KBLab/rixvox huggingface dataset:
Elin Lundgren (S):
Då var det dags för debatt om utökade befogenheter för civilanställda inom Polismyndigheten och Ekobrottsmyndigheten. Jag tycker att det är glädjande att se att samtliga partier är överens i det här ärendet, som handlar om att ta steg mot ett mer effektivt arbete inom bland annat polisväsendet.
I propositionen anför den förra regeringen att det är av kvalitets- och effektivitetsskäl som det finns ett behov av att i ökad omfattning kunna använda civilanställd personal inom Polismyndigheten och Ekobrottsmyndigheten för uppgifter som det i dag bara är poliser som får utföra. Avvägningen handlar om att utbildade poliser först och främst bör arbeta med arbetsuppgifter där en poliskompetens krävs.
Det är väl känt att poliser är de enda som får arbeta med till exempel våld och tvång när så krävs. För att poliser i ännu större utsträckning ska kunna utöva den typen av polisuppgifter - vi är nog alla ganska överens om att så lite våld och tvång som möjligt ska behövas - föreslås att vissa befogenheter inom utredningsverksamheten ska ges till civilanställda vid polisen och Ekobrottsmyndigheten.
Civilanställda utredare ska ha möjlighet att hålla fler förhör, delge information om förenklad delgivning och ges befogenhet att i vissa fall besluta om förverkande. Det föreslås också att bilinspektörer ska ges ytterligare befogenheter. Bilinspektörerna är precis som de poliser som jobbar med trafikövervakning anställda inom polisen.
Bilinspektörerna föreslås få befogenhet att besluta om vissa avgifter, få meddela förbud mot fortsatt färd i vissa fall, få befogenhet att ta hand om ett fordons registreringsskyltar och få tillträde till fordon för kontroll av alkolås. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 2 januari 2015. Socialdemokraterna tycker att de är bra.
I det här ärendet hanteras också motioner med fokus på att göra polisutbildningen till en högskoleutbildning. Eftersom statsminister Stefan Löfven i sin regeringsförklaring sa att regeringen har för avsikt att leverera på det området har vi socialdemokrater valt att inte följa upp den motion som vi väckt i den mycket angelägna frågan. Herr talman! Med det som bakgrund vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet.
Elin Lundgren (S):
Grunden för det som vi debatterar i dag är alltså skrivelsen som regeringen lämnar årligen om lagen om särskild utlänningskontroll och hur den har tillämpats under den senaste perioden. I skrivelsen kan jag se att lagen om särskild utlänningskontroll fungerar precis så som det är tänkt.
Lagen har tillämpats ett fyrtiotal gånger sedan den 1991 tillkom i den här formen, somliga år inte alls och ibland vid upp till fem tillfällen. Av skrivelsen framgår också att flertalet av de redovisade fallen gäller ärenden som är omprövningar av tidigare utvisningsbeslut.
Den period som skrivelsen omfattar gäller ett ärende, och det är på den låga nivån som det har legat sedan millennieskiftet, då det var uppe i fem olika ärenden. Rapporten bygger bland annat på de uppgifter som Säkerhetspolisen har lämnat till regeringen. Förutom det specifika antalet personer som omfattas beskrivs också utvecklingen av den internationella terrorismen.
När jag slängde ihop mitt manus i går kväll skrev jag att terrorhotnivån mot Sverige är en fyra på den femgradiga skalan. Men för ungefär en timme sedan tror jag att alla riksdagsledamöter och alla som följer nyheterna har hört att i dag har Säpo beslutat att sänka terrorhotnivån till nivå 3, som betyder förhöjd.
Jag vill betona att det inte betyder att terrorhotet är borta, men det är ändå glädjande att nivån återgår till den nivå som var 2010. Jag har inte för avsikt att i det här ärendet förlora mig i något slags utläggning om de senaste skärpningarna som har gjorts kring terrorismen. Jag tror att vi alla vet att det har gjorts lagstiftningsförändringar som nu är på plats, vilket jag tycker känns väldigt bra.
