Ylva Johansson (S):
Katarina Brännström har ställt två frågor till mig. Den första är om jag delar Arbetsförmedlingens bedömning att arbetslöshetsmålet är orealistiskt att nå. Den andra är om jag delar Arbetsförmedlingens bedömning att det behövs fler enkla jobb, och vilka åtgärder jag i så fall tänker vidta för att stimulera framväxten av sådana jobb. Regeringens mål att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att Sverige når lägst arbetslöshet i EU 2020 ligger fast.
Målet tydliggör prioriteringarna för den ekonomiska politiken, och det kommer att krävas ytterligare reformer för att pressa tillbaka arbetslösheten. Utvecklingen på arbetsmarknaden är stark, enligt Statistiska centralbyråns arbetskraftsundersökningar. Sysselsättningen ökar i god takt, främst bland utrikes födda, samtidigt som arbetslösheten tydligt minskar, inte minst bland ungdomar. Även långtidsarbetslösheten minskar efter att ha bitit sig fast på mycket höga nivåer de senaste åren.
Samtidigt har förutsättningarna att nå målet om lägst arbetslöshet i EU 2020 blivit mer utmanande sedan våren 2013, när det först presenterades. Den tilltagande oron i omvärlden gör att många människor med skyddsbehov kommer till Sverige de närmaste åren. Denna befolkningstillväxt är välkommen, eftersom den möter den demografiska utvecklingen, samtidigt som den på längre sikt bedöms innebära fler sysselsatta och en starkare ekonomisk utveckling.
Samtidigt tar det tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden, vilket bedöms leda till en initialt högre arbetslöshet. Mot denna bakgrund kommer regeringen att återkomma med ytterligare åtgärder för högre sysselsättning och varaktigt lägre arbetslöshet i kommande budgetpropositioner. Som jag framförde i en interpellationsdebatt den 2 februari i år bedömer regeringen att antalet jobb med lägre kvalifikationskrav behöver bli fler, men att det inte är den enda lösningen. Det är framför allt viktigt att ta till vara den kompetens som finns hos dem som kommer till Sverige.
Snabbspår för nyanlända till bristyrken och ökade valideringsinsatser är prioriterat. Det är också betydelsefullt med kompetenshöjande insatser. För att antalet arbetade timmar ska öka krävs därför framför allt insatser för att förse individer med goda färdigheter, eftersom dessa färdigheter är centrala för att träda in och bli kvar på arbetsmarknaden. Regeringens satsningar på bland annat Kunskapslyftet innebär både en kraftig utökning av antalet utbildningsplatser och åtgärder som syftar till högre kvalitet inom utbildning för vuxna.
Målgrupper kan vara såväl nyanlända och unga vuxna vilka avbrutit gymnasiestudierna som individer vilka behöver utbilda sig i en omställningsfas eller fortbilda sig. I uppgörelsen som regeringen har med de borgerliga partierna ingår förslaget att RUT-avdraget vidgas till att inkludera ytterligare trädgårdstjänster samt flytt- och it-tjänster i hemmet. Under våren kommer regeringen att gå vidare med att utveckla nya åtgärder för att uppmuntra entreprenörskap bland nyanlända och för att få fram fler jobb med lägre utbildningskrav.
Att satsa på utbildning, vilket regeringen nu gör, är också nödvändigt för att personer med möjlighet att ta mer kvalificerade jobb inte ska fastna i låglönejobb och tränga undan dem med kort utbildning. Alla jobb kommer att behövas.