KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Borg (M):
Peter Persson har frågat mig när ytterligare steg i jobbskatteavdraget gör mer skada än nytta och vilka åtgärder jag då kommer att vidta. En varaktigt hög sysselsättning är avgörande för att värna välfärden. Regeringens viktigaste mål är därför full sysselsättning. Arbete måste löna sig och människor rustas för de jobb som skapas. Jobbskatteavdraget är den viktigaste av regeringens jobbskapande åtgärder.
Flera studier har visat att jobbskatteavdraget är ett effektivt sätt att öka den varaktiga sysselsättningen och att effekten per satsad krona är större än för alternativa åtgärder. Därför är vår ambition att ytterligare förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig skatt när det ekonomiska läget så tillåter. Finansdepartementet har undersökt om effekten av ytterligare jobbskatteavdrag är avtagande. Det finns inte anledning att tro att den är det i nuläget eller inom relevant reformutrymme. Även Finanspolitiska rådet delar denna uppfattning.
Införandet av ytterligare steg bedöms således ge betydande sysselsättningseffekter. Genomförda reformer för att få fler i arbete har haft betydande positiva effekter. Ytterligare åtgärder krävs dock för att föra Sverige mot full sysselsättning. Ytterligare steg av jobbskatteavdraget är bland de mest effektiva åtgärderna för att nå det målet.
Anders Borg (M):
Låt oss slå fast vad som gäller: 200 000 i ökad sysselsättning, 200 000 i minskat utanförskap, en bättre arbetsmarknadsutveckling än praktiskt taget alla jämförbara länder, oavsett om vi väljer USA, Japan, OECD som helhet eller europeiska grannländer. Den här politiken har inte handlat om en åtgärd, utan det har handlat om en bred politik.
Vi har förstärkt utbudet av arbeten, vi har förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt - någonting som alla ekonomer är överens om ger tydliga effekter och som också Riksbanken konstaterade. Vi har också förstärkt efterfrågan, vi har sänkt arbetsgivaravgifter, infört RUT och ROT, sänkt restaurangmomsen och gjort breda kortsiktiga stimulanser, till exempel på kommunsidan, vi har förbättrat företagsklimatet genom ökade satsningar på forskning och utveckling och därtill också gett ett bättre skatteklimat för företagarna.
Det här är en politik som har fungerat i Sverige och som också har fungerat i andra länder. Det är inte så att det här är unikt för Sverige. Tyska regeringen, faktiskt den socialdemokratiska Schröderregeringen, genomförde väldigt likartade reformer. Man stramade upp a-kassan och kortade perioden så att man kom ned till 65 procent på en tolvmånadersperiod. Vi har sett samma sak i Storbritannien. Även där var det faktiskt en socialdemokratisk regering som införde ett skatteavdrag som påminde om jobbskatteavdraget och stramade upp ersättningsnivåerna.
Vi har sett liknande åtgärder i Holland av regeringar där socialdemokrater har ingått, men då i koalition med mina partivänner. Alla de här åtgärderna har fungerat, därför att det är samma logik som styr arbetsmarknaden i de olika länderna. Förstärker man utbudet och förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt sjunker den långsiktiga arbetslösheten. Gör man stimulanser som förbättrar efterfrågan varaktigt och långsiktigt genom bättre företagsklimat och högre långsiktig tillväxt, ja, då får man effekter. Det här ska vi naturligtvis glädjas åt.
Det är inte ett totalt misslyckande, utan det är faktiskt så att Sverige har klarat den här krisen i bättre skick, i bättre stämning och med bättre sammanhållning än de allra flesta andra länder. Det är väldigt positivt, fru talman, och naturligtvis något som vi ska glädjas åt.
Anders Borg (M):
Vi har sagt att det ska göras en utvärdering av F-skattsedeln. Det uppdraget kommer att ges inom några veckor, och sedan måste vi låta dem som gör utvärderingen få komma med resultaten. Det är alltså inget som dras i långbänk, utan redan inom några veckor kommer uppdraget att vara på plats och arbetet sätta i gång.
