KBLab/rixvox huggingface dataset:
Monica Haider (S):
I dag debatterar vi näringsutskottets betänkande 9 Underskott i förhållande till elnätföretagens intäktsramar för tillsynsperioden 2012 - 2015 . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet och avslag på reservationen.
Lagändringen innebär att elnätsföretagen inte ska kunna tillgodoräkna sig flera tillsynsperioders underskott när de nya bestämmelserna i ellagen om underskott i förhållande till intäktsramen tillämpas för första gången efter utgången av tillsynsperioden 2016-2019. Det är Energimarknadsinspektionen som ska göra förhandsprövningen av elnätsföretagens intäkter från nätverksamheten.
Förhandsprövningen innebär att de samlade intäkterna som ett nätföretag få ta ut från nätverksamheten ska rymmas inom intäktsramen. Det regeringen föreslår är att nätföretagen inte ska kunna tillgodoräkna sig flera tillsynsperioders underskott i förhållande till deras intäktsram.
Regeringen har tagit initiativ för ökade investeringar i elnäten och ökad regional effekt. Elnätsföretagen har också förklarat att de som kollektiv kommer att sänka elnätsavgifterna och öka investeringarna i näten. Detta är viktigt för att kunna möta den omställning som vi ser komma och den som till viss del är här. Fru talman!
Samtidigt pågår det ett arbete i Regeringskansliet som syftar till att göra det möjligt att utnyttja det underskott som kan hänföras till den första tillsynsperioden 2012-2015. Det kan man få göra om pengarna används till de investeringar i elnäten som krävs för att möta ett växande behov av kapacitet.
I dag finns det inte tillräckligt underlag för att i detalj kunna redovisa hur en sådan författningsreglering bör utformas, men regeringen återkommer till riksdagen med ett sådant förslag. Regeringen avser att återkomma med en proposition i september 2020. Reservanterna menar att det är viktigt att återkomma med ett förslag senast i september 2020, precis som regeringen avser att göra.
Monica Haider (S):
Jag har en fråga till Jennie Nilsson. I förra veckan deltog jag i Opinion l ive i SVT för att debattera hur hela Sverige ska kunna leva. I Östavall i Ånge varslas 80 personer på ett sågverk, och ca 20 entreprenörer förlorar också sina jobb. Tidigare har också ett antal statliga jobb försvunnit från kommunen.
Det är viktigt att vi socialdemokrater fortsätter att visa att vi menar allvar med att hela landet ska leva och växa och att vi fortsätter att prioritera landsbygden. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka satsningar avser regeringen att göra för Sveriges olika landsbygder och för regional tillväxt?
Monica Haider (S):
Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet Ibrahim Baylan. Regeringen gjorde under förra mandatperioden stora satsningar för att hela landet ska kunna växa och utvecklas så att vi får ett starkt och jämlikt Sverige. Men vi behöver göra mer. Jag undrar därför vilka näringspolitiska satsningar du anser krävs för att hela landet ska leva, utöver det vi redan gjort.
Monica Haider (S):
Jag skulle vilja ställa ett par frågor till Anna Hallberg. Regeringen fattade beslut om Sveriges export- och investeringsstrategi i slutet av förra året. I den finns det fem strategiska målsättningar, och en av dem är att fler små och medelstora företag ska exportera. Ministern gör nu en turné för att öka det regionala exportfrämjandet i hela landet.
Mina frågor till ministern är: Vad har du tagit till dig när du har rest i Sverige, och hur kan man sprida de goda exemplen i landet? Vad kan regeringen göra för att göra det senare?
Monica Haider (S):
Det är väl också lite oklart vad syftet är med Sverigedemokraternas förslag när det gäller vad utvärderingen enligt propositionen skulle ge. Det är bland annat det som ni efterfrågar i er reservation. Det är ganska otydligt. Men det är klart att utvärderingen kommer att visa om detta har gett det resultat som vi vill ha. Elnätsbolagen har också ett tryck på sig i denna fråga. Denna fråga har nämligen varit aktuell ganska länge.
Försök har också gjorts för att stoppa förslag om hur höga nätavgifterna ska vara.
Monica Haider (S):
Som ledamoten vet är regelförenklingar något som vi alltid arbetar med, så även inom detta område. Vi jobbar med den frågan hela tiden. Det jag kan konstatera när jag går igenom Moderaternas budgetmotion är att man kan läsa om alla utgiftsområden, men mellan 18 och 20 finns det ingenting.
I budgetmotionen finns inga förslag på utgiftsområde 19, så jag kan bolla tillbaka frågan till Lars Hjälmered. Tillståndsprocessen är ett sorgebarn lite överallt, ska jag villigt erkänna, men regelförenklingar är som sagt något vi jobbar med hela tiden. Vi lägger också ganska mycket pengar på det.
Monica Haider (S):
Något som vi gör är att koncentrera uppgifterna till vissa länsstyrelser så att inte alla länsstyrelser gör alla uppdrag. Hemma hanteras till exempel miljötillstånden av Länsstyrelsen Kalmar, inte av Länsstyrelsen Kronoberg. Det förbättringsarbetet pågår hela tiden. Jag håller med ledamoten om att tillståndsprocesserna tar för lång tid. Det är något som vi jobbar med hela tiden.
Monica Haider (S):
Vi är helt överens om att vi måste ha en jämlik och rättvis vård i hela Sverige. Vi kan se att det skiljer sig åt beroende på var man bor. Men statlig styrning är inte alltid lösningen på alla problem här i världen. Det vi gör i denna budget är att vi satsar väldigt mycket pengar på både sjukvården och äldreomsorgen för att vi ska få bättre tillgång och tillgänglighet i vården.
Detta tror jag är framtiden - att vi satsar mer pengar på vården så att det blir mer likvärdigt i hela Sverige.
Monica Haider (S):
Det som jag inledde mitt anförande med, Ann-Charlotte Hammar Johnsson, var att förslagen i följdmotionerna har behandlats i år eller förra året här i riksdagen. Strategin är att denna detaljnivå inte finns.
Monica Haider (S):
Det som jag sa, Ann-Charlotte Hammar Johnsson, var att de frågor som jag nämner och som ni har skrivit följdmotioner om har redan behandlats här i riksdagen i andra utskott, exakt samma förslag som ni tar upp i följdmotionerna och som tas upp i betänkandet. Jag håller med om att det är jättemånga frågor som är viktiga och som handlar om regional utveckling. Men de behandlas inte i detta betänkande. Energifrågan är en sådan fråga.
När det gäller energifrågan har jag bara väntat på att frågan om kärnkraften skulle nämnas. Men nu togs den upp. Ni kan kryssa i att ni har nämnt kärnkraften i denna debatt också.
Monica Haider (S):
Min fråga går till energiminister Anders Ygeman. Vi i Sverige och vår omvärld står inför en tuff och nödvändig klimatomställning. Hela samhället och alla sektorer måste effektivisera sin energiförbrukning och ställa om till fossilfria bränslen, biobränslen och el. Vi måste ställa om vårt energisystem till en större andel förnybar energi och samtidigt nå våra klimatmål genom minskade utsläpp från industrier och från transportsektorn.
Jag undrar därför hur regeringen arbetar med vätgasfrågan och de förslag som lades fram av Fossilfritt Sverige förra veckan.
Monica Haider (S):
Tack, Ann-Charlotte Hammar Johnsson, för dina frågor! När man hör debatten här i kammaren kan man ibland undra om vi har riktigt samma världsbild. Jag vill inte förneka att vi har problem med höga drivmedelspriser och att de drabbar både företagare och privatpersoner. Likaså drabbar de höga elpriserna både företagare och privatpersoner.
Men samtidigt ser vi en helt fantastisk utveckling i Sverige för företagande, klimatomställning och allt detta. Därför funderar jag ibland över vilka olika världar vi lever i. Där jag befinner mig i Småland får givetvis även jag många frågor om både drivmedels- och elpriserna.
Men jag får också många hejarop för den elpriskompensation för tre månader som vi gjort. Samtidigt tycker förstås många att detta inte är något som kan göras över tid utan att det är en exceptionell åtgärd som görs här och nu för att kompensera för de höga elpriserna. Bondepaketet är också en exceptionell åtgärd.
Vi hade ett paket även 2018 då bönderna drabbades väldigt hårt av torka. Det här är ungefär samma insats som vi gjorde då. Kanske behöver vi göra så här. Men även bönderna och lantbrukarna måste se till att de kan driva sin verksamhet med lönsamhet på egna meriter.
Monica Haider (S):
Det har funnits stöd för drivmedelsstationer hela tiden, även förra mandatperioden, och det löper på. Något annat har jag inte hört. Vi i Sverige ligger i topp både kunskapsmässigt och innovationsmässigt. Det är det vi ser nu, och det är därför företag kommer hit och vill investera.
Om det hade varit så eländigt som Ann-Charlotte Hammar Johnsson beskriver det hade inte företagen stått på kö i norra och mellersta Sverige för att göra de här miljardinvesteringarna, så jag tycker att det är jättekonstigt. Dessutom skulle ert svartmålande kunna bidra till att de faktiskt inte vill komma hit. Men de kommer hit på egna meriter för att vi har ren och billig el.
Vi har fortfarande billig el i Sverige, även om den är väldigt dyr just nu, så jag förstår inte riktigt er sägning där. Sedan tror inte jag, till skillnad från Ann-Charlotte Hammar Johnsson, att kärnkraften är svaret på allt. Vi ska inte lägga ned någon kärnkraft. Vi har inte fattat några politiska beslut om att lägga ned någon kärnkraft, utan den ska få rulla på på egna meriter. Vi har inte sagt att vi ska lägga ned den.
Däremot står folk på kö och vill investera i vindkraft. Det är massor av ansökningar runt hela Sveriges kust gällande till exempel havsvindkraft, för det vill man investera i. Men den som tror att kärnkraften är lösningen på allt riskerar ju att prata ned detta. Nya kärnkraftverk i Sverige kan vara klara tidigast om tio femton år.
Det är alltså inte lösningen på dagens problem, utan det snabbaste vi kan göra är att bygga ut havsvindkraften och vindkraften.
Monica Haider (S):
Tack, ledamoten, för dina frågor! Du säger att ni vill ha långsiktiga pengar. Dessa pengar ska gå till uppstart efter pandemin, och då har vi sett det som engångspengar. Vad vi sedan lägger i budgeten 2023 är inte riktigt klarlagt. Där är vi inte ännu, utan vi lägger ettårsbudgetar och anslag framåt i tiden.
Ni vill ha strukturella reformer vad gäller regelkrångel. Regelförenklingar är något som vi jobbar med hela tiden, och vi behöver fortsätta att jobba med det. Jag håller helt med Ann-Charlotte Hammar Johnsson om att mer behöver göras där. De 500 miljonerna skulle som sagt ha kommit små och medelstora företag till del för att de ska kunna återstarta och utveckla sina företag under det kommande året.
Vi ser det som väldigt olyckligt och märkligt att ni tar bort just de pengarna till små och medelstora företag. Vi tror att de behövs för att återstarta företagen.
Monica Haider (S):
Energidebatten hölls här i går kväll. Jag tänker inte fortsätta den i dag, för det tyckte jag att Mattias Jonsson klarade med bravur för vår del. Jag tänker därför inte gå in på den frågan över huvud taget. Jag glömde att säga något om drivmedelsstationerna. Det är egentligen samma svar där. Debatten om drivmedelsstationerna hade vi i förra veckan, och jag trodde att jag då klargjorde vad jag tyckte, vad vi vill och vad regeringen håller på med för att klara drivmedelsstationerna, så att de inte ska behöva lägga ned på grund av kraven från MSB.
Jag tackar för frågorna, Ann-Charlotte Hammar Johnsson, men jag har inte tänkt säga mer. Jag tycker bara att det är väldigt olyckligt att ni med kirurgisk precision inriktar er på små och medelstora företag när ni tar bort pengar från vår budget.
Monica Haider (S):
När Rickard Nordin pratar om marksnål teknik utgår jag ifrån att han menar att man ska gräva ned kablarna i marken. Det är väl det man hör mest när man är ute och träffar personer som drabbas av en ledning på sin mark. Alla nätföretag är väldigt överens om att det är dyrt och inte tekniksmart att gräva ned kablarna i marken.
Det är bättre att de hänger i luften, för man har kortare ledtider när det händer någonting och så vidare. Frågan är alltså ganska svår, tycker jag, och det tror jag att de flesta tycker. Det låter ju väldigt enkelt att säga att vi ska gräva ned kablarna, men så enkelt är det inte när man lyssnar på dem som är insatta i detta och som verkligen kan det här med teknik och vad det innebär.
