KBLab/rixvox huggingface dataset:
Linda W Snecker (V):
För polisens brottsutredare är en mobil ofta det som innehåller allra mest information för att lösa ett brott och samla in bevis och sådant som kan resultera i en fällande dom. När Europol tillsammans med bland annat svensk polis knäckte Encrochat resulterade det i att kriminella gängledare kunde häktas och många brottsoffer få sin upprättelse.
Oavsett om informationen är krypterad, gömd i appar eller helt öppen och läsbar är tekniska apparater viktiga. Problemet är bara hur polisen ska kunna ta del av kommunikationen. Där finns många frågor att ställa, till exempel den om hemlig dataavläsning och vilka trojaner och program som polisen egentligen använder. Det är svårt att få svar på.
Andra frågor som jag brukar ställa är varför svensk polis inte utvecklar egna krypteringsnycklar och varför det inte anställs fler it-tekniker. Men polisen kommer i dag att få ett litet verktyg för att kunna öppna mobiler, nämligen möjligheten att få en misstänkt att skanna av fingeravtrycket eller ansiktet genom biometrisk skanning. Det finns betänkligheter även med det, och Vänsterpartiet lyfter fram dem i sin motion.
Förslaget har kritiserats av flera remissinstanser, bland annat eftersom det anses strida mot rätten att inte belasta sig själv och kravet på en rättssäker rättegång.
Sveriges advokatsamfund skriver i sitt remissvar att en reglering som tvingar en misstänkt att öppna ett avläsningsbart informationssystem för genomsökning inte bara strider mot de grundläggande principerna om den misstänktes rätt att vara passiv och inte belasta sig själv utan också innebär ett väsentligt avsteg från de principer som hittills styrt det allmännas våldsutövning mot enskilda individer. Fru talman!
Sammantaget står Vänsterpartiet huvudsakligen bakom regeringens förslag om modernare regler för användning av tvångsmedel. Men det gäller inte den del där det föreslås att tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter ska få använda våld för att tvinga en person att till exempel låsa upp en mobiltelefon. Om han eller hon vägrar ska en polis få genomföra denna öppning.
Om polisen möter motstånd ska hen få använda våld enligt bestämmelserna i polislagen. Våldet kan enligt regeringen till exempel bestå i att hålla fast personen en kort stund så att avläsning kan ske eller att trycka ned hens finger mot en mobiltelefon för att låsa upp den.
Även en brottsmisstänkt under 15 år ska vara skyldig att på tillsägelse medverka till en biometrisk autentisering om det finns särskilda skäl. Vi har full förståelse för att det kan vara mycket utmanande att utreda brott utan att få tillgång till bevisning som antas kunna finnas i till exempel en mobiltelefon.
Men vi tror att polisen kan använda sig av andra och bättre metoder än våld, till exempel via förhörsteknik, för att få personer att självmant öppna upp informationsbäraren. Jag yrkar bifall till reservationen.
Linda W Snecker (V):
Visste du att brottsoffrets otrohet kan leda till sänkt straff för gärningsmannen?
I dag finns det i 29 kap. 3 § brottsbalken en skrivning om strafflindring, och genom olika lagändringar har strafflindringsskälet om annans uppenbart kränkande beteende kommit att betyda otrohet.
Det här är ju inte rimligt, särskilt som vi vet hur få anmälningar om mäns våld mot kvinnor som resulterar i en fällande dom. Det var nog aldrig meningen att lagstiftningen skulle hamna där den nu har hamnat när regeringen gjorde dessa ändringar i lagstiftningen 2010.
Syftet med regeringens förslag var att både försvårande och förmildrande omständigheter skulle ges ökat genomslag vid straffvärdesbedömningen av brott i allmänhet. Första punkten i bestämmelsen ändrades så att brottet i stället för att ha föranletts av någon annans grovt kränkande beteende ska ha föranletts av någons annans uppenbart kränkande beteende.
Ni vet, juridisk-tekniska saker som behövs vid lagstiftning. Fall där misshandel har föregåtts av otrohet eller omoraliskt beteende från brottsoffrets sida har även historiskt sett behandlats mildare.
Men i och med lagändringen 2010 har det blivit tydligt i lagstiftningen att även provokationer av mindre styrka omfattas av den aktuella strafflindringsgrunden.
