KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Det är många saker jag vill kommentera. Jag försöker göra det snabbt. Den sociala utvecklingen har börjat gå åt rätt håll. Vi ser flera områden där arbetslösheten sjunker, skolresultaten stiger och den ekonomiska utjämningen är hög, till skillnad från den period då Tomas Tobés parti hade regeringsansvar. Då gick utvecklingen åt andra hållet.
Moderaternas egen rapport har visat att utanförskapsområdena blev fler under den moderata tiden. Det är bra att vi nu kan vända denna utveckling. Det tror jag faktiskt att även Tomas Tobé är glad över. Vi ska vända på alla stenar, säger Tomas Tobé. Självklart, men vi måste också se om det ligger guld under stenen eller om det krälar ut maskar när vi vänder på den. Det var därför jag efterfrågade utvärdering. Storbritannien utvärderade och avskaffade det förslag Tomas Tobé har gett uttryck för. I Sverige har vi långtgående möjligheter i polislagen.
Hur ser den danska utvärderingen från universitet och myndigheter ut? Är detta verkligen ett bra förslag, och tillför det något i den svenska debatten? Kristdemokraterna tog upp förslaget om anonyma vittnen. De exempel ni tar upp är ju extrema undantagsfall. Det blir heller inte full anonymitet. Försvarsadvokaterna måste få veta vittnenas identitet.
Det kanske inte utgör ett hundraprocentigt skydd för den som vill vittna. Jag är tveksam till att införa den modellen. Men vi ska titta på alla olika förslag och värdera dem. Centerpartiet har förslag om att komma till rätta med stölder i butiker. Det är också intressant att titta på och se utvärdering av: Är detta förslag bra, eller finns det andra förslag som är bättre och som kan ge samma effekt? Vi ska följa utvärderingen. Vi ska lära oss av andra länder och ta till oss de förslag som funderar bra och gå vidare med dem. Däremot tror jag inte - tyvärr, Adam Marttinen!
- på Sverigedemokraternas förslag om att kriminalisera spydighet. Jag tror inte att det kommer att vara en fungerande väg framåt. Jag är glad över att vi har en samsyn om att tillföra ytterligare resurser och fler poliser. Det tror jag att poliskåren är tacksam för.
Anders Ygeman (S):
Tack till samtliga riksdagspartier för den här diskussionen och speciellt till Moderaterna, som tog initiativet! Jag ska säga till Tomas Tobé att om han har den utvärdering från polisen som han talar om får han gärna sända den till mig, för när vi frågar det danska justitiedepartementet känner de inte till någon sådan utvärdering. Det är bra att vi är överens om fundamenta. Vi ska ha skarpare och smartare lagstiftning. Vi ska satsa mer resurser och få fler poliser.
Vi ska ha snabbare lagföring och inrätta jourdomstolar. Vi ska renodla polisverksamheten så att så många arbetsuppgifter som möjligt kan föras bort från polisen och polisen kan koncentrera sig på kärnuppgiften. Jag tycker att den här debatten har gett uttryck för att det finns en bred enighet. Många kloka förslag har förts fram i debatten, förslag som det finns anledning att titta närmare på. Det finns också en del mindre kloka förslag, men dem kan vi lämna därhän.
Min slutsats av den här debatten är att jag ändå vill sträcka ut en hand till alla demokratiska partier. Jag tror att det finns mer som förenar oss än som skiljer oss åt, och jag tror att vi gemensamt skulle kunna vidta kraftfulla åtgärder för att knäcka de kriminella gängen och den organiserade brottsligheten. Svar på interpellationer
Anders Ygeman (S):
Jag vill inledningsvis tacka både för tonen och konstruktiviteten i den här debatten. Huvuddelen av de inlägg som har gjorts har visat att det finns en gemensam vilja att komma framåt. Även om jag inte delar synen på alla detaljer i alla förslag som har framförts kan jag från regeringens sida lova att vi ska göra vårt yttersta för att komma överens om saker som stärker Sveriges förmåga att stå emot terrorn. Två frågor fördes fram i debatten.
