KBLab/rixvox huggingface dataset:
Annelie Enochson (KD):
Under allmänna motionstiden 2010 lämnades 3 204 motioner till riksdagen. I dagens trafikutskottsbetänkande nr 13 behandlas 30 av dessa motioner med 60 yrkanden. Motionerna rör kollektivtrafik, färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för funktionshindrade, järnvägspolitik och järnvägsunderhåll samt Gotlandstrafiken.
Järnvägspolitiken har under den senaste mandatperioden genomgått stora förändringar, delvis beroende på implementering av EU-direktiv, som de tre järnvägspaketen. Det senaste järnvägspaketet syftar bland annat till att öppna marknaden för internationell persontrafik. Våren 2009 beslutade riksdagen om en stegvis öppning av den svenska järnvägsmarknaden.
Beslutet inleddes med att SJ:s ensamrätt att utföra persontrafik på kommersiell grund upphävdes. Därefter öppnades marknaden för veckosluts- och helgtrafik den 1 juli 2009 på de järnvägsnät som förvaltas av staten.
Nästa steg innebar att hela det svenska järnvägsnätet öppnades för internationell persontrafik den 1 oktober 2009. Eftersom tågtidtabellerna för 2011 redan är fastslagna får förändringen effekt först i de tidtabeller som gäller för 2012.
Riksdagen antog en ny lag om kollektivtrafik i juni 2010. Den nya lagen innebär en modernisering av kollektivtrafiklagstiftningen och en anpassning till EU:s nya regelverk på området. Med den nya lagen får kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment etablera kommersiell kollektivtrafik.
Som jag nämnde innan har riksdagen redan beslutat att öppna marknaden för persontrafik på järnväg den 1 oktober 2010. Med den nya lagen avskaffas även den begränsning som hindrar kommersiella bussföretag att bedriva lokal och regional kollektivtrafik. Herr talman!
Kollektivtrafikåkandet har ökat, visar den årliga undersökning av kollektivtrafiken i landet som myndigheten Trafikanalys genomför. Av den senaste undersökningen, som avser 2009, framgår att antalet kollektivtrafikresor har ökat med nästan 19 procent mellan 1999 och 2009.
I början av 2008 inledde kollektivtrafikbranschen ett samarbete som syftar till att stärka kollektivtrafikens roll. Målsättningen med samarbetet är att fördubbla resandet med kollektivtrafiken fram till 2020. Trafikutskottets betänkande innehåller utskottets svar på motioner som rör allt från säkerhetsbälte på tåg till kollektivtrafik och cykel som norm.
Till betänkandet finns 17 reservationer och ett särskilt yttrande. Med dessa inledande ord överlämnar jag betänkandet till trafikutskottets ledamöter för debatt.
Annelie Enochson (KD):
Tonnageskatten är jätteviktig. Jag har motionerat om den sedan 2000, tror jag. Och 2007 fick vi ett tillkännagivande. Under alliansregeringens tid fick vi ett tillkännagivande. Det innebär att de första sex åren hade jag all chans i världen att få min motion tillgodosedd av S-regeringen, som ni nu talar så väl om, men tyvärr fick jag inte igenom den en enda gång. År 2007 fick jag igenom den. Min motion om tonnageskatt har gått igenom. Jag är jätteglad för det.
Jag har ett tillkännagivande. Nu försöker jag bara påverka så att vi går vidare med ett steg till. Det var under alliansregeringen som vi fick detta tillkännagivande. Det är jag väldigt glad för.
Annelie Enochson (KD):
Det är alltid roligt när man kommer överens i utskottet. Att vi också gör det när vi har en alliansregering känns väldigt bra. Under den tid som jag har suttit i riksdagen, som nu är elva år, har jag motionerat om detta med mobiltelefon. De första sex åren fick jag tyvärr inget gensvar. Då blev jag lite modfälld, och det kändes inte alls bra.
