KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anna Hallberg (S):
Hans Wallmark och jag är inte överens i alla frågor, men här är vi verkligen överens. Jag motsätter mig fina ord om de inte följs av konkreta handlingar. Det är inte ansvarsfullt, skulle jag till och med vilja säga. Jag vill verkligen poängtera den omöjliga situation som har rått för våra gränsmedborgare om vad som gäller.
Jag tror att det för oss alla har varit nästan omöjligt att följa med i de regelverk som gäller i Norden, inte bara de som gäller gränserna utan också andra regelverk. Hans Wallmark nämnde skatteregelverket, som möjligen bör ses över. I flera länder finns en ambition att kunna sätta spaden i marken mellan Sverige och flera av våra nordiska grannländer när det gäller infrastrukturprojekt.
Som jag nämnde tidigare håller vi nu på med vissa bilaterala projekt som jag tror att vi kommer att kunna gå vidare med i närtid och också förverkliga. Det låter åtminstone så på våra transportministrar.
Allt detta är otroligt viktigt, men det allra viktigaste är kanske att på kort sikt visa att vi menar allvar med detta, till exempel vaccinationspass, och att vi ska titta på det tillsammans i Norden och säga att det inte bara handlar om att norska medborgare ska kunna åka till Sverige och börja handla igen i vår gränshandel, att det är fantastiskt bra för den svenska gränshandeln och att de sedan ska få åka hem utan karantän.
Det handlar också om att svenskar ska kunna komma in och vara dubbelt vaccinerade i Norge utan karantän och att man inte gör skillnad på folk och folk. Detta är inte symbolhandlingar. Detta är handlingar på riktigt. Det är då man inte längre har de gula västarna, svenskeskam eller vad man nu diskuterar. Framför allt handlar det om att visa att nu vill vi varandra väl. Jag tror att vi ska börja i det lilla, inte med de riktigt stora infrastrukturprojekten.
Vi ska börja i det lilla, och det lilla är kanske att nu, redan i sommar, titta på hur vi kan öppna gränserna, med de fantastiska vaccinationsmöjligheter som vi nu har på plats.
Anna Hallberg (S):
Jag gör gärna det, Linda Modig. Jag vill börja med att säga att jag verkligen delar synen att transportfrågorna - infrastrukturen och att bygga ihop Norden - är något av det viktigaste vi har. Vi har alla möjligheter nu att göra detta på ett klimatsmart sätt och att både reducera utsläppen och öka handeln och tillväxten i Norden. Jag ville bara börja där.
Det finns en enighet mellan länderna vad gäller vikten av att fortsätta det samarbete och den samordning som finns på detta område. Från svensk sida är det vår syn att det finns ett gott informellt samarbete. Linda Modig ställde frågan till mig om man skulle vilja formalisera detta.
Jag har erfarenhet från ministerrådet när det gäller våra nordiska samarbetsministrar, och jag måste säga att ministerrådet i sig ibland är belastat av formaliteter. Det kan vara en stor utmaning att ha bilaterala förhandlingar och dialoger vid sidan av eller i ministerrådet.
Om man har ett ministerråd är det väldigt många frågor som ska upp på bordet där. När det gäller just transporter och infrastruktur finns det ett behov just nu av att få igång de bilaterala infrastrukturprojekten. Det är inte helt okomplicerat eller att bara inrätta en struktur och sedan säga att det är detta som kommer att lösa det hela.
Jag säger inte att det är vad Linda Modig säger heller, men jag vill poängtera att det också är en utmaning i de formella strukturer som finns. Allra sist ska jag säga att det inte innebär att det inte är bra att ha en struktur på lång sikt, för det blir mindre personberoende och mer strukturella former att hålla sig till, vilket kan underlätta.
Anna Hallberg (S):
Jag vill återkomma till att jag instämmer i att det finns ett behov av att långsiktigt säkra en långsiktig plan och att också ha en struktur för detta. Men med detta sagt kan vi också se att dessa pannordiska infrastrukturprojekt just nu inte ligger på bordet, där alla fem länder kommer att vara delaktiga. Vad som framför allt är prioriterat nu är bilaterala projekt.
Jag nämnde Stockholm-Oslo, till exempel. Vi har det också i Öresundsregionen. Vi har även den lite mer långväga förbindelsen ända nedifrån Tyskland, och vi skulle kanske kunna hitta en möjlighet att docka i detta från Tyskland och upp till Norge och så vidare. Men detta är projekt som inte alltid berör alla länder. Det är därför som det också kan vara utmanande. Det är till och med utmanande att ha de bilaterala infrastrukturprojekten just nu och att få dem att bli verklighet.
Om man ska skapa ett transportministerråd tror jag att man i så fall måste säkerställa både och. Man måste se till att de bilaterala förhandlingarna och kontakterna inte hämmas av att man lägger alla frågor på ett ministerrådsbord. Jag tror, fru talman, att det är väldigt viktigt att man också fortsätter med de bilaterala projekten som vi nu faktiskt börjar se lite framåtdrift i, som vi alla längtar efter så mycket och behöver så väl i det nordiska samarbetet.
Jag vet också att den svenska delegationen till Nordiska rådet har haft infrastrukturminister Tomas Eneroth som gäst vid ett delegationsmöte. Jag tror verkligen att delegationen fick en presentation av vad som är på gång på infrastrukturområdet - mycket bättre än vad jag kan ge. Det är positivt att detta är på gång. Låt oss då fortsätta att bejaka de bilaterala och viktiga projekten och förhandlingarna. Samtidigt får man på sikt ha diskussionen om man behöver bättre strukturer. Då tror jag inte att något land skulle stänga dörren för det på lång sikt.
Men just nu är behovet uppenbarligen att framför allt få igång de bilaterala projekten och infrastrukturförhandlingarna, som är så viktiga att få på plats.
Anna Hallberg (S):
Jag tackar Aron Emilsson för att han lyfter fram frågan om kultursektorns budget. Den är fortsatt högt prioriterad. Jag vill inleda med att säga att ministerråden för kultur och utbildning bidrar med en väldigt viktig verksamhet. För att kunna förverkliga visionen är de helt avgörande. Därför har de fortsatt de största budgetramarna.
Med detta sagt innebär budgetramarna för 2021 konkreta steg framåt för att styra verksamheten mot den vision som antogs i slutet av 2019. Då måste också de strategiska prioriteringarna och handlingsplanerna som ministerrådet beslutar om följa med i fråga om dessa prioriteringar.
Jag vill understryka att det verkligen inte innebär angrepp eller konfrontation mot kultursektorn eller mot kulturbudgeten, som Aron Emilsson uttryckte det. Kultursektorn har fortfarande en av de största budgetramarna därför att det är helt avgörande för att vi ska kunna gå mot denna vision och för att vi också ska kunna stärka den nordiska identiteten, inte bara hos oss själva utan också ute i världen.
Det är otroligt viktigt för nordisk tillväxt och för nordisk konkurrenskraft att vi lever upp till det nordiska varumärket och den nordiska identiteten. Men när man antar en ny vision innebär det trots allt att man gör en omfördelning av budgeten. Vi har tre strategiska prioriteringar när det gäller visionen. Det är ett grönt Norden, ett konkurrenskraftigt Norden och ett socialt hållbart Norden. Dessa tre prioriteringar innebär ingen motsättning mot satsningar på kultur- eller utbildningssektorn.
Men de kräver en omfördelning av budgeten som prioriterar det gröna i syfte att faktiskt uppnå en mer jämn fördelning av dessa medel, av de totala medlen, som styr mot visionen. Kultursektorn är alltså fortsatt högt prioriterad. Men en omfördelning var nödvändig i och med den nya visionen.
Anna Hallberg (S):
Jag såg också den artikeln i Dagens industri - jag tror att det var en ledare. Jag kan på ett sätt bejaka den problematik som det faktiskt har inneburit att det politiska gemensamma ansvaret för Norden inte har tagits under denna kris. Vi har gjort vad vi har kunnat från den svenska regeringens sida. De andra regeringarna har säkert också gjort vad de har kunnat.
