KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Maria Stockhaus har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att underlätta försäljningen av tågbiljetter. Det ska vara lätt att resa klimatsmart. Men att resa långa sträckor med kollektivtrafik kan innebära att resenären måste söka information eller köpa en resa i flera olika kanaler. Inom ramen för januariavtalet har ett nationellt biljettsystem analyserats i en utredning som lämnade sitt betänkande i april 2020.
Under sommaren har betänkandet remitterats, och utredningens förslag, tillsammans med synpunkterna från remitteringen, bereds nu inom Regeringskansliet. Enligt januariavtalet ska regeringen även agera för att göra det enklare att boka utlandsresa med tåg. I ett första steg har Trafikanalys genomfört en nulägesanalys. Regeringen driver därutöver frågan på europeisk nivå, inte minst under det pågående europeiska järnvägsåret.
Avslutningsvis har flera nättjänster utvecklats under senare tid som har gjort det lättare för resenärerna att boka sina biljetter. Frågan hur regeringen ska agera för att göra det enklare att boka utlandsresor bereds fortsatt inom Regeringskansliet.
Tomas Eneroth (S):
När det gäller upphandling görs ju den eftersom marknaden inte finns där. När det gäller upphandling av nattågstrafiken görs den för att det finns få kommersiella aktörer som tar den risken eller den utmaningen. Jag tror att staten där kan visa vägen genom att vi upphandlar, och då är det fritt för aktörer att vara med i den upphandlingen.
Vi visar vägen och öppnar nya resvägar, men det finns inget självändamål i att staten i förlängningen ska stå och garantera den här typen av resor. Jag hoppas ju att resandet ska ta vid så att det bärs på egna kommersiella villkor. När det sedan gäller SJ:s biljettsystem är det naturligtvis SJ själva som avgör. Det här är bolagets egen verksamhet som de har utvecklat, och som jag tycker att man kan imponeras och inspireras av.
SJ har utvecklat en service till kunderna som är väldigt väl fungerande. Jag hoppas att andra aktörer på både den svenska och den europeiska tågmarknaden ser detta och lägger egen kraft och egna resurser på att utveckla sina biljettsystem, alternativt att vi får nya aktörer på marknaden som vill hitta möjligheter att ge bra kunderbjudanden.
Där räknar jag med att marknaden kan agera och se till att man hittar nya vägar. Som sagt: I grunden är jag positiv. Det är jag eftersom vi under de senaste åren har sett ett kraftigt ökat intresse för tågresandet. Inte minst har den här regeringen stimulerat detta.
Det finns en nyfikenhet på nattåg ut till Europa och på utvecklingen och utredningen av ett nationellt biljettsystem för att underlätta resor inom Sverige mellan de olika kollektivtrafikområdena. Det finns ett stort intresse eftersom fler vill resa klimatsmart. Det här är ett arbete som vi kommer att fortsätta med, och jag välkomnar att vi får med fler olika inspel och synpunkter i den diskussionen.
Tomas Eneroth (S):
Jag tror att vi är eniga, Maria Stockhaus, om att det är viktigt att utveckla bra möjligheter för kunder att köpa biljetter. Men jag är som sagt imponerad av det arbete som SJ bedriver, och jag är stolt över att ett statligt bolag utvecklar bra biljettsystem och service till resenärerna. Det finns andra statliga bolag som också har möjlighet att ta eget ansvar och bygga upp egna plattformar för egna resurser.
Jag tror att det är så en marknad fungerar; aktörerna har ett ansvar för att på bästa sätt utveckla egna plattformar, vare sig det är aktörer som har funnits på marknaden tidigare eller som kommer nytillträdande. Jag tror att det är så det bör fungera. När det gäller nattågen beklagar jag att Moderaterna inte ser poängen med att staten ibland kan gå före för att öppna marknader. Nattågstrafiken ut till Europa har varit stängd under lång tid.
