KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Borg (M):
Vad den här debatten ytterst handlar om är hur vi ska få en skola som ger våra elever goda kunskaper. Där är regeringens hållning glasklar. Vi ska sträva mot en kravskola med betyg, ordning, prov och välutbildade lärare som får bättre betalt ju mer utbildade de är. Det ska också finnas valfrihet.
Det centrala är naturligtvis att alla barn, varav 75 procent går i den kommunala skolan, ska ha och vara i en kunskapsskola. Det är där vi egentligen har skiljelinjen. Socialdemokraterna tror inte på kunskapsskolan. När det gäller vinsterna är Socialdemokraternas resonemang mer än lovligt märkligt.
Det är okej att göra en vinst på 8 miljarder avseende köpta varor till skolan, men det är förkastligt med lönsamhet när man säljer tjänster. Det är okej med en högre vinst, på 70 miljarder, i byggsektorn, och då talar vi om de 70 miljarder som det offentliga köper för av byggsektorn. Där är det okej med högre lönsamhet. Detta resonemang är med förlov sagt väldigt märkligt och inkonsekvent.
Sedan är det inte som Socialdemokraterna gör gällande, att vi inte har gjort någonting. Den här regeringen har tagit tag i hela friskolesektorn med skolinspektioner, kontroll, åtgärder och krav på ordning och reda i verksamheten. Det är vi som har stängt de möjligheter till skatteplanering som Socialdemokraterna öppnade. Sedan är och förblir det så att om vi ska ha valfrihet och om det ska finnas privata företag som är intresserade av att driva verksamhet måste vi ha lönsamhet.
Ska det fungera i hela landet måste vi ha en fri etablering. Det är de två sakerna Socialdemokraterna vill komma åt. De vill få bort lönsamheten och lägga makten hos kommunalråden. De börjar med att säga det här om skolan. Men varför inte säga det också om barnomsorgen, sjukvården, apoteken eller äldreomsorgen? Varför inte stå upp för det resonemang man har?
Man är emot valfrihet, och visionen är att makten ska tillbaka till de kommunalgrå kommunalråden. Där är skiljelinjen i politiken.
Anders Borg (M):
Hillevi Larsson har frågat civil- och bostadsministern om han har gjort det ställningstagandet att det är en rimlig ordning att hyresrätten är skattemässigt missgynnad jämfört med ägarrätt och om han avser att ta några initiativ med anledning av en rapport från Fastighetsägarna, Sabo och Hyresgästföreningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. En väl fungerande arbetsmarknad är en viktig förutsättning för en god ekonomisk tillväxt och en konkurrenskraftig ekonomi.
Bostadsmarknaden måste präglas av mångfald för att möta både människors behov och behovet av rörlighet på arbetsmarknaden. Mångfalden bland upplåtelseformerna ökar tryggheten och tillgängligheten på bostadsmarknaden. Bostäder som upplåts med hyresrätt är alltså ett viktigt inslag på denna marknad. Regeringen har den 12 april 2012 beslutat om kommittédirektiven Översyn av beskattningen av hyresrätter och vissa andra boendeformer .
Av dessa direktiv framgår att kommittén ska lämna förslag på förbättring av den skattemässiga ställningen för hyresrätter i syfte att öka utbudet av sådana bostäder. Uppdraget ska redovisas senast den 15 oktober 2013. Det pågår således ett arbete med att se över beskattningen av hyresrätter. Jag avser inte att föregripa kommitténs arbete.
Anders Borg (M):
Hyresrätten är central för en väl fungerande bostadsmarknad. Vi vet att rörlighet på bostadsmarknaden är viktig därför att vi annars får bekymmer på arbetsmarknaden. Det är viktigt att det finns hyresrätter för dem som önskar det, att det är lönsamt att producera dem och äga dem och att det är rimligt att bo i dem. Det är centralt att vi fortsätter att utveckla hyresmarknaden åren framöver.
