Jakob Forssmed (KD):
Corona påverkar vårt samhälle i grunden. Det är en kris som går genom flera samhällssektorer och som påverkar oss alla. Det finns hopp också efter denna kris, men just nu ser vi dem som har drabbats av sjukdomen och dem som kämpar i vården och jobbar aktivt dag och natt med att bekämpa sjukdomen och värna liv.
Vi vill rikta ett särskilt tack till alla som gör fantastiska, storartade insatser just nu. Det här är också något som slår hårt mot ekonomin. Det hänger förstås ihop med möjligheten att bedriva en bra sjukvård. Det är bra att det tillskjuts medel till kommuner och landsting för att klara vårdbehoven.
Det är bra att i den här extrabudgeten ta bort fribeloppet så att vårdstudenter känner att de fullt ut kan bidra i vården. Kristdemokraterna föreslog i går ett system som gör att man kan frigöra personal som i dag finns i andra sektorer så att de lättare och med bättre villkor också ska kunna tjänstgöra i vårdens frontlinje. Det tror vi vore mycket angeläget att nu få på plats.
Det här är en ekonomisk kris som slår mycket djupt och brett. Vi har sett varselsiffror i tiotusental, något som vi aldrig tidigare har skådat. Tiotusentals är också nyinskrivna på Arbetsförmedlingen.
Denna dramatiska och djupa kris ställer Sverige inför mycket stora utmaningar på kort tid, och det är också därför som vi nu diskuterar och debatterar den femte extrabudgeten på kort tid. Det finns bra saker här. Jag har nämnt fribeloppet. Regeringen gör nu också någonting för kostnader vad gäller hyror.
Vi kristdemokrater tror att man behöver skruva i det här systemet. Det finns risk för att stödet inte når fram till dem som ska ta del av det när det riktas till fastighetsägare och har den här relativt krångliga konstruktionen. Vi tror att regeringen kan behöva återkomma med ett system som är större och som i stället är baserat på omsättning, likt våra grannländer. Det är dock bra att saker görs. Vi har nu i flera veckor sagt att korttidspermitteringsmöjligheterna måste ökas.
Det måste bli möjligt att permittera på nivåer som når upp till 100 procent av tiden, där staten tar en långt större del av kostnaden än nu. Annars kommer vi inte att klara jobben i denna kris. Det kommer att leda till en onödigt hög arbetslöshet om vi inte gör detta, och det är fara i dröjsmål.
Den absolut viktigaste åtgärden att få på plats nu är att kraftigt öka permitteringsmöjligheterna och se till att det blir en större kostnadstäckning för företagen så att de behåller sina anställda ute på arbetsplatserna så att de sedan, när det pratas om att vi ska återstarta svensk ekonomi, står beredda att återstarta den och så att det som ska återstartas inte är nedsläckt.
Detta är helt centralt att göra. Regeringen har i extrabudgeten föreslagit utökningar av a-kassan. Vi kristdemokrater tycker att det är bra. Det är mycket bra i detta läge att akassan breddas så att fler får möjlighet att komma med i a-kassan. Vi har efterlyst detta, och regeringen gör det när det gäller arbetsvillkor och medlemsvillkor. Det är utmärkt, för vi vill inte att människor i onödan ska hamna i försörjningsstöd.
Det är också bra och rimligt i denna lågkonjunktur att man gör förstärkningar av golvet och taket, men jag vill som flera andra understryka att det är tillfälliga takhöjningar. Det är viktigt att de sedan återgår till mer normala nivåer för att behålla drivkrafterna till arbete när konjunkturen återgår till ett normalläge.
Jag måste reflektera över att regeringen satsar mer på att förstärka för dem som går ut i arbetslöshet. Vi har ingenting emot det - jag har just välkomnat det. Man satsar mer än vad man gör på personer med medellön som kan bli korttidspermitterade, och detta gör att vi måste fundera på om regeringen har förstått att det här inte är en strukturkris.