Vi har haft en operatör, Snälltåget, som har gjort en otroligt bra insats. Men de har bara kunnat göra det under vissa säsonger. Nu går vi in med offentliga medel och gör en upphandling som öppnar möjligheten för nattåg ut till Europa. Ambitionen är att det ska visa sig vara attraktivt och att fler väljer den vägen. Då är det inget självändamål att staten i förlängningen ska stå med upphandlingsmedel. Om det sedan finns aktörer som på goda kommersiella grunder kan bedriva trafiken är det väldigt bra.
Men för att man ska komma igång tror jag att staten har ett ansvar. På det sättet har Sverige som nation utvecklats väldigt starkt. Staten har ibland som beställare utvecklat nya tjänster och förutsättningar. Hela vår läkemedelsindustri, vår försvarsindustri och ibland också fordonsindustrin är bra exempel på detta. Moderaternas motstånd mot nattågen förbryllar mig, för jag tänker att det ändå borde ligga i alla svenskars intresse att vi utvecklar bättre möjligheter till kontakter med omvärlden.
Tack för en bra diskussion!
Tomas Eneroth (S):
Sofia Westergren har frågat mig vad jag avser att göra för att beta av underhållsskulden på våra vägar och höja standarden på vägarna för att matcha framtida ökade behov av transporter. Jag besvarade så sent som den 17 februari en fråga från Sofia Westergren avseende regeringens insatser för vägnätet.
Jag redogjorde i mitt svar för de satsningar som regeringen genomför avseende vägunderhållet och betydelsen av dessa för att skapa förutsättningar för en hög nivå på standard och på tillgänglighet. Jag upprepar därför inte det här i dag igen. Efter många år av underinvesteringar kan jag konstatera att regeringen nu ökat ramarna till vägunderhåll.
Även särskilda satsningar har genomförts, vilka har riktats mot landsbygdens vägar där behoven är stora och vägarna ofta är det huvudsakliga alternativet för transporter. För regeringen är det viktigt att säkerställa en god tillgänglighet i hela Sverige. Det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportinfrastrukturen och avser att lägga fram en infrastrukturproposition till riksdagen under våren 2021.
Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om en ny nationell plan planeras till 2022.
Tomas Eneroth (S):
Jag kan svara direkt, Sofia Westergren: Självklart gör vi det. Självklart ser vi infrastrukturinvesteringar som en viktig motor i svensk ekonomi. Det skapar jobb. Den förra nationella planen beräknade Trafikverket skulle kunna leda till ungefär 235 000 årsarbeten. Det är ett av skälen till att det är så viktigt att göra infrastrukturinvesteringar. Det kan vara vägunderhåll, järnvägsunderhåll, satsningar på Norrbotniabanan eller nya stambanor.
Det driver igång ekonomin, men det gör också att vi faktiskt klarar klimatkraven. Det var det som var så bedrövligt under tiden då vi hade en moderatledd regering: Man avstod från att göra investeringar som skulle kunna skapa jobb. Man trodde att enbart sänkta skatter skulle leda till ökad sysselsättning. Den effekten uteblev. Fredrik Reinfeldt sa att 5 miljoner skulle i arbete. Det nådde aldrig Fredrik Reinfeldt. Det målet nådde vi med en socialdemokratiskt ledd regering.
Fredrik Reinfeldt nådde i stället ett resultat med ökad arbetslöshet, sämre statsfinanser och minskade investeringar i infrastruktur och i samhället i stort. Nu har vi en annan tingens ordning. Nu investerar vi mer än någonsin i infrastruktur - i den förra planen 100 miljarder mer än vad alliansregeringen mäktade med. Jag kan tänka mig att nästa nationella plan kommer att innehålla än mer, för behoven finns ju. Det har alla här redovisat.
Efter år av underinvesteringar behöver vi satsa mer, inte minst på vägunderhåll men också på järnvägen, på sjöfarten och på cykling i storstäder och annan stadsomvandling som kommer att behövas. Det är våra tydliga prioriteringar, för vi tycker att Sverige ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Vi ser också att infrastrukturinvesteringar skapar nya jobb, bättre konkurrenskraft och bättre förutsättningar att hålla ihop stad och land. Där är dessvärre inte Moderaterna.
