Jakob Forssmed (KD):
Sverige behöver mer tillit och trygghet. Regeringen lånar stora summor i goda tider, underfinansierar sin budget och bryter det finanspolitiska ramverket - och än värre, man gör inte de reformer som krävs för att möta samhällets utmaningar. Det är dåligt i sig, men jag är rädd för att den rödgröna politiken därmed också gör större uttag än insättningar på samhällets tillitskonto.
Sveriges dolda tillgång, tilliten, får inte tas för given, inte minst för att tilliten är ett viktigt smörjmedel i ekonomin. Nu växer misstron. Allt kan vi inte och ska vi inte lasta regeringen för, självklart inte. Misstron mot den andre underblåses av dem som vill polarisera, driva isär, sprida myter och lögner och desinformera. Det måste vi tillsammans motverka med kraft.
Men misstron sprids och förtroendet sviktar också kring hur Sverige utvecklas, kring hur det offentliga klarar sitt välfärdsuppdrag och kring vår ekonomi.
Sverige behöver mer tillit och trygghet. Därför behövs en politik som främjar starka familjer och ett civilsamhälle där tilliten kan få växa i fördjupade relationer mellan människor. För det är inte främst via lagar och styrdokument som vi skapar tillit. Nej, den grundläggs när vi får känna kärlek och får bli sedda och respekterade i gemenskap med andra i familj och vänkrets, där vi kan lära oss rätt och fel och utveckla solidaritet med den som är utsatt.
Men tilliten främjas också av en politik som värnar den trygghet som kommer av att vården finns när vi behöver, att äldre kan åldras i värdighet och att polisen kommer när vi ringer. Tilliten främjas av en politik som möjliggör att alla får chans att jobba till hundra procent av sin förmåga. Herr talman! Sverige behöver en kristdemokratisk budget, och jag yrkar bifall till Kristdemokraternas reservationer 5 och 10. Vad vill vi då göra annorlunda?
För det första vill vi snabbare och med mer kraft adressera krisen inom polisen. Det ska inte vara en lyxvara att känna någon som känner någon som känner någon där brott faktiskt har beivrats. Då krävs det 2 000 fler poliser och mer än så. Det tar tid att utbilda dem. Därför föreslår vi redan nästa år ytterligare 500 civilanställda inom Polismyndigheten.
Vi anslår också medel så att polisen kan få en bättre lönestruktur för att ambitiösa poliser ska se att deras ansträngning lönar sig. Vi föreslår också medel så att polisen kan rustas bättre för terrorhot med utbildning, utrustning och en utbyggd insatsstyrka. För det andra har vi riktiga reformer som förbättrar och förädlar vården och omsorgen.
Mer resurser, framför allt genom att fler arbetar och betalar skatt, är bra. Men välfärdens utmaningar möter vi inte främst genom att vård blir gratis också för direktörer och riksdagsledamöter. Vi möter inte problemen genom att stoppa entreprenörer och deras idéer för en bättre vård, utan vi möter dem med reformer.
Vi möter problemen med reformer - som en nationell demensplan för att motverka demenssjukdomar och dess följder, som geriatriska centrum för bättre behandling av äldres sjukdomar, som lokala värdighetsgarantier för att inte tumma på den omsorgsbehövandes värdighet och som hemtagningsteam för att minska onödigt lidande genom att se till att uppföljning och rehabilitering fungerar.
Vi möter problemen med medel för bättre måltider och mer gemenskap i äldreomsorgen och en äldreboendegaranti för att äldre själva ska kunna avgöra när det är dags att flytta till ett äldreboende. Det gör vi för att ge trygghet och värdighet och för att driva den ensamhet som ofta kryper längs väggarna i det hem som blivit kallt på flykten. Alla dessa reformer för tillit och trygghet i äldreomsorgen saknas i regeringens budget.
Vi vill också ge personer utan vårdutbildning chansen att arbeta med vårdnära service, som till exempel städning och patienttransporter, i vårdserviceteam. Det är riktiga jobb som ger fler chansen till jobb och som förbättrar vården. Vi vill korta köerna till BUP, och vi vill stärka elevhälsan ännu mer så att första linjens psykiatri blir mer kraftfull. Vi ser till att det lönar sig att utbilda sig till barnmorska eller specialistsjuksköterska. Vi ser att kömiljarden måste återinföras.
Om man specialstuderar Smärkta landsting blir detta extra tydligt. Det blir också tydligt att dagens 21 landsting inte klarar att utveckla vårdens alla alltmer högteknologiska förmågor. Vi behöver att staten tar ansvar för den avancerade sjukhusvården eftersom priset för att inte göra det är högt. Då är det var du bor som avgör vilken vård du får, och det kan vi inte acceptera.
Det är en stor reform, men vi kan ta steg redan nu. Vi anslår därför medel för att staten redan nästa år ska kunna ta ett större nationellt ansvar för läkemedlen. Tilliten till att vården finns när vi behöver den måste stärkas. För det tredje vill vi satsa rejält på pensionärernas ekonomi. En ekonomiskt utsatt ensamstående äldre person, oftast en kvinna, med BTP får med vår budget 500 kronor mer i månaden.
Vilken skillnad det gör att slippa välja mellan barnbarnens julklappar och en ny vinterkappa! Vi föreslår ett rejält kliv för att ta bort skillnaden i beskattning mellan pensions- och arbetsinkomster. Det gör vi med lika beskattning upp till drygt 14 000 kronor i månaden. Vi tar förstås bort den särskilda löneskatt för äldre som regeringen infört och föreslår dubbelt jobbskatteavdrag redan från 64 år så att fler äldre finner det mödan värt att jobba och bidra med sitt kunnande.
För det fjärde gör vi en rejäl satsning på barnfamiljer. Vi stärker valfriheten när barnen är små. Vi bygger ut RUT, och med vår politik blir varje arbete för alla föräldrar - oavsett hur litet eller stort det är - värt 500 kronor mer i månaden. Det stärker familjernas ekonomi - relativt sett mest för den som tjänar minst. Och det blir mer lönsamt att gå från inget arbete till varje arbete. På så sätt får fler barn se sina föräldrar gå till jobbet.
För de ekonomiskt utsatta barnfamiljerna höjer vi bostadsbidraget med mellan 350 och 600 kronor per månad. Så stärker vi tryggheten för familjerna. Herr talman! För det femte måste vi se till att jobbchanserna finns där för alla.
Vi måste se till att ha goda villkor för våra entreprenörer i stället för att det som nu ständigt poppar upp nya hot och nya pålagor som riskerar att drabba deras ansträngningar.
Detta föreslår vi kombinerat med dubbelt jobbskatteavdrag för unga, nyanlända och personer som länge har stått utanför arbetsmarknaden. Så kan vi skapa en arbetsmarknad där fler får chansen att jobba till hundra procent av sin förmåga. Herr talman! På Skogskyrkogården finns en utsiktspunkt som heter Almhöjden. Upp till den finns en lång trappa.
Den är designad så att ju högre upp man kommer och ju mer ansträngande det är, desto lägre blir stegen. Det är ett sådant Sverige, med sådana trappor, jag tror att vi behöver. Det är en bra bild där vi anstränger oss för att nå platser där vi kan blicka ut och se längre och där vi utvecklas som enskilda och som samhälle, men där varje trappsteg inte är en millimeter högre för var och en av oss än att vi klarar av att ta det där steget.
Det är ett samhälle med mer tillit och trygghet och ett samhälle där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter.