KBLab/rixvox huggingface dataset:
Roger Haddad (L):
Jag har en fråga till statsrådet Åsa Lindhagen, som nyligen träffade civilsamhällets företrädare för att följa upp situationen i de segregerade och mest utsatta områdena. För en vecka sedan presenterade Liberalerna några förslag på hur vi ska stärka skolan, dels generellt, dels med fokus på de utsatta områdena, där vi ser en alldeles för hög frånvaro av elever.
Tyvärr bekräftades denna bild av SVT i går, där man presenterade en rapport som visade att andelen frånvarande elever i många kommuner ligger långt högre än den nationella siffran på 20 procent. Det finns kommuner med 30, 40 eller 50 procents frånvaro bland eleverna, i synnerhet i de segregerade och socioekonomiskt utsatta områdena.
Med anledning av det vill jag fråga statsrådet om hon samlat har något att avisera för att förbättra situationen och bland annat öka närvaron i skolan.
Roger Haddad (L):
Dessa socioekonomiskt utsatta områden, som vi pratar om, har det redan tufft. Man kan titta på arbetsmarknadssiffror, ohälsotal och psykisk ohälsa. Vi ser hur det är nu under pandemin. Det handlar om tillgång till digitala verktyg. Vi ser att vuxna inte alltid nås av informationen från Folkhälsomyndigheten, med allt vad det kan innebära. Och det får negativa konsekvenser under många år framåt när det gäller just skolelever. Vi har föreslagit att det ska ges uppdrag till Skolverket, socialtjänsten eller familjecentraler.
Där har jag en fundering: Har statsrådet någon plan och några åtgärder när det gäller detta?
Roger Haddad (L):
I dag vill jag passa på att uppmärksamma problemet med fusk vid landets högskolor och universitet. Jag ställer frågan: Hur många chanser ska en student egentligen få? Det handlar om att man fuskar på tentamen, plagierar och inlämnar uppgifter som man inte själv har tagit fram. Vi har flera skräckexempel där man har fått både varningar och avstängningar både en, två och tre gångar. Det verkar som att det inte finns någon gräns för hur man får bete sig vid landets universitet och högskolor. Jag tycker inte att det är rimligt.
Det är inte sjyst mot alla andra studenter som dagligen kämpar för att få sina studier betygsatta så att de ska kunna ta ett steg vidare i livet. Det finns också ett annat problem som vi vill återkomma till i dag. Det är högskoleprovet och fusket vid högskoleprovet. Nu har remissinstanserna svarat på regeringens förslag om betyg vid högskoleprovet. Där tillstyrker de utredningens förslag att man ska få behålla betyg.
Frågan till statsrådet är vad hon tycker i den här frågan.
Roger Haddad (L):
Mitt första medskick är att vi måste återkomma när det gäller avstängningar och skärpa reglerna för det. Det är orimligt att man kan bli avstängd tre gånger och fortsätta som om inget har hänt. Det andra, fru talman, är att jag inte får något besked från regeringen. Jag vill gärna veta vad ministern för högre utbildning tycker i frågan om dem som fuskar via högskoleprovet. Utredaren menar ju att man ska få behålla sina poäng. Jag tycker att signalen ska vara glasklar: Har du fuskat till dig poängen ska du inte ha dem.
Vad tycker statsrådet i den frågan?
Roger Haddad (L):
Det var olyckligt att dåvarande Vänsterpartiet genomförde kommunaliseringen av svensk skola tillsammans med Socialdemokraterna. Det har vi varit kritiska till, och därför måste det systemet ändras. I frågan om statligt huvudmannaskap handlar det om de kommunala verksamheterna.
Det står i direktivet att de fristående skolorna inte ska läggas ned, som Vänsterpartiet eventuellt vill, utan ska inrymmas i en statlig modell där exempelvis Skolverket fördelar resurser. Jag tror att det blir mer enhetligt och rättssäkert att ha en aktör. Det blir rent och mer öppenhet. Men en utredning är på gång. Sedan var det frågan om skolstatistik och sekretess.