Jag beklagar detta. Jag hoppas att ni kan komma med i matchen. Inse att fossilsamhället ligger bakom oss! Var lika modiga som den svenska fordonsbranschen, som nu producerar elbilar i stället!
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att säkerställa en godtagbar standard gällande underhållet av vintervägar. Så sent som den 26 januari möttes jag och Thomas Morell här i kammaren för att debattera vinterväghållningen. Samma sak gäller i dag: Regeringen anser att en fungerande vinterväghållning är viktig för såväl framkomlighet som trafiksäkerhet.
Regeringen har därför säkerställt att Trafikverket har ett tydligt utpekat ansvar för detta och erforderliga medel för att kunna genomföra vinterväghållning av hög kvalitet. Trafikverket har framtagna krav för vad som ska gälla för vinterväghållningen på de statliga vägarna. Trafikverket upphandlar genomförandet av vinterväghållningen och har utvecklat nya, moderna metoder och arbetssätt för uppföljning.
Bland annat används numera gps i fordonen, vilket gör att det utförda arbetet kan följas på en detaljerad nivå. Trafikverket anlitar även en tredje part som följer entreprenörernas utförda arbete och kontrollerar att insatser både startar och blir slutförda i rätt tid och med rätt kvalitet. Det är viktigt att säkerställa att entreprenörerna uppfyller sina åtaganden. Det egna ansvaret är också något som har betydelse för framkomligheten.
Är väderförhållandena dåliga, om snön vräker ned eller underkylt regn fryser fast på vägarna, ska man kanske inte ge sig ut utan ställa fordonet. Det är vid förhållandevis få tillfällen på året det råder sådana förhållanden på vägarna, men det är viktigt att alla tar sitt ansvar.
Jag kan därmed konstatera att Trafikverket har de ekonomiska resurser som krävs, framtagna krav för vinterväghållningens standard samt rutiner och metoder för att följa upp entreprenörernas arbete på ett erforderligt sätt. Det skapar förutsättningar för en fungerande vinterväghållning.
Tomas Eneroth (S):
Från och med den 1 juni 2019, ett lite lustigt datum i sammanhanget, är det krav på att samtliga hjul på tunga fordon ska ha vinterdäck. Det var en lagstiftning som den socialdemokratiskt ledda regeringen drev igenom. Före det fanns inte detta krav.
Huruvida det ska vara saltlake, torrsalt eller grus vid olika tillfällen överlåter jag med varm hand till dem som forskar, utvecklar och bedriver vinterväghållning att avgöra i dialog med Trafikverket så att den mest adekvata och bästa metoden används. Gps-uppföljningen har varit en viktig del för att säkerställa att det faktiskt utförs vinterväghållning och säkerställa att skattebetalarnas pengar faktiskt används på bästa sätt.
Till den som följer debatten är det viktigt att säga att det här inte finns några budgetbegränsningar. Vintern ser lite olika ut år från år, men vi budgeterar för att det ska finnas resurser när det kommer mycket snö. Detta tas igen andra år när vädret är bättre. Därför blir det ingen budgetbegränsning. Däremot sker det en stadig utveckling i att förbättra vinterväghållningen.
Det är ju inte Trafikverket som utför vinterväghållningen, utan man upphandlar denna tjänst av åkare som sedan utför den. Det är givetvis viktigt att det görs på rätt sätt, och jag har haft ett par rundabordssamtal och kallat ihop Svevia och andra inom den branschen för att diskutera vad vi mer kan göra för att säkra både långsiktigheten och kvaliteten i vinterväghållningen.
Trafiksäkerheten är en av regeringens viktigaste prioriteringar. En och annan debattör tycker att det är konstigt att jag är nöjd. Men allvarligt talat, att 1 307 personer dog i trafiken 1970 och nu 221 är ändå en positiv utveckling.