Elin Lundgren (S):
Jag ska kommentera och fråga om några saker som Krister Hammarbergh nämnde i sitt anförande. Låt mig börja där Krister Hammarbergh slutade, med vapenlicenser, polisens hantering, ärendetiden och så vidare. Vi är överens med Moderaterna om att det är ett stort problem, och vi är också bekymrade över att det verkar vara svårt att komma framåt.
Men att säga att inget görs är som att påstå att problemet ignoreras, och jag tror att Krister Hammarbergh vet att det pågår ett arbete inom polisen. Jag vill bara säga det så att ingen tror att det har lämnats åt slumpen, och vi hoppas givetvis att detta arbete resulterar i något alldeles snart. Jag vill också passa på att poängtera att det stämmer att de legala vapnen sällan är involverade i allvarlig brottslighet. Men det är inte så att det aldrig händer, utan det förekommer.
Jag vill även säga något om det som Krister Hammarbergh sa om att den sittande regeringen har formulerat ett otydligt regleringsbrev. Jag skulle snarare säga att det handlar om att vi inte har ett behov av att detaljstyra polisen. Det är ett sätt att komma ifrån den väldigt kritiserade så kallade pinnjakten när det gäller olika saker.
Det handlar om att lita på att polisen vet hur de ska använda sina resurser och dessutom ha en tilltro till att de så kallade medborgarförslagen ska bryta igenom.
Jag tycker att det är tråkigt att Krister Hammarbergh efter mitt anförande påstår att den nuvarande regeringen skulle vara helt ovillig att göra något när det handlar om att renodla polisens arbetsuppgifter, när jag klart och tydligt gick igenom olika saker som har med djurhantering, transporter, människor med missbruksproblematik och anmälningsförande att göra. Det är lite väl magstarkt att påstå att ingenting görs.
Elin Lundgren (S):
Jag tänker inte upprepa det jag sa i mitt tidigare inlägg gällande denna fråga. Det finns att ta del av om det var så att man inte lyssnade ordentligt. I stället väljer jag nu att gå över till att fråga Krister Hammarbergh om polisens utbildning.
Just nu pågår utredningen En förändrad polisutbildning , som syftar till att göra polisutbildningen till en högskoleutbildning, något som exempelvis våra grannländer har haft under längre tid och som absolut efterfrågas av Polisförbundet. I dag är polisutbildningen i hög grad knuten till olika universitet i Sverige, något som jag uppfattar att alla involverade ser som väldigt positivt.
Apropå att tiden har sprungit i väg och så vidare kan man kanske säga att den har gjort det även i denna fråga. Vi borde ha haft denna högskoleutbildning på plats för ett tag sedan. Det som också hänger ihop med detta är behovet av att få en mer strukturerad polisforskning för att få fram metoder som funkar bättre för att lösa de brott som vi har ett gemensamt intresse av att få lösta.
Jag tycker att det är tråkigt och anmärkningsvärt att Moderaterna och Alliansen inte ser behovet av att få en ännu bättre polisutbildning än vad vi har i dag. Krister Hammarbergh gjorde en affär av hur mycket resurser man väljer att tillskjuta till polisen under innevarande år. Trots det hörde jag inte ett ord om hur mycket Moderaterna har tänkt lägga på polisen.
Det är en fråga jag har.
Elin Lundgren (S):
Det här ärendet handlar alltså om subsidiaritetsprövningen av förslag till ändrade regler i EU:s vapendirektiv, och jag tänkte hålla mig ganska strikt till själva subsidiaritetsprövningen. Jag tror nämligen att vi får tillfälle att återkomma och diskutera sakinnehållet senare. Jag tar det viktigaste först. Majoriteten av utskottet är överens om att förslaget är övergripande förenligt med subsidiaritetsprincipen.
Sedan hörde vi av Sverigedemokraternas representant alldeles nyss att deras inställning skiljer sig en aning. Vi säger alltså att delar i förslaget inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen men att förslaget övergripande är det. Med det som bakgrund föreslår utskottet att riksdagen lämnar ett så kallat motiverat yttrande till EU:s instanser.
Några punkter som är viktiga i det motiverade yttrandet är att riksdagen är positiv till en översyn av direktivet att det är viktigt att medlemsstaternas kontroll över farliga vapen stärks att kontrollen ska vara inriktad på vapen som erfarenhetsmässigt utgör den största risken att regelverket inte ska bli onödigt betungande för vare sig hanterande myndigheter, frivilligorganisationer eller tillståndshavare.
