KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Mattias Karlsson har frågat mig om jag i egenskap av näringsminister avser att ta ett större ansvar för stadsomvandlingen i Kiruna, till exempel genom att utse en statlig samordnare som ska sköta den fortsatta processen. LKAB har under lång tid varit av stor betydelse för Sverige. Arbetstillfällen har skapats, både direkt och indirekt, i såväl Norrbotten som andra delar av landet.
Genom verksamheten har förutsättningar skapats för att bygga vårt välfärdssamhälle. Bolag med statligt ägande kan agera på kommersiella grunder eller ha särskilt beslutade samhällsuppdrag, vilka beslutas av riksdagen. LKAB har ett affärsmässigt uppdrag, vilket tillsammans med gällande lagstiftning utgör ramarna för bolagets åtaganden för samhällsomvandlingen.
Statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande klargör förhållandena mellan ägare, styrelse och ledning. Styrelserna för de bolag där staten har ett ägarintresse ansvarar för att sköta verksamheten inom de ramar som finns, med lagar, bolagsordning och statens ägarpolicy. LKAB och dess styrelse har ansvar för bolagets operativa verksamhet.
Detta inkluderar beslut och andra åtgärder samt bolagets kostnader som är förenade med samhällsomvandlingen. Sveriges kommuner hanterar både förvaltningsuppgifter och angelägenheter av allmänt intresse som anknyter till kommunens område eller dess medlemmar. En viktig uppgift är att genomföra översiktsplanering och detaljplanering enligt plan- och bygglagen.
Det är nödvändigt för att möjliggöra för till exempel bostadsbyggande eller som i det här fallet en samhällsomvandling. Jag utgår från att de berörda parterna har konstruktiva samtal och hittar gemensamma lösningar och att samhällsomvandlingen fortsätter, till gagn för såväl Kiruna som Norrbotten och Sverige som land.
Ibrahim Baylan (S):
Interpellationsverktyget är riksdagens sätt att kunna granska vad regeringen gör, och det har jag djup respekt för. Men när man som riksdagsledamot medvetet väljer att feltolka något blir det inte lika enkelt. Mattias Karlsson vet mycket väl att regeringen kan bli instans för en överklagan från någon av parterna.
Om jag på förhand uttalar mig om detta skulle jag gå utanför mina befogenheter som statsråd - för hur gör man om det sedan skulle komma en överklagan från någon part, oavsett om det handlar om en kommun eller ett bolag? Utifrån detta kom svaret om att det inte ligger något sådant på regeringens bord, och därmed är det heller inte lämpligt att svara på.
Jag fick ytterligare en fråga från Mattias Karlsson, som han mycket väl vet svaret på. Han frågade om direktivet, och det är ju ett direktiv som Mattias Karlsson tillsammans med riksdagen i bred enighet står bakom. Det innebär att LKAB ska drivas kommersiellt, affärsmässigt. Något samhällsuppdrag i likhet med en del andra statliga bolag har LKAB inte. Därmed kan regeringen heller inte ålägga något som går emot riksdagens vilja.
Det vet Mattias Karlsson också mycket väl. Vilka regler är det då som gäller? Jag redogjorde för det i mitt interpellationssvar. Det handlar om de lagar som finns. De kostnader som man orsakar har man enligt lag skyldighet att också ersätta. Det gäller inte bara i detta fall, utan även i många andra fall. Har då LKAB gjort det?
Enligt den riksrevisionsrapport vi fick 2017 gjordes bedömningen att bolaget har gjort det i ett stort antal fall. Innebär det att man är överens i alla frågor? Nej, det är helt uppenbart att man inte är det. Det framgår inte minst av de medierapporter som Mattias Karlsson hänvisar till. Frågan är om det blir bättre om ytterligare kockar kommer in i detta. Jag betvivlar det.
I grund och botten handlar det inte bara om det som pågår just nu, utan det handlar också om fortsättningen och framtiden. Det här är ett bolag som vi alla tillsammans med Kiruna hoppas ska fortsätta utvecklas inte bara de kommande åren utan även de kommande årtiondena till gagn för Kirunaborna, Norrbotten och vårt land. Jag tror att frågan tjänar väldigt lite på att partipolitiseras på detta sätt.