När vi för något år sedan kunde samla delegater från hela världen i Sverige och en konferens om trafiksäkerhet på vägarna fick Sverige pris i flera omgångar för sitt trafiksäkerhetsarbete. Vi är världsledande på detta. Men mycket kan göras bättre, inte minst för att vägarna på landsbygden ska hålla bättre kvalitet och att yrkeschaufförerna ska känna trygghet. Men det är ett gemensamt ansvar.
Det handlar till exempel om att inte omedelbart åka ut den morgon det är svartis och att vänta tills snöröjningen varit på plats. Jag förstår att det är press i transportbranschen med just-in-time och snabba tider, och när lagren numera går på gummihjul vill man ha transporterna på plats. Förr låg de ju på lager.
Men hur transporteffektivt Sverige än är, och det är det, är det viktigt att sätta transportsäkerheten främst. Jag blir glad när jag träffar åkare som säger: Vi kör inte ut vid vissa stunder. Men vi är också glada ju snabbare snöröjningen kommer och ju effektivare vinterväghållningen är.
Vad jag ville visa med bilden från 2014 är att denna diskussion inte är ny, men vi lyckas faktiskt bli bättre och bättre på att få en trafiksäkerhet som innebär färre skadade och döda i trafiken. Jag tar gärna del av alla goda förslag som finns om huruvida det ska vara grus, saltlake eller salt och vilken blandning det ska vara, om hur man mäter halka och om vilka insatser som ska göras.
Trafikverket har som ansvar att i dialog med åkare göra de allra bästa insatserna. Det är också regeringens mål.
Tomas Eneroth (S):
Det är alldeles rätt att varje person som skadas eller dör i trafiken är en person för mycket. Det är därför jag är så stolt över att vi har gått från 1 307 på 70-talet till 221. Regeringen arbetar oförtrutet med trafiksäkerhet, och en av mina första insatser som minister var mobiltelefonförbudet. Tidigare var det tillåtet att prata i mobilen samtidigt som man körde; det var ju inte klokt.
Men nu är det förbjudet, och det blir dryga böter om man pratar i mobilen. Vi drev igenom vinterdäckskrav på tunga fordons alla hjul för att säkra trafiksäkerheten. Vi lägger extraresurser om åtskilliga miljarder på att medfinansiera och samfinansiera mitträcken för att undvika kollisioner.
Det innebär att det ibland blir 100 kilometer i timmen på en 90-väg i stället för 80 kilometer i timmen. Allt detta gör vi i syfte att minska antalet skadade och döda i trafiken. Låt oss arbeta för det gemensamt.
Låt oss också slippa raljerande över hastighetspopulism, lite högre hastigheter ibland eller Trafikverkets insatser och inse att det finns många människor inom Trafikverket, NTF, MHF, civilsamhället och Sveriges riksdag som är djupt engagerade i att vi ska minska antalet döda och skadade i trafiken.
Jag själv, som kommer från fordonsindustrin, är stolt över hur vi i Sverige, med Volvo och Scania, och för den delen med tidigare Saab, arbetar systematiskt med trafiksäkerhet, även när det gäller fordonskonstruktionen. Det är ett arv vi har att förvalta. Detta tar jag med mig vare sig vi pratar vägunderhåll eller vinterväghållning och när det gäller hur vi utformar och vilka resurser vi lägger på infrastrukturen. Detta är avgörande och för mig viktigare än skattesänkningar.
Jag noterar att så inte är fallet för Moderaterna och Sverigedemokraterna.
Tomas Eneroth (S):
Jens Holm har frågat mig om jag kommer att verka för sänkta eller avskaffade banavgifter för järnvägen. Regeringen har höga ambitioner när det gäller den svenska järnvägen. Efter år av underinvesteringar i svensk infrastruktur beslutade regeringen 2018 om en nationell plan för transportinfrastrukturen. Det är en satsning på över 700 miljarder kronor i hela landet och den största järnvägssatsningen i modern tid.
Planen omfattar nyinvesteringar men också en rekordstor ökning av järnvägsunderhållet. Regeringen har även fortsatt att satsa på järnvägen. Genom budgetpropositionen för 2021 har 500 miljoner kronor per år tillförts under perioden 2021-2023 till ett utökat järnvägsunderhåll. Nivån på banavgifterna regleras i järnvägslagen, vilken i sin tur följer EU-rätten på området.
