KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Som Christina Höj Larsen är fullständigt medveten om varken kan eller får jag kommentera enskilda fall eller saker som prövas av JO eller andra myndigheter. Det är jag förhindrad av regeringsformen att göra. Jag vill poängtera att det är Migrationsverket och ytterst migrationsdomstolen som avgör om du har rätt att vistas i Sverige. Har du skyddsskäl ska du erbjudas en fristad i Sverige. Saknar du skyddsskäl ska du återvända.
Det finns inga tillståndslösa personer. Antingen har du rätt att vistas i Sverige, eller så har du inte rätt att vistas i Sverige. Det är helt enkelt så att svensk lag gäller, och myndigheterna måste leva upp och följa den.
Anders Ygeman (S):
Om jag var otydlig ska jag nu vara väldigt tydlig. Det är inte mitt ord, Christina Höj Larsens ord eller gränspolisens ord som gäller, utan det är svensk lag som gäller. Den tolkas av domstolar, inte av statsråd och inte av riksdagsledamöter. Jag har ingen kritik att rikta mot vare sig gränspolisen eller socialtjänsten i Malmö. De har att efterfölja den lag som riksdagen har fattat beslut om här i kammaren.
Jag vill också vara tydlig med att om det är upp till den som saknar asylskäl att välja om den ska stanna i Sverige eller inte hotar det hela grunden för asylmottagandet. Grunden för asylmottagandet är att vi bedömer om man har skyddsbehov eller ej. Har man skyddsbehov ska man få stanna i Sverige och ges möjlighet att jobba, få utbildning och bli en del av det svenska samhället.
Men saknar man skyddsskäl måste man återvända. Annars har vi nämligen inte möjlighet - och kommer inte att ha möjlighet - att vara ett land som tar ett stort ansvar för att hjälpa människor som flyr undan krig, förtryck och förföljelse.
Den som skenbart ställer sig på humanismens grund och säger att ingen som har kommit till Sverige ska behöva återvända säger i grunden att asylmottagandet inte går att bedriva på det sätt som vi gör i dag. Det hotar hela grunden för det svenska mottagandet att säga att de som saknar asylskäl inte ska behöva återvända. Det får inte vara ett fritt val.
Vi ska vara generösa mot dem som har skyddsbehov, men de som inte har skyddsbehov måste återvända.
Anders Ygeman (S):
Jag saknar detaljerad kännedom om hur Norges lagstiftning går att jämföra med Sveriges. Men jag vet så mycket som att den svenska lagstiftningen och den svenska regeringens arbete har varit mycket framgångsrika och att återvändandet från Sverige under föregående år mer än fördubblades jämfört med tidigare år.
Om nu Christina Höj Larsen och Vänsterpartiet lever upp till viljan om reglerad invandring och asylpolitik och anser att de som saknar uppehållsskäl ska återvända borde de vara mycket glada över detta och bejaka och berömma att vi har fått det här paradigmskiftet och att allt fler människor återvänder frivilligt.
Detta är någonting som beror på att vi har gjort de här förändringarna, men det beror också på att fler människor nu återvänder med tvång. Om det inte finns någon möjlighet till tvångsåtervändande kommer nog färre människor att återvända frivilligt, och om man har rätt till uppehälle och bostad här minskar det nog drivkrafterna att återvända.
Anders Ygeman (S):
Ann-Charlotte Hammar Johnsson har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att polisen i Skåne och Malmö kan fullgöra sitt uppdrag, vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att polisen ska kunna bemöta grov organiserad brottslighet mer effektivt samt vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att medborgarna åter ska kunna känna sig trygga. Ett syfte med ombildningen av polisen till en myndighet var att få en ökad nationell förmåga.
Denna förmåga har medfört större möjligheter för Polismyndigheten att göra prioriteringar i verksamheten genom att flytta resurser dit de behövs bäst. Jag är glad att se att det här fungerar när till exempel Region Syd behöver förstärkningar. För att ge Polismyndigheten möjlighet att öka antalet anställda har regeringen aviserat anslagsökningar till Polismyndigheten på sammanlagt drygt 2 miljarder kronor de kommande åren. I december 2015 presenterade regeringen en samlad insats för att bekämpa organiserad brottslighet.