Vi vet inte exakt vad Vänsterpartiets offentlighetsprincip gäller. I den definitionen lägger ni in flera saker, och det var därför det inte blev en överenskommelse efter valet 2014. Ni och Socialdemokraterna kompletterade de förslagen med era vänsterpartistiska inslag, som jag menar sköt hela projektet i sank. Jag beklagar det.
Den här debatten, fru talman, handlar om att Liberalerna kommer att säkerställa att alla uppgifter som var tillgängliga 2019 om elevernas resultat, sammansättning, kunskapsresultat, betyg, lärartäthet etcetera åter kommer att bli fullt tillgängliga för de skolmyndigheter som behöver uppgifterna. Det är det viktigaste bidraget som Liberalerna kan göra för att säkra en bra och öppen insyn i verksamheterna.
Roger Haddad (L):
Liberalerna har från dag ett när frågan uppmärksammades hösten 2019 genom skriftliga frågor till regeringen krävt ändringar i förordning och regelverk för att säkerställa att alla skolmyndigheter ska få tillgång till uppgifter om enskilda elever på skolenhetsnivå, kommunnivå och huvudmannanivå. Allt ska vara öppet för insyn och uppföljning. Detta är det intressanta, inte offentlighetsprincipen.
Den är totalt irrelevant under den här debatten, som handlar om hur vi från politikens sida kan se till att alla uppgifter som fanns tillgängliga innan SCB:s tokiga nya bedömning bidrog till problemen kan återställas så att alla myndigheter får tillgång till alla uppgifterna.
Jag har ställt frågor till Skolverkets generaldirektör i utbildningsutskottet, men jag har också inom ramen för januariavtalssamarbetet träffat representanter för Skolverket och SCB och självklart försäkrat mig om att med den här ordningen, med det förslag som jag kommer att rösta ja till i eftermiddag, kommer alla uppgifter som vi har haft tillgång till också att vara tillgängliga efter dagens beslut. Det välkomnar jag.
Reglerna gäller från den 1 juli. Det framgår i betänkandet att om detta visar sig fungera bra ska det permanentas. Den frågan får vi återkomma till.
Roger Haddad (L):
Fram tills Patrick Reslow kom till budgeten, som egentligen är kärnan i den här debatten, tyckte jag att det var ljuvlig julmusik för en liberal skolpolitiker. Han talade om statligt huvudmannaskap, ordning och reda och respekt för lärarna. Tioårig grundskola vet jag inte om han nämnde, men han talade om fokus på kunskap, ökad lärarbehörighet och så vidare.
Detta är rakt igenom liberala reformer som vi har drivit under många år, även inom ramen för nuvarande regeringssamarbete. Men, fru talman, när Sverigedemokraterna påstår sig satsa på skolväsendet i den här budgeten får jag inte - med tanke på Timssdebatten - matematiken att gå ihop.
Sverigedemokraterna rycker bort 6,23 miljarder kronor från förskola och grundskola i sitt förslag. På totalen, fru talman, när man räknar samman och summerar hela dagens budgettabell, rycker Sverigedemokraterna bort 1,3 miljarder från statens skolbudget och utbildningsbudget för nästa år.
Hur sjutton går den här beräkningen ihop? På vilket sätt satsar ni mer på skolväsendet än man gör i det liggande förslag som kammaren har att behandla, Patrick Reslow? Jag håller med om det mesta som sas. Jag tror inte att friskolefrågan är avgörande. Det är inte den viktigaste frågan, utan det viktigaste är grundläggande kvalitetsproblem, grundläggande problem med lärarutbildningen och brist på ordning och studiero i skolan.
Men många av de satsningar som behövs kostar pengar. Hur kan ni då spara på det här anslaget, Patrick Reslow?
