KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rasmus Ling (MP):
I mitt avslutningsanförande vill jag säga något om vikten av att beivra skattefusk, skattebrottslighet och undandragande även på den kommunala nivån, för det är av allra största vikt. Många orter och städer runt om i landet har problem med kriminalitet och en svart ekonomi.
För många är detta det enskilt största hindret för att man ska kunna åstadkomma en sund ekonomisk men inte minst socialt hållbar utveckling. Det kan ta sig olika uttryck. Det kan handla om svartarbete på en restaurang, smuggelcigaretter i en kiosk och illegal alkohol i en bil på en parkering.
Det kan handla om vapen och i allra värsta fall människohandel. Det är naturligtvis olika grader av detta. En del saker skadar människor mycket direkt och är naturligtvis det allra värsta.
Men även de former som ter sig mer oskyldiga måste vi motarbeta kraftigt, för det som förefaller vara mildare hänger ihop med det grövre. Det är samma människor som smugglar cigaretter och alkohol som också ägnar sig åt grövre brottslighet. Vi måste bekämpa allt.
En viktig del i detta rör myndighetssamverkan, möjligheten för olika myndigheter att mellan sig dela information och samarbeta. I går hanterades i justitieutskottet ett sådant förslag. Vi måste fortsätta att arbeta med det. Som politiker måste vi vara mycket lyhörda för de här myndigheternas behov av att kunna samverka för att bekämpa brottsligheten.
Rasmus Ling (MP):
Jag har en fråga till statsrådet Ardalan Shekarabi. En fråga som blir alltmer aktuell är den om kommunerna och den kommande kommunstrukturutredningen. Statsrådet har varit tydlig med att detta inte behöver innebära kommunsammanslagningar utan att andra lösningar för kommuner bättre kan svara mot de utmaningar som finns. Inte desto mindre är det förstås viktigt att också föra en diskussion om hur kommunerna kan se ut.
Det är väldigt mycket som har hänt sedan kommunreformen på 70-talet. Det är i dag allt fler som ligger under den dåvarande gränsen för att klara välfärdsuppdraget. I andra kommuner är det tvärtom - kommuner har vuxit ihop, och det finns ingen naturligt synlig gräns. Jag har två frågor. Den första är enkel: Tycker statsrådet att detta är en viktig debatt att föra? Den andra frågan är: Vilka är de övriga lösningar som statsrådet tänker sig kan vara aktuella i den här utredningen?
Rasmus Ling (MP):
Tack så mycket för svaret! Det är givetvis viktigt att inte föregripa utredningen, och vi måste oavsett fråga vara restriktiva med att göra förändringar för kommunsektorn utan att det finns förankring. Men det är en fråga som vi alltjämt behöver diskutera i olika sammanhang - inte minst perspektivet om det kommunala självstyret, som är oerhört viktigt.
Min följdfråga är: Menar statsrådet att de förslag som kommer ska stärka möjligheten till kommunalt självstyre? Är det ingången?
Rasmus Ling (MP):
Nu är inte brödbakning min allra starkaste kvalifikation. Jag tycker att det är ett exempel på hur vi kan utnyttja marknaden och köpa tjänster på ett bra sätt där det är de som är bättre på någonting som kan leverera det man behöver. Valfrihet är någonting som är oerhört viktigt, Larry Söder.
Möjligheten att ta ut vinst kommer att finnas kvar även med det utredningsförslag som Ilmar Reepalu har lagt fram. Valfriheten är ingenting som vi diskuterar att inskränka. Tvärtom har vi haft diskussioner till exempel i Malmö, som jag kommer ifrån, om att man kanske skulle utvidga valfriheten och göra det obligatoriskt att välja skola, bland annat för att få en bättre blandning av elevsammansättning.
Du tar upp ungdomsarbetsgivarkostnaderna. Jag vill skicka tillbaka den bollen. Ni har ju tagit tillbaka de förslag som ni drev igenom när ni har sett att vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten på 13 år och att det här inte hade den effekt som ni ville uppnå.
Ungdomsarbetslösheten har sjunkit precis under den period som har gått sedan vi tog bort detta, och vi har sett att det är andra saker som har större betydelse. När det gäller inkomstskattehöjningarna gör vi en förändring. Vi sänker skatten, men vi gör det med 1 procent i stället för att höja skiktgränsen med 2 procent.