Insatsen innehöll ett flertal åtgärder som sträcker sig över hela mandatperioden. Redan under sommaren 2016 trädde ett trettiotal bestämmelser i kraft. Bland annat har försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliserats. Ledare för kriminella nätverk kan nu ställas inför rätta för att de inte har förhindrat allvarliga brott som de haft kännedom om, och möjligheterna att förverka brottsvinster från kriminella har ökat. Regeringens arbete mot organiserad brottslighet fortsätter.
Nyligen presenterades ytterligare åtgärder som kommer att stärka arbetet mot organiserad brottslighet. Bland annat vill regeringen att minimistraffet för grovt vapenbrott ska höjas från ett till två års fängelse, vilket alltså är en fördubbling. Regeringen har också aviserat att minimistraffet för grovt brott mot tillståndsplikten för explosiva varor, däribland handgranater, ska höjas till två års fängelse - också det är en fördubbling och dessutom ett fyrfaldigande sedan Moderaterna hade justitieministerposten.
Vidare har regeringen föreslagit höjda minimistraff för vissa allvarliga våldsbrott, och en utredare har fått i uppdrag att föreslå nya påföljder för unga lagöverträdare. Dessutom har en utredning tillsatts för att undersöka behovet av ett förstärkt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal. Regeringen har vidtagit och kommer alltså att vidta en rad åtgärder mot organiserad brottslighet och för ett tryggare samhälle oavsett var i landet man bor.
Anders Ygeman (S):
Ann-Charlotte Hammar Johnsson frågade mig vad vi ska dryfta den 13 februari. Vi ska väl inte ta det samtalet i förskott. Men jag föreställer mig att vi ska diskutera polisens arbete med att lösa de många mord som Malmö tyvärr har drabbats av men också vad kommunen kan göra för att förebygga.
Vi ska även diskutera en del av de framgångsrika saker som har gjorts i Malmö för att minska brottsligheten och vända utvecklingen. Det kan också, för protokollet, vara värt att påminna om att det är fler polisanställda i Sverige nu än någonsin tidigare. Vi satsar mer ekonomiska resurser på polisen nu än vad som någonsin gjorts tidigare.
Sedan den här regeringen tog över har Justitiedepartementet lagt fram 75 propositioner till riksdagen. Det är betydligt fler än den tidigare regeringen hade lagt fram vid motsvarande tidpunkt. Samtliga har gått igenom i riksdagen. Budgeten till Polisregion Syd, där Malmö ligger, har förstärkts med 147 miljoner kronor. Man har också fått ett personaltillskott i det dagliga utredningsarbetet.
Och Polisregion Syd hade under föregående år ett nettotillskott i antalet poliser. Antalet poliser har alltså ökat. Det ger både Polisregion Syd och Malmö förutsättningar att på ett bättre sätt kunna lösa den brottslighet som man nu har drabbats av.
Anders Ygeman (S):
Det kan vara värt att påminna om att vi har 29 500 hårt arbetande polisanställda, vilket har lett till att många mord och skjutningar faktiskt har klarats upp och lett till långa fängelsestraff. Åtta personer dömdes till livstid och till långa fängelsestraff för de uppmärksammade morden på Vår Krog & Bar i Göteborg.
I en liknande dom blev det 18 års fängelsestraff för två personer som avrättat en person i en skog. Och vi har liknande fall i Stockholm. I Tensta har brottsligheten minskat med 65 procent efter att polisen har ökat sina insatser. I samtliga socialt utsatta områden i Sverige har vi i dag fler poliser än för ett år sedan. Och i Rinkeby utanför Stockholm byggs en ny polisstation för över 200 polisanställda.
Jag vill också passa på att lyfta fram det som Marie Granlund var inne på, nämligen det förebyggande arbetet. Jag vill plussa och prisa de många bra insatser som görs i Skåne. Räddningstjänsten arbetar aktivt med förebyggande verksamhet och har fått ned antalet bränder kraftigt. Privata företag i Malmö tar sitt ansvar och ser till att bara ha seriösa och rätt hyresgäster.