Roger Haddad (L):
Ingen har drivit frågan om statligt huvudmannaskap så länge som vi. Vi har gjort det från dag ett. Den 8 december 1989 beslutade kammaren med fyra fem rösters övervikt att kommunalisera skolan. Det var ett gigantiskt misslyckande. Vi fortsätter att driva detta gentemot den socialdemokratiska regeringen. Frågan kvarstår. På totalen - även om ni lägger några miljarder hit eller dit - är summeringen minus 1,3 miljarder på utbildningsbudgeten.
Det är en besparing på utbildningssektorn, Patrick Reslow. Dessutom skulle jag avråda från att skicka miljarders miljarder till kommunerna i hopp om att de ska satsa på skolan. Vi har problem med obehöriga lärare, inställda lektioner och vikarier. Man tar bort kringresurser. Man säger till och med upp behöriga utbildade lärare. De här pengarna kan faktiskt kommunerna och grundskolan använda precis som de vill.
De kan till exempel anställa speciallärare eller fler lärare. Men detta rycker ni bort, Patrick Reslow.
Roger Haddad (L):
Det är en viktig fråga som Björn Åstrand har utrett om gemensam antagning för både de kommunala och de fristående huvudmännen. Vi är inte anhängare av den modell som utredaren föreslår. Däremot kommer jag själv från en kommun, Västerås stad, som under många år har haft ett jättefint samarbete både på gymnasiesidan och inom till exempel förskoleverksamheten.
Där samordnar och samarbetar man mellan kommunen och de enskilda förskolorna för att se till att alla får en bra bild över utbudet och bra information för att kunna göra aktiva val. Den är den möjligheten som jag kommer att jobba för. Det är också det som vi har sträckt ut handen för till regeringen. Det är en punkt som vi kan tänka oss att förhoppningsvis bli överens om.
Roger Haddad (L):
Liberalerna har aktivt medverkat till att skolor med återkommande brister enklare ska bli av med sitt tillstånd. Detta är nu på väg fram. Vi har också på allvar sett till att ett etableringsstopp för konfessionella skolor faktiskt är på väg att bli av, även om tidsplanen är framskjuten något.
Det finns dock ett par förslag i det här betänkandet, fru talman, som vi menar är viktiga om vi ska höja kvaliteten, öka tryggheten och öka jämställdheten i skolan. Det handlar om att komma åt skolor och förskolor med koppling till extremism.
Därför vill jag fråga Socialdemokraterna och Linus Sköld: Varför röstar ni nej till att expandera den viktiga ägar- och ledningsprövningen till att också omfatta rektor och skolchef på skolorna, eftersom de har ett viktigt pedagogiskt inflytande och enligt skollagen det yttersta ansvaret för den skolverksamhet som bedrivs?
Roger Haddad (L):
Det är i och med Liberalernas förslag om ett etableringsstopp för konfessionella skolor som vi för första gången kan hitta en politisk majoritet för ett sådant beslut, och det ser jag fram emot. Den här debatten handlar om att det fortfarande finns radikalister, islamister och våldsbejakande personer som kan fortsätta bedriva verksamhet med könsuppdelad undervisning. Och inte bara det, de kan också expandera och starta nya skolor.
En anledning till detta, Linus Sköld, är just att dagens skollagstiftning när det gäller ägar- och ledningsprövning i princip bara tittar på det ekonomiska, styrelsen och ägarskapet. På Skolinspektionens hemsida står det väldigt tydligt att rektor och skolchef inte omfattas.
I det exempel jag tog upp från västra Sverige, fru talman, med skolan som haft könsuppdelad undervisning i över 20 år har den nuvarande skolledningen passerat och klarat av Skolinspektionens etableringskontroll på grund av den här luckan i skollagen.
Det är oerhört provocerande att vi i Sverige fortfarande kan acceptera detta och med statligt sanktionerade bifall ge dem tillstånd att utöka verksamheten. Här hade jag gärna sett att Socialdemokraterna hade stått bredvid oss, bifallit vårt yrkande och satt stopp för dessa verksamheter i västra Sverige och säkerligen även på andra orter i landet.
