Gabriel Wikström (S):
Karin Rågsjö har frågat mig om jag och regeringen avser att agera för att vi i Sverige ska undvika den typ av finansieringsmodell som har använts för byggandet av Nya Karolinska Solna och i så fall på vilket sätt. Vidare har hon frågat om jag ser några risker med att ett universitetssjukhus upphandlas med en OPS-lösning och hur jag avser att agera för att undvika dem. Det är en fråga för landstingen att välja finansieringslösning och utformning av avtal för sjukvårdsinvesteringar.
Kommunallagen ställer krav på en god ekonomisk hushållning. Kommuner och landsting ska förvalta sina medel på ett sådant sätt att krav på god avkastning och betryggande säkerhet kan tillgodoses. Varje kommun och landsting ansvarar också för revisionen av sin egen verksamhet. Revisorerna prövar om verksamheten är ändamålsenlig och effektiv, om styrningen är tillräcklig och om räkenskaperna är rättvisande.
Den så kallade OPS-modellen, offentlig-privat samverkan, omfattas av upphandlingslagstiftningen och ska som utgångspunkt upphandlas i enlighet med gällande lagstiftning. Landstingen och till viss del kommunerna ansvarar för hälso- och sjukvården i Sverige, men staten har ett ansvar för att skapa förutsättningar för en jämlik vård. En solidariskt finansierad hälso- och sjukvård av hög kvalitet är en hörnsten i den svenska modellen.
Karin Rågsjö konstaterar att Nya Karolinska Solna kommer att vara ett av landets universitetssjukhus och att det föreligger ett statligt intresse i att sjukhuset och vården som bedrivs vid det fungerar på ett patientsäkert sätt och på ett sätt som gör att medarbetare trivs och stannar kvar. Detta håller jag med om. Patientsäkerhet har bäring på många delar av hälso- och sjukvården och är en viktig fråga för regeringen.
Det är vårdgivarna som har det grundläggande ansvaret att se till att patientsäkerheten är hög. En trygg och säker vård är en ledningsfråga och förutsätter att det finns kompetenta medarbetare och en väl fungerande kompetensförsörjning. Regeringen har, bland annat genom satsningen på professionsmiljarden, gett landstingen ökade möjligheter och bättre verktyg för att ta sig an de utmaningarna.
Regeringen har i budgetpropositionen för 2017 föreslagit att 10 miljarder kronor ytterligare tillförs kommuner och landsting årligen i generella statsbidrag för att ge kommunsektorn långsiktiga förutsättningar att utveckla välfärden utifrån lokala behov. Regeringen har även gett Socialstyrelsen, i samarbete med ett flertal myndigheter och Sveriges Kommuner och Landsting, i uppdrag att utveckla ett samlat stöd för hälso- och sjukvården på patientsäkerhetsområdet.
För att ytterligare stärka Inspektionen för vård och omsorgs möjligheter att bedriva en effektiv tillsyn över hälso- och sjukvården och socialtjänsten föreslår regeringen i budgetpropositionen för 2017 att IVO:s förvaltningsanslag ska öka med 70 miljoner kronor från och med 2017, jämfört med den tidigare beräknade nivån för anslaget för samma år.
Vad gäller finansieringen av Nya Karolinska Solna är rätten till ränteavdrag föremål för domstolsprövning. Bedömningen ska göras utifrån de begränsningsregler för ränteavdrag som skärptes från 2013. Dessa regler är avsedda att motverka skatteplanering med så kallade räntesnurror. Inom Regeringskansliet pågår ett arbete med att se över de nuvarande reglerna.
Jag vill också nämna att regeringen har tillsatt en kommitté som ska utreda förutsättningarna för att involvera privat kapital i finansieringen av statlig transportinfrastruktur . Jag vill generellt framhålla vikten av att handskas varsamt med de skattemedel som man som förtroendevald är satt att förvalta, särskilt när det handlar om långsiktiga finansieringsprojekt.
Det är viktigt att agera på ett sätt som säkerställer finansieringen av en god och jämlik vård och välfärd såväl i dag som i framtiden. Jag vill runda av med att konstatera att Stockholms läns landsting har beslutat om en omfattande extern revision av hela byggnationen av Nya Karolinska Solna. Jag välkomnar den revisionen.