KBLab/rixvox huggingface dataset:
Thomas Morell (SD):
Jag tackar ledamoten för frågan. Det är mycket enkelt. Vi vill klyva Trafikverket - pang! - i ett banverk och ett vägverk. Då får vi bättre struktur i de olika trafikformernas drift. Som det är nu har man en hög med konsulter, och man växlar mellan väg- och järnvägsdrift.
Alla som är det minsta insatta i hur dessa system fungerar inser ganska snabbt att det är helt olika saker att driva järnväg och att driva vägtrafik. Det kräver helt andra kompetenser att bygga järnväg än att bygga väg. Då kan man inte ha ett verk som hanterar båda sakerna, för man tappar i kompetens. Det var precis detta som hände eftersom Trafikverket självt skickade tillbaka pengarna.
Man fick inte ut rent arbete för dem. Det är inte regeringens eller vårt fel. Det var Trafikverket självt som valde att göra så. Vi tycker att det är viktigt att vi får en struktur som fungerar på järnvägssidan och på vägsidan.
Vi vill att man gör en myndighetsöversyn och ser över detta så att vi får ett trafikverk som funkar, så att tågen går och underhållet på våra vägar fungerar. Det är vi beroende av allihop, både ledamoten och jag själv.
Vi vill ha mat på bordet, kläder på kroppen och hus att bo i. Vi vill att läkarna har utrustning när vi kommer in till sjukhuset, att det finns medicin på apoteket eller vad det nu är frågan om. Vi vill att industrin fungerar så att vi får in skattemedel så att samhället fungerar. Detta är ett intresse vi har allihop. Då måste det fungera, oavsett om transporten går på väg eller järnväg.
Thomas Morell (SD):
Tack för frågan, ledamoten! Om vi börjar med järnvägen var det Trafikverket som skickade tillbaka pengarna. Vi ryckte inte undan dem. Det är de själva som har lämnat tillbaka slantarna. När det gäller att peka med hela handen tror jag att det skulle bli ett herrans hallå på Trafikverket om vi politiker stegade in genom dörren och pekade med hela handen.
Det låter sig inte göras, även om vi ibland kanske skulle ha lust att göra det. Men det får man inte göra. Däremot kan man via andra kanaler se till att det blir en bättre ordning. Tillbaka till reduktionsplikten. Vi har ju ingen egen produktion i dag. Vi importerar 75 procent av det material som sedan blir biodrivmedel. Det finns en efterfrågan i hela Europa. Flygbranschen kommer att ha stora behov av biodrivmedel.
För den som är intresserad är det bara att sätta igång och tillverka. Efterfrågan finns där ute; den behöver inte styras med reduktionsplikt. Vi måste se till att vi både har förutsättningar att bedriva företagande och möjligheter att leva och bo i hela landet. Men det kostar 16 000 kronor att tanka upp en lastbil i dag, för att köra den mat vi får på våra bord. Det funkar inte.
Då måste man tänka till: Hur gör vi i stället? Att vi ska nå miljömålen och lämna över ett klot som går att leva på är alldeles givet. Men man måste ta det i rätt ordning så att det inte blir kontraproduktivt och slår tillbaka. Jag hävdar att Miljöpartiet och Socialdemokraterna inte har den kunskap som behövs för hur man ska nå målen.
Thomas Morell (SD):
Det var ett par saker som jag reagerade på i Ulrika Heies anförande, och det gäller kollektivtrafik. Den rälsburna kollektivtrafiken och den som går i tätorter är eldriven. Men ute på landsbygden där jag själv bor drivs bussarna med diesel eller något annat.
Där drivs kostnaderna upp till den milda grad att bolagen ställer in turer. De som bor ute på landsbygden har höga bränslepriser för sina bilar. Och de får budskapet att de kan ta bussen i stället. Men när det inte går någon buss, vad gör man då? Detta är en konsekvens av den politik som har förts av den förra regeringen, alltså att det blir svårt för människor att leva och bo ute på landsbygden.
De har inte råd med bränsle till sin egen bil för att ta sig till och från arbetet, och bussen har slutat gå för att bränslet är för dyrt. Effekten av detta blir att inflationen drivs upp, att matpriserna stiger - allt vi handlar blir dyrare - och att räntan stiger.