Det tror jag är ett arbete som både kommunala och privata hyresvärdar runt om i Sverige skulle kunna dra stor lärdom av. Malmö arbetar också aktivt för att minska de sociala klyftorna och för att sysselsätta ungdomar. I det perspektivet är det också värt att nämna att vi nu har den lägsta ungdomsarbetslösheten på 13 år. Skolresultaten vänder, och klyftorna kan börja minska.
Det är viktigt för att långsiktigt bekämpa grogrunderna för brottsligheten.
Anders Ygeman (S):
Jag vill bara passa på att tacka Ann-Charlotte Hammar Johnsson och Marie Granlund för en bra debatt. Vi kan konstatera att vi ändå har en positiv trend i det svenska samhället. Vi har brutit åtta år av växande arbetslöshet till sjunkande arbetslöshet. Vi har brutit åtta år av fallande skolresultat till förbättrade skolresultat. Vi börjar minska klyftorna i samhället. Det finns fler polisanställda än någonsin tidigare.
Under de närmaste åren tillför regeringen över 2 miljarder kronor för att förbättra svensk polis. Vi är nog överens om vikten av att skärpa lagstiftningen och metoderna för att komma åt den grova och den organiserade brottsligheten. Jag ser fram emot att fortsätta debatten när jag kommer till Malmö den 13 februari.
Anders Ygeman (S):
Jag vill bara inledningsvis rätta beskrivningen. Det lät på Anti Avsan som att regeringen skulle ha kringskurit Säkerhetspolisens möjligheter att ta del av signalspaningsinformation. Det är naturligtvis helt felaktigt. Vi har inte ändrat någonting i det regelverket. Vad vi har gjort är att vi har kriminaliserat terrorkrigsresor, det som under Moderaternas tid i regeringsställning inte var kriminaliserat.
Med den lag om signalspaning som Moderaterna själva drev igenom i denna kammare får information från signalspaningsinsatsen inte användas under förundersökningen. Det är samma begränsning som gäller den underrättelseinformation som vi inhämtar från andra länders underrättelsetjänster. Alternativet skulle vara att göra som den tidigare moderatledda regeringen och inte kriminalisera terrorkrigsbrottet.
Det tror jag hade varit en mycket dålig väg att gå. Det är bara i de fall där det inleds förundersökning om terrorkrigsbrott som möjligheterna begränsas. Den enda skillnaden är att det nu är kriminaliserat. Under Moderaternas tid var det inte kriminaliserat.
Sedan radar Anti Avsan upp de svårigheter som finns med att lagföra dem som gjort sig skyldiga till terroristbrott i utlandet och framför allt i konfliktzoner. Jag instämmer i grunden i att de svårigheterna finns. Det finns ingen brist på svårigheter när det gäller att komma till rätta med den här typen brottslighet. Det är brottslighet som sker under vedervärdiga förhållanden långt bort där det är svårt att samla vittnen, svårt att förhöra vittnen och svårt att samla teknisk bevisning.
Alla de svårigheterna stämmer. Men det är ändå så när det gäller den delen av den tekniska bevisningen att det finns bättre möjligheter att samla in den i det område där brottet har begåtts än vad det gör att samla in den i Sverige. Det är väldigt svårt att i Sverige förhöra vittnen som befinner sig i Irak. Det är väldigt svårt att göra en brottsplatsundersökning i Irak om man befinner sig i Sverige.
Därför menar jag att det internationella samfundet, EU och Sverige måste stödja de insatser som görs för att lagföra människor för de hemska brotten där. Anti Avsan frågar mig: Vilken typ av stöd skulle vi kunna bidra med? Det skulle kunna handla om teknisk expertis, teknisk utrustning, utbildning, ekonomiskt bistånd och ytterligare stödåtgärder så att vi vartefter hjälper till och bygger upp ett fungerande rättsväsen.
Vi vet att när det har varit krig och konflikt finns det också stora brister i alla delar av rättsväsendet. Det gäller MR-situationen, den tekniska förmågan och det legala stödet. Men vi får inte dra oss för alla dessa svårigheter och brister.
