Gustav Fridolin (MP):
Erik Bengtzboe har frågat mig vad jag avser att göra för att öka elevernas undervisningstid och om regeringen kommer att gå vidare med Skolkommissionens förslag om att utöka undervisningstiden på sikt. Enligt timplanen för grundskolan uppgår den totala undervisningstiden till minst 6 890 timmar för varje elev. Riksdagen har beslutat i enlighet med regeringens proposition Skolstart vid sex års ålder , prop.
2017/18:9, som vi nyligen har diskuterat, och förskoleklassen blir därmed obligatorisk från och med nästkommande hösttermin. Då förskoleklassen omfattar minst 525 timmars undervisning under ett läsår innebär det en avsevärd utökning av antalet undervisningstimmar för elever i de obligatoriska skolformerna. Undervisningstiden i ämnet matematik har under 2013 och 2016 utökats med totalt 225 timmar.
I promemorian En stadieindelad timplan i grundskolan och närliggande frågor har det vidare föreslagits att antalet undervisningstimmar i matematik ska utökas med ytterligare 105 timmar i årskurserna 7-9. Regeringen avser även att utöka undervisningstiden i idrott och hälsa i grundskolan med 100 timmar från och med hösten 2019.
Dessa timmar fördelas om från elevens val, då det finns brister i skolornas hantering av elevens val och en stor majoritet av rektorer och huvudmän har framfört önskemål om att undervisningstiden för elevens val ska minskas. Utvärderingar visar att många elever inte får den undervisningstid de har rätt till. Skolkommissionen bedömer, i likhet med regeringen, att det behöver införas en stadieindelad timplan för att säkerställa att alla elever får den undervisningstid de har rätt till och därmed bidra till en mer jämlik skola.
Om detta kan man läsa i Skolkommissionens slutbetänkande, SOU 2017:35. Regeringen har därför beslutat om en proposition om en stadieindelad timplan i grundskolan, prop. 2016/17:143, och riksdagen har beslutat i enlighet med propositionen. De nya bestämmelserna träder i kraft den 1 juli 2018. Som en del i arbetet för att stärka nyanlända elevers resultat har en försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i grundskolan pågått sedan 2013.
Regeringen bedömer att satsningen bör förlängas till nästa år. Skolkommissionen pekar mycket riktigt på att det finns evidens för att mer lärarledd undervisningstid ger positiva pedagogiska resultat. Enligt Skolkommissionen gäller detta i synnerhet ämnen där möjligheterna att på egen hand läsa in eller få föräldrastöd är begränsade. Den svenska skolan ska utjämna socioekonomiska skillnader och ge alla människor möjlighet att utvecklas till sin fulla potential.
Att ge elever möjlighet till hjälp med läxor och annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid är ett viktigt steg mot en ökad jämlikhet. För att stimulera fler huvudmän att erbjuda hjälp med läxor eller annat skolarbete förstärkte regeringen 2016 satsningen med statsbidrag till läxhjälp för att främja möjligheten för elever att få stöd med läxor eller annat skolarbete utanför den ordinarie undervisningstiden. Skolornas intresse för att erbjuda läxhjälp är stort och ökande. I år betalar Statens skolverk ut totalt 363 miljoner kronor i bidrag till skolor som bedriver läxhjälp.
Skolverket betalar också ut 20 miljoner kronor till ideella organisationer som erbjuder läxhjälp. Satsningen möjliggör läxhjälp till totalt 460 000 elever. Riksdagen har i enlighet med regeringens proposition En skyldighet att erbjuda lovskola , prop. 2016/17:156, beslutat om en skyldighet för huvudmän att erbjuda lovskola till vissa elever i grundskolans årskurs 8 och 9.
Ett införande av en sådan skyldighet skapar en högre grad av jämlikhet och garanterar att de elever som behöver det erbjuds möjligheten till mer undervisning. Detta är några åtgärder som regeringen vidtagit och avser att vidta för att säkra och utöka elevernas undervisningstid. Undervisningstiden har betydelse, men som jag redan nämnt pekar forskning på lärarens undervisningsskicklighet som den enskilt viktigaste faktorn för elevernas kunskapsinhämtning och resultat.
Här är tid för förberedelser av avgörande betydelse. Därför är det så klart också viktigt att ca 20 000 fler personer, omräknat i heltidstjänster, anställts i skolväsendet sedan läsåret 2014/15, bland annat genom regeringens satsningar på till exempel fler anställda i förskoleklass och lågstadiet.