Vi har sagt väldigt tydligt att beskattningen bör ses över. Det är alldeles uppenbart att regeringen har noterat den här frågan. Vi får en skattesänkning av fastighetsskatten den 1 januari 2013 från 0,4 till 0,3 procent. Vi har i de här frågorna haft en bra dialog med både fastighetsägare och hyresgäster. Vi ska återkomma till frågan när utredningen kommer till nästa höst.
Då kan vi se i vilken utsträckning vi har en missgynnad ställning för hyresrätterna och landa detta på ett bra sätt.
Anders Borg (M):
I direktiven, som beslutades den 12 april 2012 av regeringen, fastslås utgångspunkten för arbetet: "För att i högre grad uppnå en väl fungerande bostadsmarknad krävs att utbudet och mångfalden av bostäder ökar, framför allt i tillväxt- och storstadsområden." Sedan kommer vi till nyckelorden: "Kommittén ska lämna förslag på förbättring av den skattemässiga ställningen för bostäder som upplåts med hyresrätt i syfte att öka utbudet av hyresbostäder.
Förändringarna i beskattningen ska i första hand, direkt eller indirekt, avse den kommunala fastighetsavgiften för hyresbostäder." Kommittén har naturligtvis också en lång rad andra uppdrag. Det gäller till exempel att se över de oäkta bostadsrätterna och ställningen för kooperativa hyresrätters beskattning etcetera. Det gäller för den delen också om skattereduktion för ROT-arbete bör utvidgas till att gälla hyresrätter. Det här är naturligtvis utgångspunkten.
Regeringen anser att det är viktigt och bra att vi får en väl fungerande hyresmarknad och att det finns en bra möjlighet att omsätta hyresrätter och att det finns en attraktivitet i att bygga nya hyresrätter. Detta ska ses över. Och, som sagt, en tydlig inriktning från regeringens sida ligger i det faktum att från den 1 januari 2013 sänks fastighetsavgiften för hyresrätter till 0,3 procent.
Och man ska ändå komma ihåg att vi under de senaste åren har genomfört rätt kraftiga sänkningar när det gäller hyresbeskattningen.
Anders Borg (M):
Jonas Sjöstedt har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att förbereda Sverige för ett eventuellt sammanbrott av euron. Sverige är en liten, öppen ekonomi som redan i dag påverkas av krisen i euroområdet. När konjunkturavmattning och finansiell oro slår mot våra grannar drabbas vi av svallvågorna. Därför följer vi noga utvecklingen. På två viktiga områden har regeringen sedan länge arbetat för att göra Sverige mindre sårbart vid ekonomiska och finansiella kriser i omvärlden.
Det gäller de offentliga finanserna, och det gäller stabiliteten i vår finansiella sektor. Regeringen bedriver en ansvarsfull finanspolitik, som värnar uthålliga offentliga finanser, med trygga säkerhetsmarginaler. Detta görs för att vi ska ha handlingsutrymme att motverka effekter på jobb och välfärd som en fördjupad kris skulle kunna föra med sig. Vår starka position i dag ger oss goda förutsättningar för detta. Fördjupade problem inom euroområdet skulle få långtgående konsekvenser för globala finansiella marknader.
De svenska bankernas storlek och betydande gränsöverskridande verksamhet gör dem särskilt utsatta. Arbetet med att säkerställa ett stabilt finansiellt system är därför högt prioriterat. Regeringen har exempelvis sedan tidigare tillsammans med Riksbanken och Finansinspektionen aviserat höjda krav på bankernas kapitaltäckning. Därmed blir bankerna mer motståndskraftiga mot förluster.
Den så kallade stödlagen, lagen om statligt stöd till kreditinstitut, från 2008 ger regeringen stora möjligheter att vidta åtgärder för att motverka allvarliga störningar i det finansiella systemet i Sverige. Vi kan också snabbt återinföra ett garantiprogram om så behövs för att säkerställa att bankerna kan finansiera sig. Genom att hålla god ordning på vår ekonomi och vårt finansiella system har vi bra förutsättningar att hantera en eventuellt fördjupad kris i euroområdet.
Anders Borg (M):
Detta känns som en ovanligt svår debatt att klara av på en-, två- och treminutersinlägg, men låt mig ändå göra ett försök. Fru talman! Låt oss minnas hur det var före euron och de kriser vi själva vi gick igenom. På 90-talet försökte vi försvara växelkursen och tömde i praktiken nästan Riksbankens balansräkning för att göra till slut helt fruktlösa interveneringar.
På Riksbanken räknade man fram att man skulle behöva gå upp till 2 000-3 000 procents ränta för att klara av detta, och till slut fungerade det inte. Storbritannien och Finland följde efter och var lika maktlösa mot valutamarknaderna. Efter detta drabbades Frankrike precis innan eurons införande av liknande spekulativa attacker. Det var inte ordnade och enkla processer som vi hade då, utan det var komplexa och besvärliga situationer.
Jag tror att man gör det alldeles för enkelt för sig om man drar slutsatsen att Europa hade haft en enklare väg genom de här fundamentala problemen utan euron. Jag skulle snarare säga att det faktum att Europeiska centralbanken har etablerat en ordning där vi har prisstabilitet i Europa, att vi har fått ramverk för finanspolitiken som gör att man försöker hålla budgetar bättre i balans och att man gemensamt jobbar med ökad konkurrenskraft gör att Europa står lite bättre rustat.
Jag vill inte ge Jonas Sjöstedt bilden av att jag inte ser stora bekymmer och besvär i detta. Det här är en plågsam tid för världsekonomin. Det kommer att vara plågsamt i år, nästa år och för många länder under lång tid. Det finns fundamentala bekymmer i euroländer som till slut måste hanteras. Sedan gäller det bankerna, och det ska jag nu klara av på 15 sekunder.
Det som är specifikt för det svenska systemet är att vi har haft ett behov av att stärka kapitalet därför att det inte bara handlar om hushållen utan också om storleken. Vi måste göra någonting åt de här riskvikterna och få ordning på finansieringssidan. Det är de saker som måste komma först. Vi måste alltid ha en sådan ordning att vi inte vidtar åtgärder på de här områdena som stryper efterfrågan för mycket. Det är en avvägning som är svår.
Anders Borg (M):
Jacob Johnson har frågat mig om jag har för avsikt att vidta några åtgärder för att komma till rätta med de brister som visas i ESO-rapporten Income Shifting in Sweden - An empirical evaluation of the 3:12 rules . 3:12-reglerna har en viktig roll i att understödja innovationskraft och entreprenörskap i de små företagen. Reglerna gäller för aktiva delägare i fåmansbolag. De anger hur delägarens inkomst ska fördelas mellan tjänst och kapital.
Rapporten studerar den reform som trädde i kraft den 1 januari 2006 och som genomfördes av den socialdemokratiska regeringen. Rapporten antyder att inkomstomvandling kan vara ett problem men visar inte att 3:12-reglerna orsakar en inkomstomvandling. Författarna påpekar att beräkningen av skattebortfallet på grund av inkomstomvandling är mycket osäker. De redovisade beräkningarna förutsätter nämligen att gränsbeloppen kan utnyttjas. Detta förutsätter i sin tur att företaget går med vinst.
Alla regelverk måste naturligtvis ses över kontinuerligt. Regeringen skärpte 3:12-reglerna senast den 1 januari 2012. Förenklingsregeln begränsades till att bara få användas i ett företag per person, löneunderlagen begränsades och de så kallade bankuppläggen stoppades. I budgetpropositionen för 2013 aviserar regeringen att beskattningen vid generationsskiften ska ses över. Jag har för närvarande ingen avsikt att vidta några andra åtgärder beträffande 3:12-reglerna.
Anders Borg (M):
Låt mig bara upplysa om att Sverige har ett skattetryck som är mångdubbelt högre än man har i USA. Vi har en mycket starkare offentlig sektor och starkare offentliga finanser. Vi har högre offentliga utgifter och större skattintäkter. Jag är inte säker på att lärdomar från USA riktigt kan appliceras på Sverige. Jag vill naturligtvis välkomna en bra debatt om 3:12-reglerna.
Vill vi ha bra företagsbeskattning betyder det att det följaktligen kommer att finnas risker för att det uppstår skatteplanering. Det betyder att förekomsten av skatteplanering inte i sig kan utgöra en full utvärdering, utan man måste titta på om det påverkar innovationer, produktivitet och därmed reallöner. Det kommer naturligtvis i första hand att tillkomma samhället och dem som är anställda. Man måste se på hur det påverkar sysselsättning och arbetslöshet.
Den typen av utvärderingar måste man göra, och man måste alltid justera ett skattesystem. Jacob Johnson förenklar debatten genom att hävda att det finns enkla sätt att snabbt lösa den här frågeställningen. Det håller jag inte med om. Det är en motsättning mellan å ena sidan ett bra företagsskatteklimat och å andra sidan att vi ska ha statlig inkomstskatt. Då har vi en spänning i systemet som är ofrånkomlig. Det handlar om gränsdragningar. Dem ska vi naturligtvis alltid se över, men den grundläggande konflikten står kvar.
Anders Borg (M):
Fredrik Olovsson har frågat mig vilket ställningstagande jag har gjort i fråga om när Grekland bör lämna euron. Grekland befinner sig i en fortsatt mycket svår ekonomisk situation. Landets bnp har minskat med sammanlagt 20 procent sedan 2008. Den offentliga skulden beräknas enligt EU-kommissionen uppgå till ca 188 procent av bnp 2013, trots den stora privata skuldomstrukturering som genomfördes tidigare i år.
Det ambitiösa reformprogrammet i Grekland har inte fullt ut genomförts i den takt och omfattning som krävs för att återfå förtroende, konkurrenskraft och tillväxt. I samband med diskussioner om en tvåårig förlängning av tidsfristerna för den finanspolitiska anpassningen har jag understrukit att det är högst osäkert om endast en förlängning av tidsfrister är tillräckligt för att den grekiska ekonomin ska kunna återhämta sig. Givet Greklands situation med mycket svaga offentliga finanser, långvarig recession och svag konkurrenskraft finns inga enkla vägar för landet att välja.
Processen framåt kommer att vara svår. Därför har jag tidigare påpekat att det inte går att utesluta att Grekland lämnar eurosamarbetet. Vilken väg Grekland väljer att gå är framför allt ett beslut för Greklands regering och parlament. Den nuvarande grekiska regeringen har valt att fortsätta anpassningen av landets ekonomi inom ramen för ett anpassningsprogram som finansieras av lån från IMF och euroländerna.
Anders Borg (M):
Den ekonomiska politiken mellan medlemsländerna i och utanför eurozonen är en gemensam angelägenhet. Det är alltså en skyldighet som vi har att ge synpunkter på detta, och det är framför allt en skyldighet som vi har visavi våra medborgare att ge en så korrekt beskrivning av läget som möjligt.
Jag är också naturligtvis väldigt tacksam för att Fredrik Olovsson känner sådan omsorg om min trovärdighet i EU-samarbetet och Ekofinrådet och kan på den punkten ge honom relativt betryggande besked om att Sverige har mycket hög trovärdighet sedan lång tid tillbaka och betraktas som ett av de länder som står upp för att man ska ha tydlighet och öppenhet i de här diskussionerna. Det tror jag är en kultur vi ska bevara.
Jag tycker också att det är bra att vi kan hitta en samsyn med Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet kring bankunionen och andra besvärliga frågor där vi utifrån gemensamma intressen gemensamt ska förhandla så bra som det går för Sverige.
Anders Borg (M):
Hans Olsson har frågat mig dels när närvaroliggare kommer i fler branscher och i synnerhet inom byggbranschen i kombination med krav på månadsvisa kontrolluppgifter, dels vilka andra initiativ jag tar mot den grova organiserade brottslighetens skattefusk och illojal konkurrens.
Raimo Pärssinen har frågat mig dels vilka initiativ jag avser att ta mot skattefusk, svartjobb och bidragsbrott inom taxibranschen, dels om jag avser att ta initiativ till redovisnings- eller tömningscentraler för taxibranschen, dels vilka resurser jag avser att tillföra Skatteverket och andra myndigheter i syfte att bekämpa svarttaxi och oseriösa taxiföretagare.
Peter Persson har frågat dels mot bakgrund av vilka fakta och argument en proposition om månadsuppgifter har stoppats upp, dels efter vilka åtgärder jag avser att presentera en proposition i frågan, dels vilka ytterligare initiativ jag avser att ta mot det inhemska skattefusket. Regeringen överlämnade den 31 oktober i år en proposition med förslag till personalliggare för tvätteribranschen.
I propositionen gör regeringen bedömningen att utredningsförslagen när det gäller byggbranschen inte kan läggas till grund för lagstiftning. I stället anser regeringen att frågan om hur ett kontrollsystem för byggbranschen ska vara utformat ska utredas. Arbetet med att ta fram direktiv till en sådan utredning pågår. Den utredning som fått i uppdrag att ta fram ett förslag rörande redovisningscentraler för taxi ska lämna sitt förslag senast den 1 mars 2013.
Månadsuppgiftsutredningens förslag bereds inom Regeringskansliet. Regeringen bedriver kampen mot skattefusket, bidragsfusket och den illojala konkurrensen på bred front. Det sker bland annat genom åtgärder som ökar effektiviteten i Skatteverkets kontrollarbete, som till exempel kassaregister och personalliggare.
Här kan också nämnas det omfattande arbetet med att få till stånd informationsutbyte med skatteparadis och förslaget i budgetpropositionen för 2013 om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid handel med avfall och skrot av vissa metaller. Skattefusk genom oredovisat arbete motverkas också genom åtgärder som jobbskatteavdraget och avdragen för RUT- och ROT-arbete. Genom att sänka bolagsskatten minskas incitamenten för företagen att skatteplanera med hjälp av ränteavdrag.
Utöver detta har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att de befintliga ränteavdragsbegränsningar som trädde i kraft den 1 januari 2009 ska utvidgas. Frågan om resurser till Skatteverket och andra myndigheter ska beslutas inom ramen för budgetprocessen.
Anders Borg (M):
Monica Green har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra fattigdom i Sverige. Sverige ska vara ett samhälle som håller ihop. Ekonomiska kriser slår ofta hårt mot dem som har det allra sämst. Regeringens politik har därför inriktats på att öka sysselsättningen och motverka att arbetslösheten biter sig fast. Sedan 2006 har sysselsättningen ökat med 200 000 personer, och utanförskapet har minskat med drygt 200 000 personer.
Tack vare en ansvarsfull ekonomisk politik som värnat ordning och reda i offentliga finanser har vi också kunnat stärka välfärden. Regeringen har infört en rad riktade satsningar mot grupper med svag ekonomi: höjt flerbarnstillägg, höjt bostadsbidrag för unga utan barn och för barnfamiljer, höjd grundnivå i föräldraförsäkringen och höjt bostadstillägg för pensionärer.
Tillsammans med regeringens reformer för att stärka kvaliteten i utbildningsväsendet är dessa satsningar centrala för att utjämna livsvillkor och välfärd över tid. Den omfördelning som äger rum via offentligt finansierad vård, skola och omsorg är grundläggande för att utjämna människors livsvillkor. Det är regeringens fortsatta ambition att ytterligare stärka arbetslinjen och samtidigt bedriva en effektiv fördelningspolitik som gagnar dem som har det allra sämst. Det bästa sättet att minska risken för fattigdom är just att få fler i arbete.
Regeringen vill därför underlätta övergången mellan ekonomiskt bistånd och arbete. Eftersom en högre arbetsinkomst reducerar biståndet är det inte alltid tillräckligt lönsamt att börja arbeta eller att utöka sin arbetstid för personer med ekonomiskt bistånd. Regeringen avser därför att under 2013 föreslå förändringar i beräkningen av rätten till bistånd.