Men i den snabba eskalering av pandemin som skedde under förra våren blev det väldigt nationellt inriktade åtgärder, och politikens fokus hamnade väldigt mycket på det nationella och på det inrikespolitiska. Jag är övertygad om att vi måste diskutera på högsta nivå mellan de nordiska regeringarna vad vi från politiskt håll nu har att ta ansvar för.
Förhoppningsvis kommer vi att kunna ha den diskussionen den 20-21 juni. Det här får nämligen inte hända igen, utan vi i det politiska ledarskapet måste gå bättre rustade in i nästa kris - även om den kommer snabbt. Det är också någonting som inte bara näringslivet utan alla våra medborgare, inte minst gränsmedborgare, förväntar sig av oss. Jag kan alltså bara bejaka detta, fru talman.
Från Sveriges sida får vi göra allt vi kan för att utredningen, resultaten och de åtgärder som nu vidtas utifrån dessa erfarenheter - vilket görs inte minst i det nordiska ministersamarbetet - ska leda oss i en helt annan riktning än den vi mötte den här krisen i. Nästa kris ska vi möta tillsammans; det är ett politiskt ansvar. När det gäller kulturen blir jag lite bekymrad.
Vi har till exempel i budgeten för 2021 gjort vissa justeringar för att ta hänsyn till att kultursektorn också drabbats extra hårt under pandemin. Självklart måste vi tydliggöra det fokus och den prioritering som kultur och utbildning har i det nordiska samarbetet.
Som sagt: Om vi fortfarande har kvar de största budgetramarna för kultur och utbildning och om vi nu fortsatt gör extrasatsningar på kultursektorn måste det också kommuniceras till våra medborgare.
Anna Hallberg (S):
Jag tackar Lorena Delgado Varas för att hon lyfter en fråga som är helt avgörande för den nordiska identiteten, som jag talade om tidigare. Den bygger ju på våra gemensamma värderingar. Jag nämnde tidigare också att vi kanske har tagit det nordiska samarbetet lite för givet. Det allra värsta vore ju om vi tog våra gemensamma värderingar för givna - om vi inte vaktade och bevakade dem och hela tiden lyfte fram dem.
I kris finns det en risk att man agerar nationellt och ganska primitivt och snabbt när det gäller att stänga ute eller stänga inne, och jag tror att detta är en väldigt viktig fråga som vi måste lyfta upp på bordet - inte minst hos oss nordiska samarbetsministrar.
Vi behöver bevaka och bejaka våra nordiska värderingar som har tjänat våra samhällen så väl och som är vår identitet. När vi talade om kultursektorn och utbildningssektorn tidigare, fru talman, talade vi om identitet och att det var viktiga parametrar. Hela grundsynen gällande människors lika värde och ett samhälle där alla ska få samma chans - att vi har ett välfärdssamhälle som är grunden för vår identitet - är ju helt avgörande.
Jag kan alltså bara bejaka att detta är en fråga som aldrig får tas för given, fru talman, och som hela tiden måste bevakas.
Anna Hallberg (S):
Nordiska rådet har stor betydelse, och det kan inte nog understrykas hur viktigt det är att Nordiska rådet är en integrerad del i processen när vi nu ska utveckla Norden mot den vision som statsministrarna antog. När jag kom in som relativt ny, eller egentligen helt ny, nordisk samarbetsminister hade visionen precis antagits.
Jag tror att man från Nordiska rådets sida upplevde - jag fick i alla fall höra det - att man inte riktigt hade varit med i processen. Det bekymrade mig, för en vision måste ju alla kunna köpa in i, känna för och känna sig delaktiga i, inte minst Nordiska rådet. Nu tar vi nästa steg, och nu ska vi förverkliga de handlingsplaner som ska leda oss mot visionen.
Jag vill från den svenska regeringens sida bara understryka hur otroligt viktigt det är att Nordiska rådet - och, ska jag säga, den svenska delegationen till Nordiska rådet - har varit en stark, konstruktiv och väldigt engagerad kraft under hela pandemin. Men vi ska naturligtvis också se till att Nordiska rådet inte bara är delaktigt på marginalen eller vid vissa möten, utan Nordiska rådet ska vara integrerat i processen för hur vi ska ta oss mot visionen.