Beatrice Ask frågade: Behöver vi säkerställa polisens möjligheter att kameraövervaka brottsutsatta platser? Mitt enkla svar på den frågan är ja. Visar det sig att det utredningsunderlag som kommer inte räcker stänger jag inte dörren för att vidareutreda vissa delar av det för att säkerställa den förmågan.
Sverigedemokraterna frågar mig varför de inte bjudits in till samtalen. Svaret är att ni inte ställer upp på den nationella strategi som utgör grunden för samtalen. Er enögdhet sår split och splittring i en nation som behöver styrka och enighet. Ni ser bara en sorts möjlig attentatsman. I er värld har terrorn en hudfärg och en religion.
Ni vill inte höra att Nordens värsta terrorist, som var medlem i ert systerparti i fem år, heter Anders.
Ni vill inte höra att han som högg ihjäl skolbarn i Trollhättan hette Anton, att de tre högerextremister som misstänks för attentat i Göteborg heter Jimmy, Anton och Viktor eller att den vänsterextremist som knivattackerade en man i Kärrtorp heter Joel.
Jag svarade på Adam Marttinens fråga, så jag skulle vilja fråga Adam Marttinen en sak. Varför vill Sverigedemokraterna i sin motion till riksdagen ge polis och säkerhetspolis möjlighet att registrera etnisk tillhörighet, sexuell läggning och medlemskap i fackföreningsrörelse?
Varför vill ni ge polisen möjlighet att göra databassökningar på medborgarnas sexuella preferenser? På vilket sätt skulle det göra Sverige säkrare? Det vore jag tacksam för om Adam Marttinen kunde svara på.
Anders Ygeman (S):
Först vill jag säga att jag tycker att både Linda Sneckers och Adam Marttinens inlägg tydligt illustrerar varför de inte har blivit inbjudna till de fortsatta samtalen om terrorism. Sedan måste man fråga sig varför Sverigedemokraterna har begärt den här debatten när de inte ens vågar debattera sina egna förslag. Jag svarade på Adam Marttinens fråga, men han svarade inte på min fråga.
Dessutom förefaller han ju ljuga, eller han har åtminstone ändrat uppfattning om Sverigedemokraternas tidigare förslag. Jag ska för Adam Marttinens skull citera SD:s rättspolitiska talesperson om utvisning när man riskerar död eller tortyr: "Vid utvisning ska noll och ingen hänsyn tas till om de riskerar tortyr eller dödsstraff." Det är ett ganska tydligt uttalande.
Har ni nu svängt, när den rättspolitiska talespersonen väntar på domstolsprövning för misshandel? Då får du väl ge uttryck för det i talarstolen, Adam Marttinen. Jag svarade på Adam Marttinens fråga. Adam Marttinen försökte inte ens debattera eller besvara min fråga om Sverigedemokraternas förslag. Varför tycker Sverigedemokraterna att det är angeläget att polis och säkerhetspolis ska kunna registrera homosexuella?
Varför tycker Sverigedemokraterna att polis eller säkerhetspolis ska kunna registrera fackföreningsmedlemmar? På vilket sätt anser Sverigedemokraterna att denna möjlighet skulle göra Sverige säkrare? Nu har Adam Marttinen och Sverigedemokraterna begärt en debatt i Sveriges riksdag. Ta då chansen att försöka debattera, och svara på frågor, som demokratiska partier gör!
Anders Ygeman (S):
Sverigedemokraterna har framgångsrikt exploaterat martyrskapet i svensk politik och sagt: Ingen vill debattera med oss! Nu vet vi att det finns en sak som Sverigedemokraterna fruktar mer än att ingen vill debattera med dem, nämligen att debattera sin egen politik. Jag har citerat ur Sverigedemokraternas riksdagsmotion, underskriven av partisekreteraren.
Trots att Adam Marttinen har haft mer talartid än alla andra i den här debatten har han inte lyckats svara på en enda fråga om Sverigedemokraternas egen politik. När jag citerar den rättspolitiska talespersonen, som är ganska tydlig när han säger att "vid utvisning ska noll och ingen hänsyn tas till om de riskerar tortyr eller dödsstraff", klarar Adam Marttinen inte ens att tydliggöra om det här är Sverigedemokraternas position eller inte.