Men nu, år 2011, har vi fått gensvar för vårt motionerande, och det känns väldigt bra. Det skedde under alliansregeringen. När det gäller alkolås vill jag påminna Lars Mejern Larsson om att vi har varit drivande i de här frågorna. Vi kristdemokrater var de första som lade en motion här i riksdagen om detta. Det gjorde vi 1993. Åke Carnerö skrev en motion om detta.
Vi har varit drivande, och jag tycker att vi har nått ganska långt från 1993, när man faktiskt inte kunde stava till ordet, till att vi nu har en infrastrukturminister som river på nere i EU för att vi ska få EU-regler och börja med den tunga trafiken, som är stor och farlig och som står för flest olyckor. Under de här åren har vi sett att många har installerat alkolås frivilligt.
Jag nämnde Taxi Göteborg, skolskjutsar och många bussbolag. Mycket har skett, och mycket sker, och det är jag väldigt glad för.
Annelie Enochson (KD):
Varje barn som dödas i trafiken är ett barn för mycket - det är vi överens om. Man kan inte göra politik på detta, utan det är en stor tragedi för vartenda barn som dör. När jag läste om att småbarnsföräldrar är de som sms:ar mest när de kör bil, då blev jag mörkrädd. Man har ju som småbarnsförälder ett egenansvar! Detta är något som jag tycker det är självklart att man inte ska göra.
Därför är jag också väldigt glad över det här tillkännagivande, så att vi förhoppningsvis ska komma fram till någon form av lagreglering. Jag tror att något måste till, för som det är nu har det varit lite grann av kanske inte High Chaparral, men man får liksom tillåta allt, eftersom det inte finns några former av restriktioner. Beträffande barn i trafiken måste småbarnsföräldrarna ta sitt ansvar. Det är oerhört viktigt. Jag är också väldigt glad för att vi har kommit så långt som vi har när det gäller mobiltelefonanvändandet.
Annelie Enochson (KD):
I denna kammare har vi ofta debatter om svårförståeliga saker och betänkanden med långa och krångliga namn. Detta är ett sådant betänkande. Trafikutskottets betänkande i dag behandlar dels en proposition från regeringen, nr 115, som heter Bättre regler för elektroniska kommunikationer , dels 34 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden.
Lagen om elektronisk kommunikation, förkortad LEK, trädde i kraft den 25 juli 2003. Genom denna genomfördes i huvudsak de direktiv som sedan 2002 utgör grunden för EU:s regelverk för elektroniska kommunikationer.
Lagen om elektronisk kommunikation syftar till att enskilda och myndigheter ska få tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer och största möjliga utbyte när det gäller urvalet av elektroniska kommunikationer samt deras pris och kvalitet. Syftet ska uppnås bland annat genom att konkurrensen främjas.
I LEK regleras rätten att använda radiofrekvenser och nummer, och ett särskilt förfarande fastställs för att fortlöpande analysera konkurrenssituationen på marknaden. Vid behov ska företag med betydande marknadsinflytande på en fastställd marknad åläggas särskilda skyldigheter i syfte att skapa en effektiv konkurrens.
I LEK finns även ett stort antal bestämmelser som är ägnade att stärka konsumentskyddet liksom integritetsskyddet inom området för elektroniska kommunikationer. Post- och telestyrelsen är den myndighet som bland annat utövar tillsyn, beslutar om skyldigheter och prövar frågor om till exempel tillstånd.
Det pågår ett omfattande arbete med att utforma en bred och sammanhållen IT-politisk strategi och för att göra Sverige till ett informationssamhälle för alla. Utskottets majoritet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i lagen om elektronisk kommunikation. De föreslagna lagändringarna har huvudsakligen sin grund i reviderade EU-direktiv.
Utskottet välkomnar att en sådan översyn har genomförts, inte minst mot bakgrund av den snabba tekniska och marknadsmässiga utveckling som kännetecknar just informations- och kommunikationsteknikområdet. Det är därför enligt utskottets mening angeläget att lagstiftningen moderniseras och anpassas till utvecklingen på området. Författningsförslagen föreslås träda i kraft den 1 juli 2011.
