KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Eriksson (MP):
Efter beslutet kommer det först och främst att handla om en process där reglerna förtydligas, preciseras och skärps gentemot Postnord så att människor ska veta vilka krav som ställs och vilka rättigheter som konsumenter och hushåll runt om i Sverige har. Det är det grundläggande.
Det kommer att ta en viss tid att få fram de nya reglerna, och det kommer säkerligen att ske i dialog mellan regeringen och Post- och telestyrelsen. Den långsiktiga visionen är naturligtvis att vi ska ha en bra och fungerande postservice i hela landet.
Vi måste följa utvecklingen så att vi förändrar reglerna i takt med vad som händer. Nu är det paketen som växer, och då måste regelverket förändras i takt med det. Det har diskuterats en del i dag om postboxar och fastighetsboxar, och där hade jag gärna sett att vi hade gjort förändringar.
Vi förde samtal med oppositionen innan vi lade fram propositionen. Det hade varit bra om vi hade kommit överens om ytterligare åtgärder där. Men det kunde vi inte göra, och då avstod vi från det kravet. Jag tror att det kommer att bli så i alla fall inom några år. Nästa regering kanske tar upp frågan igen.
Som jag ser är det inte en försämring för hushållen utan en förbättring om man kan få fastighetsboxar där också paketen får plats, i stället för de små brevinkasten som gör att man måste gå till en affär betydligt längre bort för att få sina paket.
Peter Eriksson (MP):
Jag måste säga att det är bra frågor. Jag har varit digitaliseringsminister i ungefär ett och ett halvt år. Det händer otroligt mycket inom detta område.
En alldeles uppenbar grundfråga handlar om att vi i politiken och regeringen måste ta ett tydligare och starkare ledarskap i dessa frågor. Detta är förändringar som är så omfattande och kräver så stora investeringar att man inte kan fortsätta att i alla avseenden bara låta saker hända inom olika sektorer.
Det blir väldigt dyrt och spretigt, och vi utnyttjar inte digitaliseringens möjligheter till effektivitet på det sättet.
Om jag får svara på ett mer samlat sätt är min bedömning att regeringen under kommande mandatperioder måste ta ett tydligare ledarskap och vara beredd att fatta centrala beslut i vissa avseenden för att vi ska hänga med i omställningen och ta till vara digitaliseringens möjligheter.
Peter Eriksson (MP):
Jag vill starkt hävda att den bredbandsstrategi som regeringen har valt är skarpare och tuffare än det som Landsbygdskommittén lade fram. Det handlar om att vi säger att 95 procent av befolkningen ska ha 1 gigabit till 2025. Det är betydligt tuffare mål.
Vi som bor allra längst ut och kanske tillhör den del av 1 procent som inte kan få fiber eller åtminstone 100 megabit per sekund ska ändå kunna få minst 30 megabit per sekund vid det tillfället. Det är en väldigt stark förbättring.
Jämfört med vilket land som helst i dag har vi en strategi som är tuffare, når ut till fler och har kommit längre än vad de andra har gjort, trots att vi är ett ganska glest befolkat och relativt stort land i förhållande till folkmängden.
Peter Eriksson (MP):
Jag känner att det blev lite rörigt här. Vi luckrar inte upp regelverket. Vi skärper regelverket. Jag kan berätta att vi nu för första gången, vilket borde vara positivt, har en strategi som gäller alla - till skillnad mot den förra regeringen. Moderniseringen ska nå ut till alla.
Redan den 1 mars i år kommer vi att ha en garanti att alla ska rätt till minst 10 megabit per sekund var man än bor i landet - alla företag som finns i det här landet. Det är en höjning med 1 000 procent jämfört med den tidigare regeringens krav. Jag tror att de flesta i Sverige tycker att det är en rätt så bra modell. Dessutom sänker vi kraven på att man själv ska betala.
I den nya samhällsomfattande tjänsten, där man får tillgång till internet i hela Sverige, behöver man betala bara 5 000 kronor. Tidigare kunde man få betala 20 000 kronor för att få tillgång till telefon. Det är en stor förbättring i hela Sverige för alla som bor otillgängligt till och för alla företag som har svårt att sköta betalningarna och få kundservice via nätet.
Peter Eriksson (MP):
Jag kan inte ge ett exakt datum, men det kommer att ske inom kort. PTS kommer att auktionera ut 700-megahertzbandet och se till att vi därigenom kommer att få en ökad tillgänglighet och en bra mobiluppkoppling och mobiltäckning över hela landet.
