Patrik Björck (S):
Jag förnekar inte forskning eller forskare. Jag lyssnar på dem. Det är ju lite trist för finansministern att jag var där och hörde vad Bertil Holmlund sade. Det är ännu värre för finansministern; det fanns nämligen journalister där som redogjorde för vad Bertil Holmlund sade. Det är värre än så. Det finns inspelat på tv och sänds med jämna mellanrum på TV Forum .
Om jag inte minns fel har Bertil Holmlund lärt finansministern en del om ekonomi. Jag är inte säker på det, men har för mig att jag har hört det. Bertil Holmlund säger: Jag tror inte på den kalkylen. Det skulle kunna öka men då handlar det om en isolerad åtgärd. Om andra förändringar genomförs samtidigt kan arbetslösheten vara oförändrad eller till och med minska med en höjd ersättning.
Det är vad professorn i nationalekonomi, Bertil Holmlund, säger. Det intressanta är att finansministern använder det påståendet som ett argument för att inte höja ersättningen. Oavsett vad man har för ståndpunkt i den akademiska debatten där finansministern blir mer och mer ensam, är nästan alla överens om att ersättningen borde höjas.
Om påståendet är korrekt får det en massa följdfrågor. Vad säger finansministern om tilläggsförsäkringar? Hur påverkar de arbetsmarknadens funktionssätt? Finansministern, statsministern och arbetsmarknadsministern försvarar sig nämligen i alla möjliga olika situationer där man kritiserar att arbetslöshetsförsäkringen är så dålig med att säga: Det behöver vi inte ta hand om. Det har parterna tagit hand om genom tilläggsförsäkringar.
Hur påverkar tilläggsförsäkringar arbetsmarknadens funktionssätt? Det är en sådan följdfråga som finansministern i så fall måste svara på. Tidigare har finansministern kallat den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen för en straffskatt på arbete. Men om folk nu i så liten utsträckning är arbetslöshetsförsäkrade och att det därför höjer arbetslösheten, hur kan finansministern då ändra sig?
Jag vet inte om han har ändrat sig när det gäller obligatoriet, men vissa av hans partikamrater har nu börjat stödja tanken på att arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk. Då blir möjligen många fler försäkrade om man samtidigt ändrar regelverk och annat. Hur kan man i så fall stödja det, om man anser att det skulle höja ersättningen? Alltså: Hur går dessa olika ståndpunkter ihop? Då uppstår två olika problem.
Det ena är att vi har en arbetsmarknadspolitik som havererar och som inte fungerar. Vi har en långtidsarbetslöshet som fördubblas under Anders Borgs regeringstid. Vi har en ungdomsarbetslöshet som exploderar under Anders Borgs regeringstid.
När hela denna arbetsmarknadspolitik har havererat, och man själv säger att en av de bärande punkterna är politiken kring arbetslöshetsförsäkringen, och om den då bygger på lösan sand, alltså om denna grund för politiken inte håller, då ställs det naturligtvis en massa frågor om hur man kan lita på Anders Borg i övrigt.
Anders Borg har bland annat hävdat vetenskapligt stöd för att om man differentierar avgiften till arbetslöshetsförsäkringen skulle arbetslösheten sjunka. Det är en annan del i denna reform som man också har hävdat vetenskapligt stöd för. Men detta stöd faller ihop som ett korthus i storm när det utsätts för verkligheten.
Och verkligheten är att långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten ökar under Anders Borgs experimenterande med ekonomiska teorier. Färre och färre stöder Anders Borgs experimenterande med ekonomiska teorier. Hur är det med de differentierade avgifterna? Vad finns det för stöd i forskningen för dem?