Jag har svårt att tro att det är något som skulle få någon att säga upp sig från jobbet eller något liknande, för det har ganska små effekter - maximalt 100 kronor i månaden om man tjänar som mest. Jag tycker därför inte att detta är någon större fråga i sammanhanget. Pengarna behövs till flera andra saker.
Rasmus Ling (MP):
Jag är glad över den stora tilltro som Larry Söder har till Miljöpartiet på detta område, och jag tycker inte att han har någon anledning att vara besviken. Det är viktigt att bekämpa skattefusk och skatteundandragande, inte minst av konkurrensskäl. Det ska inte vara så att den som fuskar, har svart arbetskraft eller inte betalar sin moms kan utnyttja det och sälja bullar till ett lägre pris än den som sköter sig.
Det är inte så vi vill ha marknaden, och det är inte så vi vill ha samhället. Vi vill att rättssystemet ska fungera. Vi stärker detta till exempel genom att man ska lämna in deklarationen månadsvis, och det är sådant vi behöver för att vi ska kunna få en sund konkurrens inom näringslivet på såväl lokal som nationell nivå för större företag.
Det är någonting som är viktigt.
Rasmus Ling (MP):
Att vi har en politik för hela landet är helt avgörande för att vi som helhet ska kunna stärka oss ekonomiskt, miljömässigt och socialt. Någonting som skiljer Moderaternas förslag från det som vi lägger fram, som stärker förutsättningarna för hela landet, är de 10 välfärdsmiljarder som Moderaterna har sagt nej till.
En detalj som jag har läst i Moderaternas budgetförslag är att man till exempel vill att socialtjänsten ska göra regelbundna hembesök för att kolla folk som är arbetslösa. Det visar att Moderaterna inte vet hur det ser ut för socialtjänsten runt om i landet.
Man ger en ny, extra uppgift härifrån utan att tillföra några pengar, vilket gör att förutsättningarna blir ännu sämre. Vidare har Moderaterna inte förstått potentialen som finns i den omställning som pågår och som vi måste fortsätta med.
Vi utreder en vägslitageskatt för att det är någonting som behövs för att vi ska få mer effektiva transporter och för att fler transporter ska gå på järnväg i stället för väg, men det är också någonting som förbättrar situationen för de svenska åkarna som i dag har det tufft i konkurrensen med de utländska åkarna som har betydligt lägre löner.
Det är så typiskt att Moderaterna säger nej till det här i stället för att se potentialen som finns för de svenska företagen och åkarna som kör runt om i vårt land.
Rasmus Ling (MP):
Att banksektorn, som i runda slängar gjorde 100 miljarder i vinst efter skatt förra året, kan betala en lite större del när man är helt momsbefriad tycker jag inte är någon konstig sak. Det behöver inte slå mot de lokala sparbanker som är viktiga för näringsliv och företag runt om i landet.
Det jag undrar över är den slopade gruppregistrering av moms som ni i ert budgetförslag tar bort. Det är specifikt de bankerna med lokalkontor runt om i landet som drabbas av det.
Det här är en mycket illa förd politik om man har ambitionen att Sverige ska leva även utanför Södermalm, som det så ofta refereras till.
Maria Malmer Stenergard tar upp att man vill rikta miljöskatterna mot dem som verkligen förstör.
Det går dock inte att utläsa i budgeten vad det skulle vara. Tvärtom är det en slakt av alla satsningar på miljö och klimat som finns i anslagen, och de ekonomiska styrmedel som regeringen går fram med säger man i princip nej till över hela linjen.
Jag tror att ni kan bättre än så här, och jag hoppas att ni kommer att göra det till nästa år, för det finns en potential i omställningen som ni också borde se och kunna ta till vara.
Rasmus Ling (MP):
Vi debatterar här i kväll allmänna bidrag till kommunerna, utgiftsområde 25. Det är ett av de viktigaste områden som vi har i budgeten. Sveriges kommuner och landsting och den verksamhet som bedrivs för invånarna utgör kärnan i den svenska välfärdsmodellen.