Vänsterpartiet anser att det är orimligt att målsägandens otrohet eller i övrigt omoraliska beteende ska kunna ges juridisk relevans och ligga till grund för strafflindring. Det är så lagstiftningen tolkas i dag. Det finns andra sammanhang där kränkande beteende bör kunna beaktas vid bedömningen av straffvärdet.
Vi vet ju att lagstiftning inte är svart eller vit. Det kan till exempel handla om ett fall där den tilltalade tidigare blivit misshandlad och sedan misshandlar sin förövare. Det kan dock, enligt vår mening, inte antas vara lagstiftarens mening att otrohet ska kunna beaktas som en förmildrande omständighet. Därför anser vi att regeringen bör tillsätta en utredning av 29 kap.
3 § 1 brottsbalken om uppenbart kränkande beteende i syfte att klargöra att otrohet inte får beaktas som en förmildrande omständighet vid domstolens bedömning av straffvärdet. Jag yrkar bifall till reservation 43.
Det finns många bra förslag i betänkandet om straffprocessen som vi diskuterar i dag, men vi väljer att yrka bifall endast till reservation 43.
Linda W Snecker (V):
Ledamoten och jag tycker likadant, till skillnad från Socialdemokraterna. De har nog inte förstått vilket bra förslag vi lägger fram och vilka hål i lagstiftningen som vi faktiskt kan täppa igen genom detta tillkännagivande. Nu kan vi se till att de, oftast män, som har begått fruktansvärda brott inte får lägre straff när de förstör bevis.
Jag tycker att det är väldigt bra att vi göra detta tillsammans. Det jag och Vänsterpartiet inte kan stödja är det Moderaterna lägger fram om kvalifikationsgrunderna för brottet. Vi tycker inte att det sättet att lagstifta är så bra utan lite gammaldags.
Lättförklarligt specificerar man i lagstiftningen vad som ska ingå för att någon ska kunna dömas för brottet. Numera har man ändrat sättet att lagstifta.
Vänsterpartiet tycker att det är bättre att se i vilket sammanhang brottet begåtts och att kvalifikationsgrunder därför blir för avgränsande och skapar mer problem än det löser.
Jag kan koppla det till vårt resonemang om att vi vill se ett strängare straff men att vi till skillnad från Moderaterna, som skriver två till åtta år, inte vill skriva hur många år i fängelse detta nya brott ska ge. Vi vill att detta utreds vidare så att det kan landa i en lagstiftning som faktiskt fungerar i verkligheten.
Linda W Snecker (V):
Jag tror att ledamoten Meijer visst förstår. Låt mig citera min kära kollega Gudrun Nordborg, som brukar säga till mig att juridik är frusen politik. Det här är ett väldigt gott exempel på det - att vi faktiskt tolkar juridik på olika sätt beroende på vilken politisk utgångspunkt som vi har.
Jag är inte helt övertygad om Louise Meijers argument att vi brukar lagstifta på det här sättet med kvalifikationsgrunder och olika listor. Jag kan på många sätt förstå varför Moderaterna vill ha in detta i lagstiftningen. Det är ett mer konservativt och fyrkantigt sätt att se på hur man kan forma juridiken, men jag blir ännu mer övertygad om att vi inte ska ha det så.
Vi ska ha en modern och välfungerande lagstiftning. Det finns luckor i lagen som vi måste täppa till, vilket vi gör tillsammans i tillkännagivandet, som jag hoppas att regeringen börjar arbeta med.
Men om vi på riktigt ska täppa till luckor i lagen måste vi se till att förundersökningarna fungerar och att det finns poliser med lång erfarenhet som kan hantera all den tekniska bevisning som behövs för att döma en person för detta fruktansvärda brott.
Jag tycker inte att vi ska ställa Åklagarmyndigheten inför en lagstiftning där man i princip ska fylla i olika checklistor för att kunna lämna in en stämningsansökan. I stället vill jag och Vänsterpartiet se en utredning av vilka straffskärpningar som behöver göras för att täppa till det som vi ser är ett problem i lagstiftningen och komma tillbaka till riksdagen med ett förslag om det.