När det gäller till exempel den sista punkten har det varit ganska mycket diskussioner om detta. Där väljer vi att peka särskilt på till exempel förslagen om tidsbegränsade tillstånd och läkarundersökning vid tillståndsprövning, vilket vi kanske inte riktigt tycker uppfyller synpunkten vi hade. En del av förslaget är väldigt otydligt; det går inte riktigt att förstå vad som menas. Ett exempel är när man ska beskriva vapen som att de liknar andra vapen.
Det är dock inte särskilt definierat vad det här "liknar" egentligen är. Det gör att det är lite svårt att förhålla sig till förslaget som sådant, kan man väl säga. När det sedan gäller kommissionens motivering i subsidiaritetsfrågorna tycker vi att den bör vara tydligare för varje enskild åtgärd, det vill säga hur varje enskild åtgärd är förenlig med subsidiaritetsprincipen. Där tycker vi att det brister lite grann.
När det kommer till själva sakfrågorna kommer vi dock som sagt att få tillfälle att dyka in i dem senare. Som det ser ut nu väljer vi att yrka bifall till utskottets förslag.
Elin Lundgren (S):
Jag skulle vilja förtydliga för Krister Hammarbergh att regeringens utspel om 10 000 fler anställda vid Polismyndigheten inkluderade både poliser och civilanställda. Det är inte definierat att det ska vara precis 10 000 poliser. Jag fick också veta av Hammarbergh att det var ett oseriöst budgeterande och ett oseriöst utspel.
Jag skulle gärna vilja få förtydligat vad som är oseriöst i detta och varför det är seriöst när Moderaterna vill öka antalet poliser, till skillnad från när vi vill göra det. Vi har till exempel ökat kapaciteten på polisutbildningarna.
Vi har slagit fast att vi behöver se till att fler människor känner att det är just de som borde söka polisutbildningen, till exempel utlandsfödda och kvinnor, som i dag är lite underrepresenterade.
Vi behöver jobba mer med möjligheten att studera till polis på distans för människor i till exempel den del av landet som jag kommer från, Gävleborg, och kanske också den del som Krister Hammarbergh kommer från, norra Sverige. Den som inte har möjlighet att flytta för att bli polis men som jättegärna skulle vilja bli det och skulle göra ett utmärkt arbete bör ändå kunna komma in på utbildningen och fullfölja den.
Vi behöver jobba med sådana saker, och det är naturligtvis en del av vår plan. På vilket sätt skiljer sig Moderaternas plan så enormt från vår?
Elin Lundgren (S):
När det gäller polisens budget ska vi också komma ihåg att Polismyndigheten förra året gick med 350 miljoner i överskott när året var slut. Men vi är överens om att polisen framöver behöver mer pengar, och det är också därför vi skjuter till.
Att man ändrar saker i vår- eller höständringsbudgetar eller använder anslagskredit är knappast unikt för oss; även tidigare regeringar har jobbat på det sättet. Jag kunde inte höra något svar från Krister Hammarbergh på min fråga gällande vilken plan Moderaterna har för att få fler poliser, till skillnad från den som vi har presenterat. Det undrar jag fortfarande över, herr talman.
Elin Lundgren (S):
Också min fråga går till minister Morgan Johansson. För några dagar sedan kom Brottsförebyggande rådets rapport om brottsutvecklingen i Sverige, som också har nämnts tidigare under frågestunden. Några exempel på det som står i den är att andelen brottsutsatta har minskat, vilket givetvis är jättebra. Tyvärr har inte brott mot person minskat på samma sätt utan pendlat upp och ned.
Det härleds till att en stor andel av dessa brott är hot och trakasserier, vilket har varierat mycket. En annan minskning gäller andelen hushåll som har utsatts för stöld. Under 2015 utsattes knappt 10 procent för stöldbrott, och det är en minskning med 3 procentenheter på tio år. Något som har ökat är dödligt skjutvapenvåld mot män medan dödligt våld i relationer har minskat.
Jag förstår att justitieministern följer detta, och jag undrar vilka tankar han har kring rapporten.