Det är mycket av det som ger oss trygghet och som gör oss stolta över att vara medborgare i vårt land. Här ser vi till befolkningens behov och möts i ett gemensamt ansvarstagande. Det handlar om utbildning, om skola och förskola där barnen ska tillbringa många timmar och lära för resten av livet.
Det handlar om äldreomsorgen, som ska ta hand om alla dem som byggde upp Sverige och göra det på ett värdigt sätt varje dag. Det handlar om sjukvården, om kvalitet och tillgänglighet, om att den som blir akut sjuk får den vård som den behöver.
Det handlar om kollektivtrafik, som ger oss hållbarhet så att vi kan transportera oss på ett miljövänligt sätt, och många andra viktiga verksamheter. Allt det här styrs från kommun- och landstingsnivå, och vilket fantastiskt jobb alla anställda i verksamheterna gör varje dag!
Det gäller alla politiker, lokala fritidspolitiker, som försöker få de knappa resurser som finns att räcka till så mycket som möjligt när de gör budgetar. Det gäller alla lärare och vårdare, som i kontakten med elever och brukare gör så mycket de bara kan med de resurser som finns.
Alla de insatser som görs av alla som arbetar i välfärdssektorn är helt fantastiska. Men just för att kommuner och landsting utgör kärnan i välfärden är utmaningarna för dem alltid stora.
Statens arbete i det här handlar om att ge så goda förutsättningar som möjligt, att värna kommunernas och landstingens möjligheter att göra sitt jobb på ett bra sätt och ge dem de resurser de behöver för att klara välfärdsutmaningen.
Jag tror att de allra flesta är överens om att kommunsektorn står inför stora utmaningar, bland annat som följd av den demografiska utvecklingen och det mottagande av nyanlända som vi haft. Då är det otroligt viktigt att kommuner och landsting har de grundläggande förutsättningar och den kapacitet som krävs för att hantera det de ställs inför.
Fungerande personal och kompetensförsörjning är en av nyckelfaktorerna för att hantera utmaningarna som finns inom många verksamheter. Därför är beskedet till kommunerna som ges i den här budgeten så viktigt.
Sverige ska ha välfärd av hög kvalitet som vi alla kan lita på, och de 10 miljarder årligen som nu tillförs som en permanent höjning av statsbidragen ger förutsättningar att långsiktigt utveckla välfärden utifrån de behov som man har lokalt. Det skapar möjligheter för kommuner och landsting att anställa fler och stärka vården, skolan och omsorgen.
Vi ser vad personalen gör runt om i landet. Vi ser vad personalen vill, och regeringen vill ge förutsättningar för att klara arbetet. Därför levereras nu miljarder till kommuner och landsting för att Sverige också i fortsättningen ska kunna ge god samhällsservice till sina medborgare.
Rasmus Ling (MP):
LSS är en av de rättighetslagstiftningar vi har i det här landet som vi ska vara stolta över och värna om, också långsiktigt. Det här är en jätteviktig men också svår diskussion. Om vi ska kunna värna det här systemet långsiktigt måste vi också se över hur det fungerar över tid.
Vi har sett att kostnaden för LSS har fördubblats den senaste tioårsperioden. För att värna systemet måste vi se hur det kan bli hållbart också långsiktigt.
Det har tillsatts en utredning som Larry Söders partikamrat Désirée Pethrus leder för att se över hur LSS ska fungera. Det arbetet är otroligt viktigt.
Vi behöver se hur det här systemet ska kunna fungera för att alla som har behovet ska kunna få det tillgodosett. Samtidigt har vi sett att man behöver göra en mer strikt bedömning. Det har funnits problem i det här - felaktiga incitament för de vårdbolag som har utfört LSS.
Mot den bakgrunden har vi, för att värna systemet, behövt göra en sådan översyn.
Rasmus Ling (MP):
Regeringen har inte gjort några regeländringar i lagen om särskilt stöd och service. Det vi har gjort är att tillsätta en utredning. Vi har också sagt att antalet timmar ska minska mot bakgrund av att vi har haft en kraftig ökning över lång tid som inte kommer att vara hållbar.