Det är ändå ett grundkrav på ett parti som är invalt i Sveriges riksdag att man kan försvara den egna positionen eller, om man inte kan försvara den, åtminstone tydliggöra vilken den egna positionen är. Det är ett grundkrav för det demokratiska samtalet. I övrigt tycker jag att det här har varit en bra debatt.
Jag tycker att samtliga partier som har deltagit konstruktivt har fört fram förslag som jag tror kan bygga Sverige säkrare och tryggare. Jag vill återigen tacka partierna som har deltagit, för när samhället ställs inför den här typen av prövningar och utmaningar tror jag att det är en styrka att vi kan möta det med fasthet och enighet och att vi kan fortsätta bygga och göra Sverige till ett tryggare och bättre land.
Tack för det, och tack för den här debatten!
Anders Ygeman (S):
Ludvig Aspling har frågat mig om jag ser det som en säkerhetsrisk att Huaweiutrustning byggs in i det svenska 5G-nätet, vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller kommer att vidta för att förhindra dessa potentiella säkerhetsrisker samt om jag kommer att arbeta för en uppdatering av cybersäkerhetsdirektivet för att begränsa Huaweis tillgång till utbyggnaden av 5G-nät i Europa.
Regeringen är medveten om de utmaningar som finns kopplat till utrustning som används vid utbyggnad av nät för elektronisk kommunikation, och regeringen ser därför över problematiken och överväger om ytterligare åtgärder behövs. Under den föregående mandatperioden vidtogs flera åtgärder som innebär en ambitionshöjning avseende säkerhetsskyddet, däribland initiativ till en ny säkerhetsskyddslag.
Regeringen tillsatte också en statlig utredning, som bland annat har föreslagit skärpta krav på verksamhetsutövare som vill genomföra en överlåtelse, upplåtelse eller utkontraktering av säkerhetskänslig verksamhet och utökade möjligheter för tillsynsmyndigheterna att ingripa mot sådana åtgärder: Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen , SOU 2018:82. Betänkandet remissbehandlas för närvarande.
I lagen om elektronisk kommunikation regleras att operatörerna ska vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa att uppgifter som behandlas i samband med tillhandahållandet av tjänsten skyddas. EU-ramverket för elektronisk kommunikation har nyligen moderniserats, bland annat rörande driftssäkerhet och incidentrapportering. Regeringen arbetar för närvarande med genomförandet av det nya ramverket i svensk rätt.
Europaparlamentet och rådet har under hösten 2018 nått en politisk överenskommelse kring förslaget om Enisa, EU:s cybersäkerhetsbyrå, och om cybersäkerhetscertifiering av informations- och kommunikationsteknik, den så kallade cybersäkerhetsakten. Då lagstiftningen ännu inte trätt i kraft är det för tidigt att avgöra behovet av eventuella uppdateringar.
Anders Ygeman (S):
Ludvig Aspling ondgör sig över att jag tar upp EU:s cybersäkerhetsdirektiv och undrar varför jag kan göra det i ett svar på hans interpellation. Ja, Ludvig Aspling, det enkla skälet är att du har frågat om just det direktivet. Det är väl inte för mycket begärt att du ändå ska ha läst igenom din egen fråga? När det gäller Transportstyrelsen var jag ansvarig för den myndighet som avslöjade missförhållandena.
Det var min roll i det. Det var väl för väl. När det gäller frågan om telekommunikation och 5G-nätet vill jag understryka att vi behöver höja säkerhetsnivån inför den kommande 5G-auktioneringen.
Men jag tror att det är ett misstag att i detta peka ut ett enskilt bolag eller en enskild nation. Det viktiga är ju att säkerställa att den teknik som används och att de operatörer som kommer att få licenser håller den säkerhetsnivå som Sverige har rätt att kräva.
Anders Ygeman (S):
Låt oss börja med det vi är överens om. Vi är överens om att vi ska ha en lagstiftning som säkerställer högt ställda krav på operatörer och på utrustning vid det kommande 5G-nätet. Det förefaller vi vara helt överens om. Vi verkar också, trots den lite stormiga inledningen, vara överens om att vi i lagstiftningen inte ska peka ut ett enskilt land eller en enskild leverantör av komponenter.