De 34 motionsyrkandena från allmänna motionstiden behandlar ett brett spektrum av IT-politiska frågor såsom integritetsskydd, robusta kommunikationer, internationell roaming för datakommunikationstjänster, öppen källkod och öppna standarder, IT och miljön samt sociala medier. Det finns sex reservationer från Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Sverigedemokraterna och Vänsterpartiet.
Herr talman! Med dessa inledande ord överlämnar jag betänkandet för debatt till mina kolleger i trafikutskottet.
Annelie Enochson (KD):
Dagens betänkande är ett så kallat motionsbetänkande, och där behandlas sju motioner med totalt 30 yrkanden. Motionerna rör allt från mål för cykelpolitiken till trafikregler för cyklister. Enligt vår alltid uppdaterade och kunnige kanslichef är detta betänkande det andra cykelbetänkandet i trafikutskottets historia.
I början av 1960-talet blev bilen den huvudsakliga normen i trafiken. Detta innebar att det i många trafikmiljöer blev farligt och mindre attraktivt att cykla, vilket bidragit till att cyklingens andel av resandet har minskat. Resvaneundersökningar som görs av bland annat före detta Sika visar att cykelns andel som färdsätt stadigt har minskat.
Vid den senaste mätningen, som gjordes under perioden 2005-2006, var det endast 10 procent av männen och 9 procent av kvinnorna som använde cykeln som färdsätt. Undersökningen RES 2005-2006 handlar om människors dagliga resande, om vid vilka tidpunkter resor görs, vilka färdsätt som används och vad syftet eller ärendet för resan är.
Trafikanalys inledde i januari 2011 en ny nationell resvaneundersökning. Datainsamlingen kommer att pågå under två år med option på ytterligare två år. Våren 2012 kommer en första resultatrapport att publiceras, och en första databas blir tillgänglig för leverans. Som trafikantgrupp är cyklister mycket utsatta.
Skaderisken för cyklister per tillryggalagd sträcka har beräknats vara nio gånger högre än för biltrafikanter. Cyklister utgör en större andel av det totala antalet trafikskadade än av det totala antalet trafikdödade.
Antalet omkomna i cykelolyckor är ungefär 30 personer per år - under år 2010 var antalet 28 personer, enligt gjorda beräkningar. Antalet svårt skadade cyklister var tyvärr så många som 269 personer under samma år.
Det finns en cykelstrategi från 2000 som har två övergripande mål: Cykeltrafiken ska bli säkrare. Cykeltrafikens andel av resorna ska öka. För att nå dessa mål krävs det satsningar på cykeltrafiken i kombination med en medveten samhällsplanering. Efter en uppföljning av cykelstrategin 2006 gjordes bedömningen att den var relevant även för det fortsatta arbetet.
Nu har våren kommit, och snart är sommaren här. Då kommer också cyklandet att öka och med det den fantastiska frihetskänslan av att vara nära naturen, höra fågelsång och känna dofter som man kan göra framför allt på cykel. Med dessa ord överlämnar jag betänkandet till mina kolleger för debatt i kammaren.
Annelie Enochson (KD):
För en liten stund sedan var det en stor manifestation här utanför på Mynttorget. Den samlade ett stort antal människor. Manifestationen arrangerades av Svenska Evangeliska Alliansen. På mycket kort tid har 60 000 namnunderskrifter samlats in för att stoppa avvisningen av de kristna irakierna till Irak.
Det som hände i Irak de senaste veckorna har egentligen pågått under mycket lång tid, men det är först med det bestialiska blodbadet i Vår frus befrielsekyrka i Bagdad som världen fick upp ögonen för vad som händer med de förföljda kristna i Irak. Vi har här fått beskrivet vad som händer, och det fick vi också på Mynttorget.
Vi förstår att vi inte i våra vildaste tankar kan föreställa oss det som hände i en kyrka där människor var gisslan i tre timmar och militanta islamister sköt vilt omkring sig. Al-Qaidas irakiska gren Iraks islamska stat tog på sig ansvaret för dådet på sin webbsida. Al-Qaida pekar nu ut alla kristna i Irak som måltavlor, var de än befinner sig.
Enligt experter är syftet att eliminera den kristna närvaron i landet antingen genom att döda de troende eller att få dem att förkasta sin tro eller att fly. Rädslan sprider sig bland de kristna i Bagdad och i hela Irak. Vem kommer att drabbas nästa gång? Vågar jag gå till kyrkan mer? Vågar jag över huvud taget gå ut?
Det som just nu pågår är en etnisk rensning av de kristna i Irak. Iraks kristna har varit måltavlor för många mord och kidnappningar de senaste sju åren och även dessförinnan. Hundratals kristna irakier har dödats, och flera kyrkor har attackerats. Många flyr landet för att försöka hitta en fristad i Europa eller i Amerika. Irak, precis som resten av Mellanöstern, håller på att tömmas på sin kristna befolkning.
Vi har många kristna irakier boende i vårt land. De kallas för assyrier/syrianer och kaldéer, men alla har de ett gemensamt: De är kristna. För många av dem går tanken tillbaka till första världskriget då runt 1 1⁄2 miljon assyrier/syrianer, kaldéer och armenier dödades av en enda anledning, nämligen att de var kristna. Detta hände medan världen såg på utan att ingripa.
Låt det inte detta hända igen! Därför är denna interpellation så viktig. Jag vill tacka dig, Robert Halef, för att du har tagit det här initiativet. Jag tycker att frågan från interpellanten Robert Halef kvarstår: På vilket sätt tänker statsrådet uppmärksamma Europadomstolens uppmaning att i dagsläget inte avvisa?
Migrationsverket ligger under migrationsministern, och han har det övergripande ansvaret. Jag tycker att frågan kvarstår.
Annelie Enochson (KD):
I den här debatten, som handlar om förföljda kristna i Irak, vill jag passa på att också lyfta upp hur särskilt utsatta kristna är i många länder. Jag vill passa att göra det när vi har vår migrationsminister här. Förföljelsen av kristna är mer utbredd än vad vi tror i det postkristna, sekulära Sverige. Religionsfrihet är en av rättigheterna i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna och även i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och friheterna.
Det blev svensk lag 1995. Ändå har religionsfrihet haft en mycket låg profil i Sveriges utrikespolitiska policy och i hanteringen av asylsökande. Genom synen att religionen främst är något privat har förståelse av religionsfrihetens innebörd förts till det privata området. Religionsfriheten är en grundläggande frihet.
Det är något som gäller alla och som alla tjänar på, eftersom det skapar förutsättningar för fred, demokratisering, utveckling och de andra mänskliga rättigheterna. Dock är det så att hälften av världens befolkning lever i länder där staten kraftigt begränsar eller förbjuder medborgarnas frihet att tro, lära sig om tro eller utöva tro eller där de förföljs för sin tro.
Därför måste de kristna irakierna få stanna tills verklig religionsfrihet finns i Irak. Jag vill passa att avsluta mitt inlägg med att överlämna en rapport till migrationsministern från Svenska missionsrådet som just handlar om religionsfrihet och som jag tror kan vara av intresse.
Annelie Enochson (KD):
Till att börja med har vi en gemensam problembild. Det är problem med tågen. Jag har pendlat i tolv år, och jag om någon vet vilka problem det är med tågen. Jag har pendlat sedan 2000, och det var problem då också, otroliga problem. Som jag sade i mitt anförande, om Lars Mejern Larsson lyssnade, har vi ändå sett problemen.
År 2006 var det ungefär 5 miljarder till drift och underhåll, och år 2012 är det 7,5 miljarder. Jag kan ge dig ännu mer siffror. När ni lade er åtgärdsplan för 2004-2015 hade ni 38 miljarder till drift och underhåll. Det var vad ni hade. När vi lade vår plan för 2010-2021 hade vi 64 miljarder.