För att systemet ska fungera på längre sikt måste vi bryta den utveckling med väldigt mycket högre kostnader som vi har haft. Men vi har inte gjort några lagändringar i LSS. Vi kan också se att det nuvarande systemet har gett felaktiga incitament för de privata vårdbolag som har utfört det här.
Man har många gånger haft jurister anställda för att driva på, inte utifrån brukarens behov utan för att man har velat få upp intäkterna till utförarbolaget. Det är inte så systemet ska fungera, och därför behöver det göras förändringar.
Rasmus Ling (MP):
Jag har egentligen bara en kort till fråga till Centerpartiet och Per Åsling. Jag noterar att ni i ert budgetförslag drar ned på anslaget till Kronofogdemyndigheten och inte vill finansiera arbetet med skuldsanering, Per Åsling. Det kommer ju en ny skuldsaneringslag som träder i kraft. Jag tycker att det är synd och en aning anmärkningsvärt.
Centerpartiet har tidigare drivit på för skuldsanering, inte minst för företagare som har gått i konkurs. Jag skulle därför vilja fråga varför Centerpartiet inte längre vill driva på i detta arbete. Det är någonting som är väldigt viktigt.
Rasmus Ling (MP):
Det är jättebra att vi tillsammans har drivit på i arbetet för att olika myndigheter ska ligga på olika ställen runt om i landet, men frågan jag ställde handlade om någonting annat. Ni skriver i ert budgetalternativ att man inte vill ge extra pengar för arbetet med skuldsanering, Per Åsling. Just för företagare är detta viktigt.
Det innebär en stor risk att starta egna företag, och de som har drabbats av detta och blivit satta i skuld är ofta familjeägda företag. Det är cateringfirmor, restauranger, åkerier eller annat. Att minska risken och få fler att våga ta steget är en viktig del i näringslivspolitiken.
Jag tycker att det är tråkigt att Centerpartiet har lämnat det som man drev på för under förra perioden, herr talman. I lokaliseringsfrågan, som Per Åsling tar upp, arbetade man inte på samma sätt strategiskt som den nya regeringen faktiskt har gjort. Regeringen har ett riktat uppdrag till Statskontoret om en ny strategi för detta. Jag tackar dock så mycket för svaret.
Rasmus Ling (MP):
Vi debatterar nu här i kväll utgiftsområde 3 och anslagen till Skattemyndigheten, Kronofogdemyndigheten och Tullverket. Det är tre viktiga myndigheter som vi anslår nästan 11 miljarder kronor till, för att upprätthålla skattesystemet, betalningsviljan och kontrollen över varor som kommer in i vårt land.
Den som är satt i skuld är icke fri, brukar man säga emellanåt. Det är alltför många som är överskuldsatta i Sverige i dag. Detta får många olika negativa konsekvenser, för den enskilde ofta i form av ohälsa och ett begränsat liv.
Det finns väldigt få, om ens några, incitament till att jobba och tjäna pengar eftersom de försvinner direkt. Det får även konsekvenser för omgivningen - värst är det kanske för eventuella barn - men även för samhället i övrigt när det inte finns några incitament för arbete. En ny skuldsaneringslag är på väg att börja gälla.
Det är väldigt viktigt och kan göra att fler kan ta sig ur en fruktansvärd situation. Kronofogdens arbete med att förbättra skuldsaneringen är prioriterat, och de får särskilda pengar i anslaget för detta. Kronofogden har en viktig roll också i arbetet mot grov organiserad brottslighet.
Förra hösten gavs ett särskilt regeringsuppdrag om samverkan till elva olika myndigheter. När polisen gör tillslag mot mc-gäng eller andra kriminella ligor och dessa har tillgångar på sig kan bättre samverkan göra att kronofogden kan ta tillgångarna vid tillslaget.
Vi måste på alla olika sätt jaga de organiserade kriminella och mota dem när de försöker sätta sig över vårt rättssamhälle. Givetvis har Skatteverket en oerhört viktig roll i denna fråga. De får ytterligare redskap för att kunna bekämpa den svarta ekonomin på olika sätt.
I förslaget gör regeringen också en särskild insats mot skattefusk och skatteundandraganden. Jag har sagt detta förut, men det är värt att upprepa: Arbetet mot grov organiserad brottslighet är inte bara en fråga för polisen utan även i allra högsta grad för andra myndigheter. Vi driver på detta politiskt, och vi måste fortsätta att göra ännu mer.
