Alexandra Anstrell (M):
Tack för svaret, ministern! Islamiska staten, IS, är en islamistisk, militant terroristgrupp som har begått folkmord och gjort sig skyldig till brutala brott mot mänskliga rättigheter - ja, jag tror inte ens att vi kan upprepa alla hemskheter här i kammaren. De har också rekryterat krigare från hela världen, bland annat från Sverige. Nu har kalifatet fallit, men hotet från islamismen är inte över än.
Säkerhetshotet mot Sverige är förhöjt och bedöms även öka under de närmaste åren. Det vi vet i dag är att cirka 300 svenskar har rest för att ansluta sig till världens värsta terrororganisation och att Sverige ligger i topp, som nummer tre räknat per capita, när det gäller personer som har anslutit sig till IS. Ungefär hälften av dem som har rest hade i våras kommit tillbaka till Sverige.
Nästan ingen har dömts för någonting - mig veterligen är det ungefär tre personer - och miljöerna där de radikaliserats finns kvar. Det konstaterar Säpo i den senaste årsrapporten. Samtidigt bedöms återvändarna ha både förmåga och erfarenhet av att begå attentat. Det sammantagna terrorhotet mot Sverige ligger kvar på en förhöjd nivå, vilket innebär att terrorattentat kan inträffa i Sverige.
Säkerhetspolisen bedömer i nuläget att attentatshotet från den våldsbejakande högerextrema miljön är på samma nivå som hotet från den våldsbejakande islamistiska extremistmiljön. Det främsta attentatshotet bedöms komma från ensamagerande personer som utöver en ideologisk drivkraft kan ha personliga skäl till sitt agerande. Ett attentat skulle sannolikt genomföras med ganska enkla medel. Fru talman! Jag blir orolig.
De extrema grupperna utgör ett hot långsiktigt, och de ägnar sig även åt stödverksamheter som finansiering av terrorverksamheter, radikalisering och rekrytering. Stödverksamheten ökar tillväxten och handlingsutrymmet för personer inom våldsbejakande extremistmiljöer, vilket i sin tur påverkar attentatshotet. Jag skrev den här interpellationen för några veckor sedan.
Det var precis när det kurdiska självstyret utvisade tre kvinnor på livstid, då myndigheter där bedömde kvinnorna vara ett säkerhetshot. Enligt UD har Sverige en skyldighet att ta emot de svenska medborgarna, vilket vi också har gjort. Det kurdiska självstyret vill att Sverige prövar kvinnorna juridiskt då de bland annat misstänks för krigsbrott. Det har nu rapporterats i olika medier att dessa kvinnor släpptes efter förhör och är fria att röra sig i samhället.
I ett fall kan vi läsa att kvinnan släpptes med en tågbiljett och ett nummer till socialjouren i handen. Hur har man då egentligen kunnat göra en bedömning av om de fortfarande är radikala och kan utgöra en fara för samhället? De här kvinnorna har alltså under många år tillhört den övertygade radikaliserade kärnan av terrorsekten IS. De är de sista som lämnar den. De lämnar den inte frivilligt utan är den sista starka kärnan.
Säkerhetspolisen ser att personer inom våldsbejakande extremistmiljöer utnyttjar luckor i svensk lagstiftning på andra områden och ofta begår även andra brott än ideologiskt motiverade brott. Det kan handla om organiserad brottslighet och ett systematiskt missbruk av välfärdssystemet.
All den brottslighet de begår - stöld, häleri, bedrägeri, bidragsbrott och så vidare - genererar handlingsutrymme för tongivande individer, nätverk och grupper inom de våldsbejakande extremistmiljöerna. Så här kan vi faktiskt inte ha det. Behöver vi täppa till luckor i lagen måste vi göra det. Tryggheten i Sverige måste öka, och vi måste få ordning på Sverige.