Banavgifterna ska som huvudprincip fastställas till den kostnad som uppstår som en direkt följd av tågtrafiken. De svenska banavgifterna är bland de lägsta i Europa, ser man när man jämför avgifterna för genomsnittliga tåg i medlemsstaterna. För 2020 uppgick banavgifterna till cirka 1,8 miljarder kronor. På grund av minskad trafik under covid-19-pandemin har intäkterna från banavgifterna minskat jämfört med 2019.
För att stärka järnvägens konkurrenskraft föreslog regeringen i budgetpropositionen för 2021 en förlängd och vidareutvecklad miljökompensation för godstransporter på järnväg med 400 miljoner kronor per år under perioden 2021-2025. Riksdagen ställde sig bakom regeringens förslag, och EU-kommissionen godkände stödet i februari 2021. Just nu pågår den största järnvägssatsningen i modern tid.
Regeringen kommer att fortsätta att arbeta med att utveckla och modernisera den svenska järnvägen.
Tomas Eneroth (S):
Jag är inte säker på att det är det smartaste sättet. Det är därför jag tvekar. Jag tror att det finns mer verkningsfulla insatser för att stärka järnvägen, vare sig vi talar om underhåll eller massiva investeringar för att öka kapaciteten. Det är nog så viktigt, men det handlar naturligtvis också om att med till exempel miljökompensationen direkt stärka godstransporterna och godstrafiken på järnväg. Jag tycker ändå att jämförelsen haltar.
Det är viktigt att komma ihåg att vi har gett över 5 miljarder i öronmärkta statsbidrag bara till kollektivtrafiken, och en väldigt stor del är faktiskt järnväg. Och med all respekt är SJ ett statligt bolag, där staten äger och naturligtvis kan hantera eventuella förluster om så skulle bli fallet. Jag noterar att det i övrigt är i huvudsak andra statliga aktörer som trafikerar det svenska järnvägsnätet, vare sig de ägs av kinesiska staten eller av andra stater.
Jag tror att Jens Holm är någonting på spåren när det gäller vägtrafikens kostnader. Jag delar den uppfattningen. Det har varit för billigt med vägtransporter relativt järnvägen. Det är för att vi under lång tid hade en ordning där man ville pressa ned kostnaderna - det var social dumpning med utländska lastbilschaufförer som åkte med usla löner på svenska vägar, och det skulle vara så låga kostnader som möjligt.
Detta har ju vi tagit tag i genom att ställa ökade krav när det gäller regler för körtid och vilotid, klampning och beställaransvar samt genom att förhandla fram ett mobilitetspaket som, när det träder i kraft, gör att det är utstationering från dag ett som gäller. Man ska ha rimliga löner när man kör lastbil i Sverige. Vi ställer samma krav på till exempel vinterdäck. Jag tror alltså att kostnaderna för vägtransporter på lastbil kommer att öka. Det är ju, för att vara tydlig, för att det inte finns något som heter "fri frakt".
Det kommer att kosta, och eftersom vi vill att det ska vara bra villkor och en rimlig utveckling för chaufförerna - och dessutom klimatsmarta bilar och fordon - kommer även den typen av transportkostnader att öka. Det kommer också att gynna järnvägen.
Tomas Eneroth (S):
Mattias Karlsson har frågat mig om jag delar bedömningen att projektet Malmporten missgynnas jämfört med muddringsprojektet Skandiahamnen när det gäller hur man beräknar investeringsstödet och om jag kommer att vidta några åtgärder när det gäller det statliga investeringsstödet. Regeringen genomför en omfattande satsning på sjöfarten.
I den nu gällande planen för transportinfrastruktur har över 5 miljarder kronor satsats på investeringar i farleder och i slussar, vilket är en flerdubbling jämfört med föregående plan som den borgerliga regeringen beslutade om. Bland de större investeringar som nu kommer att genomföras finns farledsfördjupningar in till hamnarna i Göteborg respektive Luleå. Dessa är de enskilt största farledsinvesteringar som planeras att genomföras i Sverige.