Det kan vara viktigt att erinra sig att den lagstiftningsförändring som gjordes i grund och botten behöll den struktur vi hade. Lagrådet konstaterade i sitt yttrande att man egentligen inte såg något skäl att ändra lagstiftningen eftersom den materiella innebörden inte förändrades. Det har heller inte skett någon dramatisk förskjutning över tiden vad gäller ansökningar och avslag.
År 2002 hade vi 57 000 nyregistreringar. Det växte till 73 000 år 2006 och sedan till 93 000 år 2011. Det förefaller alltså att ha varit en relativt jämn utveckling. År 2006 avslogs 2,3 procent av alla ansökningar, och 2011 avslogs 2,2 procent.
Tendensen verkar alltså vara att det blir fler företag med F-skatt och att det är ungefär samma andel som avslås. Tittar man på skälen för avslag har det inte heller där skett någon dramatisk förskjutning. Det rör sig om att man antingen inte bedriver näringsverksamhet eller att företagsledaren har gjort sig skyldig till försummelser. Det är huvudskälen till att skattemyndigheterna avslår ansökningarna.
Vi har ett par olika fenomen som pågår samtidigt. Ett är att vi har en växande konkurrens i Europa med alltmer gränsöverskridande utbyte av varor och tjänster. Detta är i grund och botten bra för Sverige, för Europa och för medborgarna i dessa länder. Det leder till att vi får lägre kostnader, bättre produkter och mer samarbete. Ibland förekommer dock missbruk på olika områden.
Jag har själv haft möjlighet att lyssna på vad både fack och arbetsgivare inom transportsektorn uppfattar som problem, och i andra interpellationsdebatter har justitieministern redogjort för en lång rad åtgärder som vi kan vidta mot det som vi bedömer som brottslig verksamhet. Vid sidan av tendensen med ökad konkurrens i Europa har vi en annan tendens.
Det sker en rätt hård strukturrationalisering i kölvattnet av den ekonomiska krisen. Sverige har haft en struktur med många enskilda åkare som har kört med en, två eller tre lastbilar. Nu upplever branschen att det är en hård press där många av dessa slås ut eller tvingas in i olika typer av andra strukturer. Därtill har vi konkurrensen utifrån.
Kombinationen av ekonomisk kris, ökad internationell konkurrens och strukturomvandling i Sverige gör att transportsektorn för närvarande upplever att situationen är pressad. I ett sådant läge ska vi givetvis följa utvecklingen noga.
Ser vi att det har förekommit ren brottslighet, att man frångår regler kring körtider eller att man inte betalar sin skatt får vi, precis som justitieministern flera gånger understrukit, givetvis försöka förbättra samarbetet mellan myndigheterna med alltifrån polisiära resurser till andra delar för att få bort denna typ av missbruk från marknaden. Detta ser regeringen som högt prioriterat.
Anders Borg (M):
Det är uppenbart att vi talar om lite olika saker parallellt, men låt mig försöka strukturera det. Till att börja med har vi frågeställningen om hur vi gör med F-skattsedlarna i Sverige. Jag vill nog ändå hävda att det är ett skyndsamt agerande att vi nu kan lämna ett uppdrag. Det är inte ett direktiv utan ett uppdrag.
Vi kan naturligtvis gå tillbaka och titta på hur tiden har varit med tidigare regeringar, men jag skulle säga att det i allt väsentligt är ett skyndsamt agerande och att vi kommer att få ett bättre underlag kring detta. Jag försökte påpeka, vilket jag tycker är rätt viktigt att klargöra, att vi när det gäller de svenska F-skattsedlarna i grund och botten inte har skäl att tro att det är något avgörande som har inträffat de senaste fem-tio åren.
Skälet till det är att det inte skedde någon avgörande förändring av lagstiftningen, utan det var en förskjutning av lagstiftningen som gjordes. Därför följer också att det är en mer gradvis förändring som har rått och att det är ungefär samma typ av avslag respektive godkännande som tidigare. Sedan har vi frågeställningen kring konkurrens, transportnäringen, brottslighet, svartarbete och sådant. Låt mig till att börja med säga att det naturligtvis inte är ett marginalproblem om det förekommer brottslig verksamhet.
Brottslig verksamhet är viktig, och vi har som justitieministern har redovisat lagt betydande resurser på att bekämpa organiserad brottslighet - från Skatteverkets sida, från Ekobrottsmyndighetens sida och från polisens sida. Såvitt jag förstår uppfattar man att man nu har ett bättre samarbete mellan de olika myndigheterna än vad man tidigare har haft. Det är naturligtvis också viktigt på detta område.
Jag kan dock för den skull inte heller bortse ifrån att det är positivt för Sverige och Europa att vi har mer av samarbete över gränserna. Det betyder att vi inte får vara naiva: Vi ska ha samarbetet, vi ska tjäna på det, de ska tjäna på det - och sedan ska vi se till att vi med gemensamma krafter bekämpar avarter. Det gäller till exempel att man konkurrerar på olika villkor genom att fuska med skatten eller med villkor för körtider och sådant.
Det är alldeles självklart att vi ska jobba med det. Jag kan inte dela beskrivningen av svensk transportsektor som någonting som i grund och botten är en bransch präglad av omfattande regelbrott och brottslighet, utan svensk transportsektor är utsatt för omställning och har bekymmer men är i grund och botten en sund verksamhet som i allt väsentligt i Sverige bedrivs under rimliga förhållanden.
Sedan har jag också lyssnat på både Transportsidan och arbetsgivarsidan, som tydligt har markerat att det behöver göras mer. Det är naturligtvis så att man då får titta över detta och se om det är mer av samarbetet mellan myndigheter för att stoppa brottslighet eller skatteundandragande som kan behövas. Det är där jag tycker att vi står i denna fråga.
Anders Borg (M):
Som jag har redovisat har vi en situation där vi har haft förändringar i fråga om F-skattsedeln. Vi har gjort vissa förskjutningar av lagstiftningen, och det har i grund och botten fortsatt med en positiv utveckling med ett stigande antal nyregistreringar och med ungefär ett konstant antal som avslås varje år. Det är bra. Fler människor är verksamma i företag och kan därmed finna sin försörjning. Det är mycket bra. Det är också viktigt att vi har en stark transportsektor och en bra infrastruktur.
Inte minst denna regering har gjort mycket omfattande investeringar för att förbättra infrastruktur och transporter i hela landet. Det är bra att vi har goda villkor för vår transportnäring och inte inför kilometerskatt eller annat. Vi ska naturligtvis bekämpa brottslig verksamhet. I den mån brottslingar uppträder i termer av ekonomisk brottslighet är lika viktigt som om de gör det i annan typ av organiserad eller oorganiserad brottslighet.
Detta måste vi naturligtvis bekämpa. Jag kan inte riktigt dela bilden att vi skulle vara värst i världen, värst i Europa eller värst i vår närhet. Jag kan inte se att det är så som svensk transportnäring ser ut, utan vi har en i grund och botten väl fungerande transportnäring som nu på grund av ekonomiska kriser i Europa och andra problem genomgår en del omställningar. Den kommer framåt att ha bättre villkor tack vare omfattande infrastrukturinvesteringar.
Däremot ska naturligtvis all brottslighet bekämpas, även på detta område. Det bör ske genom att vi tillför resurser till brottsbekämpande myndigheter och förstärker deras samarbete på det sätt som nu sker.
Anders Borg (M):
Leif Jakobsson har frågat mig, för det första, mot bakgrund av vilka fakta och omständigheter som tonnageskattefrågan inte har kunnat lösas i Sverige men väl i Finland och flertalet andra stater. För det andra har Leif Jakobsson frågat mig när jag avser att föreslå en tonnageskatt. Lars Johansson har frågat mig varför Sverige inte kan ha samma tonnageskatteregler som andra länder i EU. Leif Jakobsson har även ställt sin andra fråga i en skriftlig fråga som jag besvarade den 6 augusti 2012.