Detta tror jag är ett bättre sätt att lagstifta på än att med politisk övertygelse trycka in saker som sedan kanske inte fungerar.
Linda W Snecker (V):
Det är otroligt spännande frågor som Ellen Juntti tar upp om vilka verktyg polisen ska få använda sig av. Något som jag är lite extra intresserad av är det här med hemliga tvångsmedel. Jag tänker att Ellen Juntti som har jobbat som polis under många år har enorm kompetens i fråga om polisens verktyg. Hon får jättegärna förklara lite för mig.
Jag tänker att förslaget om preventiva åtgärder är väldigt ingripande i den personliga integriteten. Det är ett helt nytt sätt att använda hemliga tvångsmedel i Sverige att ge polisen befogenhet att avlyssna dem som det faktiskt inte finns en brottsmisstanke om.
Hur tänker Moderaterna att det ska balanseras i det som KU ofta debatterar och funderar på i fråga om den personliga integriteten? Där skulle jag vilja höra ett resonemang.
Jag har också ställt ganska många frågor tidigare till bland andra rikspolischefen om hemlig dataavläsning och de trojaner som installeras i mobiler, datorer och liknande som används för den hemliga dataavläsningen. Tycker Ellen Juntti att de trojanerna, de verktyg som polisen använder vid hemlig dataavläsning, är tillräckligt effektiva?
Det var en jättestor framgång att fransk polis tillsammans med Europol kunde knäcka Encrochat. Det är väldigt imponerande polisarbete. Det jag har funderat mycket på är varför svensk polis inte riktigt har kompetensen att komma åt de här väldigt krypterade telefonerna. Jag skulle vilja höra om Moderaterna anser att svensk polis ska utveckla en egen krypteringsnyckel.
Jag tror att det är Moderaterna som vill att signalspaning, alltså det som militären använder, ska kunna användas inom Sverige. Jag skulle vilja höra Ellen Juntti berätta lite om det.
Linda W Snecker (V):
Jag upplevde inte att jag fick särskilt många svar på mina frågor. Integritet är ju som vi alla vet inte en fråga som handlar om ifall någon är dum eller snäll eller kriminell eller inte. Integritet gäller den enskilda individens skydd mot att bli övervakad av staten på felaktiga sätt, så som vi ser i till exempel kommunistiska diktaturer. Det är ett väldigt dåligt sätt för en stat att ge sig på den fria individen.
Det finns jättemycket lagstiftning i dag. Vad som dock saknas inom polisen - och detta tänkte jag att du skulle svara på - är till exempel det som gäller Encrochat. Ska polisen utveckla en egen krypteringsnyckel? Det är ändå krypteringen av informationen som är klurigheten när det gäller de här supermobilerna av alla slag. Ska svensk polis ha en egen krypteringsnyckel?
Anser Moderaterna när det gäller hemlig dataavläsning att de trojaner som polisen använder är tillräckligt effektiva, eller finns det andra program som Moderaterna anser att polisen ska använda när det gäller hemlig dataavläsning? På frågan om signalspaningen fick jag inget svar alls. Jag har för mig att det är så här, men du får jättegärna förklara mer om signalspaning; det är en oerhört komplicerad och svår fråga.
Tycker Moderaterna att den militära signalspaning som Must utför ska kunna användas även mot landets egna medborgare? Hur resonerar Moderaterna i så fall kring den personliga integriteten och statens befogenheter? Det är helt klart så att Moderaterna inte har några problem med att övervaka och avlyssna mer. Ni får jättegärna ha de åsikterna - men kunskapen, Ellen Juntti!
Moderaterna måste visa att ni förstår vad det innebär när ni lagstiftar om att staten ska övervaka fler medborgare. Visa att Moderaterna har den kunskapen!
Linda W Snecker (V):
Jag tror att alla vi politiker när vi debatterar påskupploppen lyfter fram våra favoritpoliscitat av olika slag. Där är det så att åsikterna även inom polisen ser otroligt olika ut angående vad som faktiskt har skett. Andreas Carlsons partiledare har gjort en fruktansvärd blunder i de uttalanden hon har gjort.
Oavsett hur citaten är klippta tycker jag att det visar på en okunskap hos Kristdemokraterna eller kanske bara en vilja att skapa rubriker kring polisens arbete. Det tycker jag är allvarligt, särskilt när vi nu debatterar vilka verktyg och befogenheter polisen ska ha. Den debatt som vi har haft i dag är en sak. Där är det tydligt vad Kristdemokraterna tycker och vad Vänsterpartiet tycker.
Som jag lyfte fram i mitt anförande saknar sju av tio polisregioner i Sverige i dag rätt utbildning för att kunna hantera stora, aggressiva folkmassor, alltså det som hände under påsken. I stället har man en mindre variant av utbildningen, vilket såklart är bra. Men innan Kristdemokraterna börjar prata om vapen och olika verktyg måste vi ju se till att svensk polis har rätt grundutbildning för att över huvud taget kunna använda de här vapnen.
Det har varken Andreas Carlson eller hans partiledare lyft över huvud taget, och det tycker jag är väldigt synd.
Linda W Snecker (V):
Det märks att Ebba Busch har besökt Navestad en gång under två timmar. Jag är där varje vecka. Synsättet på politiskt ledarskap för Kristdemokraterna är att verkligen gå igång på vilka slags vapen som polisen ska ha.
Jag har nog aldrig sett Andreas Carlson så taggad inför någonting som när han pratar om vad polisen kan göra mot människor med dessa vapen som Kristdemokraterna så gärna önskar att polisen ska få ha. Tänk om KD hade taggat igång lika mycket för 20 år sedan efter upploppen i Göteborg där polisen förändrade hela sitt arbetssätt mot stora folkmassor! Tänk om den taggningen hade funnits hos Kristdemokraterna!
Men det gör den inte, för det är betydligt mer rubrikskapande och verkar mer kraftfullt att prata om just vapen och vad de kan göra än hur vi ska se till att det inte sker sådana upplopp över huvud taget och hur vi ska säkra de utsatta områdena. Men då kan politiskt ledarskap under 20 års tid inte handla om hur man skryter om att man var först med att föreslå olika vattenkanoner.
Kristdemokraterna och Andreas Carlson lyfter inte någonstans fram de förebyggande åtgärderna och hur vi ser till att Sverige ska ha färre utsatta områden, som Navestad, Skäggetorp och Råslätt. Hur ska vi se till att polisen kan gå in och trygga dessa områden? Vartenda förslag som nu har kommit upp i debatten, särskilt förslag från din partiledare, skapar mer våld.
Att säga att människor ska ligga döda på gatan skapar mer oro, och det sätter polisers liv i fara. Med Kristdemokraternas retorik riskerar ni polisers liv när de går till jobbet för att skydda svenska folket. Det gör mig riktigt orolig.
Linda W Snecker (V):
Jag tänker att det handlar om vilket samhälle vi vill ha. Vi ser att det är just i åldern 18-20 som kriminaliteten är som allra högst, särskilt bland män, och att den sedan minskar drastiskt. Ja, vi har gett 18-åringar väldigt mycket frihet, och på alla sätt och vis är de vuxna personer. Det håller jag helt med om.
Visst kan det verka lite motsägelsefullt att 18-åringar, som Ellen Juntti säger, får stifta lagar men att de å andra sidan inte behöver följa dem. Men jag håller inte riktigt med. När det kommer till straffreduktion är det så att om vi låser in unga personer inom kriminalvårdens ram i ung ålder kommer den kriminella identiteten att stärkas.
Om de blir inlåsta under ganska lång tid kommer de att komma ut med en kraftig och stark kriminell identitet. De kommer att komma ut som gängledare, och jag vill göra allt för att motverka kriminalitet.
Både forskning och erfarenhet och myndigheter landar gemensamt i att längre straff inte påverkar kriminaliteten, och då tycker jag att det blir kontraproduktivt att låsa in personer och ge dem långa straff i stället för att se till att de rehabiliteras inom den ungdomsvård som vi har i dag.
Därför har Vänsterpartiet landat i att vi vill behålla den särbehandling som i dag sker mellan unga och vuxna.
Linda W Snecker (V):
Jag noterar att det återkommande i denna debatt sker ett missbruk av brottsoffer. Man motiverar sitt eget politiska ställningstagande med olika enskilda fall och vad som kan hända för brottsoffret. Det är ett missbruk av brottsoffer. Det är precis så lagstiftning inte ska gå till, att man upprepade gånger tar upp olika fall och säger att om just det egna förslaget inte går igenom kommer det eller det att hända.
