KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Det är viktiga frågor som Julia Kronlid lyfter fram här. Först ska jag när det gäller objektiva fynd säga att det är uppenbart, inte minst efter den statliga utredning som tittade på sjukförsäkringsfrågan och utvärderingen från Inspektionen för socialförsäkringen, att det fanns allvarliga brister i Försäkringskassans utredningar och att utredningsskyldigheten inte följdes tillräckligt bra.
Det innebar att tillämpningen också blev väldigt restriktiv. I kombination med den restriktiva lagstiftningen var bristen på fullgörande av utredningsskyldigheten ett av skälen till att vi fick en så restriktiv utveckling i sjukförsäkringen. Nu har vi förändrat styrningen av Försäkringskassan och satt väldigt tydliga mål med just tryggheten i fokus. Försäkringskassan har i sin tur själv inlett en förändring av handläggningen av sjukförsäkringsärenden.
Vi har också en extern utvärdering av den processen. Vi följer alltså detta noga. Försäkringskassan har också genom sina initiativ i den interna handläggningen av sjukförsäkringsärenden visat att de nu har inlett en förändringsresa när det gäller just tillämpningen av lagstiftningen. I kombination med de lagändringar som äntligen gick igenom i denna kammare har viktiga steg tagits.
Sedan lyfter Julia Kronlid med rätta fram frågan om förebyggande sjukpenning och över huvud taget den typen av stödinsatser. Det är uppenbart att dessa möjligheter inte används tillräckligt. Det är ett av skälen till att vi har en stor problematik inte minst med psykisk ohälsa och inte minst bland anställda inom välfärden.
Där har vi ett verktyg med förebyggande insatser och förmåner som kan användas för att korta och i bästa fall helt förebygga sjukdom. Och det finns förslag om detta på vårt bord, som Julia Kronlid lyfter fram, som vi har remitterat. Vi har nu fått in remissvaren och håller på att analysera dessa svar. Vi vill naturligtvis ha ett regelverk som på ett bättre sätt möjliggör förebyggande av sjukdom också inom socialförsäkringssystemet.
Vi har konkreta förslag som utredaren lade fram. Och jag har börjat analysera remissvaren för att se om det finns ett stöd också bland intressenter och sakkunniga på detta område för den inriktning som utredaren hade. Vi alla vinner på att sjukdomar förebyggs.
Och om vi kan bygga upp system inom socialförsäkringen som bättre premierar ett sådant beteende hos arbetsgivare, försäkrade och Försäkringskassan borde vi självklart ta dessa steg. Förebyggande av psykisk ohälsa, inte minst arbetsplatsrelaterade frågor, är inte helt lätta frågeställningar.
Men vi i politiken och arbetsmarknadens parter måste samlas och göra det som krävs för att vi ska vända denna trend. Vi kan inte vända denna trend genom att göra sjukförsäkringen mer restriktiv, utan det måste bli mer förebyggande insatser och ett bättre stöd när man väl är sjuk.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Julia Kronlid för denna viktiga debatt. När det gäller den sista frågan har vi gett ett särskilt uppdrag om att man ska titta på felaktigheter och missförhållanden i rättstillämpningen i fråga om sjukförsäkringen bakåt i tiden. Det är viktigt att detta arbete ger oss underlag för att vi ska kunna bedöma vad regeringen och riksdagen behöver göra. Det handlar självklart i slutändan om respekten för medborgarna. Det är en viktig aspekt.
Det är inte en enkel sak, men vi har inlett den processen och gett ett särskilt uppdrag för att man ska göra en genomlysning av det som har varit och de brister som har funnits i tillämpningen bakåt i tiden. Sjukförsäkringen var under hård attack i många decennier. Men nu är jag väldigt glad över att denna negativa trend har brutits.
Nu senast har det kommit rapporter om att utförsäkringarna har minskat radikalt. Det är otroligt glädjande, och i slutändan är det glädjande för våra medborgare eftersom detta innebär att människor får tid att rehabiliteras så att de kan gå tillbaka till sitt arbete. Fru talman!