När det gäller just gränsstängningar är det ju en nationell kompetens; det vet vi alla. Ofta fattas dessa beslut också ganska snabbt. Det innebär inte att man inte kan ha en dialog och att man inte kan ha ett resonemang om huruvida det verkligen är nödvändigt att stänga gränsen eller vad det finns för alternativ. Man kan titta på om det går att minimera konsekvenserna och så vidare.
Även i det sammanhanget håller jag absolut med Lorena Delgado Varas, fru talman - finns möjligheten att lyssna in Nordiska rådet ska man ta till vara den. Det kommer nämligen synpunkter som det är otroligt svårt för regeringarna själva att ta till sig utan att ha en nära dialog med Nordiska rådet. Jag bejakar alltså detta, fru talman.
Anna Hallberg (S):
Hans Rothenberg har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att från svensk sida verka för att TTIP-förhandlingarna, det vill säga frihandelsavtalsförhandlingarna, mellan EU och USA ska återupptas. USA är en viktig partner för Sverige, och den bilaterala relationen är av stor vikt för vår ekonomi.
Amerikanska företag med verksamhet i Sverige skapar omkring 70 000 jobb här, och svenska företag skapar i sin tur ungefär 365 000 arbetstillfällen i USA. Det är givetvis högprioriterat av regeringen att upprätthålla och vidareutveckla de goda handelsrelationerna med USA inom ramen för en fri, hållbar och rättvis handelspolitik. Inom EU verkar vi för att EU ska ha ett positivt och konstruktivt förhållningssätt till USA.
Vi stöder förslag om att fördjupa och bredda handelsrelationen där det är möjligt. EU:s och medlemsstaternas reaktioner på utfallet i det amerikanska presidentvalet har varit positiva. Jag ser personligen förstås mycket fram emot att inleda ett nytt samarbete med mina motparter i den nya administrationen, och det vore glädjande om handelsrelationen kunde fördjupas. Jag utesluter inte att samtal kommer att föras om TTIP och utformningen av ett framtida handelsavtal.
Samtidigt är det viktigt att vara realistisk. Tillträdande president Joe Biden har varit tydlig med att förhandlingar om breda frihandelsavtal inledningsvis inte kommer att ligga högst på administrationens politiska dagordning. Ett förslag från EU om att eventuellt återuppta TTIP-förhandlingar i detta skede skulle därför sannolikt inte landa rätt hos den inkommande administrationen.
Därutöver har det inom EU funnits delade meningar om delar av TTIP-avtalets dåvarande utformning. Mina EU-kollegor och jag kommer förstås att föra samtal med USA om hur vi på bästa sätt kan fördjupa vårt handelspolitiska samarbete. EU och USA är varandras viktigaste handelspartner.
Som världens två största marknadsliberala ekonomier finns det goda skäl att göra framsteg på handelssidan, inte minst med tanke på den ekonomiskt svåra period vi just nu genomgår men också med hänvisning till geopolitiska omständigheter och utmaningar. Under FAC handel, det vill säga mötet med EU:s handelsministrar, den 9 november i år lyfte jag vikten av att återstarta den transatlantiska handelsrelationen med en ny positiv agenda.
Det finns ett brett stöd för detta bland EU:s handelsministrar. Det behövs gemensamma insatser för att främja den bilaterala handeln, lösa bilaterala handelstvister, samarbeta kring handel- och teknologifrågor samt reformera och stärka Världshandelsorganisationen, WTO. Dessa förslag omfattas även av det gemensamma meddelandet om en ny transatlantisk agenda som kommissionen och EU:s utrikestjänst, EEAS, offentliggjorde den 2 december.
Regeringen kommer att verka för att EU ska ha en god handelsrelation med USA och på bästa sätt skapa goda förutsättningar för svensk ekonomi, svenska företag och svenska jobb.
Anna Hallberg (S):
Det blir väldigt viktigt att med den nya administrationen i USA stärka och bygga vidare på det transatlantiska samarbetet för att också hantera de globala utmaningarna tillsammans, för de är ju ännu större nu efter pandemin. Vi ska göra detta. EU och USA ska vara jämlika partner. Vi förfogar över delvis olika instrument, kompetenser och styrkor, men tillsammans kan vi bygga något framåt med den inkommande administrationen.
Joe Biden och hans tillträdande regering har verkligen signalerat att man vill ha en dialog. Man vill ha multilateralt samarbete. Det är väldigt positivt, och både regeringen och EU välkomnar detta. På handelssidan kan jag inte nog understryka att vi vill bredda och fördjupa våra relationer med USA. Vi måste få bort det som stör. Det är högt hängande frukt - det håller jag med om - men vi måste plocka ned den och hantera dessa frågor, för de stör relationen.
Detta är något som måste upp på agendan i EU också, naturligtvis. När EU:s handelsministrar hade sitt förra möte var det precis efter att USA-valet hade blivit klart och vi hade fått ett resultat till slut. Vid det mötet var handelsministrarnas samfälliga reaktion till att man nu skulle kunna få igång en dialog väldigt positiv. Jag ser personligen väldigt mycket fram emot att inleda ett nytt samarbete med den nya administrationen.
Vi hade ett bra samarbete och en bra dialog med handelsrepresentanten även tidigare, men jag tror att förutsättningarna är bättre nu. Vi ska också komma ihåg att Joe Biden har varit väldigt tydlig med att förhandlingen om breda frihandelsavtal inte kommer att ligga i framkant. Låt mig avsluta med att citera vad han sa i New York Times i helgen "I'm not going to enter any new trade agreement with anybody until we have made major investments here at home and in our workers."
Vi måste se på deras agenda men inte backa undan för att trycka på för ett nytt avtal så småningom.
Anna Hallberg (S):
Lorena Delgado Varas har frågat mig om jag kommer att verka för att Sverige ska stötta förslaget som presenterats i Trips om ett undantag för det immaterialrättsliga regelverket vad gäller vaccin mot covid-19, för att man ska frångå patent- och licensbestämmelser och för att vaccin ska distribueras efter behov utifrån länders ekonomiska förutsättningar för att få en större global effekt mot spridningen.
Sverige och EU verkar aktivt för att säkerställa global tillgång till vaccin mot covid-19, både politiskt och finansiellt. Detta är en fråga både om global solidaritet och om att skydda vår egen befolkning - ingen är säker förrän pandemin har stoppats överallt, och vaccination spelar en mycket viktig roll. Det är samtidigt av yttersta vikt att alla vaccinkandidater är noggrant testade och godkända innan vaccination inleds, och detta tar tid.
I dag har vaccination inletts i ett femtiotal länder, men vi är fortfarande i ett tidigt stadium av vaccination, med runt 40 miljoner vaccindoser givna i världen. Sverige ingår i EU:s gemensamma vaccinstrategi och ingår därigenom också i det globala vaccinsamarbetet Covax, där EU och medlemsländerna hittills är den största bidragsgivaren. Sverige har bidragit med 100 miljoner kronor till Covax för att bidra till att göra kommande vaccin tillgängligt för låg- och medelinkomstländer.
EU har bidragit med stora resurser till vaccinforskning, bidrar genom sina förköpsavtal med avgörande finansiella resurser som möjliggör och skyndar på utveckling och testning av lovande vaccinkandidater samt bidrar till att utveckla produktionskapacitet, något som gynnar alla länder, inte bara vår egen befolkning.
Regeringen följer noga den diskussion som uppkommit i Trips till följd av Indiens och Sydafrikas initiativ om ett temporärt undantag från de immaterialrättsliga reglerna med anledning av covid-19. Från svensk sida ställer vi oss i diskussionerna bakom EU:s position att det existerande immaterialrättsliga regelverket skapar förutsättningar för att bekämpa covid-19 i världen och att det varken förhindrar eller försvårar tillgång till läkemedel för låg- och medelinkomstländer.