Det välkomnar jag. Sedan blir det lite konstigare, när Ludvig Aspling säger: Det är för sent, eftersom det är komponenter som ska vara installerade under det här året. Vad bygger Ludvig Aspling det på? 5G-auktionen kommer att hållas i december i år. Det är knappast några som kommer att installera master och stjärnnätverk innan de vet om de kommer att få en licens eller inte. Vad bygger Ludvig Aspling detta påstående på?
Anders Ygeman (S):
Vi är alltså överens, Ludvig Aspling, om att du hade fel om tidtabellen. Det hedrar dig att du erkänner det. Låt oss också vara ärliga och säga att det krävs en hög hastighet när det gäller att få på plats de skyddsåtgärder som vi förefaller vara överens om.
Jag hoppas att jag inom kort kommer att kunna visa detta på ett sådant sätt att även Ludvig Aspling och Sverigedemokraterna är nöjda med det.
Anders Ygeman (S):
Mattias Bäckström Johansson har ställt två frågor till mig avseende leveranssäkerhet för el och pekar på minskande marginaler i effektbalansen vintertid. Den första frågan är om jag är orolig över den utveckling vi nu ser. Den andra frågan gäller om jag och regeringen är beredda att ompröva vår uppfattning kring ett mål för leveranssäkerhet. Jag vill börja med att konstatera att en robust elförsörjning är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle. Detta blir allt tydligare i en digitaliserad värld, där fler och fler områden blir beroende av en säker tillgång på el.
Så till den första frågan, om jag är orolig över utvecklingen. För ett år sedan fick den dåvarande energiministern samma fråga av Mattias Bäckström Johansson. Jag står helt bakom det svar som Mattias Bäckström Johansson då fick, nämligen att Sverige i dag har stabila förutsättningar för energisektorn tack vare den unika överenskommelse som fem partier slöt om Sveriges långsiktiga energipolitik i juni 2016.
Överenskommelsen innehåller en lång rad insatser som ska säkra att Sverige ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Samtidigt kan jag hålla med om att effektfrågan är en av de utmaningar vi behöver hålla ögonen på de kommande åren när vi ställer om till ett förnybart elsystem. Trots att vi på årsbasis har ett överskott av el kommer det att finnas tillfällen då vi behöver importera. I det sammanhanget vill jag poängtera att import av el inte är något konstigt i sig.
Tvärtom är elhandel en huvudpoäng med EU:s inre elmarknad. Det skulle få miljömässiga konsekvenser och även bli dyrt för industri och konsumenter om alla länder skulle subventionera in elproduktion så att de i alla lägen är självförsörjande på el. Svenska kraftnät har nyligen publicerat sin långsiktiga marknadsanalys, som även tar hänsyn till Sveriges importmöjligheter. I den nyanseras bilden - risken för effektbrist är mycket liten på kort och medellång sikt.
Så till den andra frågan, om ett mål för leveranssäkerhet. Jag kan konstatera att leveranssäkerhetsmål är ett vitt begrepp. När det gäller elnäten finns redan ett sådant på plats i Sverige. Elnätsföretagen ansvarar för att elavbrotten är så få och kortvariga som möjligt, och ett elavbrott får enligt ellagen inte vara längre än 24 timmar.
Under våren träder en ny EU-förordning i kraft som ställer krav på att alla medlemsstater med kapacitetsbevarande mekanismer ska fastställa en önskad nivå på effekttillräckligheten, det vill säga en typ av leveranssäkerhetsmål. Så länge Sverige har en effektreserv kommer vi att behöva anpassa oss till de nya kraven. Avslutningsvis vill jag också understryka att debatten ofta ganska ensidigt fokuserar på elproduktion.
Jag vill påminna om att det finns en förbrukarsida med stor potential som jag är övertygad om kan bidra till lösningen på effektfrågan genom ökad flexibilitet och smarta lösningar. Förutom att förbrukningstoppar då kan kapas kommer industri och konsumenter att kunna spara pengar på att deras elanvändning flyttas till tidpunkter då elen är billigare.