Varje gång jag besöker Försäkringskassan möter jag handläggare som påminner mig om just detta, alltså att om vi ger människor tid att rehabiliteras får de också förutsättningar att återgå till sitt arbete. Det måste vara en av de absolut viktigaste målsättningarna med sjukförsäkringen. Där har vi tagit väldigt bra steg under det senaste året. Men mer kommer att krävas, och vi kommer att behöva följa upp utvecklingen.
När det gäller till exempel det flexibla regelverket för deltidssjukskrivning, som infördes den 1 februari, kommer vi att behöva följa effekterna av det och se om det behövs ytterligare åtgärder, som Julia Kronlid tidigare berörde.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Bengt Eliasson, för interpellationen och frågan! Det uppdrag jag har fått av min chef, Sveriges statsminister Magdalena Andersson, är att verka för att ta tillbaka den demokratiska kontrollen över välfärden och därmed också förstärka våra sociala försäkringar som har haft en negativ trend under de senaste decennierna. Skyddet och tryggheten för våra svenska medborgare har försämrats under de senaste decennierna.
Det har i vissa delar skett utan att lagstiftningen har förändrats. Det som har hänt är att praxis har blivit mer restriktiv. På andra områden har vi haft kraftiga försämringar i lagstiftningen, framför allt under perioden 2006-2010, och det har fått långsiktiga effekter för praxis, vilket i slutändan drabbar människor.
Vår uppgift, regeringens och riksdagens uppgift, är att rätta detta och se till att stå upp för medborgares ekonomiska trygghet och se till att de medborgare som är i behov av de här försäkringarna och förmånerna får det som de har rätt till. Regeringen har följt införandet av den här reformen noga. Jag vill vara tydlig med att ambitionen med reformen inte var att det skulle bli en mer restriktiv tillämpning.
När det har kommit signaler om problem, bland annat med långa handläggningstider men också med tillämpningens effekter, har vi vidtagit åtgärder. Inledningsvis handlade det om att regeringen tilldelade Försäkringskassan extra medel för handläggningen av de här förmånerna.
Men när det kom signaler om problem med tillämpningen och om att det finns risker att lagstiftningen i slutändan leder till att tillämpningen blir mer restriktiv gav vi i uppdrag till Inspektionen för socialförsäkringen att analysera detta.
Vi fick ta emot analysen från Inspektionen för socialförsäkringen i december 2021, och Försäkringskassan lämnade med anledning av rapporten ett svar som regeringen sitter och analyserar just nu. Jag vill vara väldigt tydlig; vi kommer att agera för att dessa medborgare ska ha den ekonomiska trygghet de förtjänar. Vi kommer att samarbeta med riksdagen.
Jag utesluter inte några åtgärder i det här läget. Vi är beredda att vidta de åtgärder som krävs för att dessa människor ska ha ekonomisk trygghet. Om det var på det sättet att regeringens och riksdagens intention inte var att göra lagstiftningen mer restriktiv, vilket var fallet, ska vi ju agera för att justera om det behövs. Vi tjänar svenska folket. Det är därför vi sitter här.
Det är därför vi sitter i regeringen och i riksdagen. Det handlar inte om något annat än att tjäna medborgarna. Lagstiftningen måste alltså justeras om det behövs. I den här frågan finns ingen prestige utan samarbete. Jag uppskattar verkligen att Bengt Eliasson och flera andra riksdagsledamöter tillsammans med regeringen följer frågan och rättsutvecklingen.
Skulle vi landa i slutsatsen att det krävs lagändringar kommer vi naturligtvis att vara transparenta gentemot och jobba nära riksdagen för att det ska lösas så fort som möjligt.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Bengt Eliasson, för den viktiga interpellationen! Jag uppskattar verkligen engagemanget och samarbetet i frågan som är viktig för våra medborgare. När de moderna socialförsäkringarna infördes i vårt land i början av 50-talet gjordes det i bred enighet.
Samtliga partier förutom Högerpartiet deltog i arbetet och stödde införandet av en allmän sjukförsäkring som sedan utvidgades till de olika områden som vi talar om i dag. De senaste decennierna har vi dock haft mer ideologiska konflikter i dessa frågor, och det har i slutändan drabbat medborgarna i och med att tryggheten har försämrats.