Flera andra länder delar denna bedömning, bland annat Norge och Storbritannien. Det kan tilläggas att de flexibiliteter som Tripsavtalet redan i dag erbjuder kring tvångslicenser också är en möjlig väg framåt för att tillgodose tillgången till vaccin till en skälig kostnad. Patent och övriga immaterialrätter skapar incitament för företag att investera i att utveckla läkemedel, som vacciner.
Men det är samtidigt en förenkling att frågan om tillgång till vaccin enbart handlar om immaterialrätt. De verkliga hindren för en rättvis tillgång till vaccin är snarare en hög efterfrågan i kombination med otillräcklig produktionskapacitet, där Sverige genom EU-samarbetet fortsätter att bidra. Regeringen kommer att fortsätta verka för att säkerställa global tillgång till vaccin mot covid-19.
Anna Hallberg (S):
Jag vill tacka Lorena Delgado Varas för att hon lyfter fram den här otroligt viktiga frågan! Jag vill inleda med att bejaka hur viktigt det är att vi nu tänker utifrån solidaritetens förtecken i dessa svåra tider. Det är verkligen en nyckelfråga hur vi snabbt kan få ut de olika typerna av vaccin till hela världen och framför allt till utvecklingsländerna som inte har möjligheten att skaffa dem själva.
Jag vill understryka att jag delar den synen. Jag vill kommentera det som Statsrådet Ardalan Shekarabi om Covax. Sverige ingår som jag sa genom EU i detta globala vaccinsamarbete. Sverige är en väldigt stor bidragsgivare i detta. Jag vill även där hålla med Lorena Delgado Varas om att vi måste se till att det blir ett effektivt samarbete och en effektiv distribution. Nu har vi också produktionsutmaningar när det gäller vaccinet.
Men det ska inte hindra att vi lyfter blicken och tänker solidariskt och på den globala distributionen. När vi har produktionsutmaningar är det självklart så att vi ska titta på om vi kan hitta andra kanaler för produktion och andra länder som kan producera generika, kopior och så vidare. Jag vill återkomma till Tripsavtalet och det regelverk som finns. Det innehåller en flexibilitet.
Där måste vi titta på om vi kan hitta undantag från regelverket, det vill säga undantag från det immaterialrättsliga skyddet för de stora läkemedelsbolagen. Det finns möjlighet att ha en flexibilitet i Tripsavtalet.
Jag vill som svensk handelsminister verkligen driva på för att man ska kunna använda den flexibilitet som finns i regelverket och uppmuntra ansökningar om det som kallas för tvångslicenser. Man kan alltså tvinga patentinnehavarna att tillåta produktion i andra länder för att snabbt få ut vaccinet.
Det finns flera olika instrument som vi kan spela på i det här avseendet, precis med inriktningen att tänka solidariskt och globalt. Det är avgörande i pandemibekämpningen att tänka globalt, inte bara av solidaritetsskäl utan också av epidemiologiska skäl. Utifrån ett svenskt perspektiv vill jag också lyfta fram att det inte är nog med att vi bidrar med 100 miljoner till Covax. Vi ska även se till att det ska bli ett effektivt samarbete.
Vi har där ett ansvar som bidragsgivare att se till att Covax fungerar fullt ut. Fru talman! Jag vill i det här sammanhanget nämna vad Sverige driver på ett annat område. Vi tog redan förra våren ett initiativ som vi kallar för Trade for Health. Det innebär att vi ska ta bort skyddstullar och handelshinder för läkemedel och medicinska produkter.
Det är för att vi i solidaritetens tecken ska kunna förse utvecklingsländer som inte har möjlighet till en egen produktion med varor. Det kan till exempel handla om respiratorer och inte bara om vaccin. Det handlar om att vi ska ta bort handelshinder för att kunna säkerställa sjukvården i dessa länder som inte har egna resurser. Där har EU-kommissionen tagit detta så kallade Swedish Initiative vidare och driver det inom ramen för en grupp inom WTO.
Vi ska spela på många strängar här. Vi ska vara aktiva, konstruktiva och pådrivande i detta avseende.