Anders Borg (M):
Låt mig understryka att den nordiska välfärdsmodellen så som den har utvecklats av alliansregeringen och liknande regeringar i Norge, Danmark och Finland - tillsammans med socialdemokrater under de år vi har skiftat makten - är en av de trevligaste och mest sympatiska samhällsmodeller vi har. Den skapar en hög grad av jämlikhet, trygghet och öppenhet, vilket vi har lyckats förena med en hög grad av dynamik.
Låt mig bara redovisa andelen utsatta, alltså om vi tittar på den andel i det svenska samhället som lever på låg materiell standard, är lägre än i länder som Schweiz, Island, Holland och Finland. Den har under de år med en alliansregering vi har upplevt, från 2006 till 2011, minskat från 3 procent till ned mot 1 procent trots att vi har genomgått den värsta ekonomiska krisen sedan depressionen.
Låt mig också redovisa de siffror för barnfattigdom som finns med i Eurostats statistik. Där kan man se att andelen barn med svår materiell standard har minskat från 2,8 procent 2006 till 1,3 procent 2011. Låt mig även påpeka att Sverige när Unicef granskar siffrorna och gör sin egen bedömning kommer ut som det land som tillsammans med Frankrike och Storbritannien satsar mest på familjepolitiken.
Det är tillsammans med Island, som är det land som har den minsta andelen barn som saknar några av de kriterier vi ofta bedömer som nödvändiga för ett anständigt liv. Detta sammanhänger naturligtvis med att vi har jobbat mycket extensivt med att skapa förutsättningar. Vi har haft en förstärkt arbetslinje och kombinerat den med åtgärder för att förbättra fördelningen och skapa trygghet i samhället.
Det är den samhällsmodell vi tror är väldigt bra och som vi tror skulle hotas av den socialdemokratiska skattechock som skulle slå ut jobb och sysselsättning i ett svårt ekonomiskt läge.
Anders Borg (M):
Marie Nordén har frågat mig om jag står fast vid en bolagsskattesänkning om 16 miljarder kronor i nuvarande konjunkturläge. Dessutom har Pyry Niemi frågat mig om sänkningen av bolagsskatten är en prioriterad fråga när varslen ökar. Under hösten har varslen ökat. Det är tydligt att företagen nu känner av en lägre efterfrågan från omvärlden. Det är bekymmersamt. Vi följer utvecklingen noga. Sverige är en liten, öppen och exportberoende ekonomi. När konjunkturen försämras i omvärlden slår det mot den svenska ekonomin.
I den prognos som presenterades i budgetpropositionen bedömde vi att tillväxten skulle bli dämpad och att sysselsättningen skulle utvecklas svagt under 2012. Det är ännu för tidigt att säga om de ökade varslen är tecken på att konjunkturen är på väg att försvagas ytterligare, men risken för en sådan försvagning visar sig nu allt tydligare. Tack vare starka offentliga finanser har vi resurser att hantera en försämrad utveckling. När konjunkturen försvagas är det av central betydelse att vi använder Sveriges starka offentliga finanser till att skjuta in energi i ekonomin.
Regeringen har lagt en offensiv budgetproposition för 2013. Vi satsar totalt 23 miljarder kronor på åtgärder som skapar jobb, förbättrar välfärden och stärker konkurrenskraften. Viktiga inslag är betydande satsningar på infrastruktur och forskning och på arbetsmarknadspolitiken. Dessutom föreslår vi en sänkt bolagsskattesats till 22 procent. Bolagsskattesänkningen på 16 miljarder kronor finansieras delvis med en begränsning av ränteavdragen på 8,8 miljarder kronor.
Bolagsskatten har stor betydelse för investeringar, välfärd och tillväxt i Sverige. Sänkt bolagsskatt leder till fler investeringar. Det ökar både kapitalstocken och kapitalintensiteten i svensk ekonomi. En högre kapitalintensitet i företagen ökar produktiviteten, vilket skapar utrymme för högre löner. Vi för en politik som möjliggör en gynnsam reallöneutveckling för svenska löntagare. Högre löner ökar arbetsutbudet och på sikt sysselsättningen.