Vi måste höja nivån över lagstiftaren, fru talman. Vi måste se vilket samhälle vi vill ha och hur vi kan minska kriminaliteten. Den samlade erfarenheten och forskningen säger att om vi låser in unga personer under lång tid i tidig ålder kommer den kriminella identiteten att befästas. Kriminaliteten kommer inte att minska.
Då föredrar jag, fru talman, att landa i erfarenhet och forskning i stället för att använda mig av det konsekventa missbruket av brottsoffers olika status, vilket definitivt inte är att ge upprättelse för brottsoffer. Upprättelse för brottsoffer är att se till att kriminaliteten minskar. Detta gör vi inte genom att låsa in personer under väldigt lång tid.
Då kommer de att komma ut som gängledare, och det tycker jag är en dålig utveckling.
Linda W Snecker (V):
Gängbrottsligheten i Sverige är stor och komplicerad. Polisen har under väldigt många år fått extremt stora ekonomiska resurser. Man har fått ändrad lagstiftning och fler hemliga tvångsmedel. Polisledningen skrev decemberbeskrivningen, med ett stort antal önskemål. Lärare ska få större förmåga att sätta gränser, utan att man kunde precisera vad det skulle innebära.
Beviskraven ska vara lägre, utan att polisen kan svara på hur det skulle hjälpa. Straffen ska bli längre, men inte heller där finns någon evidens. Många andra, både myndigheter och kommuner, ska göra mer. När kommer Morgan Johansson att kräva att polisledningen slutar skriva önskelistor och ser till att man börjar leverera resultat?
Det är dags nu, med de enorma resurser vi lägger på Polismyndigheten.
Linda W Snecker (V):
Jämställdhetsmyndigheten släppte i dag en rapport som visar att tre av fyra kvinnor med skyddad identitet får sin skyddande identitet röjd av svenska myndigheter. Det är 24 000 personer som har skyddad identitet i dag i Sverige. Många av dem flyr mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck.
Dessa identiteter röjs på grund av bristande rutiner hos svenska myndigheter och ute i kommunerna. Det är personer som lever i en väldigt svår situation. Vi är alla väl medvetna om hur mäns våld mot kvinnor drabbar alldeles för många av Sveriges kvinnor i dag. Jag vill veta hur regeringen tänker säkerställa att det finns kompetens och rutiner hos svenska myndigheter. De här misstagen får inte ske.
Det är någonting som vi verkligen måste stoppa. Jag vill veta vad regeringen tänker göra.
Linda W Snecker (V):
Tack för svaret, ministern! Jämställdhetsmyndigheten ska vi skydda med alla medel som vi har. Det är en oerhört viktig myndighet. Även personer med skyddad identitet måste få mer stöd och hjälp. En annan åtgärd som inte heller fungerar för att skydda kvinnor mot mäns våld är kontaktförbuden. De används alldeles för sällan och inte på rätt sätt.
Här skulle jag vilja se att regeringen ser till att polisen och socialtjänsten ser till att skydda kvinnor med de medel som finns. Kontaktförbuden måste användas mer.
Linda W Snecker (V):
Jag vill gratulera Andreas Carlson till hans nya uppdrag, att vara den infrastrukturminister som sätter stopp för att transportsektorn ska kunna uppnå sina klimatmål. Transportsektorn står för en stor del av utsläppen, och vad gör Kristersson-Åkesson-regeringen då? Jo, de stoppar höghastighetstågen.
Det är nu oklart vilka stambanor som över huvud taget kommer att byggas, något som är helt nödvändigt för att både vi som privatpersoner och industrins gods ska kunna färdas på järnväg. Det färdmedelsneutrala reseavdraget tas bort. Reduktionsplikten tas bort. Bonus malus tas bort.
Jag kan inte för mitt liv förstå hur Carlson ska kunna uppnå transportsektorns mål att minska växthusgasutsläppen med 70 procent till år 2030 - väldigt snart. Varför denna katastrofala politik, Andreas Carlson?
