KBLab/rixvox huggingface dataset:
Beatrice Ask (M):
Justitieministern säger att ett arbete pågår för att myndigheterna ska plocka fram regler och praxis som borde ändras. Jag vill bara säga att jag har letat i direktiven ganska ordentligt efter det men hittade det inte. Men jag är väldigt glad om det i alla fall pågår ett sådant arbete, för jag stöter på människor som arbetar i myndigheterna som alltid ger exempel på saker som är ett hinder eller ett problem. Ibland känner jag igen problemet och ibland inte.
Men jag är lite intresserad av att man faktiskt lyfter fram detta, dels för att få bort onödig kritik mot systemet och att det är politikernas fel, dels för att det kan finnas sådant som man inte har tänkt på som skulle kunna förenklas och förbättras. Det behövs ju eftersom vi har stora volymer och stora utmaningar framför oss.
Det är bra också att antalet platser i förvar ökas, för i dag avstår man från att fatta förvarsbeslut i en del ganska allvarliga ärenden därför att man helt enkelt inte har någonstans att placera människor. Det innebär att det inte finns plats för sådana som definitivt borde utvisas - nu tänker jag mer på av andra skäl än att människor är här fast de inte borde.
De kanske har en utvisningsdom eller annat. Det där är illa, så jag hoppas verkligen att det hanteras. Sedan tycker jag att det är bra att Migrationsverket ökar sin kapacitet. Jag tror att alla medborgare ser att man anstränger sig till det yttersta och får väldigt mycket levererat. Det är utmärkt. Det som oroar lite är naturligtvis vad det blir för kvalitet i arbetet.
Bland annat har de stora ärendemängderna gjort att man inte omedelbart gör en rejäl utredning, vilket gjordes tidigare. Det gör att till exempel Säkerhetspolisens möjligheter att pröva eventuella synpunkter på personer kommer alldeles för sent. När det gäller avvisning och utvisning är ofta ett problem att de ärenden som polisen har fått in är ganska dåligt beredda.
Identiteten är inte riktigt klarlagd, och det saknas underlag. Det är klart att om inte papperen är i ordning blir det ännu svårare att utvisa personer och ännu svårare att övertyga ett mottagarland om att ta emot de utvisade personerna. Här är det viktigt att säkerställa att man ökar effektiviteten, att man är noga med kvaliteten och att man pressar tiderna.
Jag tror att det är viktigt att få in aspekten att det kan finnas människor som tar sig in i flyktingströmmarna som definitivt inte har i Sverige att göra. Då tänker jag närmast på personer som har terroristambitioner och annat, så det är viktigt att detta fungerar.
Ett problem är att polisen och myndigheterna inte levererar i den utsträckning som regeringen önskar. Polisens prognoser ligger långt under regeringens, och det bekymrar mig. Om polisen tror att man klarar 4 000 är man långt ifrån även om man arbetar under flera år.
Då krävs det resurser och en metodik, och det vore bra om vi kunde nå ett läge där regeringens ambitioner stämmer överens med vad myndigheterna anser att de ska åstadkomma och tror att de klarar av. Det är först då vi får resultat i det komplicerade och svåra arbetet med avvisning och utvisning.
Beatrice Ask (M):
Moderaterna har ju drivit på regeringen i detta arbete, och det finns ingen anledning att göra annorlunda framöver. Det är otroligt viktigt att säkerställa att det är ordning och reda i detta land. Det finns inga skäl i världen att inte säkerställa att företag är seriösa och att vi inte har svartarbete. En del av effekten av en del reformer som vi genomförde gjorde ju svarta jobb vita, och vi måste fortsätta arbeta för att säkerställa det.
Det är alltså självklart att vi ska arbeta med det, men det är inte säkert att vi i alla detaljer kommer att vara helt överens om hur vi ska gå till väga. Det är viktigt att människor inte utnyttjas som arbetskraft och på det sättet blir kvar som papperslösa. Att bygga ett skuggsamhälle av människor som står vid sidan av alla regelverk är väldigt illa i det längre perspektivet för den enskilde, för dennes familj och för samhället. Det kan vi inte acceptera.
De som rekryterar allra bäst är tyvärr brottsligheten. Kriminaliteten har en otrolig entreprenörsförmåga när det gäller att ta sig an människor som på olika sätt är svaga eller söker sin försörjning. De blir lätta offer för utnyttjande av olika slag.
Detta kräver att vi har ett gediget arbete mot organiserad kriminalitet, mot penningtvätt och allt vad det nu kan handla om. Det är just i denna gråzon som många av dessa människor kan komma att utnyttjas. Justitieministern kan definitivt räkna med mitt stöd i arbetet mot denna typ av utnyttjande av människor. Det är inte acceptabelt i ett bra samhälle, och det finns inget behov av det heller.
Tvärtom måste vi säkerställa att människor har rimliga möjligheter att försörja sig på ett vettigt sätt. Är man i Sverige ska man vara det på legala grunder. Inga andra skäl är acceptabla. Det handlar om att få samhället att fungera, så det är inga konstigheter för min del.
Beatrice Ask (M):
Jag kan instämma i den frågan. Jag kan också instämma i bland annat det Andreas Carlson sa om att alla former av rasism måste bekämpas. Det är viktigt att lyfta fram den rasism som möter många judar och den oro många judar känner inte minst i Malmö. Jag har inte så många minuters talartid kvar, så jag vill upprepa den fråga jag hade till inrikesministern.
Den handlar om resurser och arbetet på hatbrottsenheterna, resultatet av den granskning som gjordes och som skulle stärka polisens arbete mot den här typen av allvarliga brott, där tanken var tre hatbrottsenheter, förstärkning i alla polisområden och fördubblade anställningar. Vi har beskeden att det inte riktigt är färdigt och står på plats.
Men vi har också uttalanden från rikspolischefen om att man i januari ska komma in till regeringen och berätta vilka kostnader man ser framför sig och de svårigheter som man har. Rikspolischefen har sagt att det handlar om miljarder - i plural: Det handlar om utvidgning av polisstyrkan, som i dag är 20 000, med ytterligare 1 000-2 000 poliser. Jag vet inte vilket svar regeringen kommer att ge.
Jag vet att Moderaterna har föreslagit en utökning med 1 000 poliser. Men mitt bekymmer i den här debatten är: Innebär den ansträngningen i resursfrågan att vi riskerar att den förstärkning av hatbrottsarbetet som vi har varit på väg att få går om intet? Den frågan vill vi gärna ha svar på. Det finns mycket annat som behöver göras. En del har kommit upp i den här debatten.
Men jag tror att en viktig sak i det moderata programmet är något som alla delar, nämligen att vi måste öka kunskaperna om hatbrott i rättsväsendet och i samhället i stort och att vi måste öka kunskapen om den historik som finns bakom den aktivism som rasisterna trots allt utövar.
Beatrice Ask (M):
Säkerhetspolisen ändrade för en kort tid sedan bedömningen av risken för ett terrorattentat i Sverige och höjde nivån till den näst högsta. Allvaret i Europa blev tydligt i samband med situationen i Paris nyligen. Säkerhetspolisen bedömer att ungefär 300 personer har rest från Sverige för att delta i IS terroristverksamhet i Syrien. Av dem har 40 dött, och 130-140 personer har återvänt till Sverige efter sådana terroristresor.
Utöver att de kan ha begått allvarliga brott utomlands kan de också ha skaffat sig förmåga och fått i uppdrag att begå attentat i Sverige och i Europa. Jag frågar därför statsrådet Åsa Romson: Vilka konkreta åtgärder är regeringen beredd att vidta för att säkerställa att personer som har återvänt till Sverige efter att ha deltagit i IS verksamhet får stå till svars för sina handlingar och brott som de har begått?
Vilka verktyg anser regeringen att säkerhetspolis och polismyndighet behöver för att klara uppgiften?
Beatrice Ask (M):
Det är utmärkt att regeringen är beredd att lägga fram förslag om en kriminalisering av terroristresorna. Men för att den lagstiftningen ska kunna göra nytta måste man kunna utreda brotten. Polisen är helt beroende av att kunna följa kommunikationen och ta reda på vad som händer över landsgränserna. Man har begärt att få rätt till signalspaning också under förundersökningar och att få möjlighet att använda hemlig dataavläsning. Det är de två konkreta verktyg som polisen anser nödvändiga.
Vad är regeringens inställning till detta?