Skatteverket har ett arbete att göra när det gäller förtroendet. Det är högt i de mätningar som finns, men ledningen har under det gångna året gjort misstag och måste arbeta för att återupprätta sitt förtroende.
Liberalerna och Mathias Sundin talade om flera intressanta saker gällande den tekniska utvecklingen och behovet av digitalisering, som alla våra myndigheter behöver jobba med. Han tog också upp frågan om skattereform. Det är något som vi behöver tala mer om mellan partierna, hur en sådan skulle kunna göras.
Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag.
Rasmus Ling (MP):
I våras bröt de bostadspolitiska samtal samman som regeringen hade med Vänsterpartiet och allianspartierna, vilket var väldigt tråkigt. Men det finns ett stort behov av reformer på bostadsmarknaden. Boverket är den myndighet som har koll på dessa frågor.
Man menar att det behöver byggas omkring 700 000 bostäder fram till 2025 på många håll runt om i landet. Främst i storstadsregionerna men även på många andra håll har det över tid varit bostadsbrist. Det har lett till ökade priser och långa köer när det gäller hyreslägenhetsbeståndet.
I dag finns en brist i 250 av landets 290 kommuner, vilket är en absolut majoritet. Att bygga fler bostäder är ett av flera sätt att lösa bostadsbristen. Det byggs nu mer än vad som har gjorts på länge sedan 1990-talskrisen.
I år påbörjas 60 000 bostäder, och utvecklingen ser ut att fortsätta på ett positivt sätt också framöver. Herr talman! Det räcker dock inte med att bygga mer. Vi behöver också få fram fler reformer för att bättre utnyttja det bestånd som redan finns. Sverige ligger väldigt högt när det gäller bostadsyta per invånare.
Men vi har haft regler och villkor som har gjort att många bor större än de egentligen vill, eftersom det skulle kosta dem mer att byta till ett mindre boende som de kanske hellre skulle vilja ha. Och det finns andra som har det alldeles för trångbott, vilket förstås är ett större problem. Olika reformer för att öka rörligheten är därför en annan sak som är viktig vid sidan av att bygga mer.
Ökar vi rörligheten kommer även det befintliga beståndet att utnyttjas bättre. Ett sådant förslag har vi att ta ställning till i dagens betänkande. Det ska bli möjligt att under en begränsad tid skjuta upp uppskov utan takbegränsning. Detta är ett sätt som gör att vi bättre kan utnyttja det bostadsbestånd som finns, och det gör att rörligheten ökar.
Vi skulle dock behöva göra mer. Vi skulle behöva fasa ut ränteavdraget, vilket de flesta partier här i riksdagen har sagt sig vilja göra. Vi behöver växla det mot lättnader på bostadsområdet eller mot något annat. Det skulle också minska skuldsättningen och den risk som byggs upp i systemet när skuldsättningen ökar över tid. Herr talman!
Jag vill yrka bifall till propositionen. Jag hoppas att vi framöver kan diskutera ytterligare förslag som ökar både bostadsbyggandet och rörligheten. En sådan utveckling är avgörande för framtiden.
Rasmus Ling (MP):
Det blev en spännande diskussion här till sist. Det var glädjande för oss som har följt detta. Vi debatterar skatteutskottets betänkande 22 om inkomstskatter. Det är ett engagerande ämne. Det gäller inte bara det som vi har hört här hittills utan även de omkring 150 motioner som behandlas i detta betänkande.
I en tid av politisk instabilitet på alltför många håll i världen tycker jag att det är glädjande att vi emellanåt kommer överens om breda uppgörelser också här i riksdagen. Det är uppgörelser som tar Sverige åt rätt håll.
Vi har kommit överens om ett antal sådana uppgörelser under denna mandatperiod på olika områden. Det gäller inte minst energin och försvaret, som vi har debatterat tidigare i dag i kammaren, och om överskottsmålet, som har debatterats tidigare. Detta gäller också på miljö- och klimatområdet. Vi kommer att fatta beslut om att införa en klimatlag.
Det är ett regelverk som likt det finanspolitiska ramverket sätter en ram för hur utsläppen ska minska över tid för att åstadkomma den omställning som vi behöver. I Miljömålsberedningen och i Landsbygdskommittén har våra partier i riksdagen brett kommit överens om att reseavdraget ska ses över. Det är glädjande.
Det reseavdrag som vi har i dag är utformat så att det gynnar pendling med bil, och trots att tanken är att det ska gynna lands- och glesbygden och möjligheten för dem som bor där att ta sig till jobbet är det inte så dagens system träffar. Det är i huvudsak pendlare i storstadsregioner som ofta har kollektivtrafikalternativ som drar nytta av det.
Att det finns en sådan här samsyn är därför väldigt positivt. Regelverket för tjänstebil, som man kan få som en förmån, är i dag väldigt gynnsamt.
Det har gjorts en del aviseringar från regeringen, bland annat häromdagen, som innebär att den som får en tjänstebil ändå ska betala trängselavgift när man åker in i Stockholm och Göteborg, vilket är positivt för att fylla trängselavgifternas syfte. Fru ålderspresident!
Det behövs reformer för att vi ska klara Sveriges utmaningar. Det gäller på miljöområdet, men det gäller också på arbetsmarknadssidan och på näringslivssidan.
Frågan om att göra en bred skatteöversyn, en skattereform, diskuteras allt oftare, och skatteutskottet hade också en hearing om detta i januari i år. En sådan översyn borde ha en inriktning på miljöomställning, etablering av nyanlända, digitalisering, delningsekonomi och fördelningspolitik.
Det är alla relevanta ingångar som borde ingå i en sådan översyn, och jag tror att det vore väldigt bra för Sverige om vi kunde få till en sådan på sikt. Det skulle skapa en stabilitet som skulle vara positiv för landet.
Slutligen tycker jag att det är en väldigt raljant beskrivning när man från Moderaternas sida säger att det som kan hända med höga marginalskatter är att folk kan träffa sina barn mer. Jag tycker att man borde debattera detta på ett annat sätt.
Rasmus Ling (MP):
Ja, jag tycker att Sverige på många sätt går åt rätt håll, även om det förstås finns väldigt många problem som vi behöver ta tag i, inte minst dem som jag framförde att en framtida skattereform och en översyn borde ta upp. Fördelningspolitik och ekonomiska skillnader mellan människor är högst relevant. Det var också något som jag nämnde.
Men svaret är inte att gå med på de skattehöjningar som Daniel Sestrajcic tog upp i sitt huvudanförande. Det skulle sammantaget få helt orimliga konsekvenser. Frågan hur vi ska ta oss an detta förtjänar dock en diskussion på ett seriöst sätt.
Vi har tagit steg som har varit bra. Vi har höjt skatter under den här mandatperioden på ett sätt som jag tycker har varit bra och nödvändigt. Men det är klart att vi har olika aspekter att ta hänsyn till när det gäller detta, till exempel den internationella situationen.
Beskattar vi företag på ett alltför radikalt sätt vet vi att det riskerar att få negativa konsekvenser, till exempel att företag väljer att flytta till andra länder. Det kan jag känna är aspekter som Vänsterpartiet inte tar hänsyn till alla gånger.
Rasmus Ling (MP):
Jag kan konstatera att S- och MP-regeringen i samarbete med Vänsterpartiet under den här mandatperioden har ökat satsningarna på välfärden väldigt mycket, och det har varit bra. Vi har utjämnat de skillnader som funnits. Vi har gått i rätt riktning. Det finns mer att göra här.
Jag tycker att vi behöver ta fler steg. Vi behöver gå vidare med den gröna skatteväxling som vi har gjort där vi sänker skatter på arbete för att fler ska kunna få arbete och nyttja hållbara tjänster, samtidigt som vi höjer skatterna på det som förstör miljön och klimatet. Det är en väg som vi ska gå.
Den fråga som jag vill skicka tillbaka för svar vid senare tillfälle är om det för Daniel Sestrajcic finns någon gräns för skattekvoten. Ibland låter det som om det inte gör det, och det, fru ålderspresident, tror jag faktiskt inte är vare sig möjligt eller önskvärt.