Det är ett steg i den bredbandsstrategi som vi har och som innebär att vi kommer att få bättre och stabilare mobiltelefonitäckning även i områden som i dag har dålig täckning.
Peter Eriksson (MP):
I samband med att vi antog den nya bredbandsstrategin gavs det ett antal uppdrag, bland annat till PTS. Ett av dessa uppdrag var att man skulle komma med förslag om hur lagstiftningen kan behöva förändras för att stadsnäten ska kunna nå över kommungränserna. Detta är nämligen ett riktigt problem.
I närheten av kommungränsen är det ibland mindre effektivt att den kommun som kanske har centralorten betydligt längre bort ska behöva ta hand om byar eller samhällen som ligger nära gränsen.
Postfrågor Jag förväntar mig att vi inom kort får ett svar när det gäller detta, så att regeringen kan gå vidare med detta och medverka till att vi får en förändring av lagstiftningen som underlättar för stadsnäten att klara av dessa problem.
Peter Eriksson (MP):
Jag tackar Anders Åkesson för att han och många andra stöder de nya och höjda ambitioner vi har när det gäller bredbandsstrategin. Det hade varit sorgligt om vi åter skulle fatta ett beslut som innebär att 1 miljon människor står utanför, även långsiktigt, när det gäller den nya tekniken. Jag tycker att det är viktigt att vi är överens om förändringen.
När det gäller 700-bandet är det, som jag sa tidigare, synd att fördröjningen har skett. Det är nog alla inblandade medvetna om i dag. PTS jobbar nu i den takt de kan för att vi ska få ut det så snart som möjligt. Det kommer en auktion i höst om 700-bandet.
Det finns en tidsplan som PTS har lagt ut, och därefter kommer investeringarna att påbörjas. Jag tycker att det är viktigt, för i detta ligger också en inriktning.
Man kan inte välja att sätta upp det precis var som helst, utan det finns en tydlig inriktning: att de vita fläckar som finns kvar på kartan och som inte har bra täckning i dag ska täckas. Det är en del i en viktig strategi för att få en säker och bra mobiltäckning i hela landet.
Peter Eriksson (MP):
För enskilda hushåll och företag är det beslut som jag tidigare talade om ett slags beslut om en digital allemansrätt, alltså att vi nu har en garanti.
Det innebär att alla som inte har tillgång till uppkoppling via de publika näten och de system som är uppbyggda, och om de inte kan få en operatör som erbjuder en bra uppkoppling och en bra nätförbindelse, kan vända sig till Post- och telestyrelsen för att få hjälp och stöd att få till det. Det gäller naturligtvis även i Stockholmsregionen.
Jag vet att det finns enstaka hushåll även här som kan ha en alldeles för dålig uppkoppling för att få det att funka.
När det gäller hur det fungerar när man är i kollektivtrafiken är målsättningen att vi 2025 ska ha också mobila nät som är stabila och säkra även när man rör sig i trafiken.
Det bygger på att vi hinner ta ytterligare steg för att bygga ut näten och införa åtminstone delar av det 5G-nät som planeras och diskuteras.
Peter Eriksson (MP):
Jag tackar för detta tips. Det pågår faktiskt en ganska omfattande diskussion om just den nationella infrastrukturen och också om den mjuka infrastrukturen, som jag var inne på. Det handlar mer om regelverk, standarder och system för att vi ska kunna nå myndigheter. Det ska räcka att gå in en väg, och sedan ska information kunna delas i den omfattning som är rimligt.
Men vi måste fortsätta att bygga ut den fysiska infrastrukturen lite till för att den ska vara tillgänglig överallt. Målet är att vi ska ha stabila och säkra mobila nät i hela Sverige. Det betyder också att man, när man till exempel åker tåg, ska kunna ha tillgång till internetuppkoppling under hela resan. Detta var Nina Lundström också inne på.
Peter Eriksson (MP):
Jag tycker att det är bra att Kristdemokraterna driver frågan. Den fanns också med i bredbandsstrategin, som vi antog för drygt ett år sedan, och vi har gett det uppdraget till Post- och telestyrelsen. Frågan håller alltså på att utredas, och det gör vi inte för skojs skull utan för att vi vill ha en förändring och för att det behövs en förändring.
Det finns rätt många kommuner där man har aktiva och bra kommunala bredbandsbolag som når ut till kommungränsen och där det vore mer praktiskt att den kommun som ligger bredvid byn eller samhället tog hand om detta. Där kommungränserna är i vägen för en effektiv hantering borde vi alltså kunna få en förändring.
Jag väntar på att vi ska få det förslaget så att vi från regeringens sida kan lägga fram konkreta förslag och göra de förändringarna. Jag har absolut inget emot det, utan jag är tvärtom för att vi ska göra det.