För investeringar av denna omfattning behöver därför investeringsansvaret på respektive sida om hamnområdesgränsen bedömas i varje enskilt fall. Det är samma princip och process i Göteborg som i Luleå. I både Göteborg och Luleå har en bedömning gjorts av vad som är statens ansvar. Investeringar i hamnen i Luleå är en viktig del i gällande nationell plan, inte minst för att stärka sjöfarten i norra Sverige.
Just nu pågår förberedelser för ett genomförande av den investeringen i enlighet med tagna beslut.
Tomas Eneroth (S):
Jag tycker ändå att det är anmärkningsvärt hur man kan se sig som missgynnad när man får 1,3 miljarder i medfinansiering och när Luleå hamn får mer resurser än vad Göteborgs hamn fick. Vid sidan av Göteborgs hamn, med den otroligt stora betydelse som den har för Sverige och för svensk export, valde regeringen att prioritera ytterligare en hamn i Sverige. Detta är en femdubbling av satsningarna på sjöfarten i den nationella planen.
Denna hamn kom att bli Luleå. Det handlar om att stärka exportindustrin, och det är angeläget att kunna påskynda utvecklingen av Malmporten. Med 1,3 miljarder möjliggör man den investering som kanske annars inte hade blivit av. Jag kan förstå att det blir jobbigt för Mattias Karlsson att ta ansvar för hur Moderaterna i regeringsställning har agerat. Om de hade fått bestämma hade vi inte haft någon malmport och inte heller någon Norrbotniabana.
Vi hade inte haft några andra satsningar heller i norra Sverige, för det har Moderaterna inte valt att prioritera. Från vår sida väljer vi att prioritera satsningar i hela Sverige och inte minst i Norrbotten. Det var därför vi kunde ta ett spadtag i Umeå och påbörja arbetet med Norrbotniabanan. Det var också därför vi kunde ge klartecken för 1,3-miljardersinvesteringen i Malmporten.
Den grundläggande principen är att vi från statens sida går in och gör en bedömning: Här behöver staten skjuta till. Här behöver vi gå in för att möjliggöra en farledsfördjupning. Den princip - om vi nu ska prata principer - som Moderaterna har tillämpat har varit att staten inte går in. I stället är det upp till kommuner och regioner - det är ju kommunen som äger hamnen - att ta ansvar för de investeringar som behöver göras.
Eftersom jag ser att staten har en roll och ett ansvar i att stärka inte bara sjöfarten utan också näringsförutsättningarna, exportindustrin, jobbpolitiken och klimatomställningen tycker jag att det är viktigt att vi med gemensamma medel går in och investerar i infrastruktur.
Det är därför den nationella plan som vi antog 2018 inrymmer 100 miljarder kronor mer än den nationella plan som Mattias Karlssons parti kunde presentera, eftersom vi valde att inte prioritera skattesänkningar utan investeringar. I det arbete som nu pågår inför kommande nationell plan noterar jag tydliga önskemål från hela landet, även från moderata företrädare, om att satsa än mer på infrastruktur.
Jag hoppas att riksdagen kommer att ställa sig bakom en ram som innehåller mer satsningar på infrastruktur. Jag ser också behov av att göra mer, inte minst i norra Sverige där Norrbotniabanan behöver fullföljas - planeringen av den ska intensifieras, enligt januariavtalet - och där vi även behöver mer järnväg. Det grundläggande som vi har att ta principiell ställning till är: Ska staten ha ett engagemang i farledsfördjupningar?
Mitt svar är ja - i Göteborg, i slussarna i Trollhättan eller för den delen i Luleå. Min fråga tillbaka till Mattias Karlsson är: Tycker Mattias Karlsson att staten har ett ansvar och ett engagemang i att hjälpa kommuner eller kommunala hamnar med farledsfördjupningar? Hittills har ju Moderaterna i regeringsställning inte agerat på ett sådant sätt.