Anders Ygeman (S):
Mattias Bäckström Johansson nämner bara den ena sidan, vilket är symtomatiskt. Han nämner inte att vi har sänkt skatten på vattenkraft och kärnkraft. Han nämner inte att vi har förlängt effektreserven till 2025. Han nämner inte att elcertifikatssystemet har förlängts och utökats med 18 terawattimmar förnybar elproduktion, och han nämner bara delvis att överföringskapaciteten i stamnätet har förstärkts både inom landet och till omvärlden.
I motsats till Mattias Bäckström Johansson välkomnar jag den nätutbyggnad som har skett, både för att öka leveranssäkerheten och för att få en bättre överföring mellan landsändar. Vi ska noga följa effektutvecklingen, och vi är ju i den meningen i en förändringens tid när vi går över till alltmer förnybar energi.
Jag uppfattade inte om Mattias Bäckström Johansson tyckte att det var en positiv eller en negativ utveckling, men jag skulle nog ändå säga att det i grunden är positivt att vi går mot alltmer av förnybar energi i Sverige. Där är Sveriges vattenkraft en unik resurs som utgör en av hörnstenarna i vår fossilfria och förnybara energiproduktion.
I takt med att folks konsumtionsmönster förändras måste också elnätet förändras. Vi måste investera mer i våra elnät, framför allt i våra mer befolkningstäta regioner.
Vi måste stärka vår överföringskapacitet, och vi måste underlätta för energiinvesteringar i närheten av våra befolkningscentrum eftersom det kommer att vara avgörande för att klara de utmaningar vi har i systemet.
I motsats till många andra länder har vi ju en enorm tillgång i den energiöverenskommelse som slöts och som 75 procent av riksdagens ledamöter står bakom, där vi kan klara både konkurrenskraftiga elpriser för svensk industri och höga mål när det gäller förnybar energi. Det är en utveckling som regeringen är positiv till och bejakar.
Anders Ygeman (S):
Tack, Mattias Bäckström Johansson, för de kompletterande frågeställningarna! Jag noterar ändå att vi i stora drag är överens, både om att vi måste hålla ögonen på effektutmaningen och att vi måste jobba på båda sidor. Vi är överens om vikten av att ha en hög leveranssäkerhet, även om Mattias Bäckström Johansson kallar den för "rimlig".
Jag tror att en rimlig leveranssäkerhet är att man kan lita på att man får el när man behöver elen. Det måste vara grunden. Vi är faktiskt också överens om att marknaden är en bra och flexibel mekanism för att hjälpa oss att uppnå de politiskt uppställda målen.
Det är därför som vi med bred marginal klarar toppbelastningen även under de kalla dagar vi har haft, detta trots att marknaden har valt att stänga ned ett antal reaktorer.
Mattias Bäckström Johansson nämnde hushållen, men framför allt handlar det om att de stora elkonsumenterna på företagssidan väljer att lägga sin produktion så att de drar ned på energibehovet vid toppbelastning.
Det är naturligtvis bra för industrin i och med att de då kan hålla sina elpriser betydligt lägre än annars, och det är också bra för möjligheten att leverera el eftersom det gör att efterfrågan går ned när elpriset blir högre.
På samma sätt kommer de kablar som byggs och har byggts att få till följd att vi i större utsträckning kommer att importera el om efterfrågan stiger i Sverige. I dag producerar Sverige ett stort överskott på el, och vi är stora nettoexportörer av el.
Det tycker jag är bra. Det bidrar till att pressa ned utsläpp av koldioxid i andra länder. Samtidigt är det naturligtvis också bra om vi kan importera el om och när vi behöver. Det tror jag att alla vinner på.
Sedan förde Mattias Bäckström Johansson ett resonemang om förnybar versus fossilfri; vilket som var mest eller minst begränsande. Motsatsen till förnybar är ändlig. Det betyder att vi i den meningen bygger ett kortsiktigare energisystem än annars.