Elin Lundgren (S):
Roger Haddad frågar om renodlingen av polisens arbetsuppgifter. Det har vi diskuterat tidigare. Vi fick också i Rogers anförande veta något om de två stora sakerna som har lyfts bort från polisen, bland annat transport av personer, som har lyfts över till Kriminalvården, och att ta hand om djur, som har lyfts över till länsstyrelserna.
Roger Haddad pekade på hur svårt det är att lyfta bort stora sjok från polisen. Det ska absolut göras. Det betyder att de sakerna ska lyftas över till någon annan som ska bli ansvarig. Roger vet, precis som jag, att detta har varit svårt och inte har mottagits särskilt väl av de myndigheter som ska ta över uppgifterna.
Jag säger inte att detta inte ska göras, men jag säger också att sådana saker inte är gjorda i en handvändning. Ibland brukar det refereras till att en nedlagd utredning ska tas upp igen. Om jag har förstått Roger Haddad rätt är det, förutom de saker vi har nämnt fanns med i det arbetet, fråga om att lyfta bort från polisen inspektioner av gruvhål och tivolin.
Jag tror att jag är rätt underrättad på den punkten. Vi diskuterade frågan i går med Anders Thornberg på mötet i insynsrådet - med all respekt för att Roger Haddad inte sitter med där. Då är det inte så konstigt att han inte vet. Det Anders Thornberg berättade för oss var att det just nu pågår en diskussion mellan polisen och regeringen om hur man ska gå vidare med dessa frågor.
Jag känner mig trygg med att polisen och ministern även i fortsättningen kommer att ha dessa diskussioner om hur man ska renodla polisens verksamhet, vilket vi är överens om är viktigt, så att polisen kan ägna sig åt sin kärnverksamhet.
Elin Lundgren (S):
Då repeterar jag att jag är underrättad om att dialogen pågår, just för att få till en bra renodling av arbetsuppgifterna i fortsättningen. Jag uppfattade också att Roger Haddad inte gärna ville problematisera att det kanske inte är så lätt som vi önskar att lyfta bort arbetsuppgifter från polisen till andra myndigheter. Det är naturligtvis något vi måste ta i beaktande. Roger Haddad nämnde också i sitt första anförande vikten av att det blir fler poliser.
Jag vill då ta tillfället i akt att fråga honom, eller någon annan, om varför ni slog av på utbildningstakten 2010 vad gäller utbildningen av nya poliser.
Elin Lundgren (S):
Jag har inte den matematiken i huvudet. Däremot kan jag konstatera precis det jag sa i mitt anförande: Det har varit ungefär lika många poliser, plus minus några hundra, hela tiden sedan 2010. Det som Krister Hammarbergh sa tidigare i sitt anförande, att det slutade lika många poliser de två första månaderna av det här året som det förra, stämmer inte heller. Skillnaden är ytterst marginell, men faktum är att det är färre.
Vi fick också veta att takten för hur många som slutar hos polisen slog av från och med juni förra året. Då vände trenden. Det är bra. Vi är helt överens om att vi behöver ha fler poliser. Det har vi diskuterat hela tiden. Men som sagt: Om beräkningarna stämmer kommer vi att ha fler poliser när den här mandatperioden är slut än när den här mandatperioden började.
För att den inte ska bli enbart retorisk ställer jag frågan till Krister Hammarbergh: Varför slog alliansregeringen av på utbildningstakten för poliser under sin regeringstid?
Elin Lundgren (S):
Jag vet att Moderaterna gärna refererar till att vi har en poliskris och vill att vi ska ta det ordet i vår mun, så nu gjorde jag det. Om det nu är så att vi har en så kallad poliskris, då kan vi konstatera att den har uppkommit efter åtta års styre av Alliansen. Jag märker också att jag inte får något bra svar på varför man inte har sett till att utbilda fler poliser. Det kan ju inte vara så att man plötsligt kom på att man skulle ha det nu men inte 2014.
Det sägs också att vi inte har några planer. Vi har precis presenterat de satsningar som vi vill göra. Ändå heter det att det att vi bara hoppas på turen. Det tycker jag är väldigt knepigt. När det gäller polisutbildningen har vi varit tydliga med att vi kommer att öppna två nya polisskolor i nya delar av landet. Vi vet ju att allt handlar om tillgång och efterfrågan. Ökar man då tillgången till utbildning tänker vi oss att fler kommer att söka.