Mathias Sundin (L):
Låt mig börja med att yrka bifall till reservation 24 av Roger Haddad, Folkpartiet, om att avskaffa danstillståndet. Vad är egentligen dans? Den frågan kan man ha ställt sig ett antal gånger när man har spanat ut över dansgolvet. Men det är också en fråga som krögare i dagens Sverige får ta ställning till.
Det som jag ska återberätta nu har berättats för mig av en Norrköpingskrögare. En tjänsteman ringde till honom och meddelade att någon hade rapporterat att det hade förekommit dans i lokalerna. Han meddelade krögaren att det krävs tillstånd för att människor ska få dansa.
Krögaren ställde då frågan tillbaka till tjänstemannen: Vad är dans? Tjänstemannen sa: Vad menar du? Krögaren frågade: När ska jag gå in och bryta? Vid vilka rörelser uppstår dans, och när ska jag gå in och bryta denna dans som utbryter? Tjänstemannen sa: Ja. Låt mig berätta, sa krögaren, och fortsatte: När våra gäster har suttit och ätit en stund och börjar bli klara börjar vi spela musik.
Efter ett tag kanske de börjar gunga i takt till musiken. Är det dans? Nej, sa tjänstemannen, det är inte dans. Krögaren frågade då: Men om de ställer sig upp? De står still, men de står upp. De kanske krokar arm och gungar ihop till musiken. Är det då dans?
Tjänstemannen svarade: Nej, det är inte dans. Krögaren frågade då: Men om de kliver tillbaka och snurrar runt - är det dans? Ja, sa tjänstemannen då. Det är dans. Då ska du ingripa! Danstillståndet var omodernt när det infördes för länge sedan, och det bör avskaffas så snart som möjligt.
Så, herr talman: Sluta pausa, börja dansa!
Mathias Sundin (L):
Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och sedan börja i en annan ände. Vårt utgiftsområde handlar delvis om ett annat utgiftsområde, just för Försvarsmakten.
Alliansen vill flytta över 200 miljoner kronor från vårt område till försvaret som en del av en större satsning på och upprustning av vår försvarsmakt. Att detta är ett starkt behov tror jag egentligen inte att det råder några tvivel om, även om våra budgetar skiljer sig åt på området.
Vi såg i lördags ryskt militärflyg som flög mycket nära civilt flyg och var nära att krocka. För ungefär en vecka sedan dök dessa stora ryska bombare som kan vara kärnvapenbestyckade upp i Östersjöområdet, troligen för första gången sedan det kalla krigets slut.
Vi har haft en mycket uppmärksammad påhälsning under ytan som med all sannolikhet var rysk. Inte minst har vi det folkrättsvidriga ryska agerandet i Ukraina. Ryssland rustar kraftigt upp sitt försvar och sin militär. Det behöver vi göra också i Sverige.
Att flytta över 200 miljoner kronor är i det här sammanhanget inte någon stor summa, men det är vårt utgiftsområdes strå till stacken. Värt att påpeka är också att budgeten från S, V och MP dels inte gör detta, dels föreslår skattehöjningar som skulle göra att Försvarsmakten under nästa år tappade 150 miljoner och året därpå 300 miljoner kronor.
Det finns också satsningar från Alliansen inom vårt område. Vi har 3 miljoner kronor till mer ryskspråkig personal vilket det, som jag nämnde tidigare, ser ut att finnas ett behov av. Vi lägger 15 miljoner kronor på att höja säkerheten vid utlandsmyndigheter. Vi lägger 12 miljoner kronor bland annat på att stärka bekämpandet av våldsbejakande extremism.
Vi ser nu hela tiden uppdateringar från säkerhetspolisen och andra om att väldigt många svenskar åker ned och slåss för till exempel IS i Mellanöstern. Neddragningen av Regeringskansliet, alltså de pengar som vi använder till att finansiera en höjning av försvarsanslagen, är som tidigare nämnts väl förberedd.
Den kommer i huvudsak, fick vi höra i förra veckan, att hanteras med naturliga personalförändringar - människor som går i pension och annan personalomsättning. Det kan ändå vara viktigt att påpeka detta för regeringen: Det blir inga nya möbler nästa år. I Alliansens budget kan man sammanfatta det hela med att det blir mer pang för pengarna.