Ulrika Heie (C):
Dagens unga är morgondagens företagare, medarbetare och beslutsfattare - som vi här i dag. Det gör det extra viktigt att fundera på vilken skola och vilken utbildning vi vill ge dagens unga.
Jag instämmer med Oskar Öholm som visar på många goda exempel - på många skolor som lyckas fantastiskt väl och på besjälade lärare som ger allt de kan för att uppleva att deras elever når så långt som möjligt. Vi har en målsättning i vår lagstiftning att alla elever ska nå sin potential.
Många får möjlighet att närma sig den, men alltför många får inte den möjligheten. För Centerpartiet och alliansregeringen är det viktigt att titta på varje möjlighet vi har att stärka kvaliteten i utbildningen och underlätta för unga människor att göra entré på arbetsmarknaden, oavsett om det är efter gymnasieskolan eller efter en högskoleutbildning.
Så här i mitten eller slutet av maj är många studentmössor beställda. De kan vara pyntade på olika sätt beroende på vilket program man har gått och hur man har valt - det finns så många tillval. Det finns fantastiskt mycket framtidsdrömmar och framtidsplaneringar som många unga människor har. Men det finns också ganska många ungdomar som tycker att det ska bli jobbigt.
Man kanske har tappat tron på sig själv och sin förmåga att lära därför att man inte har fått det stöd man har rätt till. När det gäller gymnasieskolan har den första kullen snart gått sitt första år i den nya gymnasieskolan. Den ska ge alla möjlighet att på olika sätt nå sin potential och göra dem bättre rustade för både yrkesliv och studier.
Den nya gymnasieskolan har ett tydligt fokus på både kvalitet och valfrihet. Det vi i dag debatterar handlar dock om ett antal motionsförslag från allmänna motionstiden, och det finns flera bra förslag. Bland annat tillstyrker vi ett om studie- och yrkesvägledning. Många av de bra förslagen är dock sådant som faktiskt redan är på gång. Det är genomfört i den nya gymnasieskolan eller under beredning på departementet.
I den nya gymnasieskolan är det min absoluta övertygelse att många fler elever kommer att få det stöd de behöver, och de kommer att lämna skolan med såväl en större tilltro till sig själva, sina möjligheter och sin lust att lära som fullständiga betyg. Varför tror jag då det? Jo, i den nya skollagen har vi nämligen stärkt elevernas inflytande.
Vi har tydliggjort ledarskapets betydelse för rektorer, och vi har stärkt lärares befogenheter. Vi har skrivit in ett tydligare ansvar för studie- och yrkesvägledning, och vi har stärkt elevhälsan. Det är gott och väl att det står i lagen, men alliansregeringen har också satsat i reell politik på fortbildning av lärare, Lärarlyftet I och II, speciallärarutbildning, rektorsutbildning och lärarlegitimation, som just nu genomförs.
Vi har tagit beslut om en ny lärarutbildning, och det bereds ett arbete med nya karriärvägar. Det finns också resurser för att utveckla elevhälsan 2012-2015. Det har redan klargjorts av några personer i denna debatt att man kan läsa in grundläggande högskolebehörighet på alla program, både på de högskoleförberedande och på yrkesprogrammen.
Det är ändå så att det har framförts en helt annan information i den politiska debatten. Det är många föräldrar och elever som har varit väldigt förvånade över att det faktiskt går att läsa grundläggande behörighet på yrkesprogrammen och att det dessutom går att läsa in den behörigheten utan att gå utökad tid i programmet.
Man gör det i stället inom det individuella valet. En fråga som har seglat upp på senaste tiden berörde Jabar Amin i sitt anförande. Det gäller möjligheter från bland annat naturbruksgymnasierna. Du nämnde skogsåret, eller vad man ska kalla det förberedande året inför utbildningar. Naturbruksgymnasierna nämns i gymnasiereformen, att det ska finnas möjlighet att läsa de så kallade NV-kurserna där.
Centerpartiet kommer att jobba hårt för att det ska vara så också framöver. Vi bifaller en motion, nämligen den om att förbättra studie- och yrkesvägledningen. Vi vill också följa den utvecklade samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet som kommer att ske bland annat genom inrättandet av de nationella programråden för yrkesprogrammen och genom de tydligare reglerna för det arbetsplatsförlagda lärandet.
En annan fråga som har haft stort utrymme i debatten under de senaste veckorna är den om de fristående skolorna. Det handlar inte om kvalitet och andra delar utan mest om vinster. Friskolorna är en naturlig och viktig del av skolväsendet, och ett antal av oss som nu deltar i debatten sitter även i Friskolekommittén. Där tittar vi på ett antal av dessa frågor och på att se över reglerna och villkoren för fristående skolor.
Det får vi säkert anledning att debattera också framöver. Nya, viktiga delar i den nya gymnasieskolan handlar om entreprenörskap. Sedan några år finns en strategi för entreprenörskap i hela utbildningssystemet och för entreprenöriellt lärande. Det var bara någon vecka sedan Ung Företagsamhet hade sitt SM.
Snacka om att förena kunskap och kreativitet när man ser alla de unga människor som med egna företagsidéer, som de genomför på ett fantastiskt sätt, får möjlighet att testa entreprenörskap i praktiken! Vi har pratat om möjligheten att nå både högskolebehörighet och färdiga gymnasiebetyg.
Jag skulle vilja lyfta fram en del i debatten där vi från alliansregeringens sida har drivit möjligheten att också folkhögskolorna ska få en viktig del i att bli ett alternativ om man vill läsa färdigt sina studier där. Det tror jag är en viktig del framöver. Just detta präglar alliansregeringens syn på utbildning: Det finns olika vägar framåt.
Det handlar inte om stängda dörrar eller stängda vägar, utan det finns många vägar framåt. Man studsar lite grann när man lyssnar på en del i debatten. Det sägs att alla måste bli behöriga till högskolan och att vi måste investera här och nu. Jag kan bara hålla med Caroline Helmersson Olsson om att det är viktigt att på olika sätt investera i utbildning, och det är det alliansregeringen har gjort.
Man har satt ett nytt regelverk på många olika sätt för att kunna stärka kvaliteten. Jag tror på att både de unga människor som i dag går i gymnasieskolan och den kommande generationen ska få en ännu bättre möjlighet till bättre utbildning. Jag tror att det är jätteviktigt att vi gör vad vi kan för att stärka det, men det handlar om att rusta utbildningen. Då är lärares kompetens, som vi också har satsat på, en jätteviktig del. Fru talman!
Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna.