Peter Norman (M):
Monica Green har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa kvaliteten i välfärden i kommunerna. Låt mig först framhålla att regeringens inriktning på att åstadkomma en hög och varaktig sysselsättning är avgörande för att värna och utveckla den skattefinansierade välfärden. Fler i arbete och längre arbetsliv ökar antalet arbetade timmar och därmed skatteintäkterna samtidigt som kostnader förenade med utanförskap minskar.
En hög kvalitet är också viktig för att bibehålla förtroendet för och legitimiteten i välfärdssystemen. En förutsättning för detta är att kommuner och landsting har tillräckliga resurser, men det krävs även att dessa resurser utnyttjas så effektivt som möjligt. Samtidigt måste vi ta hänsyn till att den svenska ekonomin fortfarande befinner sig i en lågkonjunktur med lågt resursutnyttjande och hög arbetslöshet.
Världsekonomin håller på att återhämtas efter den djupaste lågkonjunkturen sedan 1930-talet. I Sverige, som är en liten exportberoende nation, föll bnp förra året med 5 procent. Vi ser dock att en återhämtning sker på bred front och att den är snabbare än vad som förutsågs i våras. Bakom vändningen ligger en expansiv ekonomisk politik och en snabb omsvängning i den internationella efterfrågan på svensk export.
Sverige har tack vare starka offentliga finanser klarat sig väl genom krisen vid en internationell jämförelse. Regeringen har kunnat vidta åtgärder som bidragit till att vända den negativa sysselsättningsutvecklingen, vilket är av betydelse för det kommunala skatteunderlagets utveckling. Den kommunala ekonomin utvecklas därmed bättre än vad som förutsågs för något år sedan.
Det bör i sammanhanget påpekas att för kommuner och landsting är det resultatet och inte det finansiella sparandet som är avgörande för om man når upp till kravet på god ekonomisk hushållning. På kort sikt är det dessutom det så kallade balanskravet som avgör vad som är en lägsta godtagbar resultatnivå. Kommunsektorns resultatutveckling har varit mycket god under de senaste åren.
Även i år räknar de flesta kommuner och landsting med att kunna redovisa goda resultat. Beträffande sysselsättningen i kommunsektorn har, såsom redovisas i budgetpropositionen för 2011, den totala kommunfinansierade sysselsättningen minskat något mellan 2007 och 2009. Nedgången av sysselsättningen förklaras av att de kommunanställda i genomsnitt arbetade fler timmar jämfört med 2007.
När de anställda i genomsnitt arbetar mer behövs inte lika många som arbetar. Sammantaget har det totala antalet arbetade timmar i kommunfinansierad verksamhet för produktion av välfärdstjänster ökat under perioden. Kommunerna och landstingen har i år tillförts 17 miljarder kronor i tillfälliga statsbidrag i syfte att mildra effekterna av den ekonomiska krisen.
Regeringen vidtar nu ytterligare åtgärder för att minska krisens ofärdseffekter och värna den offentligt finansierade välfärden. Mot bakgrund av den relativt svaga beräknade inkomstutvecklingen 2011 föreslår regeringen i budgetpropositionen för 2011 en tillfällig ökning av det generella statsbidraget med 3 miljarder kronor 2011 utöver den permanenta höjning med 5 miljarder kronor som tidigare har aviserats.
Därutöver föreslås satsningar bland annat inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. Fru talman! De offentligt finansierade välfärdstjänsterna ska vara av högsta kvalitet och komma alla till del. I kommuner och landsting pågår arbete med att effektivisera verksamheterna, och det är viktigt att detta arbete fortgår. Ett led i arbetet med att stimulera förnyelse och att öka produktiviteten är att främja ökad konkurrens och entreprenörskap i välfärdssektorn.