Barbro Holmberg (S):
Sten Tolgfors har frågat mig om jag har för avsikt att prioritera rättssäkerheten i asylsystemet och vad jag vill göra med instansordningen i asylärenden. Svaret på den första frågan är ja. Jag har för avsikt att prioritera rättssäkerheten i asylsystemet. Svaret på den andra frågan är att det pågår ett arbete med att reformera asylprocessen.
I oktober 2002 avstyrkte Lagrådet det förslag till en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden som regeringen beslutade om den 6 juni 2002.
Omkring julen 2002, efter att Jan O Karlsson avslutat sina samtal angående den uppkomna situationen med företrädare för riksdagspartierna, inleddes ett arbete för att ta fram direktiv till en parlamentarisk kommitté som skulle få i uppdrag att göra den för reformen nödvändiga översynen av utlänningslagen.
Eftersom resultatet av kommitténs arbete bedömdes som avgörande för reformens genomförande, var utformningen av dessa direktiv av central betydelse.
Omkring två månader senare beslutade regeringen den 6 mars 2003 att tillsätta nämnda parlamentariska kommitté, som fick i uppdrag att dels göra en genomgång av utlänningslagens materiella bestämmelser och anpassa dessa för överprövningen i domstol, dels se över formerna för Migrationsverkets beredning av ärendena och beslutsfattande.
Den 25 april 2003 förordnade Jan O Karlsson ledamöter, experter och sakkunniga i kommittén, och formellt startade kommittén sitt arbete den 1 maj 2003. Regeringen beslutade förra veckan att ge kommittén förlängd tid för sitt uppdrag. Kommittén ska nu redovisa sitt uppdrag senast den 1 juni 2004.
Samtidigt med kommitténs arbete pågår inom Regeringskansliet ett arbete där de organisatoriska och ekonomiska konsekvenserna av en reform analyseras.
När det gäller det dokument med kostnadsberäkningar för en ny instans- och processordning i utlänningsärenden, som upprättades inom Regeringskansliet i början av oktober, har Sten Tolgfors vid tidigare tillfälle fått information om att detta upprättades på begäran av tjänstemän på Finansdepartementet som representerar regeringens samarbetspartier.
I nämnda dokument presenterades inte några förslag till förändringar av en kommande reform, men det efterfrågades heller inte i det sammanhanget.
De nya kostnadsberäkningarna bygger i huvudsak på det förslag som den tidigare parlamentariska kommittén, NIPU, presenterade i betänkandet Ökad rättssäkerhet i utlänningsärenden , samt riksdagens beslut den 30 november 2001 då regeringen gavs i uppdrag att återkomma till riksdagen med ett förslag till en ny instans- och processordning i utlänningsärenden.
När vi arbetat med reformeringen av asylprocessen har vi konstaterat att det finns en mängd faktorer som påverkar dimensioneringen och därmed kostnaderna för ett nytt system. Det beräknade antalet asylsökande är givetvis av central betydelse men även storleken på inneliggande balanser, var de asylsökande bor och var i landet ärendena ska prövas.
I detta arbete ska ett flertal osäkerhetsfaktorer hanteras. Den tidigare parlamentariska kommittén NIPU beräknade att de totala kostnaderna för en reform skulle uppgå till ca 30 miljoner kronor. Vi ser nu att kostnaderna för domstolarna och Migrationsverket kan komma att bli betydligt högre - en halv miljard kronor per år eller ännu mer.
Som Sten Tolgfors nämner i sin interpellation påverkas kostnaderna för en kommande reform av hur instansordningen och lagstiftningen utformas. Det är riktigt att det är två faktorer som mer än andra bidrar till de höga kostnaderna för de aktuella domstolarna och Migrationsverket, nämligen införandet av en tvåpartsprocess och den ökade muntligheten i förfarandet.
Att sedan totalkostnaden för asylprövningen och flyktingmottagandet kan påverkas genom andra åtgärder stämmer givetvis, och regeringen arbetar parallellt med förslag som är avsedda att minska kostnaderna på såväl kort som lite längre sikt. På kort sikt är det nödvändigt att Utlänningsnämnden ges förutsättningar att fungera så bra som möjligt.
Det förslag som regeringen presenterade i en lagrådsremiss i slutet av november, där det nuvarande systemet med prövning av nya ansökningar efter lagakraftvunna beslut föreslås avskaffas, är ett steg på vägen som underlättar en reform. Genom att prövningen av verkställighetshinder föreslås ske hos Migrationsverket avlastas Utlänningsnämnden väsentligt.
Nämnden kan i stället ägna sig helt åt sin huvudsakliga uppgift, nämligen överprövning av Migrationsverkets beslut. Handläggningstiderna kommer därmed att minska och med detta också den oro och osäkerhet som en utdragen process för med sig, inte minst för barnen. Genom att Utlänningsnämnden kan avgöra fler överklagade ärenden minskar också balanserna hos nämnden.
Det är av mycket stor betydelse, även ekonomiskt och organisatoriskt, att ärendebalansen den dag då Utlänningsnämnden läggs ned är så liten som möjligt. Det vore en högst olycklig start för ett nytt system om det skulle tvingas börja med att hantera en hög balans.
Regeringens avsikt är att så snart som möjligt, efter det att den parlamentariska kommittén presenterat sitt förslag och detta förslag har remissbehandlats i sedvanlig ordning, återkomma till riksdagen med ett nytt förslag till hur en reform skulle kunna utformas.