Det absolut bästa vore nog att hitta vägar framåt inom ramen för de direktiv som riksdagen har beslutat om och de lagar och förordningar som finns. De styr väldigt strikt hur sådant som detta ska gå till. Det är ju inte ett laglöst land, så att man bara kan välja och vraka, utan man har den typen av åtaganden och skyldigheter. Skulle det visa sig att det av olika anledningar inte går finns det möjligheter till överklaganden och annat, som Mattias Karlsson mycket väl vet.
Det är i så fall i det läget som såväl regering som domstolar har att uttala sig. Skulle jag göra det på förhand tror jag att det skulle föranleda en KU-anmälan om ministerstyre, kanske till och med från Mattias Karlsson själv.
Ibrahim Baylan (S):
Tillåt mig att vara lite personlig och säga att jag nog har väldigt bra koll på hur norra Sverige ser ut. Innan jag fick den stora förmånen att vara politiker på heltid jobbade jag över stora delar av norra Sverige, såväl Västerbotten som Norrbotten. Jag tror att jag har varit på de allra flesta ställen och vet ungefär hur det ser ut. Därtill har jag naturligtvis som statsråd - och även privat - många gånger haft möjlighet att besöka Norrbotten.
Inte minst det faktum att jag är gift med en norrbottniska gör att det finns goda anledningar att åka upp. Det kommer jag naturligtvis också att göra i fortsättningen, av ett mycket enkelt skäl: Som statsråd ska jag naturligtvis ta del av erfarenheterna från hela vårt land. Fru talman! Jag tror att vi alla i grund och botten vill att den här samhällsomvandlingen ska gå bra.
Jag tror också att vi alla i grund och botten har allt att tjäna på att dra ned på tonläget och inte partipolitisera detta på något sätt utan se till att de parter som ska driva detta, i det här fallet Kiruna kommun och LKAB, hittar lösningar framåt. Hade det funnits någon enkel lösning där någon kunde komma in med ett magiskt slag och bara lösa det hade det naturligtvis skett. Nu låter det som att det bara har varit konflikter.
Men man ska vara medveten om att det har ingåtts ett stort antal samförståndsavtal. Man har avtalat om olika delar av den här samhällsomvandlingen. Jag tror att det i grund och botten är det som är vägen framåt, tillsammans med de lagar och förordningar som finns. Mattias Karlsson säger att jag hänvisar till direktivet från riksdagen men minsann borde kunna göra mycket mer. Sanningen att säga styrs inte vårt land så.
Antingen har man ett samhällsuppdrag som statligt bolag eller så har man det inte. I det här fallet är det fråga om helt kommersiell affärsmässighet, och det står Moderaterna till fullo bakom. Jag har då inte hört ett skvatt om något annat.
Ibrahim Baylan (S):
David Josefsson har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att stärka Sveriges roll internationellt som en innovationsintensiv ekonomi. David Josefsson ställer frågan med anledning av att Sverige, i Bloomberg Innovation Index för 2019, fallit från plats två till plats sju. Det är dock svårt att dra några slutsatser av en enskild förändring i en enskild indikator.
Det finns andra undersökningar som visar att Sverige står sig mycket väl som innovationsland. Därmed inte sagt att Sverige kan slå sig till ro och lita till historiska meriter. Vi måste ständigt utvecklas och förbättra oss för vår konkurrenskraft. Regeringen kommer därför att fortsätta prioritera innovationsfrågorna.
De kommer att vara betydelsefulla för att klara våra stora samhällsutmaningar, både på kort och på lång sikt, inte minst behovet av en grön omställning och digitaliseringens påverkan på företag, på arbetsuppgifter och i människors vardag. Förra mandatperioden inrättade regeringen Nationella innovationsrådet och samverkansprogram för ett nära samarbete med industrin och andra viktiga aktörer, så att Sverige utvecklas i önskad riktning.
