Ibrahim Baylan (S):
Ulf Nilsson har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa att språkvalen inte minskar inom det samhällsvetenskapliga programmet. Regeringen har vid flera tillfällen betonat betydelsen av goda språkkunskaper. I propositionen Bästa språket - en samlad svensk språkpolitik gör regeringen bedömningen att språkens roll inom svensk utbildning bör stärkas. Språkkunskaper är avgörande för rörligheten i Europa och andra delar av världen, såväl för arbete och studier som för turism och handel.
Språkkunskaper bidrar också till att utveckla förståelse, respekt och tolerans för andras språk och kulturer. Därför har Sverige också ställt sig bakom det gemensamma utbildningsmålet inom EU att ge alla barn och ungdomar möjligheter att lära sig två språk utöver det egna modersmålet. Eleverna har i dag också mycket goda möjligheter att läsa språk i såväl grundskolan som gymnasieskolan.
Alla elever har möjlighet att läsa två moderna språk redan i grundskolan och alla elever har möjlighet att fortsätta med detta även i gymnasieskolan. Sverige hävdar sig väl i en EU-jämförelse vad gäller antalet elever som läser mer än ett språk. Över tiden tycks det dock ha skett förskjutningar i samhällets och arbetslivets attityd till språkkunskaper.
Engelskans dominans tycks bidra till ett minskat intresse för att lära andra främmande språk i många länder i Europa, och så även i vårt land. Antalet elever som läser fördjupade kurser i språk har minskat i gymnasieskolan under hela det kursutformade programgymnasiets tid från 1994 och framåt. Det är därför viktigt att alla goda krafter samverkar för att motivera och stimulera fler elever att lära fler språk.
Huvudmännen har ett ansvar för att ett fortsatt lokalt pedagogiskt utvecklingsarbete sker, vilket också är nödvändiga insatser för att stärka språkens ställning. Ungdomar behöver dessutom god information om studieval som leder till jobb. Språkkunskaper i fler språk än engelska har stor betydelse för att öka rörligheten på den europeiska arbetsmarknaden. Möjligheterna att genomföra viss del av utbildningen utomlands ökar förståelsen för nyttan av språkkunskaper.
På skolor som utnyttjar denna möjlighet finns också fler elever som läser språk. Regeringen fastställde i februari i år nya programmål för gymnasieskolans nationella program som ska gälla för utbildningar som påbörjas efter den 1 juli 2007. Programmålen ska bland annat tjäna som underlag när undervisningen på ett program planeras och organiseras.
I de nya programmålen betonas betydelsen av att eleverna uppmuntras att utveckla språkkunskaper i flera språk. Det gäller även på program där andra språk än engelska inte är obligatoriska. För att de unga i gymnasieskolan ska kunna utveckla sina språkliga färdigheter måste man därför även i fortsättningen erbjuda olika möjligheter att läsa språk.
Dels måste det finnas möjligheter för alla elever att läsa språk, dels måste det finnas en nationellt fastställd inriktning som ger möjlighet för den som har ett särskilt intresse av det att studera språk. En nationell inriktning bör ha ett visst elevantal för att vara motiverad. De två inriktningarna kultur och språk på samhällsvetenskapsprogrammet, som infördes 2000 och ersatte den humanistiska grenen, har attraherat förhållandevis få elever.
Mellan språk och kultur finns många kopplingar som kan väcka intresset för fortsatta studier. Regeringen gör bedömningen att en inriktning med enbart språkkurser innebär att få elever söker den. Högskoleverket föreslog i ett yttrande att de två inriktningarna skulle slås samman till en inriktning som i första hand borde syfta till vidare studier inom det humanistiska området. Regeringen delar denna uppfattning.
Det är också viktigt att konstatera att det inte räcker med att inrätta en inriktning hur angeläget innehållet än må vara. Om inte eleverna väljer inriktningen har inte syftet nåtts. Regeringsbeslutet i februari 2006 innebär således att de två inriktningarna slås samman till en. Syftet är att öka utbildningens attraktivitet och därmed intressera fler elever för språkstudier.
Att omfattningen av språk minskar ska alltså inte ses som ett uttryck för att regeringen inte värderar språkkunskaper utan just tvärtom. Efter den 1 juli 2007 kommer således alla elever på samhällsvetenskapsprogrammet inom programmets obligatoriska del att läsa engelska i en omfattning om 200 gymnasiepoäng och moderna språk 200 gymnasiepoäng. Skolverket fastställer vilka ämnen och kurser som ska ingå i en inriktning.
Elever som väljer inriktningen språk och kultur kommer att läsa språk ytterligare 200 gymnasiepoäng. Därutöver finns möjligheten att erbjuda språk inom det valbara blocket och det individuella valet. Det ger tillsammans ett utrymme om ytterligare 400 gymnasiepoäng. Jag bedömer därför att det även i fortsättningen kommer att finnas goda möjligheter att fördjupa och bredda språkkunskaperna på samhällsvetenskapsprogrammet.