Det överordnade målet måste vara att de som har gjort dessa fruktansvärda handlingar ska kunna ställas till svars i första hand där i närområdet. Skulle det vara så att det misslyckas och de återvänder till Sverige ska de naturligtvis ställas till svars här för de brott som går att bevisa. I det tror jag att både jag och Anti Avsan är överens.
Anders Ygeman (S):
Först och främst vill jag säga något om de båda påståendena om terrorkrigsresor: Det finns ingen grund för påståendet att de förändringar som vi har drivit igenom skulle försämra vår förmåga.
Det finns ett önskemål från vissa myndigheter om att ändra den tingens ordning som riksdagen har beslutat, men samtliga dessa myndigheter har i sina uttalanden och remissvar kommit fram till att de föredrar denna ordning framför den som rådde när Moderaterna styrde Sverige. Det är lite magstarkt att efter att ha suttit vid makten i åtta år säga att Moderaterna drev på utvecklingen i frågan.
Jag kan avslöja hur det såg ut på Rosenbad när jag kom dit: Det var helt blankt. Det fanns inte ett förslag. Det fanns inte en skiss. Det fanns inte ett initiativ. Det fanns ingenting. Om Anti Avsan är intresserad av att googla kan han googla på riksdagens hemsida och se att vi socialdemokrater lade fram förslag om att kriminalisera terrorkrigsresor under den tid då Moderaterna ansvarade för regeringen i det här landet.
Jag tror att man ska vara försiktig med att hävda att man har drivit på en utveckling när man själv hade kunnat få en lagstiftning till stånd. Vi kan lämna det åt sidan. Lagstiftning finns på plats. Jag tror att vi inom ramen för gällande lagstiftning kommer att kunna ha ett effektivt bekämpande av terrorkrigsresenärer. Efter att vi fick lagen på plats och efter utvecklingen i regionen har resandet från Sverige i princip upphört.
Det är mycket glädjande. Anti Avsan ger uttryck för den internationella kunskap som finns om bristerna i Iraks rättssystem. Jag delar i huvudsak Anti Avsans beskrivning. Det är bakgrunden till att vi behöver stödja utvecklingen på alla sätt vi kan. Det kommer inte att vara enkelt.
Det är extremt svårt att utgå från ett land där i princip hela rättssystemet är sönderslaget av krig och jämföra det med rättssystemet i ett land som Sverige, som inte har haft krig på flera hundra år. Det är alldeles självklart att det är mycket lättare att bygga upp en förmåga i Sverige än det är i Irak. Detta får dock inte undanhålla oss från att försöka att hjälpa till och att stödja. Därför välkomnar jag att Anti Avsan och jag har samma uppfattning i det här fallet. Vi behöver stödja rättsväsendet i Irak.
Det är bra om vi kan få bättre bevisföring, och det är bra om vi kan få fällande domar även i Irak. Det är bra att det finns ett brett parlamentariskt stöd för detta. Jag avser att fortsätta att vidta initiativ inom ramen för EU-samarbetet och inom ramen för det svenska regeringsarbetet för att kunna stödja rättssystemet och få fler lagföringar.
Anders Ygeman (S):
Jag ska ge Anti Avsan rätt i att det finns och fanns farhågor från Säkerhetspolisen när det gäller hur den nya lagen skulle komma att tillämpas.
I det gemensamma arbete vi hade mellan de fyra borgerliga partierna och regeringen var också den gemensamma slutsatsen att det är viktigt att följa upp om dessa farhågor skulle realiseras eller om det skulle gå att organisera arbetet på ett sådant sätt att de helt enkelt inte blev sanna och att man i stället kunde bibehålla en skarp förmåga.
Det är strax dags att göra denna utvärdering så att vi kan säkerställa att de rättsvårdande myndigheterna har de verktyg som krävs för att bekämpa internationell terrorism. Jag delar Anti Avsans syn på att man behöver göra större insatser i de utsatta områdena. Därför är det glädjande att vi har vänt den utveckling där problemen har blivit fler och fler under de senaste tio åren till att vi börjar se positiva resultat.
Vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten på 13 år, och vi har vänt utvecklingen i skolan så att den går uppåt när det gäller Timss, PISA och gymnasiebehörighet. Men mycket återstår att göra både när det gäller de rättsvårdande myndigheternas arbete och när det gäller den sociala utvecklingen. Vi måste få större investeringar i de socialt utsatta områdena, få större framtidstro och få fler ungdomar där att känna sig delaktiga i en positiv samhällsutveckling.
Om vi lyckas med det slår vi undan grogrunden för rekryterarna både när det gäller terrorism och när det gäller den organiserade brottsligheten. I det avseendet tror jag att jag har Anti Avsans och Moderaternas stöd för att fortsätta arbetet.
Anders Ygeman (S):
Ellen Juntti har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att kriminaliteten ska minska, för att tryggheten ska återupprättas och för att kvinnor ska vara fredade på sina arbeten i Nordstan. Det är naturligtvis helt oacceptabelt om ungdomsgäng begår brott och skapar otrygghet i Nordstan. Göteborgspolisen agerar kraftfullt mot problemen. Enligt Polismyndigheten blir situationen steg för steg bättre, men det är uppenbart att det finns fortsatta utmaningar. En rad brottsförebyggande åtgärder har vidtagits av Polismyndigheten.
Ett exempel är förstärkt polisnärvaro på brottsfrekventa tider och platser. Ett annat exempel är projektet Trygg i butik, som bygger på samverkan med väktare och butikskontrollanter för att förebygga stölder och snatterier. Satsningen har lett till att polisiära resurser frigörs för en ökad närvaro. Polismyndigheten samverkar också med Nordstans samfällighetsförening och kommunen för att göra området tryggare. Men mer kan och måste förstås göras, även av andra aktörer än Polismyndigheten.
Ingen arbetstagare ska behöva utstå hot, våld eller trakasserier på sin arbetsplats. Arbetsmiljöverkets föreskrifter ställer därför tydliga krav på riskförebyggande åtgärder av arbetsgivarna. En ambitiös arbetsmiljöpolitik prioriteras också högt av regeringen. Resurserna inom arbetsmiljöområdet har därför förstärkts med över 100 miljoner kronor per år under mandatperioden.
Regeringen har också aviserat anslagsökningar till Polismyndigheten på sammanlagt över 2 miljarder kronor under perioden 2017-2020, vilket sannolikt kommer att gynna Göteborgspolisen. Jag kommer även i fortsättningen att följa vilka åtgärder som Polismyndigheten, i samarbete med andra aktörer, vidtar för att medborgarna ska kunna känna sig trygga i Göteborgs innerstad.
Anders Ygeman (S):
I stort svarade jag på detta i mitt interpellationssvar. Det sker ett positivt arbete i Göteborg och hos Göteborgspolisen. Det gör att antalet anmälningar i Nordstan har minskat med 40-50 procent. Man har kunnat frigöra resurser från polisen och vara närvarande genom ett väldigt bra förebyggande arbete av handlarna i Nordstan i samarbete med polisen.
Ellen Juntti frågar mig vad som ska hända med dem som begår brott i Nordstan. Mitt svar är enkelt: De ska lagföras. Gör du dig skyldig till den brottslighet som Ellen Juntti beskriver ska du hamna bakom lås och bom.
Anders Ygeman (S):
Låt mig vara tydlig: Polisen i Göteborg håller på att trycka tillbaka brottsligheten i Nordstan. Det är inte bra där, men det är betydligt bättre än det var förut. Det stämmer att tryggheten i Sverige sjunker, enligt den senaste nationella trygghetsundersökningen. Men den sjunker med ett par procent. Fortsätter den att sjunka finns det risk att den är tillbaka på samma nivå som när Moderaterna styrde Sverige. Det är de nivåer vi pratar om.
Sedan fabulerar Ellen Juntti helt fritt om det förslag som Moderaterna skissartat har kallat zonförbud. Det är inte alls så som du säger, Ellen Juntti. Det är inte alls så det fungerar i Danmark. Det är inte alls så det fungerar i Holland. Det är inte alls så det fungerar i Norge. Det är tre olika förslag - och erfarenheterna från Danmark är inte alls entydigt positiva.