Ett område som lyfts fram både av Innovationsrådet och inom ramen för samverkansprogrammen är kompetensförsörjning. För att Sverige ska bibehålla och stärka sin konkurrenskraft är det viktigt att vi ser frågan om kompetensförsörjning som en av de allra viktigaste nycklarna till svensk innovations- och konkurrenskraft. Just nu pågår också förhandlingar om EU:s kommande ramprogram för forskning och innovation.
Den svenska regeringen är pådrivande för att ramprogrammet ska stärka både Sveriges och EU:s position som forsknings- och innovationsintensiva ekonomier. Även inom ramen för andra pågående förhandlingar om EU-fonder driver regeringen på för att förstärka just innovationsfrågorna.
Vi har innovations- och forskningsråd i USA, Brasilien, Indien, Japan och Kina och även bilaterala innovationspartnerskap med Frankrike, Tyskland och Indien, som statsministern initierat, där vi samarbetar inom flera framtidsområden såsom automatiserade fordon, hållbar stadsutveckling och life science. Sverige måste fortsätta vara öppet för handel och utländska investeringar.
Jag tror att vår framgång som innovationsledande land ligger i att Sverige är en kunskapsnation och att vi är närvarande på globala marknader. Den globalt konkurrensutsatta industrin har en innovationskraft som är nödvändig för att Sverige ska kunna möta de många samhällsutmaningarna. Jag tror också att framgångar kommer av vår förmåga att samverka. Dagens utmaningar är komplexa och tvärsektoriella.
Därför behöver vi utveckla Sverige som framstående kunskapsnation och ta till vara människors kreativitet. Effekterna av investeringar i människor kan vara svåra att fånga i olika rankningar, men jag menar att de är grunden för Sverige som ett framgångsrikt innovationsland.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar David Josefsson för interpellationen. Denna diskussion är viktig. Jag tror inte att det råder någon skiljelinje mellan regeringen och Moderaterna om grunden i detta. Däremot finns det uppfattningar i denna riksdag av den typen att Sverige inte ska vara ett öppet land utan att mycket av vår framtid hänger ihop med protektionism, murar eller att stänga ute människor.
Till skillnad från den förra borgerliga regeringen menar vi i den nuvarande regeringen att Sveriges framtid ligger i att samverka och samarbeta med varandra och inte peka ut varandra som olika särintressen. Vi vet att vi har olika roller. Men ska Sverige fortsätta att vara konkurrenskraftigt krävs det att vi fortsätter att jobba tillsammans. Det är också min ambition som näringsminister att gå i armkrok med vårt näringsliv, med fackföreningar och med miljöorganisationer.
Det är sant som David Josefsson säger: Vi har gått från plats två till sju i den här mätningen. Det beror framför allt på detta med patenten. Man ska då veta att detta är en av många mätningar som görs. I den här mätningen har vi de senaste fem åren legat på plats sju, plats tre och plats två. Nu ligger vi på plats sju igen, och det är alltså på grund av den faktorn.
Man ska ta sådant på allvar; vi ska inte sätta oss ned och säga att vi är tillräckligt bra och nu kan slappna av. Men jag vill komplicera resonemanget, för man kan titta på andra undersökningar som har kommit ungefär samtidigt.
I till exempel European Innovation Scoreboard, som kanske är det mest omfattande som Europeiska unionen gör och där 28 EU-länder jämförs med avseende på just innovationskraft, placerar sig Sverige som land nummer ett. I Global Innovation Index, som görs av Cornell University och där 126 olika länder jämförs, placerar sig Sverige som nummer tre.
På listan Best Countries for Business, som Forbes ganska nyligen kom med och där 161 länder jämförs med varandra, utmärker sig Sverige som land nummer två där det är bäst att göra affärer och vad gäller näringslivsklimat. Sverige utmärker sig alltså. Vi har en mycket stark innovationskraft eftersom vi just jobbar tillsammans.
Men det betyder som sagt inte att vi ska slå oss till ro, tvärtom, och jag ska svara på David Josefssons fråga vad mer vi ska göra. Det handlar om att fortsätta stärka vår forskning. Vi kommer att komma med en forskningspolitisk proposition där viktiga utmaningar kommer att adresseras och investeringar kommer att genomföras för att vi ska nå målet att vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer.
