Ulf Berg (M):
Ibland funderar man lite på vad man ska säga i sådana här debatter. Jag funderade lite extra i samband med det frukostmöte som några av oss har varit på där Malin Sundin, som har skrivit boken Spilld mjölk , berättade på ett otroligt gripande sätt.
Jag fick boken i går och började läsa, och jag är fullständigt införstådd med att det kommer att bli en jobbig läsning. Det som var lite extra intressant var att jag hittade några ord av Erik Axel Karlfeldt i boken.
Erik Axel kommer från den kommun som jag bor i. Som ni känner till är han Nobelpristagare.
Vid 21 års ålder, 1918, skrev han detta: Men den som hejdar växtens fartoch lägger jord igenbegår en synd av grövre artän den som dräper män Det är mycket tänkvärda ord.
Det är kanske detta vi håller på med till viss del; åkermark som många har slitit otroligt hårt för att hålla öppen håller på att bli skog. Jag tycker att det finns alla skäl i världen att göra allt som står i vår makt för att vända denna utveckling.
Det var lämpligt att ha just detta frukostmöte före den här debatten, och jag vill rikta ett tack till Staffan Danielsson, som såg till att mötet blev av. Betänkandet angår areella näringar, landsbygd och livsmedel. Det är ett budgetbetänkande.
Jag ska först klara ut att vi från moderat sida står bakom punkterna 1, 3, 4 och 5 i betänkandet. Vi deltar inte i beslutet i samband med punkt 2, där vi har ett särskilt yttrande. Vårt budgetförslag har fallit, och därför kommer vi inte att delta i beslutet. Vad måste vi då göra?
Om man först tittar på jordbruket måste vi inse att jordbruket är ett företagande. Det finns sedan EU-inträdet på en global marknad, och vi måste se till att vi har konkurrenskraftiga regler för denna typ av företagande precis som för allt annat företagande.
Politiken vill gärna kalla det mervärden - olika beslut som inte är annat än kostnader för svensk jordbruksproduktion. Malin kallar det för särkostnader.
Jag tror att vi måste inse detta, för vi vet att konsumenten ofta tittar på prislappen och inte alltid vill betala för särkostnaderna. Om man hårdrar det kommer vi att fortsätta att flytta livsmedelsproduktion utanför våra gränser.
Det ska vi absolut inte göra när vi har ett så klimatsmart och bra jordbruk. Vi har sett till att problemen ökar, inte bara genom regler. Rovviltsproblematiken har tillkommit för många djurägare, och det skapar höga kostnader. I förra veckan hade vi en debatt om just denna del.
Jag tror att också detta är någonting som man måste fundera över, och lösa problemen. Redan fårägarna utanför Gnesta skulle behöva investera i stängsel för 2 miljoner kronor.
Om vi gör den ekvationen runt om hos alla djurägare blir det otroliga summor som man ålägger ett svenskt jordbruk som redan i dag har konkurrensproblem. Om vi gör rätt och inser att vi är på en global marknad måste vi nog tänka om.
I betänkandet har bland andra vi moderater visat att återbetalningen av dieselskatt för jord- och skogsbruk är viktig. Vi satsar under en treårsperiod drygt en halv miljard på detta. Om man jämför konkurrensmässigt slår detta hårt eftersom många konkurrentländer har betydligt lägre kostnader.
Det blir inte bättre av att regeringen höjer diesel- och bensinskatten. Man kompenserar och erkänner att detta är skadligt för jordbruket, men man kompenserar inte för mjölkbilen, alla fodertransporter och annat. Det är åkerier som sköter det, så det kommer att bli ökade kostnader. Vi har pekat på beteskravet, där vi moderater tror att det måste till en förändring.
Förhoppningsvis ska det kunna bli en ökad frihet, och vi kan kanske koppla beteskrav till miljöstöd. Vi moderater tror att det är viktigt att vi har betande mular ute för att ha öppna åkrar och hagmarker, speciellt. Många tar detta för givet, men djuren finns där av en anledning.
Det finns ett lönsamt jordbruk, och det måste på sikt finnas ett lönsamt jordbruk. Herr talman! Jag ska avslutningsvis säga att jag tror att skogen är viktig för boende på landsbygden. Det är viktigt att vi ser skogen som en produktionsskog. Vi kan höja produktionen av skog och samtidigt säkra kraven på att tänka på miljön.
Skogen är någonting som skapar många arbetstillfällen, och den är en stor bidragsgivare till att vi får ett bättre klimat. Det handlar om de gröna atomerna, och det är mycket bättre att vi använder de kolatomer som redan finns ovanför jordens yta än att kostnadsmässigt försöka få ned dem igen.