Roger Haddad (L):
Tomas Kronståhl svepte snabbt förbi frågan om trygghet och studiero och berörde till exempel inte problemet med mobbning i skolan, som är en viktig del av detta betänkande. Studiero och trygghet omfattar ju också möjligheten för alla elever att känna sig trygga när de går till skolan på morgonen. Fortfarande kan vi läsa att den elev som blir mobbad tvingas byta skola eller byta kommun.
Det är helt oacceptabelt. Trots alla politiska utfästelser och trots alla fina artiklar från regering och andra har inte detta problem angripits. Det är fortfarande den som blir trakasserad, den som bli mobbad, den som blir utsatt som är den första att få lämna skolan, klassen eller till och med kommunen, i värsta fall. Jag vill fråga Tomas Kronståhl hur han vill angripa detta problem.
Jag menar att de aviserade förslagen inte är tillräckliga. Jag hade hoppats på stöd från Socialdemokraterna. Vi har lagt fram ett antal förslag kring tillträdesregler, omplacering och avstängning men även om likabehandlingsplaner och så vidare. Allt detta avstyrker Socialdemokraterna. Det andra gäller frågan om just könsuppdelad undervisning. Etableringsstopp för nya konfessionella skolor har tillkommit på Liberalernas initiativ.
Det löser dock inte problemen på befintliga skolor, Tomas Kronståhl, utan där krävs det insatser oberoende av kommande proposition. Min fråga är därför: Hur tänker Socialdemokraterna agera för att få stopp på den könsuppdelade undervisningen i befintliga skolor?
Roger Haddad (L):
Jag anser att åtgärderna mot mobbning och att ge de verktyg som behövs till rektorer och lärare inte är tillräckligt. Även om delar av de här verktygen finns används de inte.
Det är uppenbart att det finns någonting som håller tillbaka lärare och inte minst rektorer från att använda sig av hela den disciplinära åtgärdslådan för att se till att alla elever kan känna trygghet och studiero. Jag har under alla mina år som skolpolitiker tyvärr alltid fått höra att det är den som blir mobbad som tvingas byta skola.
Jag har aldrig någonsin hört att det är förövaren som får flytta. Det är en besvikelse och ett misslyckande för svensk skolpolitik. I frågan om könsuppdelad undervisning hänvisar Tomas Kronståhl till Skolverket och till läroplaner. I augusti 2016 godkände Skolinspektionen en skola i Stockholmsområdet som hade könsuppdelad undervisning.
Läroplanen skärptes 2018, men förra året godkändes fortsatt verksamhet på en skola i Göteborg som har haft könsuppdelad undervisning i 22 år. Det är alltså någonting som inte stämmer överens mellan verkligheten och den vision som Tomas Kronståhl möjligen har och som jag delar.
Elever - pojkar och flickor - befinner sig fortfarande i miljöer med radikalister och extremister där man bejakar traditionella könsmönster och fortfarande försöker, menar jag, påtvinga eleverna dessa. Det kan komma från skolledningen eller tyvärr, som vi också har sett exempel på, från föräldrarna. Det är helt oacceptabelt.
Roger Haddad (L):
Miljöpartiet har ju inte varit känt för att motverka extremism och radikalisering i skolan. Referensen Annika Hirvonen gör till utredningen om könsuppdelad undervisning är direkt felaktig. Det är beklämmande att ledamoten för Miljöpartiet säger att det finns ett absolut förbud mot könsuppdelad undervisning i svensk skola. Det är inte korrekt.
Jag har själv refererat till fallet där Skolinspektionen gav godkännande 2016. Och förra året, 2020, upptäcktes en skola som haft könsuppdelad undervisning i 22 år. Nej, Annika Hirvonen, det finns inget absolut förbud mot att bedriva könsuppdelad undervisning i svensk skola. Men vi vill ha det.
