Lars Gustafsson (KD):
Det mesta i förslag och politik har en bakgrund. Bakgrunden brukar ofta förminskas fram till tiden då sakdebatten ska föras. Det är inte heller någon slump eller nyck som ligger bakom detta förslag från EU-kommissionen. Skälet till förslaget blev tydligt under finanskrisen och till och med långt tidigare.
När skatteutskottet besökte Storbritannien och det engelska skatteutskottet år 2006 var frågan om de stora skillnaderna mellan länderna redan aktuell. Vid det nämnda besöket tog jag upp frågan med det brittiska skatteutskottet.
De ville inte riktigt låtsas om det, med tanke på att de ofta har konservativa idéer - detta trots att det pågick ett bolagsskattekrig mellan Ungern och Österrike för att locka företag till sig. Det har inte blivit annorlunda sedan dess. Vi har haft en finanskris. Där lyftes bolagsskatten fram som en viktig fråga.
Där fanns även stora dubier från ledande företrädare i svenska partier som uttryckte sin besvikelse över att man hade ganska goda förutsättningar i vissa länder jämfört med andra, och då gick det i drickat helt enkelt. Man glömmer ofta bort detta. Jag bad skatteutskottets kansli, som är alltid är väldigt benäget att hjälpa till, att ta fram och titta på hur bolagskatterna ser ut i EU i dag. När man tittar på dem skiljer det nästan 300 procent mellan den lägsta och den högsta skatten.
Ni kan gissa vem som har den lägsta. Det är en liten ö ute i Atlanten, det vill säga Irland. Den som har den högsta är Belgien. Irland har 12 1⁄2 procent och Belgien 34 procent. Nu handlar inte betänkandet om skattesatser i sig utan om beräkningssystem för att motverka utnyttjandet av skillnader mellan EU-länder för att uppnå gemensamma strukturer för att undvika missbruk.
Det är klart att om jag skulle råka vara kommissionär för skattefrågorna - vilket Gud förbjude, och alla andra också för den delen - vore det en ganska självskriven fråga att titta på för att hitta hur vi i framtiden ska lösa de här skillnaderna och undvika att bolag flyttar sina tillhörigheter och skatter runt och kan göra olika ränteavdrag. Nyligen var det en diskussion i denna kammare där Socialdemokraterna ville att vi skulle vara ännu skarpare när det gäller skatteavtal för att få informationer.
Men när det gäller att gå på djupet är det tydligen svårare att till och med kunna titta på saken. Subsidiaritetsprövningen innehåller alltid avvägningar. Nästan alla förslag gör detta. Det är där tyngdpunkten är som man får göra en bedömning. Vi tar alltså inte ställning till detaljförslag. Ser man till proportionalitetsprincipen finns det väldigt mycket som talar för att gå vidare och titta på förslagen. Fru talman!
Mot den bakgrunden har jag kommit fram till att det finns mycket som talar för att utreda frågan vidare, särskilt som det finns ett veto vid ett eventuellt detaljförslag framöver. Jag beklagar att skatteutskottet redan nu avhänder sig möjligheten att påverka i denna fråga och riskerar att få minskad påverkan i andra frågor som är väldigt angelägna för detta land. Detta är inte sagt som ett hot utan som ett faktum.
Eftersom vi politiker lever i realvärlden och inte i några teorier är det viktigt att vi ser det när vi fattar beslut i sådana här frågor.