill först säga att det är unikt att man kommer fram till ett samlat dokument med en samlad politik för svensk landsbygd. Det har aldrig tidigare hänt. Att alla riksdagspartier är med och har nått enighet om 74 av 75 förslag är också unikt. Jag sa vid mottagandet att vi räknar med att lägga fram en proposition under 2018. Vi har skickat ut betänkandet på remiss. Vi ska analysera förslagen.
Men redan i dag, vill jag meddela, har regeringen fattat ett beslut som berör ett av förslagen i kommitténs betänkande. Det är en utredning som vi har tillsatt av kreditgarantier vid finansiering av bostäder. Även landsbygdslånen ingår i det uppdraget, som var ett förslag från kommittén.
Sven-Erik Bucht (S):
Anledningen till att vi tillsatte den här kommittén och gav dessa direktiv till den var just det som Monica Green frågar om, nämligen att kunna vända den utveckling som finns på svensk landsbygd. I det här landet har stad och landsbygd dragits isär på många sätt. Därför är det viktigt att vi nu har fått det här förslaget.
Som jag sa tog det åtta dagar för regeringen för att i dag ta det första steget till att titta på det här med landsbygdslån, som ingår i uppdraget. Jag utesluter inte att vi kommer att komma med fler åtgärder under detta år, men den samlade politiken utgår jag från att vi kommer att ta i en proposition under 2018.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag ser fram emot besöket i Skövde. Det är framför allt diskussion kring jordbruksfrågor som kommer att beröras på det mötet, men givetvis är livsmedelsstrategin en del i det. Livsmedelsstrategin är ett helhetsgrepp som regeringen har tagit som berör både primärproduktion och jordbruk, fiske och trädgård men också den småskaliga och storskaliga livsmedelsindustrin. Den berör export, handel och även besöksnäringen, matturism och så vidare.
Det är ett helhetsgrepp, och jag hoppas att vi kan komma överens med oppositionen i den frågan.
Sven-Erik Bucht (S):
Artskyddsförordningen är en mycket komplex fråga. Nyligen har Mark- och miljööverdomstolen prövat ett förbud som gäller bombmurkla. Det är klart att här sätter man en praxis på plats. Man har också i den domen sagt att lagstiftarens avsikt är att artskyddsförordningen inte ska ha så långtgående konsekvenser att man förbjuder skogsbruk utan att ersätta markägaren eller förbjuder det totalt.
Det här gör givetvis att vi måste se över lagstiftningen och anpassa den utifrån den praxis som nu råder. Hur den utredningen och direktiven till den ska se ut är en fråga som för närvarande bereds inom Regeringskansliet.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för frågan! Detta rör ett myndighetsbeslut, och som enskilt statsråd ska jag inte värdera det. Jag har dock, precis som Stina Bergström, sett att myndighetschefen bland annat har skrivit en debattartikel där han talar om att myndigheten anser att den metod man har i dag för inventering av arter inte är anpassad, tillförlitlig och bra, särskilt inte när det gäller den nordvästra delen av Sverige.
En paus betyder absolut inte att det är fritt fram att avverka hur som helst. Vi vet att vi har ansvarsfulla skogsägare som har tagit ett ansvar för dessa frågor under en lång tid. Det som framgår från myndighetschefen är att man nu tar en paus, ser över regelverket och hittar en metod som är bättre anpassad till det bestånd som finns i nordvästra Sverige.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag fick denna fråga nyligen, och jag måste upprepa att detta är ett myndighetsbeslut som jag som statsråd inte ska gå in och värdera. Men det som myndighetschefen mycket tydligt redovisar i debattartikeln i DN för en vecka sedan är att man tar en paus för att hitta en bättre metod.
Jag har ingen anledning att ifrågasätta myndighetens beslut om att ta fram en bättre metod. Under denna paus kommer Skogsstyrelsen självklart att fortsätta bedriva sin tillsynsverksamhet oavsett om man jobbar med att hitta en bättre metod eller inte.
Sven-Erik Bucht (S):
Vi ska ha levande skogar; det är en politisk målsättning. Men det finns inget beslut som säger att vi inte får hitta bättre metoder. Det är det som Skogsstyrelsen redovisar, det vill säga att man vill hitta bättre och ändamålsenliga metoder för att vi ska kunna ha levande skogar. Det är alltså på inget sätt fritt fram här, utan det är en paus då myndigheten tillsammans med branschen och miljöorganisationer kommer att utarbeta mer ändamålsenliga metoder.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för frågeställningen! Vi måste som regering givetvis noggrant överväga vilka former vi har för myndighetsutövning. Den måste vara effektiv och hållbar. Frågan om en jaktmyndighet håller vi på att titta på, men det handlar också om att kunna finansiera den.
Jag förstår att man under alliansregeringen, när man bara hade underskott, inte hade möjlighet att tillsätta den typen av myndigheter. Den ekonomiska förmågan är ju lite bättre i dag, men det måste vara en effektiv myndighet så att vi inte förslösar mer pengar än nödvändigt.
Sven-Erik Bucht (S):
Regeringen har suttit i två och ett halvt års tid, och det var väldigt många jaktfrågor som var olösta när vi tog över. Vi har jobbat mycket intensivt för att få till stånd en fungerande vargjakt, en fungerande fjälljakt och så vidare. Denna fråga är också något som vi tittar på. Men myndigheten måste bli effektiv och ändamålsenlig och kunna stärka både jakt- och viltvård.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för frågeställningen! Det är väldigt viktigt för svensk landsbygd att vi har en fungerande livsmedelsförsörjning och butiker som kan tillhandahålla inte bara livsmedel utan också drivmedel, apoteksservice, paketutlämning med mera. Vi har haft en väldigt negativ utveckling under tio års tid i Sverige. Butikerna på landsbygden har minskat från ungefär 2 900 till 1 200.
Därför har regeringen, som Anna-Caren nämner, tagit initiativ till ett driftsstöd på 35 miljoner. Vi kommer att få den första utvärderingen nu i april, men jag har redan nu fått signaler om att det är mycket väl mottaget. Till och med en av de ledande personerna i Axfood säger att butiksdöden har upphört i Sveriges landsbygd.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för välkomnandet! Jag gör ju min Sverigeresa nu. Jag har på drygt en månad varit i 23 olika landsbygdskommuner. Det blir Jämtland i morgon. Investeringsstöden till landsbygdsbutikerna, som vi har höjt rejält, är i dag 88 miljoner per år. Det handlar om att de ska kunna modernisera butikerna, byta ut frys och kyl, bygga om butikerna.
Det är viktigt långsiktigt att vi får dessa stöd på plats för att butikerna ska kunna utvecklas till servicepunkter som kan erbjuda en bred service till landsbygdens människor.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för en mycket viktig fråga! Strandskyddet hanteras inte av mig utan av statsrådet Karolina Skog, men jag stöter på frågan väldigt ofta när jag är ute på svensk landsbygd. Jag kan säga så här: Det finns inte en enda landsbygdskommun som inte har tagit upp denna fråga. Detta är viktigt för dem som bor där så att de kan bo och bygga i vackra, bättre lägen.
Strandskyddsdelegationen pekade på detta i sin utredning när man tittade på den lagstiftning som gäller och som i bred enighet antogs av riksdagen 2009. Delegationen såg att det finns problem här. Även Landsbygdskommittén har tagit upp frågan. Vi har all anledning att skynda på med analyserna för att göra förändringar som möjliggör byggande även i attraktiva lägen på landsbygden.
Sven-Erik Bucht (S):
Denna fråga hanteras av statsrådet Isabella Lövin. När det gäller engagemanget för skogsfrågor kan jag garantera att det är mycket stort, oaktat om det är klimatministern eller landsbygdsministern som hanterar dem. Jag jobbar särskilt intensivt på EU-nivå med andra skogsländer för att vi ska hitta en samsyn om frågorna.
Framför allt de sydliga länderna inom EU har en helt annan syn på skogen än vad vi skogsländer kanske har.