Vi har lagt fram förslag på etableringsstopp för konfessionella förskolor, som ni avslog för några timmar sedan. Vi har i det här betänkandet försökt skärpa det här med konfessionella inslag i skoldagen eftersom många elever tvingas in i de momenten och inte får göra ett fritt val. Det har ni också yrkat avslag på.
Nu har vi försökt lyfta upp frågan om att regelverket kring könsuppdelad undervisning uppenbarligen måste skärpas. Min fråga till Miljöpartiet är om ni är beredda att skärpa regelverket trots utredarens förslag. Är ni beredda att införa antingen mycket skarpare förslag eller ett på riktigt absolut förbud mot könsuppdelad undervisning i Sverige?
Roger Haddad (L):
Ni i Miljöpartiet har inte varit de som har påskyndat reformer för att stoppa extremister och radikalisering i svensk skola och förskola, Annika Hirvonen. Tvärtom har ni bidragit till att förhala och stoppa reformer. Fru talman! Förra året godkände Skolinspektionen en huvudman som har haft könsuppdelad undervisning. De kritiserades, men efter kritiken fick de godkännande att fortsätta - och inte bara att fortsätta utan även att utöka sin verksamhet.
Det är direkt provocerande, fru talman. Jag har inte efterfrågat vad utredaren anser i den här frågan. Jag delar inte utredarens åsikt, slutsats och förslag till regeringen. Miljöpartiet sitter i regeringen och har möjlighet att göra en egen bedömning av sakfrågan. Jag har inte fått svar, fru talman. Vi har inget absolut förbud mot könsuppdelad undervisning i svensk skola.
Jag vet vad utredaren föreslår. Jag delar inte hans förslag om att det är tillräckligt med dagens regelverk. Frågan är: Är Miljöpartiet berett att skärpa reglerna ytterligare eller till och med gå så långt att man inför ett absolut förbud mot könsuppdelad undervisning så att vi kommer åt och får stopp på dessa verksamheter som fortfarande av religiösa skäl delar upp pojkar och flickor?
Roger Haddad (L):
När det gäller den första delen och det som utredaren Lotta Edholm har föreslagit om förskolan är det av juridiska skäl inte ett reellt och skarpt obligatorium utan en inskrivningsskyldighet för kommunerna. Sedan får man som vårdnadshavare i sista hand ta ställning till om man vill ha barnet i förskolan eller inte.
Det återstår att se vad remissinstanserna säger och vad regeringen till slut väljer att lägga fram till riksdagen i form av en proposition. När det gäller den andra frågan tycker jag ändå att arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck och jämställdhetsarbetet generellt hänger ihop.
Anledningen till att vi betonar de delar som Michael Rubbestad lyfter upp är att vi inte är nöjda med nuvarande läroplan utan tycker att den behöver skärpas och förtydligas. Därför har Liberalerna i sin kommittémotion förtydligat och förfinat sina yrkanden.
Jag beklagar att Sverigedemokraterna inte ställer sig bakom dem, men jag hör också att ni är beredda att fortsätta stödja arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Det är eftersatt. Kompetensen är eftersatt. Det görs vissa saker av Skolverket redan i dag, men det kan bli mycket bättre.
Roger Haddad (L):
Vi har olika syn på förskolans uppdrag och inte minst när det kommer till jämställdhetspolitik generellt. Det är ingen hemlighet. Sedan råkar vi inta samma position när det gäller arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Det ser jag inga konstigheter med, även om vi är två olika partier och har två helt olika ideologiska grundsyner.
Jag tycker dock att det är lite överdrivet att säga att man inte ska få använda "mamma" eller "pappa". Man måste ändå modernisera regelverket och anpassa det så att det underlättar för förskolans personal och pedagoger att hantera situationer som kan uppstå.