Det vi ser tecken på i dag, det vill säga en bredare politisk enighet om att återupprätta socialförsäkringarna, återupprätta den ekonomiska tryggheten för människor i vårt land och återupprätta tryggheten för den grupp som på grund av funktionsnedsättning saknar arbetsförmåga och behöver samhällets stöd, är viktigt.
Ju bredare enighet vi har här i kammaren, desto större förutsättningar har vi att tjäna våra medborgare och ge dem den trygghet de förtjänar. Jag uppskattar verkligen den raka transparenta dialogen med riksdagen, Bengt Eliasson och hans kollegor. I regeringen kommer vi att göra vad vi kan för att vidta de åtgärder som krävs för att ge en bättre ekonomisk trygghet för den grupp som vi har diskuterat i dag.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Ida Gabrielsson, för frågan och för engagemanget i pensionsfrågan! Det gläder mig att det nu finns fler partier i Sveriges riksdag som bejakar pensionshöjningen. Pensionerna måste höjas. Vi har nu genomfört ett pensionstillägg, som betalades ut för första gången i förra månaden. Det innebär att många som har slitit ett helt yrkesliv men som har låga pensioner i dag får en höjning av pensionen. De som träffas som mest får en höjning med drygt 7 000 kronor om året.
Nästa naturliga steg är att höja pensionsavgiften så att vi säkerställer att vi ökar inbetalningarna till pensionssystemet så att vi har möjlighet att fortsätta att höja pensionerna. Dessutom har regeringen i den här budgeten lagt in en höjning av bostadstillägget för pensionärer som riktas till de pensionärer som har svagast ekonomi. Både taket i bostadstillägget och konsumtionsstödet i bostadstillägget höjs. Det är viktiga steg.
Men jag instämmer i Ida Gabrielssons bedömning: Pensionerna måste fortsätta att höjas.
Ardalan Shekarabi (S):
Socialdemokraterna och regeringen ser ett behov av ett långsiktigt samarbete i pensionsfrågan, för de här frågorna är långsiktiga. De beslut som vi fattar här och nu kan få konsekvenser om 40 år. Då är det rimligt att vi har ett blocköverskridande samarbete på området. Det förpliktar dock, självklart. Partierna i Pensionsgruppen måste alla ta ansvar för långsiktigt höjda pensioner så att vi kommer upp i anständiga nivåer för våra pensionärer. Vi jobbar med denna fråga, inte minst vad gäller pensionsavgiften.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Julia Kronlid, för frågan! Det är viktigt att den här frågan väcks här i kammaren, för vi har haft allvarliga brister i socialförsäkringen som har drabbat våra medborgare på ett sätt som inte kan accepteras. Vi har en skyldighet att rätta till de felen. Det viktigaste steget är att ändra lagstiftningen, och de förslagen ligger på riksdagens bord i budgetpropositionen. Jag hoppas verkligen att kammaren släpper igenom de här lagändringarna så att vi får en socialförsäkring som erbjuder våra medborgare trygghet.
Men vi måste självklart också fortsätta att jobba med utvecklingen och styrningen av Försäkringskassan men också utvärdering av hur sjukförsäkringsärenden handläggs på Försäkringskassan. Statskontoret har också ett viktigt uppdrag i detta, där Försäkringskassans egna processer följs upp och utvärderas. Det ger stöd till regeringen i den fortsatta styrningen av Försäkringskassan. Det är en allvarlig situation vi har bakom oss. Det är ingen tvekan om det.
Regering och riksdag har en skyldighet att göra det vi kan för att ge våra medborgare ekonomisk trygghet vid sjukdom.
Ardalan Shekarabi (S):
Nej, de brister vi har i sjukförsäkringen är inte rimliga och kan inte accepteras av oss. Det är därför vi måste jobba med att förändra regelverket. Det är därför vi fortsatt måste förändra styrningen av Försäkringskassan. Det är därför vi behöver en utveckling där människors behov sätts i fokus i socialförsäkringarna. Och hetsjakten som vi har haft på människor måste få ett slut. Det är därför lagen måste ändras.
