Stina Bergström (MP):
Jag börjar med att tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Men det är ett svar som gör mig mycket orolig. Den fråga som jag vill debattera här i dag är så viktig. Den handlar om de klimatsmarta transporternas vara eller inte vara. Att köra containrar på lastbil till en kombiterminal, lyfta över dem på tåget och köra genom landet är ett klimatsmart sätt att frakta gods.
Vi använder vägen bara när vi inte har järnväg eller sjöfart. I ett ansvarsfullt land är det järnvägen som företagen väljer eftersom den också är billigast. I alliansregeringens Sverige är det i stället vägtrafiken som ökar. Statsrådet nämnde att transporterna på järnväg har ökat med 25 procent sedan 1996. Det är en glädjande utveckling. Men statsrådet glömde berätta att de tunga transporterna på väg har ökat ännu mer.
Det norska företaget Cargo Net har kört kombitrafik i Norge och Sverige sedan början av detta sekel. I oktober meddelade företaget att man kommer att sluta att köra i Sverige den 11 december i år. Det har redan inneburit en stor ökning av antalet långtradare på våra vägar och ökade koldioxidutsläpp.
I går fick vi visserligen beskedet att delar av trafiken - inte all trafik, som statsrådet tycks tro - kommer att köras fram till mars nästa år. Lösningen omfattar ungefär hälften av den mängd gods som Cargo Net körde förra veckan. Sex linjer har redan lagts ned. Det handlar om sex dagliga turer bland annat mellan Sundsvall och Stockholm och mellan Sundsvall och Göteborg.
Där går nu det mesta godset i stället på lastbilar. Jag tycker att statsrådet blundar för problemet när hon säger att någon annan tågoperatör kommer att ta över trafiken. Varför har ingen i så fall redan gjort det? De har haft sedan i oktober på sig att locka över kunderna. Jag tror att svaret helt enkelt är att ingen vill köra. Ingen vågar ta risken. Cargo Net är det tredje företaget som har slutat köra gods på järnväg i år.
Tidigare har Stena Recycling och Railcare lagt ned. Herr talman! Jag håller med statsrådet om att den största anledningen till järnvägens problem är bristerna i infrastrukturen och bristen i punktlighet. Men det finns även andra anledningar, och de höjda banavgifterna är en. Regeringen aviserar i budgeten att man tänker höja intäkterna från avgifterna med 140 miljoner nästa år.
Det är inte någon jättestor siffra i statens budget, men för dem som ska betala är den stor. Det handlar om 5-10 procent av företagens kostnader. Tänk dig att din hyresvärd kommer och säger att han tänker höja hyran för din sunkiga, dragiga lägenhet trots att du har frusit, fått köpa värmefläktar och betala höga elräkningar de senaste åren.
Nog skulle väl du i så fall säga: Visst kan jag betala mer i hyra, men då får du först renovera lägenheten! På samma sätt är det med tågoperatörerna.
Visst har de råd att betala mer för att köra på spår som fungerar, men inte samtidigt som de måste betala sina kunder för att godset inte kommer fram i tid och betala övertidsersättning till personalen och extraavgifter vid terminalerna för att de är sena - kostnader som beror på att hyresvärden, staten, inte kan erbjuda fungerande spår.
Jag vill fråga statsrådet: Tycker inte statsrådet att det är en konstig ordning att höja avgifter för en verksamhet som inte fungerar? Vore det inte bättre att vänta med hyreshöjningen tills spåren, kontaktledningarna och allt annat är renoverat?