Vi har sett problemen, och vi har gjort någonting. Och vi har gjort det när vi har haft chans och möjlighet att påverka. Ni har kommit med stora belopp nu, när ni sitter i opposition, men när ni hade möjlighet lade ni 38 miljarder. Vi lade 64 miljarder. Det talar för sig självt. När det gäller om det är optimalt organiserat lyssnar vi också på vad Trafikverkets gd Gunnar Malm säger.
Den konkurrensutsättning som ni började med 2001 gick man försiktigt fram med. Man började 2002 och har sedan gått långsamt framåt. Det har visat att det har varit rätt riktning. Fler och fler entreprenörer har kommit in, och man har sett att det är en lämplig väg att gå. Vad Gunnar Malm är orolig för nu är precis det som Rådhström säger när han pratar om återsocialisering.
Jag delar helt hans och Gunnar Malms oro för detta.
Annelie Enochson (KD):
Det är lite intressant att man ställer frågor utan att bry sig om de svar som ges här. Jag gav dig faktiskt ett svar, Lars Mejern Larsson. Du frågade: Har du lagt en enda budget? Ja, det har jag. Det var den åtgärdsplan som vi lade, och det var 64 miljarder. Låt mig ta det en gång till så lyssnar du. För 2004-2015 var det alltså 38 miljarder.
För 2010-2021 är det 64 miljarder. Det ligger fast. Det visar mycket klart att vi har mycket mer pengar. Åter till frågan om en gemensam problembild: Ja, vi ser att det är problem. Vi lägger mer pengar. Vi lade 800 miljoner 2011, för ett år, för att visa att vi verkligen vill ta detta på allvar.
Då säger man på Trafikverket: Vi kan inte ta mer pengar under ett år, för vi måste se till att hinna jobba med de här pengarna. De var väldigt glada för de pengar de fick. Vi vill alltså ha en sammanhållen entreprenör. Jag tog exemplet med Bana väg i väst. Där ser man att en entreprenör kan medan han bygger järnvägen också göra vägen och avhjälpa problemen med underhåll.
I ert förslag skulle en annan entreprenör komma in. Han skulle få göra halt då han inte kan göra mer eftersom ni har flyttat över underhållet. Ni ska fortfarande konkurrensutsätta nyinvesteringar. Det blir väldigt tokigt. Därför känner jag en väldig oro inför detta. Jag delar helt Gunnar Malms oro för att det blir för många aktörer och fel aktörer, i stället för att göra en sammanhållen och effektiv upphandling. Det tror jag på.
Annelie Enochson (KD):
Man får akta sig så att man inte kastar sten i glashus. Intellektuell hederlighet, ja. Jag sade tolv år. Vi satt vid makten 1991-1994, och vi kom tillbaka 2006. Det var alltså tolv år som det var ett oavbrutet socialdemokratiskt regeringsinnehav. Lyssna på vad jag säger! Det är lättare att ha en kommunikation då. Verkligheten är faktiskt precis den jag säger.
För 2004-2015, i den åtgärdsplan som Socialdemokraterna gjorde med Vänsterpartiet som underlag för regeringen, var det 38 miljarder till drift och underhåll. Det är intellektuell hederlighet. Det var fram till 2015. Vår plan börjar 2010 och går till 2021, och det var vissa år som vi gick längre. Då är det 64 miljarder. Det är intellektuell hederlighet.
Förutom dessa 64 miljarder har vi lagt 800 miljoner under 2011 och 3,6 miljarder 2012-2013. Det är faktiskt det mesta som någonsin har lagts på drift och underhåll. Det är intellektuellt hederligt att stå här i kammaren och tala om som det är. Detta är siffror, och de går att kolla upp.