Om du jämför med Danmark ser du att stora delar av de möjligheter som finns i dansk lagstiftning är de som finns i den svenska polislagen. Det stämmer att det inte är samma sak som i Moderaternas förslag, men det beror på att Moderaternas förslag inte är samma som i Danmark, Holland eller Norge. Det är olika förslag. Man kan inte jämföra äpplen, päron och vattenmeloner och sedan undra varför någon är emot bananer. Det är helt enkelt olika förslag.
Du kan med stöd i den svenska polislagen avvisa någon från en plats för att den stör ordningen. Det tycker jag är bra, och det kan säkert användas mer. Du kan också förbjuda människor att vara på en viss plats för att de riskerar att störa ordningen. Det blir snarast polislagens 24 §.
Med detta menar jag att jag har svårt att se vad Moderaternas förslag, i den form det har presenterats, skulle kunna tillföra svensk lagstiftning.
Anders Ygeman (S):
Detta blir en kanonad av konstigheter, men vi ska försöka reda ut vad som är rätt. Det stämmer att regeringen har tillsatt en utredning som ska titta på straffsatserna för skydd av blåljuspersonal. Det stämmer att en utredning i Sverige tar ett till ett och ett halvt år. Tänk om Moderaterna under de åtta år de var ansvariga för området själva hade tagit initiativ till en utredning eller en lagändring! Då hade ju lagstiftningen redan kunnat vara på plats, eller vi kunde ha haft ett utredningsförslag.
Men det gjorde inte Moderaterna. Ellen Juntti påstår att Moderaterna satsar tio gånger mer än regeringen på polisen 2017. Det är en ren lögn! Det skiljer 4 procent mellan er och vår polisbudget. Det är sanningen. Vi tillför medel för att kunna anställa fler poliser och fler civilanställda. Vi satsar över 2 miljarder under denna budgetperiod på att anställa fler poliser.
Vi behöver skärpa lagstiftningen på många områden. Regeringen har skärpt lagstiftningen mot den organiserade brottsligheten i över 30 fall; samtliga har Moderaterna röstat för här i riksdagen. Det är jag tacksam för. Vi kommer att fortsätta att skärpa lagstiftningen. Vi kommer att fortsätta att anställa fler poliser, och vi kommer att få smartare verktyg på plats. Detta kommer att fortsätta att göra Sverige tryggare.
Anders Ygeman (S):
Bara så att vi har siffrorna klara för oss: Det har aldrig varit fler polisanställda i Sverige än nu. Inte någon gång under någon moderatledd regering har det satsats mer pengar på polisen än nu. Aldrig förut har det funnits så många anställda inom polisen som nu.
Däremot stämmer det att vi har lite för få polisutbildade, men det beror på att polisutbildningen tar två och ett halvt år, och den dimensionering vi har nu är den som den moderatledda regeringen gjorde. Det är ni som bär ansvar för dimensioneringen, Ellen Juntti, inte jag. Vi satsar mer pengar på polisen. Vi ökar polisresurserna med ytterligare över 2 miljarder kronor.
Till detta ska läggas de stora satsningar på Säkerhetspolisen som vi gör kommande år med över 650 miljoner kronor. Under den tid jag har suttit som inrikesminister har vi också ökat polisens budget. Det är därför vi nu har mer polisresurser än någonsin tidigare. Det är därför vi nu har fler polisanställda än någonsin tidigare. När Ellen Juntti frågar vad jag ska göra är mitt svar mycket enkelt: Vi ska fortsätta.
Det ska bli fler poliser, fler polisanställda och bättre lagstiftning. Men det är Polismyndigheten själv som ska avgöra mixen mellan poliser och civilanställda. Det är Polismyndigheten själv som ska avgöra var i landet de ska placeras och hur de ska agera. Vi har tilltro till Polismyndigheten och de hårt arbetande 29 000-30 000 polisanställda runt om i landet.
De gör, i motsats till hur Ellen Juntti beskriver det, oftast ett heroiskt arbete för att säkra människors trygghet.