Katarina Brännström (M):
I dag debatterar vi ett motionsbetänkande om arbetsrätten, AU7. Jag vill börja med att yrka bifall till våra moderata reservationer 3 och 16, men vi ställer oss självklart bakom även våra övriga. Sverige är ett av de länder i Europa som har högst sysselsättningsgrad för inrikes födda. Samtidigt är skillnaden stor mellan inrikes och utrikes födda. Vi har den största klyftan av länderna i EU - en skillnad på 15 procentenheter.
Den svenska arbetsmarknaden dras isär alltmer, vilket troligtvis kommer att bli värre kommande år. Just nu är utrikes födda den största gruppen i arbetslöshet, alltså mer än 50 procent. Den allra största delen kommer från länder utanför Europa. Det är också denna grupp som ökar snabbast när det gäller arbetslöshet.
Den starka svenska arbetsmarknaden och högkonjunkturen räcker alltså inte för att det stora antalet nyanlända ska få jobb i tillräcklig takt. Detta är en av de absolut största utmaningarna eller, för den delen, det största problemet framöver. Det kan tyvärr bli en riktig smäll när lågkonjunkturen slår till, för efter högkonjunktur kommer alltid lågkonjunktur.
Vi har en svag regering med få förslag till effektfulla reformer. Det nya utanförskap som vi nu ser växa fram, där man aldrig får sitt första jobb och över huvud taget inte kommer in på arbetsmarknaden, är mycket oroande.
Höga kostnader för att anställa och hög skatt på jobb har vi länge sett som hinder, men nu ser vi även att kunskapskraven växer och att de så kallade enkla jobben, alltså jobb utan krav på hög utbildning, minskar i samma takt. Då drabbas de som står längst bort från ett jobb allra mest.
Upp emot 1 miljon människor kan vara utan egen försörjning om ett par år, och det tror jag att vi alla tycker är oacceptabelt. Det krävs alltså, och kommer att krävas, kraftfulla reformer för att få människor i arbete. Vi ser inte att regeringen kommer med några sådana förslag. Det är många utlovade åtgärder som skulle ha gett jobb, men det är häpnadsväckande att så få kommer i arbete just nu, med en arbetarregering.
Herr talman! Vi moderater har många förslag på hur vi vill stimulera arbetsmarknaden och framför allt hur vi ska kunna rusta oss för kommande utmaningar och problem. En sådan kraftfull åtgärd är bland annat att vi vill tredubbla RUT-avdraget, som var en av de bästa reformerna under alliansregeringens tid. Där fick många sitt första jobb. Att lära sig jobbet på jobbet är en annan modell som vi tror på.
Därför vill vi bland annat införa en ny anställningsform som vi kallar förstajobbetanställning. Våra alliansvänner har liknande förslag. Det är en tidsbegränsad reform som innehåller viss utbildning vid sidan av jobbet, och det är ett komplement till de gamla YA-jobben.
Men dessa jobb är mer anpassade till individen och arbetsplatsen och kan också vara lämpliga för äldre arbetskraft eller människor som har annan yrkesbakgrund eller saknar kunskap om den svenska arbetsmarknaden. Alla arbetsgivare, även mindre företag, organisationer och andra, ska kunna anställa i denna nya form, för det krävs inte kollektivavtal.
Vi vill att så många som möjligt ska våga prova människor från andra kulturer och med andra erfarenheter eller människor som aldrig haft ett jobb. Vi tror att det krävs längre tid för en provanställning än dagens sex månader. Vi vill förlänga den till 12 månader för att fler arbetstagare ska få möjlighet att visa vad de går för. Vi menar dessutom att många fler borde få chansen att starta eget.
Att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden är viktigt men också att få bort hindren för att starta och driva företag i Sverige. Det är många som vill och borde få möjligheten till en sådan omställning och bli företagare, även om de redan har en anställning. Därför föreslår vi en förlängd rätt till tjänstledighet för att starta företag, från de sex månader som gäller i dag till tolv månader.
Det är ett stort personligt åtagande att starta företag och ofta krävande i uppstartsfasen, och därför tror vi att det är angeläget med en längre prövotid, för att få fler företag i Sverige. Herr talman! Vi ser i dag en lavinartad ökning av enskilda personer som begär utdrag ur belastningsregistret.
Detta register förs av Polismyndigheten och innehåller uppgifter om brott, påföljder i form av straff, kontaktförbud med mera. Alltför många arbetsgivare har börjat kräva ett skriftligt utdrag ur straffregistret för att anställa människor. Vi menar att alla människor har rätt att få en andra chans efter ett misstag och att inte stängas ute från jobb.
Alliansregeringen utredde detta, och vi menade att det är viktigt att lagstiftare säkerställer att arbetsgivare inte slentrianmässigt begär intyg och därmed gör det svårare att få ett jobb och bli delaktig i samhället. Vi hoppas att regeringen återkommer med ett förslag om detta. Sedan kan jag inte låta bli att kommentera det som sas här i kammaren före valet 2014.
Det var ganska många krav man hade inom arbetsrätten på arbetsgivare när det gäller utökad arbetsrätt på olika områden. Det var bland annat rätten till heltid. "Vi går till val på att lova rätt till heltid", sa Löfven 2014. På sin hemsida skriver Socialdemokraterna: "Rätten till heltid är central för hela arbetsmarknaden. Vi vill att arbetsmarknadens parter . ska komma överens om liknande bestämmelser.
Vi är också beredda att överväga lagstiftning om rätt till heltid på hela arbetsmarknaden om en sådan utveckling inte kommer till stånd under nästa mandatperiod." Jag undrar: Hur har det gått med detta? Blir det något lagförslag? Har alla rätt till heltid? Jag har inte hört några såna tongångar från regeringen. Över huvud taget kan vi konstatera att det är rätt lugnt när det gäller förändringar inom arbetsrätten.
Några propositioner ser vi inte här i kammaren, utan regeringen verkar vara nöjd med nuvarande ordning. Jag tycker att detta är värt att notera, en dag som denna.