Åsa Westlund (S):
Ämnet för debatten är näringsutskottets betänkande Riksrevisionens rapport om förutsättningar för en säker kraftöverföring . Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2. I övrigt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Riksrevisionen har granskat regeringens och affärsverket Svenska kraftnäts styrning mot en säker kraftöverföring till samhällsekonomiskt försvarbara kostnader.
Det är en viktig granskning som i grunden handlar om att våra skattepengar ska förvaltas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Vi ska kunna lita på att elen finns i kontakten när vi behöver den, och vi ska inte drabbas av onödiga strömavbrott med allt vad det innebär för enskilda och företag. Fokus i granskningen är den finansiella och verksamhetsmässiga styrningen av Svenska kraftnät och utbyggnaden av stamnätet mot bakgrund av omställningen mot mer förnybara energislag.
Regeringen har i en skrivelse till riksdagen redovisat hur man ser på Riksrevisionens rapport och hur man avser att gå vidare med de frågor som den ger uttryck för. Regeringen instämmer i Riksrevisionens övergripande bedömning att det är viktigt att styrningen av Svenska kraftnät utvecklas och kommer därför löpande att utveckla styrningen. Regeringen har vidare initierat en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål, som är tänkt att vara färdig senast till budgetpropositionen för 2018.
Den finansiella styrningen av Svenska kraftnät är starkt sammankopplad med elnätsregleringen och hur elnätsföretagens intäktsramar beräknas. Metoden för att beräkna intäktsramarna har de senaste åren genomgått förändringar och varit föremål för långdragna domstolsprocesser. Det har i sin tur bidragit till att regeringens översyn pågått under en längre tid.
Regeringen har också angett att man avser att ge ett uppdrag till Energimarknadsinspektionen att närmare identifiera vilka typer av effekter som bör kvantifieras inom ramen för samhällsekonomisk lönsamhetsbedömning. Det är bra. Kostnaderna för nätutbyggnad bör bedömas i förhållande till kostnaderna för att vidta andra åtgärder, såsom förbättrad efterfrågeflexibilitet och energilager - inte minst med tanke på att det tar mycket lång tid att bygga nya ledningar.
I frågan har också ett enhälligt utskott ställt sig bakom ett tillkännagivande till regeringen, som innebär att regeringen bör utreda behovet av att en fristående aktör utför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar som ett komplement till de samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar som Svenska kraftnät i dag ansvarar för att utföra och återkomma till riksdagen därefter.
Utskottet avstyrker också yrkanden från Moderaterna, Kristdemokraterna, Liberalerna och Centerpartiet om kortare handläggningstider och om att Svenska kraftnät måste utveckla sin dialog och sina samråd samt öka transparensen i samband med sina investeringar. Det är lätt att dela åsikterna. Regeringen har också utförligt redovisat hur man tänker fortsätta att följa upp och arbeta med frågorna. Därför tycker vi att det saknas skäl att bifalla yrkandena.
De slår helt enkelt in redan öppna dörrar. Riksrevisionen tar i sin rapport tydlig ställning för leveranssäkerhetsmål för hela elnätet. Det är lite märkligt med tanke på att det långt ifrån råder enighet om att det skulle vara rätt väg att gå. Det är viktigt att leveranssäkerheten är hög, men det finns, som regeringen påpekar, risker med ett styrande leveranssäkerhetsmål eftersom det kan leda till överinvesteringar i elproduktion.
Det kan innebära ökade kostnader för kunderna. Detta riskerar också att leda till en situation där Svenska kraftnäts uppdrag ändras och att den uppdelning mellan nätägare och producenter som i dag finns därmed sammanblandas. Jag noterar att även den förre generaldirektören Mikael Odenberg har reagerat på detta och har kritiserat Riksrevisionens rapport på den punkten. Det finns likväl skäl att noga följa effektbalansen på svensk elmarknad framöver.
För att identifiera och synliggöra eventuella utmaningar med den långsiktiga energiförsörjningen kommer regeringen därför att komplettera det uppdrag som Svenska kraftnät har i dag att göra en bedömning av den årliga kraftbalansen med en bedömning av förutsättningarna att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Därför saknas också skäl att bifalla yrkanden om att detta ska ske. Återigen handlar det om att slå in öppna dörrar.
Regeringen säger dessutom att det är viktigt att bedömningen av leveranssäkerheten görs utifrån den relevanta marknaden, som i normalfallet är Norden, men att den relevanta marknaden förändras beroende på produktion, konsumtion och överföringsmöjligheter. Herr talman! Detta är alltså ett betänkande med få skillnader i sak och där inte minst Alliansen i sin motion sparkar in flera öppna dörrar. Det är inget ovanligt; vi har sett det förut.
Det som är nytt är att Alliansen väljer att anpassa sina texter så att också Sverigedemokraternas yrkande blir delvis bifallet. Det är nytt. Och det är sorgligt, inte minst eftersom Centerpartiet och Liberalerna är med på detta tilltag. Det är svårt att förstå varför.
För att få igenom ett förslag om tillkännagivande som i sak slår in helt öppna dörrar väljer man att anpassa sig till Sverigedemokraterna och därmed överge sina principer om att inte göra just detta. Vi socialdemokrater har lovat att aldrig börja anpassa vår politik gentemot Sverigedemokraterna. Den inställningen bygger på insikten om att Sverigedemokraterna inte är ett parti som andra. Det är ett rasistiskt parti med nazistiska rötter.
Därför är det ett parti som vi inte vill bidra till att normalisera genom att ge dem möjlighet att framstå som inflytelserika.