Vi kommer inte ifrån att lagändringen ändå är det avgörande, även om mer behöver göras vad gäller utvärdering och granskning också av våra myndigheter.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Mattias Vepsä! Låt mig först säga att jag känner stor glädje över att höra ordet klass i denna kammare och att man tar upp klassperspektivet när det gäller pensionssystemet. Vi måste minska ojämlikheten i pensionssystemet och öka tryggheten för personer som arbetar med kroppen. Nu ligger förslaget om trygghetspension på riksdagens bord. Den som har slitit ut sig ska få ekonomisk trygghet.
Vi ska ha specifika regler som innebär att människor över 60 år inte ska tvingas ta ut sin ålderspension i förtid, utan man ska få ekonomisk trygghet i form av trygghetspension. Den som är sjuk, den som är utsliten och den som drabbas av en arbetsskada efter 60 års ålder ska aldrig behöva tvingas ta ut sin ålderspension i förtid. Det ska finnas en ekonomisk trygghet. Vi står fast vid vårt förslag. Nu ligger det på riksdagens bord, och vi följer noga hur riksdagspartierna förhåller sig till detta viktiga förslag för svenska arbetare.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Alexander Ojanne för frågan. Vi ska visa respekt för svenska pensionärer. Det sker inte bara med ord, utan det sker också med pensionshöjningar. Pensionerna måste höjas. Vi har nu i flera steg höjt pensionerna. I september infördes pensionstillägget. Vid årsskiftet höjdes pensionen. Nu har vi ett förslag om ett garantitillägg som lyfter de fattigaste pensionärerna. Runt 1 miljon svenska pensionärer får höjd pension, varav hälften får maxbeloppet 1 000 kronor skattefritt i månaden.
Men det räcker inte. Pensionerna måste fortsätta höjas. Därför har regeringen tagit ställning för en höjning av avsättningarna till det allmänna pensionssystemet så att vi får förutsättningar att långsiktigt fortsätta höja pensionerna. Den frågan hanteras av Pensionsgruppen, och vi hoppas kunna nå politisk enighet i Pensionsgruppen så att pensionsavgiften kan höjas i syfte att höja pensionerna för svenska pensionärer.
Ardalan Shekarabi (S):
Det är precis därför som en höjning av lägstanivån genom införandet av ett garantitillägg måste följas av en höjning av de allmänna pensionerna, som bygger på livsinkomsten. En höjning av pensionsavgiften, alltså avsättningarna till det allmänna pensionssystemet, är en förutsättning för att vi ska kunna visa respekt för våra pensionärer och en förutsättning för legitimiteten för det svenska pensionssystemet.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Pia Steensland, för frågan och för engagemanget för våra socialförsäkringar, inte minst den politik som skapar trygghet för funktionsvarierade i vårt land! Det vi ser gällande denna förmån är oroande. Regeringen har tagit detta på största allvar, och vi bad också Inspektionen för socialförsäkringen att noga följa Försäkringskassans rättstillämpning.
Inspektionen för socialförsäkringen har nu presenterat sin analys. Vi studerar detta noga och är beredda att agera för att våra medborgare ska ha den ekonomiska trygghet de förtjänar. Vi har dessa system för att medborgare som är i behov av stöd ska få stöd. Det var väldigt tydligt från regeringens och riksdagens sida att lagändringen inte skulle innebära en mer restriktiv hållning. Detta löfte kommer vi att hålla.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Elsemarie Bjellqvist, för frågan! Vårt arbete med höjda pensioner handlar i slutändan om respekten för de människor som har byggt upp vår välfärd och vårt välstånd. Därför genomför regeringen nu flera reformer som innebär att pensionerna höjs. Förra året i september månad infördes pensionstillägget. Vid årsskiftet höjdes bostadstillägget och konsumtionsstödet i bostadstillägget, och skatten för pensionärer sänktes.
Snart kommer vi att på denna kammares bord lägga ett förslag om införandet av ett garantitillägg som innebär en pensionshöjning för runt 1 miljon svenska pensionärer, varav hälften ska få ta del av maxbeloppet, 1 000 kronor skattefritt varje månad. Vi arbetar också med frågan om att öka avsättningarna till pensionssystemet så att vi kan fortsätta att höja pensionerna. Vi ska inte ha fattigpensionärer i ett av världens rikaste länder.
