Tomas Eneroth (S):
Faktum är att det är så ibland att man ställer bilarna. Det gör ansvarsfulla åkeriägare. Vid mitt senaste besök på ett åkeri i södra Sverige frågade jag precis om detta. Han sa: Så är det. Jag vill inte att man ska äventyra liv och hälsa för våra viktiga yrkeschaufförer för att köra ut när det är svartis. Ibland är det ett väglag som till och med den mest sofistikerade halkbekämpning har stora utmaningar med.
Så är det när vi lever i ett nordligt land som Sverige. Vi får ibland lyssna på Trafikverkets signaler som säger: Håll er borta från vägarna just nu! Det är en oro jag kan känna när vi talar om arbetsförhållanden för landets yrkeschaufförer. Med alltmer slimmade tider, kör- och vilotidsregler och tuff konkurrens inom åkeribranschen finns risk att man stressas att ändå köra för att hinna fram i tid eftersom leverantörerna ska ha fram godset.
Jag har själv jobbat med godsleveranser på ett industriföretag hemma i Småland. Jag kommer ihåg hur ivrig jag själv var. Godset måste fram. Vi har ju lovat att det ska komma till Läreda i Hässleholm. Och så skjutsade vi i väg det. Det är viktigt att vi inser att det ibland finns begränsningar och att liv och hälsa måste komma främst. Det synsättet har lett till utvecklingen från den tid som Thomas Morell refererar till på 70-talet.
Då hade vi 1 300 döda i trafiken. I dag är antalet nere i under 200 enligt de senaste siffrorna. Det har varit ett framgångsrikt arbete. Det är i kombination med mer resurser för halkbekämpning och användning av modern teknik. Men det handlar också om att göra rätt prioriteringar. Jag säger inte att man inte ska ta till vara den gedigna erfarenhet som finns.
Man ska lyssna in inte minst erfarenheter från yrkeschaufförer och åkerier. Det är viktigt att Trafikverket har en väldigt bra dialog. Men vi ska akta oss för en ordning där riksdagen eller regeringen börjar gå in i detalj och tala om hur halkbekämpningen ska vara. Vi tillskjuter resurser och är tydliga med vilka krav som ska finnas. Det finns tydliga krav på vilka mål som ska finnas för alla olika typer av vägsträckor. Det uppdraget har man.
Det är till och med så, för att det inte ska vara en tveksamhet om hur relationen mellan Trafikverket och de enskilda åkeriföretagen är, att det finns tredjepartskontroller. Där går en helt oberoende aktör in och kontrollerar: Hur ser det ut? Har man gjort rätt avvägningar? Det är mycket pengar vi talar om.
Nu senast var det ungefär 1,8 miljarder kronor, eller 1 696 miljarder år 2020. Det är lite beroende på hur mycket snö, is och halka det är. Det viktiga är att vi har en så bra halkbekämpning som möjligt. Den ska vara väl fungerande i hela landet och särskilt på de stråk där det är mycket trafik.
Den här vintern har det varit flera tillfällen med temperaturer kring 0 grader och ganska svårbedömt. Vi har också alla, som Thomas Morell beskriver, ett ansvar. Jag har lagstiftat om att nu ska även de tunga fordonen och lastbilarna ha vinterdäck. Sådana krav fanns inte förr i tiden. När vi drev fram det från regeringens sida vad det flera som var motståndare. De tyckte att vi nu lade på ekonomiska bördor.
Det var för att sätta yrkeschaufförernas hälsa främst men också tryggheten för alla andra trafikanter. Det innebär att det är krav även på utländska lastbilar som kommer på svenska vägar. De ska ha vinterdäck för att köra. Det finns säkert mer att göra. Det är ett fantastiskt utvecklingsarbete som Trafikverket har.
Jag förutsätter att det gör det tillsammans med åkerinäringen och de företag och entreprenörer som hanterar halkbekämpningen så att vi får den allra bästa halkbekämpningen och en så trygg situation som möjligt för både yrkeschaufförer och alla oss andra.