Även om vi har satt upp ett mål om förnybar energi är det till syvende och sist marknaden som avgör vilket energislag den tror på och vilket energislag den är beredd att investera i. Det förefaller vara så att marknaden har en hög tilltro till de förnybara energikällorna. Det är dem vi ser växa, inte bara i Sverige utan runt om på vår kontinent.
Anders Ygeman (S):
Jag nämnde ett antal åtgärder för att förbättra situationen framöver.
Regeringen och de partier som ingår i energiöverenskommelsen kommer naturligtvis att bevaka situationen noggrant för att se till att vi har en god och säker tillgång till energi i vårt land till konkurrenskraftiga priser och att vi klarar omställningen till förnybar energi.
Det är en process som i princip hela EU, förutom ett fåtal östländer, är upptaget med. Det finns ett leveranssäkerhetsmål. Det är möjligt att det leveranssäkerhetsmålet ska förändras. Det får vi göra i samband med att EU fattar sina beslut. Om EU fattar ett sådant beslut måste vi leva upp till de målen.
Det är inte rimligt att vi gör det övervägandet skilt från den övriga EU-processen. Jag noterar ändå att vi i allt väsentligt är överens med Mattias Bäckström Johansson, även om hans parti står utanför energiöverenskommelsen.
Anders Ygeman (S):
Mattias Bäckström Johansson har ställt tre frågor till mig som handlar om konsekvenserna av regeringens förslag om höjda skatter på fossila bränslen till kraftvärme. Den första frågan handlar om hur jag ser på risken för att de globala utsläppen kommer att öka som en följd av det ensidiga fokuset på utsläpp i Sverige. Den andra frågan handlar om hur jag ser på att regeringens förslag bidrar till att minska kraftproduktionen då Sverige samtidigt rör sig mot en situation med effektbrist.
Slutligen undrar Mattias Bäckström Johansson om jag själv och regeringen avser vidta åtgärder för att säkerställa ett stärkande av kraftvärmens konkurrenskraft. I vårändringsbudgeten ingår förslag om avskaffad nedsättning av energiskatten och höjd koldioxidskatt för fossila bränslen som förbrukas för värmeproduktion i kraftvärmeverk. Kraftvärmen kan spela en viktig roll i energiförsörjningen, men den måste bära sina egna miljökostnader.
Förslaget syftar till att minska koldioxidutsläpp från fossila bränslen i kraftvärmeanläggningar. Förslaget ska bidra till den omställning till biobränslen som redan pågår i svenska kraftvärmeverk från fossila bränslen som kol, olja och gas. Huvuddelen av den el vi importerar kommer i dag från Norge. Det är ett land med en i stort sett helt förnybar elmix. Därmed blir mitt svar på den första frågan att risken är mycket liten för ökade totala utsläpp till följd av detta.
Men det är samtidigt så att de totala utsläppen beror på hur åtgärden påverkar utsläppen inom EU ETS, alltså den europeiska utsläppshandelsmekanismen. Samtliga anläggningar i Sverige behöver kunna bidra till att minska nettoutsläppen av växthusgaser från fossila bränslen. De kraftvärmeanläggningar som nu berörs kommer fortfarande att ha lägre skatt än kraftvärmeanläggningar utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. Förslaget syftar till att säkerställa att användningen av fossila bränslen verkligen minskar.
Man brukar ofta höra att ägarna av de lokala kraftvärmeverken först och främst ser till verksamhetens lönsamhet. Stockholms stad är i en fördelaktig situation, eftersom kommunen är hälftenägare av det lokala bolaget Stockholm Exergi. De har därmed en bra möjlighet att även ta in andra värden som att möjliggöra lokal utveckling och elektrifiering. Regeringen avser att följa kapacitets- och effektsituationen i elsystemet.
Avslutningsvis och som svar på Mattias Bäckström Johanssons sista fråga vill jag poängtera att fjärr- och kraftvärmens konkurrenskraft påverkas av många faktorer där vi behöver se och följa upp helheten. Energiöverenskommelsens slutsats att en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor behövs för att klara el- och värmeförsörjningen vid topplastsituationer ligger fast.
Jag är redo att tillsammans med övriga fyra partier som ingått överenskommelsen diskutera hur vi genomför vad vi redan har kommit överens om.