Detta slår i första hand mot människor ute på landsbygden, eftersom det där inte finns ett utbud av kollektiva resor i den omfattning som finns i storstäder. Den politik som har drivits av den förra regeringen, där Centern har varit en hejarklack, slår direkt mot människor som inte bor på Söder i Stockholm. Man måste ha perspektivet att landet är betydligt större än de stora städer som vi har.
Det är mängder av människor som lever, verkar och bor där alternativen inte finns. Och ni rycker undan mattan för dessa människor.
Thomas Morell (SD):
Jag tackar ledamoten för svaret. I sitt anförande sa ledamoten att långsiktiga spelregler var en förutsättning för att både företag och privatpersoner ska veta vad de har att rätta sig efter. Dessa spelregler får inte vara sådana att de slår undan förutsättningarna för människor att leva och bo ute i landet. Men man ser inte konsekvenserna av den politik som man har fört.
Och effekten blir inte att miljön blir bättre av den politik som den förra regeringen förde. Den enda effekten blev att det är näst intill omöjligt att leva, bo och verka ute på landsbygden, där vi har mängder av företag. Ledamoten kommer själv från Skaraborg, som är ett län som har mängder av småföretag ute i buskarna.
Det finns oerhört många små företag ute på landsbygden i Skaraborg, och för all del även i andra delar av landet. Men de får svårare att klara sig när transporterna blir dyra. Det är dyrt att värma lokalerna. På en del bagerier har man inte ens råd att baka bröd för att elen är så dyr. Detta är en direkt konsekvens av den förra regeringens sätt att hantera detta.
Man har fört en politik som är direkt skadlig för landet, för individer, för företag och i slutändan för miljön eftersom man rycker undan de ekonomiska förutsättningarna för att verkligen ställa om och få en annan produktion. Men man ser inte och förstår inte konsekvenserna av detta handlande, och det är högst anmärkningsvärt.
Jag hoppas innerligt att åtminstone Centerpartiet kommer tillbaka på banan och förstår vad som måste göras för att få en drivkraft så att både människor och företag kan verka på en sund marknad och känna delaktighet i att nå en bättre miljö. Och det handlar inte bara om koldioxid. Det finns mycket annat att angripa också.
Thomas Morell (SD):
Jag hoppade till när ledamoten talade om frihet. Det handlar om frihet för människor att kunna resa och röra sig i landet och även utanför. Konsekvensen av den tidigare regeringens politik är att människor har fått sin frihet avskuren. Om man talar med människor som lever och verkar ute i landet hör man att de inte har möjlighet att åka och hälsa på släktingar.
De har inte råd att ha barnen på fritidsaktiviteter. En del har till och med sagt upp sig för att de inte har råd att åka till jobbet. Det ser inte jag som en frihet. Jag kan inte framkalla den bilden framför mig. Man har i stället försatt människor i en situation där de har väldigt svårt att klara sin vardag. Tittar man i budgetförslaget som kommer från Socialdemokraterna är det en klen tröst för dem bor ute i landet.
Där finns det inga svar på de frågorna. Sedan har vi också frågan om att godset ska transporteras på tåg. Man ska lyfta upp gods från väg till järnväg. Det kan man med fördel göra för att transportera det tunga godset långa vägar. Men den förra regeringens politik ledde i stället till att man lyfte av godset från tåg och ut på billiga transporter. Det var sådana som låg och körde olagligt i Sverige.
De har nu fått en ny marknad på grund av den situation vi har med höga bränslepriser. Det är attraktivt att köpa transporter av dem som smugglar in bränsle och ligger och kör olagligt i Sverige. Här ser man tydligt spår av att den tidigare regeringen inte förstod konsekvenserna av sina handlingar. Man kan heller inte utröna i budgetförslaget att ni ens har kommit till insikt om att det får de konsekvenserna.
Thomas Morell (SD):
Tack för frågorna från ledamoten! Först och främst har vi en långsiktig plan, men det går inte att på två månader lösa de problem som den förra regeringen skapade. Man måste se det hela i ett längre perspektiv. Där vill vi frigöra resurser för att investera i väg och järnväg så att människor kan leva och bo i hela landet. Det är det ena.