Vad gäller ersättning till närboende eller till dem som drabbas av elledningen på sin egen mark får Rickard Nordin gärna utveckla det lite och berätta vad det är Centerpartiet vill. Det var väl också det han ville få göra, utgår jag ifrån.
Det är inte så länge sedan som vi ändrade i ersättningsfrågan så att man faktiskt får 125 procent av markvärdet när man får en ledning på sin mark, men det är mycket möjligt att det finns andra sätt att ersätta de personer som drabbas av en elledning på sin mark.
Monica Haider (S):
Jag vet inte riktigt vad Rickard Nordin menar med ökad styrning - om han tycker att det är vi i politiken som ska bestämma vilken teknik som ska användas när man bygger elledningar och peka ut det. Det är inte riktigt den modell vi brukar använda oss av i Sverige, alltså att politikerna säger att man ska gräva markkabel, bygga högre stolpar eller någonting sådant, utan det brukar vi överlåta till dem som är experter. Givetvis ska det var möjligt och tillåtet att göra olika teknikval när man bygger ledningar.
Det är också ett av uppdragen i elektrifieringsstrategin, det vill säga att tydliggöra vilka tekniker som kan användas vid olika spänningsnivåer i nätet. Det är en av de 67 punkterna i elektrifieringsstrategin. När det gäller olika arrendemodeller skulle jag personligen vara mycket attraherad av att titta på hur vi skulle kunna lösa problemen med att människor faktiskt inte vill ha ledningar på sin mark. Det är nämligen ett stort problem.
Vi behöver titta på allt som gör att det blir lättare att bygga ut vårt elsystem så att det fungerar. Jag bor själv på en fastighet där min morsa och farsa fick pengar när Barsebäckledningen byggdes för ett antal år sedan. Precis som Rickard Nordin säger får inte jag några pengar för det. Sedan är det ju så att man kan nyttja marken; man kan odla julgranar eller något sådant på den. Det gör inte jag, men det får man göra.
Man får alltså fortsätta nyttja marken - man får jaga på den och så vidare - så den är inte borta på något sätt. Men det är klart: Du kan inte fortsätta att bruka skogen på den. Genomförande av elmarknadsdirektivet när det gäller nät-verksamhet
Monica Haider (S):
Jag har en fråga till näringsminister Karl-Petter Thorwaldsson. Sverige har en unik möjlighet att fortsätta att ha ledartröjan när det gäller industrin och den gröna omställningen. Som ett av världens mest innovativa länder bidrar det till att skapa jobb med bra villkor i hela landet. Genom att möjliggöra omställningen av stora och små företag ökar vi möjligheten att stärka vår konkurrenskraft.
En grön och digital omställning sker dock inte av sig själv. Min fråga är: Hur påverkar M-KD-SD-budgeten näringslivets fortsatta gröna och digitala omställning och Sveriges konkurrenskraft?
Monica Haider (S):
Min fråga går till Khashayar Farmanbar. Sveriges elbehov kommer enligt de senaste prognoserna att dubbleras, och regeringen har precis tagit beslut om Sveriges första havsplaner för Östersjön, Bottniska viken och Västerhavet. I planerna möjliggörs nu en snabbare utbyggnad som skulle generera 20-30 terawattimmar, vilket är väldigt viktigt speciellt för oss som bor i södra Sverige.
Min fråga är: Hur stor är potentialen för ytterligare utbyggnad av havsvindkraften?
Monica Haider (S):
I förra årets budgetdebatt stod Eric Palmqvist i talarstolen och pratade om de höga drivmedelspriserna, precis som han gjorde här i dag, och hur de påverkar landsbygden. I valrörelsen lovade Sverigedemokraterna att man skulle sänka priset vid pump med 10 kronor för dieseln och 6,50 för bensinen. Vad blev det av det? Det blev en tummetott, skulle man kunna säga.
Det blev en 40 öres sänkning för dieseln och en sänkning med 14 öre för bensinen. Man skulle kunna säga att det var ett löftesbrott, och jag tror att man på landsbygden är ganska besviken på Sverigedemokraterna i dag. Det vi också har kunnat läsa i dagens DN är att det nog inte går att sänka reduktionsplikten till EU:s lägsta nivå, som man sagt att man ska göra.
