Rickard Persson (MP):
Föräldraförsäkringen utgör ett viktigt instrument för att säkra ett jämställt föräldraskap och i förlängningen ett jämställt samhälle samt för att ge barn större tillgång till båda sina föräldrar. I takt med att vårt samhälle förändras måste dock även föräldraförsäkringen förändras så att den speglar samhället.
Regeringen har därför tillsatt en utredning med uppdrag att modernisera föräldraförsäkringen för att anpassa den till dagens arbetsmarknad. Utredningen redovisas nästa vecka, tror jag att det är, och vi ser fram emot att få ta del av dess förslag. En del av utredningens uppdrag är att ge förslag på hur föräldraförsäkringen kan utformas så att den fungerar väl oavsett familjekonstellation.
Detta tycker vi i Miljöpartiet är mycket välkommet, för varje människa ska ha rätten och möjligheten att definiera sin familj. I dag växer allt fler barn upp i familjekonstellationer som ser annorlunda ut än kärnfamiljen med mamma, pappa och barn, och föräldraförsäkringen måste kunna möta dessa barns och familjers behov på ett bättre sätt.
Utredningen har även, vilket vi tycker är bra, till uppgift att utreda om reglerna för graviditetspenning är tillräckligt anpassade till dagens arbetsliv och om de utgör ett ändamålsenligt skydd för de kvinnor som har nedsatt arbetsförmåga i slutet av graviditeten.
Det är angeläget att möjligheten för studerande och egenföretagare att använda föräldraförsäkringen stärks genom förbättrade villkor. Därför är det glädjande att regeringen som ett första steg föreslår att det införs ett förstärkt skydd av studerandes sjukpenninggrundande inkomst under 2018.
Ett viktigt syfte med den ekonomiska familjepolitiken är att skapa förutsättningar för jämna uppväxtvillkor för alla barn och inte minst att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard. Många barnfamiljer befinner sig i en utsatt situation, inte minst hushåll med en ensamstående förälder med flera barn.
Barnbidraget utgör för de flesta barnfamiljer ett viktigt tillskott i ekonomin, för många ett helt nödvändigt sådant. Ett träffsäkert sätt att förbättra alla barnfamiljers ekonomiska situation är därför att höja barnbidraget.
Därför är vi också väldigt glada över att kunna föreslå en budget som innehåller en höjning av barnbidraget för första gången sedan 2006. Det är också ett steg för att minska de ekonomiska skillnaderna mellan hushåll med barn och hushåll utan barn. Generella bidrag, till exempel barnbidraget, är viktiga eftersom de har en relativt låg administrativ kostnad.
Vidare visar forskningen att generella bidrag som går till alla ökar legitimiteten för och tilltron till systemet. Men det är naturligtvis också viktigt med behovsstyrda bidrag som går till dem med störst behov. Därför är det bra att regeringen föreslår att underhållsstödet höjs för barn 15 år och äldre.
Underhållsstödet bidrar till en förbättrad ekonomisk standard för särlevande föräldrar, och kostnaderna för äldre barn är avsevärt högre än för yngre barn. Det är även glädjande att regeringen avser att återkomma under 2018 med förslag om att ytterligare höja underhållsstödet såväl för barn mellan 11 och 14 år som för barn 15 år och äldre.
Vad gäller Försäkringskassans ansvar för information till särlevande föräldrar om underhållsreglering har flera åtgärder vidtagits för att informera om underhåll. Vi har tidigare diskuterat i kammaren att det behövs mer information.
Försäkringskassan behöver fortsätta utvecklingen av arbetet och säkerställa att även föräldrar som inte kan komma överens om underhåll får det stöd de behöver. Behovsprövade stöd, till exempel bostadsbidrag och underhållsstöd, har stor betydelse för hushåll med låg ekonomisk standard. Dessa stöd är dock inte särskilt väl anpassade till varandra eller samordnade.
Stöden behöver därför ta större hänsyn till att barn i dag i större utsträckning bor växelvis hos sina föräldrar. Det är därför också glädjande att regeringen föreslår ett nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis som ska ersätta det nuvarande underhållsstödet. Detta är ett bra förslag som kommer att stödja ekonomiskt utsatta familjer.
Det är även bra att inkomstgränsen höjs och att umgängesbidraget inom bostadsbidraget höjs. Ni ser att det är mycket som är bra med regeringens förslag. Man kan verkligen tycka att regeringen har lagt fram progressiva budgetar - och det har skett även nu - som stärker familjepolitiken.
Sammanfattningsvis kan jag konstatera att regeringen har tagit barn och familjepolitiken på största allvar under hela mandatperioden och har redan levererat ett flertal reformer. Mer är att vänta resten av mandatperioden. Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande.