Thomas Strand (S):
Varje elev som börjar skolan ska ges de bästa förutsättningar för att inhämta kunskaper och växa som människa. Det gäller alla elever, oavsett om man är född här i Sverige eller någon annanstans i världen. Vi ska ha en likvärdig skola för alla.
Vi ska ha en skola som präglas av hög rättssäkerhet. Det handlar egentligen om att sätta barnet och eleven i centrum. Vi måste därför förbättra integrationen i vårt samhälle. Sverige har förändrats. Vi lever i dag i ett mångkulturellt samhälle som jag är väldigt stolt över.
Då är det särskilt viktigt att arbeta för allas lika värde. Vi vet att elever med utländsk bakgrund och nyanlända elever generellt sett har svårare att nå grundskolans kunskapskrav.
73 procent av eleverna med utländsk bakgrund nådde behörighet till gymnasieskolans nationella program läsåret 2013/14, men endast 27 procent av de nyanlända eleverna.
Vi måste därför bli bättre på att möta nyanlända elever så att de snabbt lär sig svenska och kommer in i den ordinarie undervisningen, för vi vet att det är viktigt med en bra grundskoleutbildning och en genomgången gymnasieutbildning. Det är detta som dagens debatt handlar om: regeringens proposition Utbildning för nyanlända elever - mottagande och skolgång .
Tyvärr har vi i dag ingen tydlig reglering kring mottagandet av och skolgången för nyanlända elever. Denna otydlighet har lett till att det ser lite olika ut i Sverige. Det fungerar inte alltid så bra som det skulle kunna göra överallt i vårt land. Men med förslaget och propositionen säkerställer vi nu att vi möter nyanlända elever på ett bättre sätt för att ge ett bättre mottagande och en bättre skolgång.
Vi får en tydlig definition av vilka som tillhör gruppen nyanlända. Vi får också en tydlig lagreglering av hur de nyanlända eleverna ska tas emot i skolan och vilka åtgärder som ska vidtas. Det handlar om bedömning och om placering i årskurs och undervisningsgrupp. Det ger möjlighet att ha förberedelseklasser och en prioriterad timplan.
Alla dessa åtgärder är viktiga för att möta nyanlända elever. Det är viktigt att nyanlända elevers kunskaper skyndsamt bedöms så att man får en placering i årskurs och en undervisningsgrupp som motsvarar elevens behov.
Det är viktigt med tanke på den relativt snäva definition av nyanlända som finns i propositionen. Regeringen säger också i propositionen att det inte är något som hindrar att de elever som har kommit till Sverige före skolstarten får en bedömning.
Men det är rektorn som avgör om behovet föreligger och om en bedömning ska göras. Jag vill kommentera detta med förberedelseklass, som det har kommit kritik om från allianspartierna.
När man läser propositionen tycker jag att deras reservation slår in öppna dörrar, för det sägs i propositionen att rektorn kontinuerligt ska bedöma när en elev kan övergå till den ordinarie undervisningen. Det är inte så att man kan gå maximalt två år.
Det finns en maxgräns, men rektorn ska göra en kontinuerlig, fortlöpande bedömning av när en elev kan flyttas över till ordinarie undervisningsgrupp. Det är viktigt att säga det. I den promemoria som har arbetats fram av den borgerliga regeringen angavs ett år, särskilda skäl ett och ett halvt år och synnerliga skäl två år.
Men i den promemorian fanns inte det som jag nämnde tidigare med, nämligen att en rektor kan bedöma elever som kommer före skolstarten, om det behövs. Det finns också med som en komponent. Det framgår inte av reservationens texter hur den lagstadgade bedömningen ska göras och vid vilka intervaller.
Jag tycker att det finns en ganska stor samsyn, och det är lite att slå in öppna dörrar att kräva det som reservanterna gör. Det råder en bred samsyn om regeringens proposition om en tydligare lagreglering. Den påbörjades under den borgerliga regeringen och slutförs nu av den nuvarande regeringen, som tar fram ett lagförslag.
Jag tycker att den här debatten andas att vi på det stora hela är väldigt överens om att det är en viktig och bra proposition. Den märkligaste avvikelsen står Sverigedemokraterna för, vilket redan har angivits i debatten. Jag måste säga att jag blir väldigt bestört och ledsen när man ställer barn mot barn.
Vi har en lagreglering i Sverige som gör att vi tillåter gömda barn att få utbildning. Jag är oerhört tacksam över att vi som står bakom den principen är i förkrossande majoritet i detta parlament. Jag har oerhört svårt att förstå hur man kan ställa barn mot barn och grupp mot grupp. Det är inte humant, och det är inte solidariskt. Det bryter mot mänskliga rättigheter.
Jag är glad över att vi har ett parlament som står upp för en värld och en skola där alla behandlas lika. Herr talman! Jag vill också kommentera reservation 2, som handlar om bedömning av nyanlända elevers kunskaper.
Det har i talarstolen framförts att allianspartierna vill ha krav på en obligatorisk bedömning och att den ska omfatta även sexåringar och ungdomar upp till 18 år. I propositionen går man ju inte så långt som att föreslå en obligatorisk bedömning, och det är av ganska förklarliga skäl.
En sådan bedömning är nämligen inte alltid helt nödvändig, utan det är rektorn som avgör när bedömningen är nödvändig och ska göras. Jag tycker att principen att ha en tilltro till professionen och inte säga att det ska vara obligatorisk bedömning är riktig. Jag är lite förvånad över att ni driver det obligatoriet, för ni talar själva om vikten av tilltro till professionen.
Jag tycker att det är tillräckligt att lita på att våra rektorer kan göra den här bedömningen när det är nödvändigt. I de flesta fall kommer det också att vara nödvändigt, men det ska inte vara obligatoriskt. Jag tycker också att det finns starka skäl att inte utvidga gruppen som ska bedömas till att innefatta sexåringar.
Regeringen anger tre skäl för detta, och ett av dem nämnde Betty Malmberg: Det kan uppfattas som stötande att man väljer ut just utlandsfödda barn ur gruppen sexåringar för obligatorisk bedömning. Det är inte heller nödvändigt, för vissa har varit länge i Sverige och behöver inte bedömas. Andra behöver bedömas, för de kommer kanske några månader innan skolan startar.
Rektorn ska bedöma detta och ta det beslutet. Vi ska också undvika att lägga för stora administrativa bördor på lärare och rektorer. Jag tycker därför att det är klokt att man har den här snäva definitionen men också ventilen att rektorn kan säga att ett barn behöver en bedömning.
Barnet kan ha kommit före skolstarten men behöva bedömning, och den ventilen finns. Det är bra. När det gäller gymnasieåldrarna tycker jag att det egentligen inte finns skäl att tillmötesgå reservanterna på den punkten heller.
Vi har ett speciellt introduktionsprogram och en språkintroduktion som har till uppgift att bedöma elever och ge dem rätt undervisning i svenska eller svenska som andraspråk. Jag tycker att det är jätteviktigt att vi har tilltron till att rektorer på gymnasienivå kan göra den bedömningen.
Sedan ska det också sägas att en utredning om en attraktiv gymnasieutbildning har startat. I utredningen finns det direktiv om att se över just introduktionsprogrammet på gymnasienivå. Jag tycker alltså att det är tillräckligt, och man behöver inte föregå den utredningen. Herr talman! Jag välkomnar den proposition vi nu debatterar.
Den kommer att stärka nyanlända elevers mottagande och skolgång, vilket kommer att stärka likvärdigheten. Jag yrkar bifall till utbildningsutskottets förslag i betänkandet, vilket tillstyrker propositionen och avstyrker alla reservationer.