En annan sak som vi tror är viktig när det gäller polisutbildningen är att satsa på distansutbildningar av olika slag. Jag kommer från Gävleborg, en del av landet som verkligen lyfts av att det blivit möjligt att studera till polis i mitt län.
Jag tror att vi behöver göra stora satsningar för att personer som inte vill flytta för att studera ska kunna bo kvar och göra ett jättebra jobb där de bor. En tredje sak som vi vill göra är att göra polisutbildningen till en högskoleutbildning, som vi tror skulle attrahera fler sökande än dagens utbildning.
Elin Lundgren (S):
Adam Marttinen har rätt i att vi inte har haft ett avvikande förslag. Skälet till att jag ställer den här frågan till Moderaterna är naturligtvis att de kritiserar oss så hårt nu och vill föra fram att antalet poliser skulle vara enbart vårt fel. Jag vill nog säga att vi har ett gemensamt ansvar för det. Antalet poliser, som Adam började tala om, är naturligtvis jätteviktigt.
Men det handlar också om vad poliserna faktiskt gör. Det har vi inte talat så mycket om i den här debatten. Finns det tillräckligt med polisforskning i det här landet? Använder man de mest moderna metoderna? Det vill jag bara passa på att säga i det här replikskiftet. Det är lätt att vi fastnar i antalet poliser och även civilanställda. Det är inte alls ovidkommande; tvärtom är vi överens om att det behövs många.
Men det är också oerhört viktigt vilka arbetsmetoder man jobbar med och vilka förutsättningar man har. Tidigare i debatten talades det till exempel om it-brottslighet. Vi vet att övergrepp på barn är ett exempel på allvarlig brottslighet på nätet. Att man har tillräckligt god kompetens för att kunna jobba med detta är jätteviktigt, och då är väl inte antalet det viktiga utan just kompetensen.
Elin Lundgren (S):
Det regeringen har gjort under denna mandatperiod är att titta på hur polisutbildningen borde se ut. Jag nämnde att vi har tittat på möjligheten att göra den till en högskoleutbildning. Där har vi tyvärr inte fått fram något förslag ännu. Vi har satt målet att det ska vara 6 000 poliser till 2024, och vi har dimensionerat utbildningen för det. Vi har öppnat en ny polisutbildning, och det kommer att komma en till, vilket jag redan har redogjort för. Det betyder att vi har alla förutsättningar att nå vårt mål.
Jag skulle vilja berätta om en sak till som har gjort det svårare att få in poliser på de befintliga utbildningsplatserna, nämligen nedmonteringen av Rekryteringsmyndigheten, som har skött antagningen till polisutbildningen. Det är också den myndigheten som testar värnpliktiga. Den nedmonterades, och det säger jag inte för att det är ett politiskt spel, under alliansregeringen.
Det är egentligen först nu man är tillbaka med full kapacitet för att kunna testa alla som är sugna på att bli poliser. Vad gäller lönefrågan är min enkla bild att den ska lösas mellan parterna. Polisernas löner ska absolut finansieras av politiken, men vi ska inte lägga oss i hur höga de ska vara. Adam Marttinen sa att man inte kan strunta i vad som händer i samhället i övrigt och bara tala om satsningen på polisen.
Det håller jag verkligen med om. Därför är ett brottsförebyggande arbete bland det viktigaste vi gör, vilket jag också har nämnt tidigare. För ungefär ett år sedan släppte polisen ett brottsförebyggande program, med många satsningar och pengar för att förebygga brott så att polisen helt enkelt får mindre arbete att göra - apropå att bry sig om vad som händer i samhället i övrigt.
Elin Lundgren (S):
Först vill jag säga till Roger: Du sa att jag inte nämnde något om reservationen och den motion som ni har lagt fram, men det var så jag avslutade mitt anförande. Det är väldigt tråkigt om vi ledamöter här inne inte ens lyssnar på varandra när vi håller våra anföranden.