Men för att välfärden ska fungera måste också vår infrastruktur vara den bärande delen i den verksamhet som sker. Utan en fungerande infrastruktur blir det inte heller mycket av välfärden. Den är en absolut förutsättning för att våra samhällen ska fungera. Ledamoten vidrörde det här med sjysta villkor inom yrkestrafiken.
Jag har i stort sett levt mitt liv ute i yrkestrafiken sedan jag var barn, och jag har sett utvecklingen. Jag har i åtskilliga debatter här i kammaren fört fram vikten av att ha en fungerande kontrollverksamhet ute på vägen. En del av detta faller in under trafikutskottet, även om justitieutskottet har merparten. Den förra regeringen var mer än lovligt förlamad när det gällde att komma med åtgärder.
Man vidtog åtgärder i lagstiftningen, men man följde inte upp genom att se till att det kom in några som gjorde jobbet. Därför har vi i dag fått en situation med en verksamhet ute på vägarna som slår sönder förutsättningarna för det sunda företagandet. I slutändan får vi inte effekten att vi kan lyfta upp gods från väg till järnväg - det långväga och tunga godset.
Det är billigare att köpa en fultransport, och till och med staten ägnar sig åt den typen av affärer. Det är bedrövligt. Detta beror på att den förra regeringen inte hade förmågan att se hur saker och ting hänger samman i samhället och vilka åtgärder man måste vidta för att få ett samhälle som fungerar för alla som deltar i det.
Mikael Larsson (C):
5G är något som kommer att öppna för nya tekniker och uppkopplingar. Mer och mer kommer att vara beroende av det trådlösa, och 5G-nätet kommer att öppna för industrin på ett helt nytt sätt men också för uppkoppling över hela landet för bilar, traktorer, lastbilar och också mycket annat. Digitaliseringen är här för att stanna, och nya applikationer över hela landet kommer att utvecklas i en rasande hastighet.
För oss i Centerpartiet är det viktigt att när 5G-nätet ska börja rullas ut bör det ske både i staden men självklart också på landsbygden. Men samtidigt när denna nya infrastruktur ska rullas ut över Sverige är det viktigt att skydd kan garanteras för att inte samhällsviktig information kommer i främmande makts händer. Digitaliseringen innebär både hot och möjligheter.
De hot som finns måste kunna diskuteras, och åtgärder mot dessa måste kunna vidtas. I den tid och omvärld vi lever i kommer säkerhet vid radioanvändning och inom det digitala vara viktiga aspekter. Nya sätt att komma åt information från andra länder kan vara ett hot från den digitalisering som håller på att ske. Men vi får samtidigt inte vara rädda för digitaliseringen och för 5G-nätet utan måste hela tiden se möjligheter med nätet.
Grundprincipen vid tillståndsprövning enligt lagen om elektronisk kommunikation, förkortad LEK, är att den som ansöker om tillstånd att använda radiosändare ska beviljas detta om förutsättningarna är uppfyllda.
Till dessa förutsättningar hör att radioanvändningen utgör en effektiv användning av frekvensutrymmet och att det antas att radioanvändningen inte kommer att inkräkta på det frekvensutrymme som behövs för de verksamheter som är undantagna från tillståndskravet. Varken vid tillståndsgivning eller senare finns det dock enligt nu gällande ordning möjlighet att ta särskild hänsyn till Sveriges säkerhet.
Mycket som rör denna proposition är tekniskt men ack så viktigt att ta ställning till utifrån att denna nya teknik ska börja att rullas ut över Sverige. När nu denna nya teknik ska rullas ut är det också viktigt att både skydd av rikets säkerhet och integriteten för den enskilde medborgaren ska kunna tas till vara och att båda ska kunna hanteras.
I propositionen framhåller regeringen att viss sekretess behöver kunna röjas så att Post- och telestyrelsen, Försvarsmakten och Säkerhetspolisen ska kunna utbyta information med varandra. Utifrån att misstankar finns att rikets säkerhet kan skadas är det mycket viktigt att dessa instanser ska kunna utbyta information med varandra.
Centerpartiet står bakom propositionens innehåll men vill samtidigt trycka på att det är av yttersta vikt att regeringen bör återkomma till riksdagen om något i propositionen i framtiden behöver ses över eller revideras med beaktande av Sveriges säkerhet. Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till reservation 1.
Mikael Larsson (C):
Illegala körskolor har varit ett problem i Sverige under lång tid. Under våren riktade riksdagen ett tillkännagivande till regeringen om att illegala trafikskolor måste stoppas och att en generell översyn av förarutbildningen bör ske. Regeringen har nu gett Transportstyrelsen i uppdrag att bland annat titta på åtgärder för att förhindra illegala trafikskolor och att se över begränsningen av antalet handledartillstånd en person kan ha.
Dessa frågor är lågt hängande frukter, och det är mycket bra att regeringen har tagit tag i dem. I fredags besökte jag Kinna Trafikskola hemma i Marks kommun och pratade bland annat om dessa frågor. Min fråga till infrastrukturminister Tomas Eneroth är: Hur går arbetet med att få till en djupare och mer långsiktig genomlysning av förarutbildningen med sikte på framtiden?
Mikael Larsson (C):
Jag tackar Tomas Eneroth för svaret. Det gläder mig att regeringen prioriterar denna fråga högt. Det som Transportstyrelsen ska titta på är lågt hängande och lätt att åtgärda i närtid. Men det behöver verkligen jobbas aktivt med det vi kan göra på lång sikt och med sikte på framtiden.
Jag väntar med spänning på att ta del av det som kommer fram för att se hur vi kan ta det vidare och få till en mycket bättre förarutbildning.
Mikael Larsson (C):
Lantbrukare över hela Sverige har under flera år varit drabbade av hot och hat från olika grupper av djurrättsaktivister. Det kan handla om både fysiska och psykiska hot som lantbrukare drabbas av, eller om att man gör intrång i ladugårdar och på gårdsplaner. Regeringen har vidtagit en del åtgärder, men mer måste göras för att komma åt denna typ av brott mot just lantbrukare.
Min fråga till statsrådet Morgan Johansson blir därför: Vilka ytterligare initiativ kommer ministern att ta för att än mer skärpa lagstiftningen så att djurrättsterrorn kan bekämpas?
Mikael Larsson (C):
Tack, statsrådet, för svaret! Det gläder mig att regeringen tar tag i dessa frågor, för det är väldigt viktigt, som ministern sa. En specifik fråga i detta sammanhang, som många lantbrukare och även Lantbrukarnas riksförbund, LRF, har framfört, är hur man ser på området kring ett lantbruk, det vill säga gårdsplanen, och hur avgränsningen ska se ut där.
En följdfråga till statsrådet är om han är beredd att se till att detta område utvidgas så att det inte går att komma så nära inpå lantbruket.
Mikael Larsson (C):
Tack, ledamoten Wykman, för frågorna! Jag vill börja med att kommentera vår väljarbas och var vi har våra väljare. Centerpartiet är ett parti för hela landet. Jag vill inte ställa väljargrupper mot varandra, oavsett om de bor i staden eller på landsbygden. Det tycker jag inte heller att vi ska göra.
Det finns många som röstar på Centerpartiet och som bor i städer, och det finns väldigt många som röstar på Centerpartiet och som bor på landsbygden. Vi har sagt att vi är beredda att stödja en socialdemokratiskt ledd regering. Men vi kan självklart också tänka oss att sitta i en moderatledd regering. Detta har vi varit väldigt tydliga med.
Vi har också sagt att vi inte vill återinföra den fastighetsskatt som tidigare har tagits bort. Detta har kommunicerats väldigt tydligt från vår partiledare Annie Lööf med flera, liksom diskussionen om ISK-konton.
Mikael Larsson (C):
Som jag sa i tidigare replikskifte har vi vid tidigare tillfällen och även under denna vår sagt nej till ett återinförande av fastighetsskatten. Det står vi självklart fast vid även i dag. Oavsett vilken konstellation som man ingår i och vilka frågor som man gör upp om är det alltid en förhandling om de frågor som man vill prioritera och om vilka skatter som ska höjas respektive sänkas.
Men svaret på frågan från Niklas Wykman om fastighetsskatten är nej. Det har det varit hittills och kommer att vara i fortsättningen också.
Mikael Larsson (C):
Vi behöver bygga fler bostäder i Sverige, och vi behöver bygga över hela landet - i städer och på landsbygden. Det behöver finnas en kombination av bostäder, både bostadsrätter och hyresrätter. Det behöver finnas bostäder för alla människor, oavsett om man är gammal eller ung, om man studerar, om man är mitt i livet och om man har familj. Bostaden ska vara en trygghet.
Det förslag som föreligger om fri hyressättning rör nyproduktion av lägenheter. Jag kan inte se att det kommer att drabba någon och öka klassklyftorna i Sverige. Vi kommer snarare att få mer produktion och en bättre rotation på bostadsmarknaden, vilket behövs.
Det är där det finns skillnader mellan Centerpartiets och Vänsterpartiets ingångar i detta. Det är i nyproduktion som det kommer att kunna råda en fri hyressättning. Men självklart kommer det också att kunna vara förhandlingar när det gäller det gamla beståndet. Men jag tror ändå inte att det kommer att skapa de problem som Vänsterpartiet tar upp här.
Detta kommer snarare att se till att det blir en bättre rörlighet på bostadsmarknaden, att fler bostäder kommer att kunna byggas och att vi kommer att få ett bättre bostadsbestånd i hela landet.
Mikael Larsson (C):
Intresset för vattenskotrar och mindre båtar har ökat stort de senaste åren. Att ha båt och vattenskoter har blivit en aktiv folkrörelse. Just med vattenskotrar genomförs även flera arrangemang och tävlingar runt om i landet. Nu när denna typ av farkost blivit så populär måste man också kunna hantera den med förstånd och respekt.
För flera år sedan riktade riksdagen ett tillkännagivande till regeringen om att införa förarbevis för vattenskotrar, vilket Centerpartiet välkomnade. På så sätt kan utbildning om säkerhet, miljö med mera bli mer känd bland dem som far fram på dessa farkoster. I den proposition som regeringen har lämnat till riksdagen har man utrett förarbevis för vattenskotrar.
I betänkandet som vi nu debatterar har en majoritet av riksdagens partier också fått med att det förarbevis som ska införas ska vara teknikneutralt. Det är viktigt att koppla förarbeviset till flera olika typer av farkost, men det är också oerhört viktigt att man kopplar det till hastigheten. Centerpartiet står därför bakom de tillkännagivanden till regeringen som föreslås i betänkandet.
Vi tycker att det är viktigt att de utbildningsinstanser som utbildar i dag ska få fortsätta göra detta. Vi vill dock peka på det viktiga i att det är just hastigheten som vi ska ha stort fokus på. En liten plastbåt eller eka som far fram i väldigt låga hastigheter ska man självklart inte behöva ha ett förarbevis för.
Detta är en bransch där teknikutvecklingen går väldigt fort, och nya farkoster kommer hela tiden. Därför är det bra att betänkandet har vidgats och även innefattar snabba båtar och vattenskotrar av flera olika modeller. Detta handlar i grunden om säkerhet till sjöss, både för personer som framför fordonet och för personer som åker med men också för personer runt om i andra fordon och längs vägen, till exempel på badstränder.
Fru talman! Avslutningsvis vill jag bara meddela att Centerpartiet står bakom de tillkännagivanden som föreslås i betänkandet.
Mikael Larsson (C):
Jag vill börja med att tacka Lorentz Tovatt för hans anförande. Det finns några saker som jag skulle vilja att ledamoten förtydligar. Vi är inne i en pandemi. Det är färre som reser med flyget. Men det ser vi även när det gäller andra transportmedel. Det är kanske färre som väljer att åka buss. Antalet som väljer att åka tunnelbana minskar.
Det är färre som åker med kollektivtrafik och på järnväg. Man säger att vi kanske har en för stor kostym när det gäller flyget. Då skulle vi kunna dra det så långt som att säga att vi också har för mycket järnväg och väg och att vi inte ska satsa på någon form av infrastruktur alls, bara för att vi just nu är inne i en pandemi.
Jag tror att flyget är viktigt också framöver, liksom att det är viktigt att vi bygger ut med nya stambanor för att knyta ihop landet och att vi satsar på det finmaskiga vägnätet på landsbygden. Vi måste se infrastrukturen och alla fem transportslag - där räknar jag även med it - som en helhet.
När ledamoten sa att vi har en för stor kostym började jag tänka på de regionala flygplatserna som en viktig del för att knyta ihop Sverige, för att knyta ihop besöksnäringen, näringslivet och allting. Jag vill därför fråga ledamoten lite om MP:s syn på de regionala flygplatserna. Tycker man att de är viktiga för att knyta ihop hela Sverige?
Mikael Larsson (C):
Jag tror att samtliga transportslag kommer att behövas i framtiden. Det är bara att titta på det som flera av ledamöterna tidigare har varit inne på, nämligen att det som driver utvecklingen framåt är innovation, teknikutveckling och tekniska lösningar. Gå bara 150 år tillbaka i tiden och se vilket bränsle tågen gick på då, och jämför sedan med hur utvecklingen har skett där. Samma sak gäller fordonsflottan med bilar, lastbilar och bussar.
Där sker innovation och teknikutveckling på så vis att man tar sig fram på ett mer miljövänligt sätt. Vi ser och vill genomföra en liknande utveckling för flyget. Jag vill koppla på något annat som sas. Det är viktigt att se infrastrukturen som en helhet och ha ett dörr-till-dörr-tänkande.
När man åker hemifrån börjar man kanske på en cykel för att ta sig till en större järnvägsstation, eller så börjar man hemma med bilen och tar sig till en flygplats för att sedan ta sig någonstans i Sverige och därefter fortsätta med buss. Man måste se helheten och se att samtliga våra transportslag hänger ihop.
När ledamoten Lorentz Tovatt från Miljöpartiet nämner att en del flygplatser kan ses som samhällsviktiga vill jag ha ett förtydligande. Vad menas med samhällsviktiga? Jag ser att många av de regionala flygplatserna men även de statliga som finns i Swedavias regi fyller en viktig funktion för såväl näringslivet som besöksnäringen.
De är en viktig del för egentligen vilken resa som helst. Jag skulle därför vilja ha ett litet förtydligande från ledamoten. Vad anser han och vad säger han till många av dem som verkligen måste använda flyget dagligdags för att ta sig till diverse möten?
Mikael Larsson (C):
Jag tackar Jens Holm för frågan. Ingången när det gäller den privata äganderätten är att vi alltid ska värna och stärka äganderätten, oavsett om vi bygger vägar, cykelvägar, järnvägar eller nya kraft- och elledningar. Allt detta är samhällsplanering och ofantligt viktigt att vi får till. Jag har ständig kontakt med min hemkommun, och jag har ett lysande exempel därifrån.
Man ska bygga ut riksväg 41 mellan Björketorp och Sundholmen, och alla markägare som är drabbade är positiva till att man bygger ut vägen. De ser också jättegärna att det blir en gång- och cykelväg, men de vill ha den i anslutning till vägen. De vill inte att den läggs någon annanstans längs sträckan och tar än mer mark i anspråk för lantbrukarna.
När vi bygger ny infrastruktur - oavsett om det gäller en cykelväg, en väg eller någonting annat - är det också viktigt att tänka på att vi har en livsmedelsstrategi som ska uppnås. Vi vill producera mer livsmedel och är i behov av detta. Därför bör äganderätten värnas i allt vi jobbar med, och den ska vägas in som en viktig aspekt. Vi ska vara försiktiga med att gå in och expropriera för mycket så att staten tar för mycket.
Vi ska i stället på ett så smidigt sätt som möjligt komma fram till bra lösningar, oavsett om det rör vägar, järnvägar, cykelvägar eller kraftledningar.
När det gäller den här frågan anser vi att det är precis som Trafikverket för fram, nämligen att det i så fall är bättre att föra fram och jobba med detaljplaner så att man på ett så smidigt sätt som möjligt kommer fram till en bra lösning som gör att fler kan cykla, att vi kan få fler cykelvägar och att den privata äganderätten bibehålls och stärks.