Vi har precis tillsatt en kommitté för teknologisk innovation och etik, som också ska titta på detta tvärsektoriellt. I en tid då vi har så snabba teknologiska förändringar, hur kan vi få ihop detta och stärka vår konkurrenskraft? Vi har tillsatt ett antal innovations- och forskningsråd runt om i världen. Jag tror att det alltid är farligt att tro att man är bäst på allt och sluta lyssna på andra; det är viktigt att också ta del av det här.
Vi satsar på Smart industri, Smart City Sweden, life science-kontor med mera, för att fortsätta vara starka också i framtiden.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar David Josefsson för en bra debatt. Det hör ju till oppositionsrollen att kritiskt granska regeringens arbete, och så ska det vara. Det hör också till oppositionsrollen att ibland peka på bristerna, och så ska det också vara - man får aldrig slå sig till ro.
Men när det gäller Sveriges innovationskraft, fru talman, finns det väldigt mycket vi kan vara stolta över, både det vi gör i det offentliga och det vi gör i samverkan med det privata näringslivet och de många små, medelstora och stora företag vi har i vårt land som är kreativa och dynamiska och som jag tror verkligen har framtiden för sig. Detta är en av anledningarna till att vi toppar de allra flesta sådana här internationella mätningar.
Låt mig bara upprepa: När Europeiska unionen 2018 jämförde 28 länder inom EU vad gällde innovationskraft kom Sverige på första plats. När den välkända tidningen Forbes 2019 jämförde 161 länder i fråga om affärsklimat kom Sverige tvåa. När Cornell University - ett stort och välrenommerat universitet - jämförde 126 länder kom vi trea.
I denna undersökning kom vi sjua därför att vi hade tappat när det gällde patent. Det ska man naturligtvis ta på allvar. Även om man aldrig ska slå sig till ro tror jag att vi tillsammans måste inse att det finns anledning att känna stolthet över det arbete som görs och som också kommer att drivas vidare.
För ett litet land med en öppen ekonomi är konkurrenskraften A och O. Därför kan jag försäkra David Josefsson att jag som näringsminister och denna regering kommer att fortsätta att intensivt arbeta tillsammans med näringslivet för att se till att Sverige inte bara i olika rankningar utan också i verkligheten är ett konkurrenskraftigt och innovativt land.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Katja Nyberg för en väldigt viktig fråga. Människors trygghet är oerhört central i ett samhälle. Det kanske är en av de absolut viktigaste kärnuppgifterna för det gemensamma och för rättsväsendet. Det är mot den bakgrunden som nuvarande regering liksom den förra regeringen har ett sådant fokus på att skärpa straff. Vi skärpte ett trettiotal straff förra mandatperioden. Men det räcker inte med skärpta straff. Man måste också se till att fånga in bovarna och se till att de hamnar inför rätta.
Det är mot den bakgrunden vi både stärker och avser att fortsätta stärka polisväsen med mera. Det tillkännagivande som Katja Nyberg talar om bereds för närvarande i Regeringskansliet. Vi kommer naturligtvis att återkomma med detta när det är klart.
Ibrahim Baylan (S):
Människors trygghet, inte minst kvinnors trygghet, är central för oss. Det är mot den bakgrunden vi har skärpt straff och stärkt polisväsendets och rättsväsendets resurser och kommer att fortsätta göra det. Vi ska anställa 10 000 fler inom polisväsendet de kommande åren för att se till att det här beivras. När kommer då detta? Det kommer när det är ordentligt berett. Jag tror att det är viktigt att man gör det här ordentligt och ser till att det är en lag som går att följa.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Linus Sköld, för en bra fråga! De statliga bolagen är ganska många, över 40 stycken. Grunden för de allra flesta av dem är just hela landet. Postnord ska naturligtvis finnas där; det finns lagar och förordningar som reglerar detta. Vattenfall, det största statliga bolaget, har hela sin grund i just vattenkraften. Och vi vet ju var den finns. LKAB, ett annat mycket framgångsrikt statligt bolag, finns framför allt i Malmfälten.
