Gunilla Carlsson (M):
Markus Wiechel har frågat mig varför jag och regeringen väljer att prioritera stora delar av biståndet på ett fåtal flyktingar i Sverige i stället för att öka resurserna till UNHCR, vad jag avser att göra för att svara på UNHCR:s förfrågan om att förbättra stödet till flyktingar runt om i världen och vad vi gjort hittills på denna punkt. Markus Wiechel har även frågat mig om jag avser att arbeta för att minska kostnaden för flyktingmottagande till förmån för mer pengar till krisdrabbade länders närområden.
En grundläggande del av den svenska flyktingpolitiken är en rättssäker ordning för att i enlighet med bland annat FN:s flyktingkonvention pröva asylansökningar av dem som tagit sig till Sverige och ge skydd åt dem som behöver det.
Sverige är part i de internationella instrument som hör till de viktigaste på asylrättens område, såsom FN:s flyktingkonvention från 1951 angående flyktingars rättsliga ställning, FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den så kallade Europakonventionen.
Även genom EU-samarbetet är Sverige bundet till bland annat skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet. Regeringen anser att det är vår moraliska skyldighet att hjälpa flyktingar oavsett var i världen de befinner sig. Många asylsökande kommer till Sverige, och vi är stolta över att vara ett av de länder i Europa som ger flest människor skydd undan förföljelse och förtyck.
OECD Dacs riktlinjer anger vilka kostnader relaterade till asylsökande som klassificeras som bistånd. Regeringen följer dessa riktlinjer, och i den svenska biståndsramen ingår vissa kostnader för asylsökande under deras första år i Sverige. En annan huvudlinje i flyktingpolitiken är inriktad på att medverka till att skyddsbehövande utanför vårt land får skydd och stöd. Detta sker genom att Sverige aktivt deltar i samarbetet för att utveckla den internationella flyktingrätten.
Globalt sker detta särskilt inom ramen för FN:s flyktingkommissariat, UNHCR, medan det regionalt sker genom EU. Vidare stöder Sverige de länder som är i färd med att bygga upp egna asylsystem, inte minst i Öst- och Sydösteuropa. Slutligen tar Sverige liksom ett antal andra länder emot skyddsbehövande från olika delar av världen i enlighet med FN:s flyktingkonvention för överföring och stadigvarande bosättning i Sverige.
Detta sker i nära samarbete med UNHCR och är även en del av UNHCR:s kärnuppgift som Sverige är med och finansierar. I år är Sveriges flyktingkvot 1 900 personer. Som ett uttryck för internationell solidaritet och ansvarsfördelning hjälper Sverige även de många länder, ofta med begränsade egna resurser, som härbärgerar ett stort antal flyktingar.
Sverige är den tredje största bilaterala givaren till UNHCR, som har mandat att bistå och skydda dessa flyktingar. UD:s kärnstöd till UNHCR:s reguljära budget för 2012 uppgick till 613 miljoner kronor. Därutöver kanaliseras medel via Sida till UNHCR:s appeller på landnivå. Under 2012 uppgick Sidas stöd till UNHCR till drygt 200 miljoner kronor.
Det svenska kärnstödet till UNHCR har ökat med över 130 miljoner kronor sedan 2005. Sverige är även världens tredje största bilaterala humanitära biståndsgivare, och vi är även en av de allra största givarna för att undsätta de nödlidande i och omkring Syrien. Sverige agerade tidigt med omfattande stöd. Under 2012 uppgick vårt humanitära stöd till krisen i Syrien och till angränsande länder till drygt 248 miljoner kronor.
Stödet kanaliserades såväl genom FN:s appeller, inklusive till UNHCR, för insatser i och omkring Syrien som till Internationella Rödakorskommittén och enskilda organisationer. För 2013 har Sverige redan gjort utfästelser om 130 miljoner kronor i humanitärt stöd till Syrien. Vi har därutöver beredskap för ytterligare stöd efter bedömda behov.
Med vårt omfattande humanitära stöd följer ett ansvar att säkerställa att det internationella humanitära systemet levererar ett så bra stöd som möjligt till de drabbade. Sverige har sedan 20 år tillbaka varit en av de mest tongivande humanitära policyaktörerna globalt. Sverige verkar aktivt, såväl bilateralt och i humanitära organisationers styrelser som systemövergripande, i syfte att säkra att stödet som når drabbade är av hög kvalitet och kostnadseffektivt.
Sverige har varit och förblir drivande i en rad reformprocesser som syftar till att stärka både humanitära organisationer och det internationella humanitära responssystemet. Vad gäller de kostnader för asylsökande i Sverige som ingår i biståndsramen påverkas dessa av kriser i omvärlden och hur många som söker sig till Sverige. Att använda det svenska biståndet för att möta humanitära behov och bistå människor som utsätts för förföljelse och förtryck kommer att fortsätta vara en av mina viktigaste prioriteringar som biståndsminister.