Peter Eriksson (MP):
Jag tycker nog inte att det är min uppgift att ta försvarsmyndigheternas och blåljusmyndigheternas roll här gällande hur de ska jobba med sitt nät framöver. Det talas nu om ett Rakel 2, men vad vi har gjort är att avdela en del av just 700-bandet för blåljusmyndigheterna.
De har alltså möjlighet att använda det, och de har naturligtvis möjlighet att använda en del andra band i den mån de behöver framöver. Det har ändå skapat förutsättningar och en grund för att det resterande också ska kunna gå ut till allmänheten och till det allmänna nätet. Jag tycker dock kanske att det är bättre att den frågan hanteras med berörda ministrar.
Peter Eriksson (MP):
När det gäller vägarna håller jag med om att detta har varit ett problem, särskilt för grusvägarna, och Trafikverket har haft alldeles för lång handläggningstid under en tid. Vi har haft rätt mycket diskussioner med Trafikverket och med ministern ifråga, och det har nu landat i att vi har en gemensam syn på hur detta ska hanteras.
Vi försöker nu också att bidra till att avsätta pengar för att grusvägarna ska kunna hållas i ett skick som gör att man kan göra de här insatserna utan att riskera vägarnas status framöver. Det har dock även funnits ett problem kring de aktörer som har varit på marknaden här.
De har kanske inte alltid haft tillräckliga utbildningar för dem som har agerat och inte gjort insatser på ett tillräckligt bra sätt, vilket har gjort att Trafikverket i sin tur har dragit öronen åt sig och blivit mer restriktivt i hanteringen av detta. Det är inte bra. Vi behöver ha en aktiv utbyggnad av fiber i full fart även på landsbygden, så detta är en viktig fråga - som vi jobbar med.
Peter Eriksson (MP):
Mats Green har frågat mig om jag och regeringen har ändrat vår tidigare linje i frågan om social housing i Sverige och om vi har för avsikt att driva denna nya bostadssociala linje. Om så skulle vara fallet undrar Mats Green vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta och hur jag och regeringen har för avsikt att se till att dessa genomförs praktiskt.
Frågan ställs mot bakgrund av en artikel i tidningen Dagens industri. Jag vill inledningsvis förtydliga mitt uttalande i artikeln. Det jag sa och säger är att om vi inte kan se till att det finns bostäder för alla med dagens modell kan vi behöva se över andra system. Regeringen har inte ändrat sin tidigare linje i frågan om social housing i Sverige.
Vi jobbar för en generell bostadspolitik där alla ska få möjlighet till en bostad. För att öka utbudet av hyresrätter med rimlig hyra har regeringen bland annat infört ett investeringsstöd. Hittills har investeringsstöd beviljats för mer än 10 000 hyresrätter som en bredare grupp av hushåll har, eller kommer att ha, möjlighet att efterfråga.
Kommunerna, som har bostadsförsörjningsansvaret, jobbar aktivt med att bygga nya bostäder och utvecklar olika system för att erbjuda alla sina invånare en bostad. Vi ska också komma ihåg att det för närvarande byggs mycket i Sverige. Det är nivåer på byggandet som Sverige inte har haft sedan miljonprogrammets dagar.
Samtidigt är Sverige i ett läge där politiker och aktörer på bostadsmarknaden måste kraftsamla för att situationen för svaga hushåll ska förbättras. Kommunerna behöver vara aktiva, och regeringen har tillsatt en utredning som kartlägger hur kommunerna arbetar med att analysera och hantera efterfrågan och bostadsbehovet hos grupper med svag ställning på bostadsmarknaden.
Utredaren ska analysera om det finns behov av vägledning eller kompletterande kommunala verktyg i syfte att underlätta arbetet och lämna de förslag som analysen ger upphov till. Vid behov ska utredaren föreslå förändringar i lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Jag har även bjudit in representanter från Stockholms, Göteborgs och Malmö kommun för att diskutera situationen för just svaga grupper.
Vi behöver även öka kunskapen om utmaningarna på området. Regeringen avsatte därför i budgetpropositionen för 2017 medel till Formas för forskning för en social bostadspolitik. Med detta sagt hoppas jag att Mats Green har fått svar på de frågor han ställt.
Peter Eriksson (MP):
Jag har inte sagt att jag förordar att vi ska införa social housing. Det var kanske ett lite felaktigt citat. Jag har sagt att jag tycker att vi har en stor utmaning i dag, nämligen ett stort underskott då vi har byggt alldeles lite väldigt länge.