Jag får tyvärr tolka det som att Roger Haddad inte gjorde det. Egentligen är det regeringen som ska svara på dessa frågor, men väldigt enkelt kan man säga att skälet till att den nämnda utredningen lades ned var att man kunde se att det var två stora saker som man snabbt och enkelt kunde göra något åt.
Det handlar om transporter av frihetsberövade, som jag nämnde, liksom djurärendena, som är det som vi främst debatterar här i dag och som glädjande nog är på gång. Roger Haddad nämnde också lagen om berusade personer, som jag också nämnde. Jag skulle inte vilja påstå att jag på något sätt slog mig för bröstet och sa att det är klart. Tvärtom sa jag att arbetet pågår. Jag delar bilden att där finns mer som behöver göras.
Jag ser inte på detta som en allmän polisdebatt, även om jag förstår att flera andra tar tillfället i akt att lyfta upp olika saker kring polisen och till exempel insinuera att den nuvarande regeringen inte skulle vara intresserad av att göra någonting för att förändra situationen, vilket naturligtvis inte är sant. Den bild som Roger Haddad ger och där han svartmålar hela situationen inom polisen är naturligtvis inte sann.
Polisen har också framgångar hela tiden, precis som vi vill.
Elin Lundgren (S):
Jag konstaterar återigen att när jag levererar svar på den fråga som Roger Haddad ställde om varför utredningen lades ned är det som att det inte gick fram. Då betonar jag igen att regeringen främst såg två stora saker som utkristalliserade sig. Dem skulle man vidta åtgärder kring, och då ansåg man inte att just denna utredning skulle rulla vidare.
Och nej, jag kan inte redogöra exakt för vad regeringen kommer att göra, men bland annat det vi har pratat om - lagen om berusade personer - är en av de saker man tittar på. Roger Haddad delar bilden att det finns något som behöver göras.
Jag är väl medveten om att poliser naturligtvis berättar om den problematik som finns inom organisationen, men jag noterar att när Roger Haddad ska berätta om hur polisarbetet går väljer han konsekvent att välja ut de rubriker som är svarta. Jag hör aldrig något om det fantastiska polisarbete som också görs.
Med detta vill jag inte säga att vi inte har några problem med att förebygga, motverka och lagföra, för det har vi. Den bilden delar vi, men den är absolut inte så nattsvart som Roger Haddad vill påstå.
Elin Lundgren (S):
Nu är jag sist i den här debatten, som kanske inte är någon av de största debatter vi har i civilutskottet. Jag tycker att de tidigare talarna Stockhaus och Hult har redogjort för ärendet, Makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer , på ett väldigt bra sätt. Det handlar alltså om EU-förordningar som behöver koka ned i svensk lagstiftning eftersom de då också blir giltiga här.
Då har man även korrigerat en aning i vår lagstiftning, bakat ihop grejer och så vidare för att det ska ske på ett bra sätt. Jag uppfattar också att Sverigedemokraterna tar tillfället i akt att diskutera saker som inte har någonting med ärendet att göra.
Därför vill jag poängtera att vi har korrigerat svensk lagstiftning, så att ingen som är under 18 år kan ingå äktenskap eller räknas som gift i Sverige från och med den 1 januari i år. Om det är vi väldigt överens, och det är vi väldigt glada för. Men det har ingenting med det här ärendet att göra.
Man ska heller inte utifrån det vi hör förledas att tro att det här är något slags bakväg in i en möjlighet att räknas som gift när man är under 18 år i Sverige, med tanke på de andra lagstiftningar som vi har infört. Det är alltså en viss förvillning där.
Elin Lundgren (S):
Det står väldigt tydligt i betänkandet att utskottet förutsätter att regeringen i ett lämpligt sammanhang ser över bestämmelserna i syfte att se över om skrivningarna ska ändras, precis mot den bakgrund som Stockhaus redogör för här. Med det tycker vi att vi har skickat den signal som behövs.
Naturligtvis är det så som Stockhaus påpekar, att den illvillige kan tolka det här som stötande, som jag tror att det stod i deras text. Men jag tycker att jag har redogjort för vad bakgrunden handlar om. Det är ett ärende som inte är berett på det sättet att man kan göra de här korrigeringarna. I sak är vi egentligen inte oöverens.