Vi klarar av att höja pensionerna, och det är precis detta vi ska göra.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Louise Meijer, för frågan! Fienden finns inte i det här rummet, herr talman. Det är Socialdemokraternas skyldighet, Moderaternas skyldighet och samtliga partiers skyldighet att samverka, kraftsamla och ta tillbaka kontrollen över vårt land. Vi ska hjälpas åt och fortsätta att göra den resa som krävs för att staten ska vara stark.
Tiden då staten skulle krympa är över. Det är nu staten måste vara stark, både socialt och repressivt där det behövs. Jag vill verkligen sända all solidaritet till de poliser som jobbade under påskhelgen - alla de som stod där i frontlinjen och var beredda att riskera sina egna liv för att försvara demokratin. De ska ha vår uppbackning.
Enade ska vi stå bakom dem, och enade ska vi verka för att förändra lagstiftningen och tillföra dem ännu mer resurser.
Ardalan Shekarabi (S):
Louise Meijer är medveten om alla de reformer som har genomförts på kriminalpolitikens område. Just straffrabatten har reformerats för att staten ska visa sin starka sida. Många straff har skärpts, och resurser har tillförts Polismyndigheten. Vi kommer att fortsätta att satsa på att stärka polisen och skärpa lagstiftningen, för staten ska ha kontrollen. Det handlar om demokratin i vårt land.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Tobias Andersson, för frågan! Det är regeringens viktigaste prioritet att förstärka polisen och att bekämpa och förebygga brottsligheten, men det är också vår skyldighet att vara noga. Vi ska inte låta extremisterna splittra vårt land. Det här handlar inte om en kamp mellan religioner. Vi ska stå upp för de demokratiska värdena och för vår polismakt oavsett vilken bakgrund vi har. Vi ska hålla ihop.
Vi ska inte låta högerextremister och islamistiska fundamentalister splittra den svenska nationen. Det är genom enighet och genom gemenskap och samling som vi kan vinna slaget mot dem som vill skada det svenska samhället.
Att ställa majoritetssamhälle mot minoritetssamhälle i ett läge där vi vet att merparten av de människor som bor i de områden som utsattes för denna brottslighet står på rätt sida är att splittra ett samhälle. Vi behöver inte mer splittring, för då segrar extremisterna.
Ardalan Shekarabi (S):
De som har begått dessa fruktansvärda brott ska lagföras. De ska straffas, och om lagen tillåter det ska de också lämna landet. Det är en självklarhet. Vi ska skydda vår demokrati. Vi står här i dag därför att vi tror på vår demokrati och på våra friheter - demonstrationsfriheten, yttrandefriheten och religionsfriheten. Det handlar om sammanhållning och gemenskap, och det är precis dessa värden som regeringen kämpar för att bevara.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Tony Haddou för en viktig fråga. Kostnaderna för sjukfrånvaro fördelas inte rättvist i vårt samhälle i dag. Akademiker som har makt över arbetsplatsen och arbetstiden kan stanna hemma och anpassa arbetet. Arbetare, de som i många fall stod i frontlinjen i kampen mot pandemin, har inte denna möjlighet. Det innebär att de drabbas mycket hårdare av karensavdraget.
Därför har regeringen nu inlett en total översyn av det svenska karensavdraget med möjlighet för utredningen att också titta närmare på övriga frågor som handlar om sjuklönekostnader. Det är helt rätt metod. Vi måste agera metodiskt. Vi måste se till att ta fram en modell som ger rätt effekt och som ger en rättvis effekt som skapar en större jämlikhet mellan de grupper som har makt över arbetstid och arbetsplats och de grupper som inte har den makten. Det handlar om trygghet för våra medborgare.
Men det handlar faktiskt också om maktrelationerna på svensk arbetsmarknad. Och då måste vi jobba väldigt metodiskt för att ta fram en modell som fungerar.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Andreas Carlson för frågan. Polismakten har möjligheter att välja utrustning och hjälpmedel. Vi har ett sådant regelverk i Sverige. Och det finns en hög grad av tillit till Polismyndigheten att man kan välja de utrustningar och hjälpmedel som behövs i det polisiära arbetet. Polismyndigheten jobbar naturligtvis också med att utveckla den polisiära taktiken i samband med denna typ av händelser.