Det är alltså inte ekonomiska obalanser som ligger bakom, där människor ska slussas från företag som inte fungerar till företag som fungerar. Det är inte detta krisen handlar om, utan den handlar om ett mycket kraftigt efterfrågefall, helt orsakat av externa faktorer. Då måste permitteringsstöden upp. Då är det rimligt att satsa mer på permitteringsstöd än på akassan, för att människor ska kunna behålla sina anställningar. Annars får man en ökad arbetslöshet.
Man får persistens, och man får människor som inte kommer tillbaka in i arbete på lång tid. Det är därför det är så oerhört centralt nu att få upp permitteringsstödet ytterligare. Jag såg den pressträff som regeringen höll, där man presenterade akasseförändringarna. Dessa är bra - det var bra att man gjorde dem.
Men på pressträffen pratade man också om hur viktigt det är att de personer som har tillfälliga anställningar ska kunna komma in i a-kassan och att detta var skälet till att man förändrade arbetsvillkor och medlemsvillkor. Det är bra förändringar. Regeringen visade statistik om att det handlar om 747 000 personer i Sverige som har tillfälliga anställningar, varav över 500 000 i privat sektor.
Samtidigt har regeringen fortfarande inte ändrat på det villkor som säger att de företag som vill ta del av permitteringsstöd först måste säga upp sina tillfälligt anställda. Det är bra att a-kassan stärks, men varför ställa anställda mot anställda på det sätt som regeringen fortsätter att göra?
Om man går in på Tillväxtverkets hemsida kommer man till en matris där man ska svara på frågor, såsom om företaget har gjort sig redo att kunna ansöka om korttidspermittering. En annan fråga är om företaget har minskat sina arbetskraftskostnader på det sätt som lagstiftningen föreskriver, nämligen om företaget har gjort sig av med alla tillfälligt anställda och alla konsulter som inte är kritiska för verksamheten. Om man svarar nej på frågan kan man inte gå vidare i matrisen. Det är så det fungerar.
Skadan är till stor del redan skedd. Många tusen personer med tillfälliga anställningar har sagts upp på grund av denna regel. Jag säger inte att alla tillfälligt anställda skulle ha varit kvar om regeln inte hade funnits, men den har påverkat. Sätra Brunn har sagt upp tillfälligt anställda på grund av regeln. Voi har gjort det. Spaljisten har gjort det; där har man sagt upp personer från Samhall för att vara säker på att få permitteringsstöd.
Man har sagt att de funktionsnedsatta inte kan få vara kvar. Man har tvingats till detta. Man har känt sig tvungen att ställa anställda mot anställda på grund av regelverket och på grund av att regeringen nu använder ett regelverk för en situation som är ett ekonomiskt normalläge i stället för att använda den lagstiftning från 2014 som säger att tillfälligt anställda ska inkluderas i permitteringsstödet.
De ska inkluderas därför att de annars får en väsentligt sämre ställning på arbetsmarknaden. Detta har redan orsakat stora problem och onödig arbetslöshet i Sverige, men det kan ändras. Vi kan ändra detta. Vi kan se till att arbetsgivare inte behöver ställa anställda mot anställda på det här sättet. Vi vet att det är rätt, för vi befinner oss i en djup lågkonjunktur.
Det är inte en vanlig ekonomisk liten sättning i ett företag eller en bransch, utan det är en av de värsta kriser vi har sett, herr talman.
Det är nu stor brådska att göra mer, att skala upp permitteringsstödet och se till att de regelverk vi har bidrar till att människor kan behålla sina anställningar och att företag kan behålla sin produktionskapacitet så att den finns där när vi ska återstarta ekonomin. Då måste vi ändra på dessa saker.
Mycket av det som regeringen föreslår är bra: förbättringar i a-kassan, borttaget fribelopp för studenter och försök att göra något åt företagens fasta kostnader. Men det finns mycket kvar att göra, herr talman, och det brådskar.