Jag skulle kunna fortsätta uppräkningen: Svenska Spel, Samhall, Systembolaget med flera. Det är klart att hela deras förutsättning att växa är just i hela landet. Jag tycker att det därmed är en grundläggande del av affärsmodellen och därigenom också de direktiv som riksdagen har att bolagen finns i hela landet och att hela landet i och med det också kan växa.
Ibrahim Baylan (S):
Vår grundläggande hållning när det gäller de här bolagen, som både är infrastrukturbolag och stora tillgångar för svenska folket, är att vi ska fortsätta att äga och utveckla dem tillsammans. Den stora faran för det som Linus Sköld tar upp är de ibland blint ideologiska idéerna om att sälja av och därmed också helt släppa kontrollen över det som är så oerhört viktigt för hela vårt land, oavsett om det är norra eller södra Sverige. I den delen kan Linus Sköld vara helt säker på att vi kommer att fortsätta att jobba för att utveckla detta i hela Sverige.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Jörgen Berglund, för en viktig fråga! Det är som Jörgen Berglund säger, och syftet var alltså just att öka konkurrenskraften för Sverige. Vi har tillgång till enorma mängder ren energi och väl etablerad infrastruktur inte minst för digitala tjänster, vilket gör att Sverige är väl lämpat för detta. Vi har sedermera också sett ganska många beslut om att göra stora investeringar i vårt land, såväl i norr som i Mälardalen och i södra Sverige.
Sedermera har Skatteverket, precis som Jörgen Berglund säger, gjort tolkningen att de som inte direkt själva bedriver verksamheten inte ska kunna tillgodogöra sig detta. Det här är naturligtvis en tolkning som en myndighet gör. Som minister kan man inte lägga sig i det. Vi kommer dock att följa frågan, för vi är väldigt angelägna om att fortsätta få investeringar i vårt land i en verksamhet som är en framtidsverksamhet och som ger jobb och tillväxt i vårt land.
Ibrahim Baylan (S):
Det är alltid bättre att försöka tolka varandra rätt än fel. Detta är en fråga som vi följer i regeringen för att se vilka konsekvenser det får. Jag vet att en del företag som hade tänkt sig detta som affärsmodell nu har stannat upp. Men vi ska komma ihåg att det trots detta sker väldigt mycket investeringar i vårt land. Det är viktigt att ha med sig. Vi kommer att fortsätta att följa frågan, för vi är väldigt angelägna om att denna sektor fortsätter att utvecklas i vårt land. Det är bra för klimatet, det är bra för jobben och det är bra för tillväxten.
Ibrahim Baylan (S):
Det är som bekant så när det gäller Sveaskogs ansvar, inte minst för det hållbara skogsbruket, att det är en del av januariavtalet som ju Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Centerpartiet och Liberalerna har undertecknat. Det kommer därför också att vara föremål för ett arbete inom Regeringskansliet, och vi kommer att återkomma med förslag.
Låt mig generellt sett säga att när det gäller Sveaskog och de andra statliga bolagen är det ett krav att man ska agera på ett föredömligt sätt när det gäller hållbarhet. Det är ett krav vi har av många olika skäl. Det är rätt i sak, men vi ser det också som en väldigt viktig del av affärsmodellen för framtiden. Jag tror inte att en verksamhet i längden kan bedrivas ohållbart och ändå vara konkurrenskraftig.
Ibrahim Baylan (S):
Som sagt är Sveaskog och Sveaskogs göranden och förehavanden föremål för januariavtalet, och vi kommer därmed att återkomma med förslag på förändringar. Låt mig bara säga att min bild av Sveaskog är att det är ett bolag som agerar ansvarsfullt. Därmed inte sagt att de inte kan göra mer, för det kan de absolut göra, men jag delar inte riktigt bilden av att de inte är ett bolag som tar det här på allvar. Det gör de. Det kan förbättras förstås, men det gör de.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Helene Hellmark Knutsson, för frågan! Det är korrekt att Sverige har tappat i denna undersökning, som är en av fem som har kommit det senaste året. Under just detta år tappade vi i patent. Men precis som Helene Hellmark Knutsson säger är det här en komplex fråga. Inte minst frågorna om kompetens- och bostadsförsörjning är centrala.
Även om vi kan se att Sverige i EU-kommissionens rankning är etta av 28 länder, i Forbes rankning tvåa av 161 länder och i Cornell Universitys trea av 128 länder kan vi inte nöja oss. Vi måste ta dessa tecken på allvar. Jag är orolig över det som pågår. Regeringen kommer även i fortsättningen att driva på att det byggs hyresbostäder, eftersom det är oerhört centralt. Vi fortsätter med Kunskapslyftet, eftersom kompetensförsörjningen är central.
Men jag är genuint orolig över den ideologiska ingången att sälja hyresrätter och därmed begränsa möjligheterna för inte minst företag att kunna ta hit kompetens där den saknas.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Carl-Oskar Bohlin, för frågan! Det är mig främmande att rätta riksdagsledamöter, men det är ändå på sin plats att säga att det - mig veterligt - inte har röstats om något tillkännagivande från riksdagen här i dag. Att näringsutskottet uppenbarligen har hanterat frågan är en sak, men riksdagen i sin helhet kommer väl att hantera detta i framtiden.
Svaret på frågan är följande, fru talman: Försvarsmakten avråder från denna ideologiska försäljning. Ett enigt försvarsutskott avråder från denna försäljning. Varför gör de det? Jo, därför att detta utsätter Sverige för onödiga säkerhetsrisker. Den ordning vi har nu har vi haft under väldigt lång tid - också under borgerliga regeringar - och den har hållit.
Men nu är det blind ideologi som gäller. Nu ska det säljas, oavsett priset för den nationella säkerheten.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Mathias Tegnér, för en viktig fråga! Det ska inte råda något som helst tvivel, vare sig i denna kammare eller i Sverige i övrigt, om att regeringen under alla omständigheter kommer att värna Sveriges nationella säkerhet. Det ska inte heller råda något tvivel om att vi tar Försvarsmaktens yttrande där man bestämt avråder från den här politiken på fullaste allvar.
Om riksdagen, trots avrådanden från Försvarsmakten och ett enigt försvarsutskott, ändå väljer att göra detta ska vi naturligtvis titta igenom det och göra det på det mest seriösa sätt som går att göra. Men det ska inte råda något som helst tvivel om att den svenska regeringen alltid sätter Sveriges nationella säkerhet främst.
Ibrahim Baylan (S):
Vi måste vara medvetna om att om staten ska dela detta bolag måste man äga bolaget. Det gör inte staten i dag. Med nuvarande börskurs skulle det krävas ytterligare 150-160 miljarder ur statskassan för att göra detta. Sedan tror jag att det ibland är ett feltänk när det handlar om delning. Tänk på hur Telia var förr med kopparnät och tjänster. Med dagens digitalisering har det blivit mycket mer komplicerat. Det bör man vara medveten om.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Linda Ylivainio, för en viktig fråga! Vi kan sätta in den i ett sammanhang. Vi befinner oss just nu i början av en nödvändig omställning av vårt sätt att göra saker och ting i våra samhällen. Den klimatkris vi är inne i kräver elektrifiering av samhället, och vi vet att mineraler och metaller är centrala för att kunna göra detta. Elbilar, till exempel, görs ju inte på internet utan i vanliga fabriker.
Batterier med mera kommer att behövas, och där har Sverige goda förutsättningar. Jag delar i viss mån Linda Ylivainios frustration över att vi har en ganska tungrodd process.
Hur ska vi se till att vi kan tillvarata människors rättmätiga intresse av att ingenting händer i deras närhet och att de har något att säga till om men också miljöaspekter samtidigt som vi drar nytta av det faktum att Sverige har många av de mineraler och metaller som krävs för en total elektrifiering i längden av våra samhällen?
Ibrahim Baylan (S):
Jag är inne på min nionde vecka som näringsminister, och jag kan lova att vi redan från första veckan började titta på dessa frågor. Min bedömning är att vi både kan och ska se till att få fram de beslut som är nödvändiga, men jag tror tyvärr inte att detta räcker. Kanske finns det anledning att titta över hur systemet fungerar, för att värna miljöintresset, klimatintresset, människors intresse och vårt intresse av att kunna göra ett gott jobb. Detta gör jag gärna tillsammans med Centerpartiet.