Som chefen för Polismyndigheten har berättat kommer man att titta närmare på det som hände för att just kunna förstärka arbetet och bekämpa och förebygga denna typ av brottslighet. Polismyndigheten har vårt fulla stöd. Alla de polisanställda som jobbar dag och natt för att säkra tryggheten i vårt land har vårt stöd. Och vi vill fortsatt visa tillit till Polismyndigheten och ge den de förutsättningar som behövs för att den ska kunna göra ett bra jobb.
Ardalan Shekarabi (S):
Det finns en omfattande kunskapsresurs hos den svenska polismyndigheten. Och i flera olika delar är den svenska polisen världsledande i utvecklingen av metoder och teknik. Ska politiken då ingripa på ett område där polisen har befogenheter att välja utrustning och köra över polisen? Vi har tillit till den svenska polisen. Vi har tillit till alla dem som riskerade sina liv för tryggheten i helgen och som gör det i dag och som kommer att göra det i morgon.
Politiken måste stå där och visa stöd och tillit till svensk polis.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack för frågan, Rasmus Ling! Detta gäller en utredning om myndighetsutövning mot enskild, och regeringen får naturligtvis inte kommentera det enskilda fallet. Självklart kommer vi dock att följa utvecklingen när det gäller arbetet mot korruption generellt sett. Vi är ett av de länder i världen som har en tradition av att lyckas ha en god förvaltning, bekämpa och förebygga korruption och upprätthålla tilliten till våra offentliga institutioner.
Men experter har flera gånger också talat om behovet av att intensifiera arbetet i kampen mot korruption i näringslivet exempelvis i samband med stora affärer. Det är en fråga som regeringen har arbetat med i flera olika sammanhang, inte minst när det gäller genomförandet av den svenska processen för Agenda 2030, det vill säga FN:s mål om hållbar utveckling. Detta ska självklart tas på största allvar.
Det handlar inte bara om en principiellt viktig fråga utan om Sveriges anseende och vår roll internationellt när det gäller att stå upp för ett hållbart näringsliv.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack för denna viktiga fråga om pensionerna, Katarina Brännström! Ett kilo tomater kostar nu mellan 60 och 70 kronor. Ett paket kaffe kostar någonstans mellan 45 och 50 kronor. Det ska betalas av våra pensionärer som har låg pension. Den lägstanivå vi erbjuder våra pensionärer i dag, om man har bott i Sverige i 40 år, är 8 779 kronor före skatt. Det är en skam, herr talman, att vi inte har en högre nivå på pensionerna.
Det är en skam att vi har accepterat och tolererat fenomenet fattigpensionärer i ett av världens rikaste länder. Regeringen har precis lagt fram ett förslag på riksdagens bord om att höja pensionerna för de pensionärer som har lägst pension. Det rör sig om 1 miljon svenska pensionärer och 1 000 kronor skattefritt varje månad från augusti. Detta är en skyldighet vi har gentemot våra pensionärer. De som kommer att omfattas av det här är välfärdens kvinnor; det är de som har lägst pensioner. Det är dags att höja pensionerna.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Ann-Sofie Lifvenhage för en väldigt viktig fråga. Det här gäller en av de viktiga utmaningar vi har framför oss, nämligen att öka effektiviteten i svensk förvaltning. Vi har en förvaltning som har hög effektivitet, men det finns naturligtvis delar där belastningen är väldigt stor och vi får längre väntetider som drabbar våra medborgare. Regeringens och riksdagens ambition måste vara att se till att våra förvaltningsmyndigheter servar våra medborgare på bästa möjliga sätt.
Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder på körkortsområdet, inte minst vad gäller möjligheten att ta studielån, så att människor får förutsättningar att ta körkort oberoende av ekonomiska förutsättningar. Det är väldigt viktigt för att kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Men då måste naturligtvis också uppkörningen fungera. Det här är en fråga som regeringen fokuserar på.
Självklart kommer vi att jobba för att säkerställa att myndigheterna gör det som krävs för att våra medborgare ska få så bra service som möjligt.