Åsa Romson (MP):
Daniel Bäckström har frågat landsbygdsminister Sven-Erik Bucht om regeringen avser att göra förändringar av nuvarande ordning i rovdjurspolitiken. Han har vidare frågat vad regeringen avser att göra för att säkerställa att det sker en aktiv förvaltning av varg. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna.
Jag vill inledningsvis framhålla att regeringen anser att Sverige ska ha långsiktigt livskraftiga stammar av rovdjur som ger en biologisk mångfald, bidrar till att uppnå riksdagens miljökvalitetsmål och lever upp till EU-rätten, samtidigt som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. Det behövs mer samverkan mellan dem som berörs av rovdjurspolitiken och en respekt för både människa och rovdjur.
Regeringen anser att rovdjursförvaltningen behöver utvecklas för att uppnå miljökvalitetsmålen och att bidragen till åtgärder för att förebygga och ersätta skador på tamdjur orsakade av rovdjur behöver öka. I vårändringsbudgeten för 2015 ökade anslaget som används för att betala ut ersättningar för viltskador med 10 miljoner kronor, och regeringen föreslår i budgetpropositionen för 2016 att anslaget ska öka med ytterligare 10 miljoner kronor per år för att förebygga konflikter kring rovdjur.
Det är min förhoppning att satsningen ska förbättra situationen när det gäller konflikter kring rovdjuren. För att i ett lite längre perspektiv komma till rätta med de tamdjursskador som stora rovdjur orsakar har regeringen gett Statens jordbruksverk i uppdrag att till den 15 december sammanfatta och utvärdera befintlig kunskap om hur rovdjursangrepp kan förebyggas.
För att ytterligare utveckla rovdjursförvaltningen har regeringen gett Naturvårdsverket i uppdrag att utreda vad som krävs för att vargpopulationen i Sverige ska anses ha gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet samt redovisa hur socioekonomin påverkas av en vargstam som har gynnsam bevarandestatus. Naturvårdsverket delredovisade uppdraget i oktober 2015.
Samma månad redovisade Naturvårdsverket även regeringsuppdraget att undersöka hur skyddsjakten kan utvecklas för att möta de behov som i dag finns givet den ökade vargtätheten i vissa områden. Regeringen bereder nu förslagen i redovisningarna. Avslutningsvis har en utredare redovisat ett uppdrag om att föreslå en transparent och rättssäker processgång för överprövning av länsstyrelsens beslut om jakt som är förenlig med EU-rätten och andra internationella åtaganden.
Regeringens intention är att redan i vinter säkerställa att beslut om jakt efter varg ska kunna överklagas till domstol. Länsstyrelserna i Värmlands, Örebro, Västmanlands, Dalarnas och Gävleborgs län beslutade den 11 november 2015 om att licensjakt efter totalt 46 vargar ska få genomföras från den 2 januari till och med den 15 februari 2016.
Bakgrunden är att den tidigare regeringen ändrade jaktförordningen som en följd av att riksdagen godkände propositionen En hållbar rovdjurspolitik och därefter gav Naturvårdsverket en ökad möjlighet att delegera rätten att besluta om skydds- och licensjakt efter stora rovdjur till länsstyrelserna.
Naturvårdsverket delegerade i juni 2015 rätten att besluta om skyddsjakt efter varg, björn och lodjur till alla länsstyrelser utom Länsstyrelsen i Gotlands län och efter järv till länsstyrelserna i norra och mellersta rovdjursförvaltningsområdena. Skyddsjakt är en viktig del av rovdjursförvaltningen, och det är en styrka att besluten om skyddsjakt kan fattas regionalt av länsstyrelserna på de platser där behov av skyddsjakt uppstår.
När det gäller licensjakt efter varg delegerade Naturvårdsverket i oktober 2014 rätten att besluta om licensjakt efter varg till länsstyrelserna i det mellersta rovdjursförvaltningsområdet. Genom Naturvårdsverkets beslut att delegera rätten att fatta beslut om skydds- och licensjakt har länsstyrelserna fått ett ökat mandat att besluta om förvaltningsåtgärder. Sverige är en del av EU, och vi påverkas av de beslut som vi tar gemensamt inom EU. Vi har nu två överträdelseärenden som gäller vargjakt.
Överträdelseärenden är att EU-kommissionen hotar med att ta ett ärende mot Sverige till EU-domstolen. Det ena handlar om licensjakt efter varg och att EU-kommissionen anser att tidigare beslut om licensjakt strider mot art- och habitatdirektivet. Det andra överträdelseärendet handlar om tillgång till rättslig prövning när det gäller jakt. Båda överträdelseärendena hanteras nu inom regeringen.