Nu gäller det att se till att vi i Sverige bygger bostäder också för dem som inte har stora plånböcker. Där har vi den stora utmaningen i Sverige i dag. Det är många ungdomar och nyanlända i Sverige som inte har möjlighet att få miljonlån eller som inte klarar av att betala hyresbostäder med väldigt höga hyror.
Det är ett problem när det är för få som bygger bostäder för en marknad där alla kan delta. Speciellt i Stockholmsregionen är detta ett bekymmer.
Det har varit en för stor andel av de nybyggda bostäderna som de senaste åren har byggts som bostadsrätter till höga priser i stället för att man, som i övriga Sverige, tar ett lite större socialt bostadsansvar. Den politik som finns i övriga Europa handlar om något som man kallar social housing.
Det är inte väsensskilt från det vi har i Sverige. Naturligtvis finns det många kommuner runt om i Sverige där man är nödgad att se till att det finns bostäder åt alla. Det finns många som har problem på bostadsmarknaden, och kommunerna får ofta se till att ha egna lägenheter som de köper eller hyr åt dem som efterfrågar och som inte klarar av att själva ordna detta.
I grunden är det en annan modell än den som vi har i Sverige och som jag tycker att vi ska fortsätta att ha. Jag tycker att den har varit lyckad långsiktigt, men jag tycker också att man ska vara medveten om att om vi inte klarar av att lösa bostadsfrågan för människor som inte har stor plånbok hamnar vi i ett annat läge förr eller senare när det kan behövas andra åtgärder.
Det vore olyckligt om vi hamnar i det läget, men jag tycker att man ska vara medveten om det.
Peter Eriksson (MP):
Det blir många frågor samtidigt. Grunden att vi behöver bygga mycket kvarstår. Det finns ganska omfattande täckning från Boverket och i de undersökningar vi har från byggindustrin om att hindret som finns i dag och som har funnits 2017 och 2016 för att kunna bygga ännu mer handlar om kompetens. Det är bristen på arbetskraft.
Det går att visa mycket enkelt. Jag förstår att Mats Green är ganska ny på området och kanske inte har följt med så väl i vad som har hänt de senaste åren. Därför kan han påstå att det inte byggs så mycket. Men vi andra, som har deltagit, har sett att det har hänt mycket, också inom det område som Mats Green brukar vara intresserad av.
Han verkar vara inne på att de problem vi ska lösa beror på för mycket krångel och för mycket regler och att vi behöver förändringar för att minska regelkrånglet på området. Där tar vi det största initiativ som har tagits på flera decennier när vi nu ser över hela Boverkets byggregler.
Det är någonting som kommer att kräva mycket arbete och mycket personal, och jag tror att denna omfattande regelöversyn av Boverkets byggregler som pågår just nu är regeringens största utredningsprojekt.
Peter Eriksson (MP):
Jag kan säga att jag är lite bekymrad över tonläget. Trots att vi nu har dragit igång ett reformprogram som är större än under de åtta år då det var en borgerlig regering låtsas Mats Green som att det inte har hänt någonting. Det är fullständigt fel.
Vi bygger inte bara mycket fler bostäder än tidigare, utan vi har också ett mer omfattande reformprogram. Det går inte att avläsa i propositioner, därför att de stora förändringar som vi har gjort handlar om att vi faktiskt har dragit igång ett reformprogram rörande hela regelverket i grunden.
Det är inte i plan- och bygglagen som de stora problemen är, och därför behöver vi inte skicka nya propositioner om stora förändringar i den till riksdagen. Däremot måste vi se över det gigantiska regelverk som finns i grunden och som handlar om Boverkets byggregler. Alla som jobbar inom det här området vet att det är där som problemen är snarare än i plan- och bygglagen.
Det är en viktig och central förändring som vi nu arbetar med och som ni inte lyckades komma igång med under tidigare regeringar.
22-punktsprogrammet är ett omfattande program som berör i stort sett alla de punkter som vi diskuterade under de överläggningar som vi hade tillsammans med oppositionen fram till sommaren 2016. Det enda som inte ligger med i det området är skattereglerna. De ligger vid sidan av.
Jag har inte ansvar för dem, och jag tycker att det är viktigt att se över skattereglerna också för att det i stor utsträckning påverkar möjligheterna att långsiktigt hålla uppe en bra nivå på byggandet. Där behöver vi uppgörelser, och jag hoppas att vi åtminstone efter nästa val ska kunna komma fram till sådana. Mats Green talar om att jag recenserar.
Men jag hör faktiskt inga konkreta förslag från Mats Green och Moderaterna i dag om vad vi skulle göra i stället. Vi har dragit igång ett enormt regelförenklingsarbete, men Mats Green står och säger att han har andra förslag. Visa dem i så fall! Ta fram dem så ska vi diskutera dem.
Peter Eriksson (MP):
Jag är glad över den här diskussionen, för den visar hur tunt det är på oppositionssidan. De förra regeringarna samlade ihop åtta års regeringstid och misslyckades ganska kapitalt. Många trodde att det skulle räcka med regelförenklingar. Men det gjorde inte det. Ett antal regelförenklingar gjordes. En del var bra. Andra var mindre bra.
Men det arbetet fortsätter, och vi kommer att se över det för att få mer transparens. Enklare regler är bra eftersom det också påverkar konkurrenssituationen. Men det räcker inte. Man måste också få ett engagemang ute i kommunerna runt om i Sverige, och det får vi genom att vi stöder kommunerna och arbetar för ett aktivt arbete runt om i Sverige. Det har vi fått. Vi har lyckats med det.
Och det är jag stolt över. Det är inte på det sättet att det tar tio år att bygga nya bostäder. Jag har invigt nya bostadsområden där bostäderna har stått på plats ett eller två år efter att planeringen dragits igång. Det är fullt möjligt att bygga mycket snabbare i dag.
Ett antal kommuner har varit skickliga när det gäller att använda det befintliga regelverket och har lyckats komma igång med omfattande bostadsproduktion. Det är till stor del genom att sprida den kunskapen som vi har fått igång bostadsproduktionen över i stort sett hela Sverige nu. Jag är också glad över den kommunbonus som vi har infört.
Bara de senaste dagarna har vi fått klart fördelningen av pengarna för i år. De svenska kommunerna fick nästan 2 miljarder extra. Det har varit en liten knuff i rätt riktning och inneburit att i stort sett alla stora och medelstora kommuner har en bostadsförsörjningsplan i dag.
Det finns några mindre kommuner kvar som inte har en bostadsförsörjningsplan. Men när jag tillträdde för ett och ett halvt år sedan hade mindre än hälften av Sveriges kommuner en bostadsförsörjningsplan. I dag har nästan alla det. Kommunbonusen har varit starkt bidragande till det.
Det har också inneburit att kommunerna har tagit fram bostadsplaner och att både politiker och tjänstemän har engagerat sig och sett till att komma igång med projekt.
Det innebär att vi också för 2018 har en omfattande produktion av planer och bygglov, så det finns hyggliga förutsättningar för att fortsätta upprätthålla en stor bostadsproduktion trots att det är på gränsen för vad svensk industri klarar av.
Man ska veta att det handlar om ca 75 000 påbörjade bostäder 2017. För bara ett par år sedan sa Boverket att Sverige inte klarar av att bygga mer än 40 000. Vi har redan visat att det var fel. Det går att bygga betydligt fler. Jag är säker på att vi kan komma ännu längre. Men det tar lite tid.
För att kunna bygga fler bostäder måste vi framför allt se till att få in fler människor i branschen och att bygga mer industriellt och mer effektivt, med högre produktivitet.
Peter Eriksson (MP):
Jag tycker att det är mycket trams i diskussionen. Mats Green påstår att Miljöpartiet är emot alla förenklingar. Det är fullständigt trams. Vi har dragit igång ett omfattande arbete för regelförenklingar. Nu är det inte det arbetet som har varit avgörande för att få igång bostadsproduktionen i Sverige.
Enligt Boverket, Konjunkturinstitutet och byggindustrin är det alldeles uppenbart att det är andra saker som är avgörande. Det finns definitivt regler som fortfarande behöver förändras. De finns med i det 22-punktsprogram som jag har pratat om.
Flera av de konkreta saker som Ola Johansson nämnde finns med, och det finns ett antal punkter där vi är överens. Till exempel vill jag lätta på strandskyddsreglerna i landsbygdskommuner. Regeringen har bett Naturvårdsverket att ta fram en utredning, och den har kommit.
Vi håller på att bereda den och ser på om vi kan vidta ännu fler åtgärder. Utredningen är en av många åtgärder som man hade kunnat göra tidigare, kanske under de åtta borgerliga åren. Jag förstår inte varför inte alla dessa regelförenklingar, som är svåra att få svar på vari de skulle bestå, gjordes tidigare. Varför löste ni inte alla problemen med regelkrånglet tidigare?
Varför måste vi göra det nu? Jag gör det gärna, men jag tycker att det är lite bekymmersamt att ni fortsätter att låtsas som att det är lösningen på alla problem. Det är det verkligen inte.