Oavsett om jämställdhetsarbetet handlar om genuspedagogik eller om hedersrelaterat våld och förtryck tycker jag att det viktigaste är att budskapet till verksamheten är att vi måste börja med detta mycket tidigare. Vi ser fortfarande att detta är ett problem i gymnasieskolan och att det är ett problem i samhället. Vi har till och med förskolor, som vi har kritiserat hårt, som har koppling till våldsbejakande extremism.
Vi har grundskolor som har könsuppdelad undervisning. Allt som de tror på och bygger sin skolverksamhet på strider mot grundläggande värderingar om demokrati och jämställdhet. Därför är det viktigt för oss att betona detta.
Roger Haddad (L):
Bland de studier som det har refererats mest till under de senaste tio åren finns 2010 års studie från IFAU. Den åtföljdes fyra år senare av en studie från forskare i Göteborg, och de råkade tycka olika. Problemet generellt sett är att det inte har bedrivits någon djupgående betygsforskning i Sverige under många år, och precis som i forskarvärlden och bland lärarfacken - liksom här i kammaren - tycker man olika och drar lite olika slutsatser.
Jag hör ju hur man tolkar Skolverkets utvärdering olika beroende på vilken partinål man har, fru talman. Det handlar absolut inte om något gammalt material från 1930-talet. Det är faktiskt så att Lärarnas Riksförbund i sitt yttrande säger att man inte har något principiellt emot tidigare betyg i skolan, eller i årskurs 4, utan att man har kritik mot att detta ska ligga på rektorn.
Man tycker att det i så fall borde ligga på huvudmannen och att det borde gälla i hela landet. Det är egentligen min åsikt också, men även jag har fått ge och ta i en förhandling med regeringspartierna. Det viktigaste för mig är att vi går i en riktning där vi kan införa tidigare utvärderingar så att elever får en återkoppling.
När man till exempel frågar elever i Finland, som har tidigare betyg, om betyg säger de att de därigenom vet var de ligger och kan förbättra sig till nästa gång samt att de kan kommunicera till vårdnadshavare vilket stöd de har. Det är klart att detta är en del av denna reform, men glöm inte de andra delarna: lärarutbildningen, studiero och trygghet samt ett tydligt pedagogiskt ledarskap.
Jag avslutar, fru talman, med att säga att det inte spelar någon roll vilka argument som tas upp här av Vänsterpartiet, för Vänsterpartiet är i grunden emot betyg i grundskolan.
Roger Haddad (L):
Hade det här varit en debatt i kommunfullmäktige i Västerås hade ordföranden knackat av ledamoten för att han inte höll sig till debattens kärna, nämligen införandet av betyg i årskurs 4. Detta handlar inte om friskolor, om resurser generellt eller om finansiering av skolsystemet, utan det handlar om hur vi kan gå från en kravlös skola och från en betygsfri skola, som ni har kämpat för i decennier.
Ni har yrkat avslag på att införa krav på lärarlegitimation i skolan. Ni har röstat emot betyg i årskurs 6, och ni kommer att rösta emot betyg i årskurs 4. Ni har ju motverkat allt som politiska skolreformer har syftat till för att lyfta kvaliteten och för att fokusera på kärnuppdraget i skolan. Jag beklagar det.
Jag är glad att jag i dag står på en helt annan sida än Vänsterpartiet, som har motarbetat Liberalernas skolpolitik. Jag konstaterar att sju av åtta partier i Sveriges riksdag i eftermiddag kommer att rösta ja till regeringens proposition, och det välkomnar jag.
En förkrossande majoritet i Sveriges riksdag kommer att skicka ut budskapet att kunskap är viktigt samt att det är viktigt att identifiera elevers behov tidigare, att sätta in stöd och att kunna bidra till att öka motivationen bland eleverna.
Detta kommer tillsammans med många andra av de åtgärder som vi jobbar med - studiero, lärarutbildning, fortbildning av lärare, mobilfria klassrum eller vad det nu kan vara - att bidra till att kvaliteten ökar i svensk skola.