Jag svarade då att jag inte i dagsläget kan lämna något besked om när ett förslag om tonnageskatt kan komma att läggas fram och redogjorde för bakgrunden till detta. Vad beträffar Leif Jakobssons första fråga och Lars Johanssons fråga kan jag inte svara på vilka överväganden som Finland och andra nationer har gjort beträffande tonnageskatten. De överväganden som måste göras i Sverige har jag redogjort för i frågesvaret till Leif Jakobsson. Frågan om tonnageskatt måste analyseras i ett bredare perspektiv där även övriga stöd för sjöfarten beaktas.
I dag är sjöfartsnäringen en skattemässigt gynnad bransch och erhåller ett omfattande sjöfartsstöd. Avskrivningsreglerna har dessutom gjort att branschen har byggt upp stora latenta skatteskulder genom överavskrivningar på fartyg. Den samlade effekten av sjöfartsstödet och de skattevillkor som gäller för sjöfarten får inte utformas så att andra branscher missgynnas. Regeringen avser därför att ur ett vidare perspektiv låta utreda frågorna om tonnageskatt och andra stöd till sjöfarten.
Inom Finansdepartementet pågår arbete med att ta fram direktiv till en sådan utredning. Detta arbete beräknas bli klart under året. Även sjöfartens konkurrenssituation kan i detta sammanhang behöva belysas ytterligare. När det gäller förutsättningarna för sjöfarten i övrigt har regeringen redan tidigare aviserat att presentera en sjöfartsstrategi under 2012 i syfte att främja sjöfarten och dess samverkan med övriga transportslag.
Anders Borg (M):
Låt mig börja med att understryka att vi ser skäl till att man i lite vidare mening behöver se över sjöfartens villkor. Väldigt stora förändringar sker nu. Det här är en näring som har haft svårt att återhämta sig när det gäller priser på frakter efter den nedgång vi hade i samband med att krisen inleddes 2008-2009. Delvis beror det naturligtvis på att världsflottan byggs ut mycket kraftigt i takt med att Kina, Indien, Brasilien och andra länder kliver in i världshandeln.
Det kommer nog att göra att vi framöver permanent har en hårdare konkurrens i sjöfarten än vi tidigare haft. Vi kan också se att Finland efter en mycket lång process i samband med EU-prövningen av detta nu har ändrat sina skatteregler. Samtidigt får vi inte glömma bort var vi står i utgångsläget. Sverige har omfattande skattelättnader för sjöfartssektorn.
Dessa anställda är väl de enda anställda som är befriade från inkomstskatt. Via sjömansskatten har de inte sedvanlig beskattning. Näringen har sjöfartsstöd i form av att arbetsgivaravgifter återbetalas till branschen. Det här gör att skattesituationen här är väsentligt förmånligare än skattesituationen i andra näringar.
Till detta kommer att man via överavskrivningar har mycket stora latenta skatteskulder. Branschen omsätter i runda slängar 35 miljarder. Bolagsskatten uppgår till 100 miljoner kronor.
För andra näringar av ungefär samma storlek ligger skattebelastningen på en väsentligt högre nivå, så det är en relativt gynnsam situation vi erbjuder sjöfarten på skattesidan. Men det kan inte ändra förhållandet att många andra faktorer spelar in här. Varför har vi då inte gått vidare med tonnageskatt i Sverige?
Ja, huvudproblemet med det är att de latenta skatteskulderna inte hanterades i förra utredningen. Det som tidigare ansetts från branschens sida har varit att om man inte får en förmånlig behandling av latenta skatteskulder är det inte någon fördel med en tonnageskatt. Varför är detta viktigt? Ja, det är klart att ger vi en enkel behandling av latenta skatteskulder händer två saker. Dels får vi inte in skattepengar, vilket är viktigt.
Dels tappar man därigenom det som hållit en hel del av sjöfarten kvar i Sverige, nämligen att man kan köpa nya båtar och ha relativt förmånliga skatteregler för dem. Tas de latenta skatteskulderna bort ökar risken påtagligt att man helt enkelt får en utflaggning, så den frågan måste vi lösa. Lars Johansson säger att inget hänt i de här diskussionerna.
Jag skulle säga att en högst påtaglig förskjutning hänt i så måtto att vi nu öppnar för en bred översyn av sjöfartsnäringen och för en ny utredning av tonnageskatten för att säkra att vi kan se om det behövs förändringar och hur dessa i så fall kan genomföras utan att man för den skull får avgörande problem med de latenta skatteskulderna.
Anders Borg (M):
Låt mig börja med att välkomna de besked som Lars Johansson här ger om den socialdemokratiska hållningen. Man vill hantera frågan om latenta skatteskulder. Man tar frågan på allvar. Det handlar delvis om pengar, men ännu mer om hur man förhindrar att den här typen av beskattning leder till ännu mer utflaggning. Det är bra att både Lars Johansson och Leif Jakobsson tar detta på allvar.
Det är inte så att detta handlar om att ha politisk handlingskraft och vilja och att ta tag i frågan. Man kommer inte igenom ett svårt tekniskt problem snabbare för att man säger att man tar tag i det. Detta problem är gediget komplicerat att lösa. Vi brukar normalt sett tillsätta utredningar när vi har en relativt klar bild av att det finns en lösning. Jag kan inte garantera att vi ser en sådan lösning här.
Jag tror att den förra utredningen gjorde så gott den kunde, men den landade i ett förslag som var ogenomförbart. Låt oss göra ett nytt försök! Det har hänt mycket, både den ekonomiska krisen med konkurrensen i världsekonomin och det finländska beslutet. Då får vi göra ett försök att lösa det här. Men vi måste ändå vara medvetna om att detta är en bransch som har andra skattevillkor redan från starten.
Vi har väldigt generösa skattevillkor för sjöfarten i Sverige när det gäller inkomstskatter, bolagsskatter, miljöskatter och arbetsgivaravgifter. Trots det har vi de här svårigheterna. Att det skulle finnas någon enkel väg för att lösa detta tror jag tyvärr inte är fallet. Vi ska göra en utredning, och den ska naturligtvis ske så grundligt och med så klara direktiv att vi kan hitta en lösning. Jag skulle givetvis välkomna om man till slut kunde göra det, så att vi därmed kan hantera frågan på ett bra sätt.
Men det återstår att se vad vi kommer fram till.
Anders Borg (M):
Hans Olsson har frågat mig vilka åtgärder regeringen ska vidta för att få ned arbetslösheten och utanförskapet samt öka rättvisan. Målet för regeringens politik är full sysselsättning. Regeringen har sedan den tillträdde 2006 konsekvent fört en politik för jobben - för att stärka drivkrafterna till arbete och minska utanförskapet. Vår politik innehåller åtgärder som stimulerar både utbud och efterfrågan på arbetskraft samt åtgärder som stimulerar matchningen på arbetsmarknaden.
Finans- och skuldkriser har sedan 2008 härjat oavbrutet i vår omvärld och slagit mot Sveriges öppna och exportorienterade ekonomi. Samtidigt har utanförskapet minskat med drygt 200 000 personer och sysselsättningen ökat med drygt 200 000 personer jämfört med 2006. Regeringens politik har stärkt Sveriges motståndskraft i en orolig tid. Bedömningen att regeringens politik skapar jobb delas av tunga instanser.
Konjunkturinstitutet och Riksbanken gör bedömningen att jämviktsarbetslösheten på lång sikt minskar med 1,1 respektive 0,6-2,1 procentenheter till följd av regeringens politik. För den absoluta majoriteten av befolkningen är det egna arbetet den viktigaste inkomstkällan, och den vanligaste orsaken till en svag ekonomi är avsaknaden av arbete. Ökad sysselsättning och minskat utanförskap är därför kärnan i regeringens fördelningspolitik. När fler arbetar och färre försörjs av sociala ersättningar minskar inkomstskillnaderna i samhället.
Förutsättningarna för jobb, tillväxt och välfärd i hela landet ska fortsätta att stärkas inom ramen för en hållbar ekonomisk politik. I budgetpropositionen för 2013 kommer regeringen att föreslå omfattande satsningar som stärker tillväxtmöjligheterna samtidigt som de motverkar att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå.
Anders Borg (M):
Åter: Allt går åt pipan i Sverige. De svarta molnen ligger så tjockt här att man knappt kan se handen framför sig i det socialdemokratiska Sverige - en svensk modell som ligger i ruiner och massarbetslöshet som präglar oss. Vem kan tro på denna verklighetsbeskrivning? Om jag tog med mig de här inläggen och läste upp dem på Ekofin i morgon skulle folk tro att jag var snurrig - om jag som svensk sade att vi är de som drabbats av den här krisen och att vårt samhälle är raderat.
Det är ingen som uppfattar situationen på det sättet. Nu säger Hans Olsson att vi ska jämföra oss med Europa och ska spela fotboll igen fast denna gång i ekonomi. Ja, låt oss göra det! Låt oss titta på när vi spelar mot euroländerna eller mot EU! Vad heter grenarna? Den första omgången får vi kalla sysselsättning. Vad blir resultatet? Det blir 1-0 till Sverige. Vi är jämfört med Europa i en situation där vår sysselsättning är högre än före krisen.
I Europa har den stått och stampat. Nästa match handlar om arbetslösheten. I Sverige har den legat still, gått upp något under krisen, gått ned något och står och stampar. I Europa har den ökat rekordartat. Det spelar ingen roll om vi talar om EU-27 eller om euroområdet. Den tredje grenen är offentliga finanser. Det är en viktig gren, kanske den gren som är allra viktigast när det gäller att skapa stabilitet kring ett land. Sverige-Europa: 1-0.
Det är klockrent - det blir nästan läggmatch i den avdelningen. Sammanhållning: Sverige är ett land där Gini-koefficienten inte har ökat under krisen och där den grupp som har låg materiell standard inte har ökat kraftigt under krisen. Sverige-Europa: 1-0. I varje del har vi klarat oss bättre. Betyder det att vi inte behöver göra något eller att vi inte ska bekymra oss? Nej, det är precis tvärtom! Europa står och stampar och kan stå och stampa under lång tid.
Då kan Sverige gå framåt och investera i tåg, investera i forskning, investera i företagsklimat och bygga ett Sverige som står starkt också efter krisen.
Anders Borg (M):
Lars Johansson har frågat mig om jag har för avsikt att skynda på utredaren i 2011 års vägtullsutredning när det gäller frågan om trängselskatt på utländska fordon. Om så inte sker, undrar Lars Johansson om regeringen avser att kompensera Göteborg för de minskade inkomster som bortfallet av utländska fordon innebär. Jag vill börja med att understryka att regeringen anser att frågan om trängselskatt för utländska fordon är angelägen.
Det har dock tidigare konstaterats att svårigheter kan förväntas när det gäller att kontrollera att skatten har betalats och att driva in sanktionsbelopp vid utebliven betalning. Regeringen har därför tillsatt en utredning som bland annat ska ta fram förslag på hur trängselskatt ska tas ut på utländska fordon. I utredningens uppdrag ingår även flera andra komplexa frågor. Som jag tidigare sagt bör trängselskatt tas ut av utländska fordon så snabbt det är möjligt.
Detta förutsätter att det går att få fram ett förslag som är tekniskt genomförbart. Den utredning som tillsatts fick i juni 2012 ytterligare uppgifter, vilket medfört att utredningstiden förlängts. Utredningen fick i uppdrag att lämna förslag på hur ett EU-beslut om ett elektroniskt vägtullssystem ska genomföras i svensk rätt. Genomförandet av det här beslutet brådskar och kan komma att påverka hur trängselskatt tas ut på utländska fordon.
Mot denna bakgrund ska utredningen redovisa den del av arbetet som rör genomförandet av EU-beslutet i ett delbetänkande. I sitt slutbetänkande ska utredningen redovisa flera frågor som rör trängselskatten. Det är givetvis viktigt att utredningen har möjlighet att lämna väl genomarbetade förslag. Den tid utredningen fått till sitt förfogande är nödvändig för att det ska vara möjligt att ta fram ett bra förslag. När det gäller frågan om kompensation vill jag framhålla att skatt på utländska fordon inte har tagits med vid beräkningarna av intäkterna från trängselskatten i Göteborg.