Det kommer att bli väldigt dyrt, för då behöver vi köpa utsläppsrätter i stället. Där står också att regeringen har gett Energimyndigheten i uppgift att ta reda på hur lite man skulle kunna sänka reduktionsplikten för att inte riskera böter från EU. Min fråga till Eric Palmqvist är om han är nöjd med detta. Det var ju inte riktigt det ni lovade när Jimmie Åkesson stod med ett tankhandtag i valrörelsen.
Monica Haider (S):
Jag tolkar Eric Palmqvist som att han inte är nöjd. Men den slutsats man också kan dra med tanke på det som står i Dagens Nyheter i dag är ju att man inte riktigt visste vad man lovade och att man faktiskt inte kommer att kunna sänka reduktionsplikten så mycket som man lovade i valrörelsen. Det hade man inte koll på. Det är ytterligare ett löftesbrott i raden, mot vad man utlovade i valrörelsen. Jag bara konstaterar att det är löftesbrott på löftesbrott.
Jag har inga fler frågor till Eric Palmqvist.
Monica Haider (S):
Jag noterade att ledamoten i sitt anförande pratade om att hela Sverige ska leva. Men det gäller tydligen inte i alla frågor. I dagens tuffa läge med ökade priser på mat, hyror, energi och drivmedel och stigande inflation behövs det åtgärder som mildrar dessa effekter.
Detta höga prisläge kommer att drabba landsbygden lika mycket som storstäderna. De skenande elpriserna drabbar landsbygden i hela Sverige. I valrörelsen gick man ut och lovade ett elprisstöd till den 1 november. Nu ser det ut som att det eventuellt kommer i februari, åtminstone till oss privatkonsumenter.
När företagarna får sitt stöd står skrivet någon annanstans, men det finns ingen tidsangivelse för det. Man har också bestämt att elprisstödet bara ska gälla för södra Sverige, inte för norra Sverige. Min fråga är därför: När kommer elprisstödet? Och kommer ni att revidera ert förslag så att det omfattar hela Sverige, även norra Sverige?
Monica Haider (S):
Det är skönt att höra att man vill ta ansvar nu när man sitter i regeringsställning. Jag står verkligen bakom det uppdrag som vi gav till Svenska kraftnät. När detta uppdrag gavs var priserna i norra Sverige faktiskt inte så höga som de är nu. Precis som Elisabeth Thand Ringqvist sa har det ändrats.
Ebba Busch har också uttalat sig om att stödet egentligen ska täcka framtida kostnader för denna vinter. Och denna vinter har även norra Sverige höga priser. Därför borde stödet rimligen omfatta också norra Sverige. Detta har vi omvärderat i vårt budgetförslag, alltså att det ska gälla hela Sverige. Jag tycker att det är lite konstigt att man inte kan se att hela Sverige behöver detta stöd.
I norra Sverige gör man dessutom av med ganska mycket mer energi på grund av att det faktiskt är väldigt mycket kallare där. Jag skulle kunna påstå att det är löftesbrott igen med tanke på att människor faktiskt inte får stödet när de skulle ha fått det. Man kan alltså stapla löftesbrotten på varandra. Min fråga är: Kommer ni att omvärdera detta?
Jesper Skalberg Karlsson (M):
Det är svårt att hålla sig när Jens Holm så tydligt vill ha en replik om det här ämnet, och det är klart att om han söker det ska han också få det. Jag vill uppehålla mig vid just det som Jens Holm talar om, nämligen vattendirektivet och att man vid implementeringen av EU-lagstiftningen behöver göra vissa avvägningar. När en sådan här ändå ganska genomgripande åtgärd vidtas kan jag tycka att det är rimligt att också titta på andra faktorer.
Det är till exempel väl känt att när man bygger ett hus tar man en del mark i anspråk, och då kanske den biologiska mångfalden minskar. Men det finns ju olika mål som samhället strävar mot. Vi kan ta ett annat ämne som Jens Holm ofta och gärna pratar om, och som jag är ganska engagerad i, nämligen kalkbrytningen på Gotland.
Om man enbart går på vetenskapliga mätningar och tittar på att det försvinner en del träd så att det blir ett hål är det klart att man inte ska kunna bryta kalk. Men sedan inser man att kalkindustrin och cementindustrin är viktiga för att vi ska kunna bygga hus i Sverige och ha en levande industri. Det tror jag blir problematiskt om miljöansvaret ska vara överordnat i allt.
Om man inte ska titta på några andra faktorer måste Jens Holm svara på frågan: Hur ska vi göra med vattenkraften om också den storskaliga vattenkraften påverkas, och hur vi ska göra med cementindustrin, om den ska flytta utomlands? Är det inte rimligt att man när man gör genomgripande förändringar också tittar på andra faktorer? Eller är miljön det enda vi ska titta på i allt?
Jesper Skalberg Karlsson (M):
När jag läste regeringens ekonomiska vårproposition konstaterade jag att många av de satsningar som tidigare utlovats nu skjuts på framtiden. Det har varit stora löften, men nu inser man att det inte kommer att gå i den takt som regeringen har utlovat. När det gäller stora utgifter tror jag att man ska akta sig för att slå sig för bröstet över hur mycket pengar man gör av med.
Vi konstaterar nu att med den rödgröna budgeten minskar underskotten under de kommande åren, i ett läge då vi egentligen borde spara. Överskottsmålet är långt borta. Ekonomistyrningsverket säger dessutom att vi inte kommer att vara i närheten av det balansmål som finansministern har talat så varmt om. Vi har underskott under hela konjunkturcykeln, vilket såklart är allvarligt.
Låt mig återgå till min ursprungliga fråga om vad man ska prioritera. Jens Holm säger att det är självklara skrivningar. Vad är det då i den vänsterpartistiska reservationen som är så väsensskilt från den regering man faktiskt stöder och från den centermotion som ligger till grund för formuleringen som partierna i utskottet har ställt sig bakom?
Jesper Skalberg Karlsson (M):
Riksdagsledamoten Jan-Olof Larsson är väldigt engagerad i frågor som rör fiske. Det råder det inget tvivel om. Jag är glad över att ledamoten tidigare har varit väldigt tydlig när det gäller fortsatta regelförenklingar. Jag tror att ledamoten Jan-Olof Larsson i stort har samma syn på regelförenklingar som Moderaterna. Fisket är oerhört övervakat. Det råder det faktiskt inget tvivel om.
När vi senast debatterade fiskeripolitik här i riksdagen sa ledamoten Jan-Olof Larsson: Jag vet inte hur de har det i Nordkorea, men det ligger nära till hands. En annan sak som Jan-Olof Larsson sa då var att den rödgröna regeringen skulle ha genomfört betydande regelförenklingar två år efter att man hade tagit makten. Jag undrar nu: Hur har det gått? Vilka betydande regelförenklingar på fiskeområdet har regeringen genomfört?
Jesper Skalberg Karlsson (M):
Jag lyssnade på Jan-Olof Larsson. Han nämnde Havs och vattenmyndigheten, HaV, som en viktig aktör. Det får jag instämma i. Det är en myndighet som Alliansen skapade under sin tid. Men ansvariga myndigheter på fiskeområdet hade redan under Alliansens tid vid makten uppdrag att arbeta med just regelförenklingar, så jag får väl återkomma och anpassa frågan lite: Finns det några konkreta exempel på att regeringen har gett ansvariga myndigheter förändrade direktiv att jobba med regelförenklingar?
Jesper Skalberg Karlsson (M):
Ingen ska behöva utsättas för exponering av BPA i farliga mängder, Jens Holm. Men när det gäller relinade vattenrör och dessa 3 000 hushåll har regeringens egen expertmyndighet Kemikalieinspektionen undersökt det hela. De har tittat på hur mycket BPA som avges och kommit fram till att det inte handlar om några farliga mängder.
Då blir följdfrågan: Varför vill Jens Holm förbjuda någonting som inte avger något farligt och någonting som tidigare har använts i en process men som branschen själv har fasat ut? Hur skulle det bli om andra länder skulle göra likadant? Frankrike, till exempel, har ett generellt förbud mot BPA.
Det är disproportionerligt, och man har det trots att EU:s egen expertmyndighet Efsa samt FAO och WHO - myndigheter som vi vanligtvis lyssnar på - har slagit fast att det inte förekommer någon risk för människors hälsa vid nuvarande exponeringsgrad. Då blir det rimligt att fråga Jens Holm vad hans bedömning bottnar i, eftersom den skiljer sig från Kemikalieinspektionens bedömning.