Annelie Enochson (KD):
Jag är ledsen. Det sista kommer jag nog inte att hjälpa dig något alls med. Tyvärr kommer jag inte att göra det, för jag vill inte ha en socialisering eller återsocialisering - absolut inte. Jag är kristdemokrat - det är något helt annat. Så till detta att vara intellektuellt hederlig. Det är ett spännande uttryck. Men man kan inte bara från en dag till en annan säga: Nu har vi makten. Det har vi haft i sex år - absolut. Vi tar konsekvenserna av detta. Jag nämnde siffror förut.
Men det handlar om decenniers eftersatta underhåll - inte under sex år. Ett decennium är alltså tio år, kan jag tala om, så det handlar om 10, 20 eller 30 år - långt tid av eftersatt underhåll. Vi försöker göra så gott vi kan av det. Gunnar Malm på Trafikverket säger också att han ser en positiv utveckling, att det börjar hända saker. Ert förslag säger vi är att återsocialisera. Det betyder att man förstatligar. Vi försöker konkurrensutsätta.
Och Socialdemokraterna ville också det 2001 men har ändrat spår. Rådhström har rätt i att du har lyckats att få med sossarna på er sida. Vi tycker att detta är problemfyllt, eftersom vi ser att det kommer att bli konsekvenser för skattebetalarnas medel, och dem värnar vi om i Alliansen.
Annelie Enochson (KD):
Jag tackar för frågan. Sjösäkerhet är oerhört viktigt. Vi har tagit initiativ när det gäller alkohol på sjön. Det är ett initiativ vi har tagit som är ganska tydligt. Vi vet att väldigt många olyckor som sker till sjöss just har att göra med att föraren är onykter. Nu gäller samma villkor på land och till sjöss, och det är tack vare alliansregeringen detta har kommit till. Ni har en reservation om flytvästar, tror jag. Stämmer inte det?
Nej, då är det någon annan som har det. Då är det S som har den reservationen, tror jag. Vi har sagt att vi inte stöder den motionen, men det är inte så att vi tycker att det är fel. När det gäller alkohol är det en klar sak där vi har antagit en lagstiftning, men andra frågor tycker vi också har med sunt förnuft att göra. Är man på sjön med till exempel barn så sätter man på barnen flytväst.
Man har också på sig flytväst själv. Jag är uppvuxen med både far- och morföräldrar och så vidare som är skeppare, och på den tiden de var ute till havs hade de aldrig på sig någonting. De var ute på hummerfiske och så vidare och var utan någon form av flytväst. I dagens läge är det nästan ofattbart. Ser man folk som i dag är ute och hummerfiskar tror jag att man ser få som inte har på sig flytväst. Det har blivit så utan lagstiftning.
Jag tycker alltså att det som går med sunt förnuft är bra om man kan fortsätta med - att folk kan inse själva att det inte är bra. När det gäller vattenskoter och det möte vi hade tog vi till oss det allihop. Det är fruktansvärt att mista ett barn. Jag tror att det var en tonåring i detta sammanhang. Det är fruktansvärt, och jag kan bara beklaga det som hände.
Jag tror dock, återigen, att vi får tänka att detta framför allt är alla föräldrars ansvar. Man får se till att tala om för sina barn vad som gäller. Sjön är nämligen fantastisk, men sjön är också farlig.
Annelie Enochson (KD):
Vi har förarbevis och skepparexamen, vilket visserligen är frivilligt. Jag tror att det är ganska många som tar både förarbevis och skepparexamen när de känner att de behöver utöka sin kunskap. När det gäller vattenskotrar kan jag känna en viss tveksamhet över att de framförs på det sätt som görs, för det kan onekligen vara en fara.
Det exempel vi fick höra talas om handlade om att det inte är så lätt att komma upp när man trillar av en vattenskoter, speciellt inte om man försöker två stycken. Då sjunker den nämligen ned igen, och så vattenfylls den och man kommer inte upp. Sådant tycker jag också att man som försäljare av vattenskotrar bör upplysa om. Det är inte samma sak som att bara resa en moped upp och sätta sig och åka igen, utan det är helt andra krafter i vatten. Jag tycker alltså att det ligger också på dem som säljer och dem som producerar att upplysa om farligheten med vattenskotrar.