Beatrice Ask (M):
Brottsförebyggande rådet har i dagarna släppt den nationella trygghetsundersökningen. Huvuddelen av rapporten behandlar frågor som ställts under 2014. I många avseenden visar den nationella trygghetsundersökningen positiva resultat när det gäller tryggheten och när det gäller utvecklingen och tilltron i rättsväsendet, men det finns också utmaningar. En sådan gäller utsattheten för brott.
Personer med utlandsfödda föräldrar är i betydligt högre utsträckning än andra utsatta för brott. Det gäller i princip alla brottskategorier: hot, misshandel, personrån, trakasserier, bedrägerier och stölder. Listan är lång. Det stämmer också med bilden av att vissa områden i Sverige är mer utsatta för kriminalitet än andra.
Vi tycker ju alla att tryggheten ska vara lika oavsett vem man är och oavsett var man bor. Men min fråga till statsrådet Anders Ygeman är: Vilka särskilda åtgärder avser regeringen att vidta för att öka tryggheten för de allra mest utsatta, mot bakgrund av de här siffrorna?
Beatrice Ask (M):
Det är svårt att tro det i dag, men fotbollssäsongen närmar sig faktiskt. Det är något som vi alla tycker är väldigt kul, men samtidigt är vi lite oroade. Vi har ju åtskilliga erfarenheter av läktarvåld och bråk i samband med olika idrottsevenemang. År 2014 tillsatte alliansregeringen en utredning om maskeringsförbud vid idrottsevenemang.
Syftet var att motverka läktarvåld och se till att människor inte maskerar sig och begår brottsliga handlingar eller ställer till med oreda på matcherna. Utredaren lämnade sin rekommendation i december 2014, och inrikesministern sa då att han tyckte att det var ett väldigt bra förslag och lovade att en lag skulle träda i kraft den 1 januari 2016. Så blev det inte.
Jag undrar vad som har hänt, och när kan en eventuell lagstiftning i det här avseendet komma på plats?
Beatrice Ask (M):
Jag vill ställa en fråga till inrikesminister Anders Ygeman. Antalet stölder och bostadsinbrott ökar. Det visar Brottsförebyggande rådets statistik. Förra året anmäldes omkring 50 400 butiksstölder. Det är en ökning med 3 procent jämfört med året innan.
Samtidigt vet jag att många butiker inte anmäler brott därför att administrationen tar mycket tid och polisen ofta uppmanar dem att inte ens anmäla eftersom man avskriver ärenden direkt. Förra året anmäldes omkring 22 800 bostadsinbrott. Det är en ökning med 2 procent jämfört med året innan. I går lade regeringen fram vårpropositionen och anslår där pengar för att hantera terror och flyktingmottagande.
Vad tänker regeringen göra för att stävja mängden bostadsinbrott och stölder?
Beatrice Ask (M):
Rikspolischefen har meddelat att han bedömer att utredningsresultaten kommer att bli sämre. Om man då ska ägna sig åt förebyggande arbete lär inte utredningarna gå bättre. Vi måste göra både och. Det är helt nödvändigt att brott klaras upp. Det begås stölder och det görs bostadsinbrott, och det är viktigt, tror jag, att regeringen sätter press på polisorganisationen att arbeta med de här kärnuppgifterna som rör vanliga medborgare som utsätts för kriminalitet.
Beatrice Ask (M):
Vi rättade också till det hela. Dessutom är det riktigt som jag säger att den kriminalisering av terrorresor som vi införde har skapat en del nya problem. Jag tror att det är väldigt viktigt att hålla sig i nutid och att använda historien till att se framåt. Jag har inte den förortserfarenhet som Morgan Johansson kanske har, men jag är uppvuxen i en liten HSB-lägenhet med en ensamstående mamma.
Jag har en del kunskap om utanförskap och att stå vid sidan av de finare miljöerna, så kom inte dragande med det! Vi har som jag talade om ett problem i de här områdena, i många av våra förorter. Det är ett problem som vi måste ta på allvar och diskutera. Däremot delar jag inte uppfattningen att klyftorna ökade under alliansregeringen. Sanningen är att de har ökat i decennier i Sverige.
Det som hände med jobbskatteavdrag och annat var att vanligt folk fick lite mer i plånboken - pengar som ni nu håller på att ta tillbaka. Det fanns ett skäl till att vi förde en debatt om arbetslinjen eller bidragslinjen. Ni vill alltid öka på bidragen i stället för att ge människor jobb, och vi har lite olika syn på det. För att återgå till vårt område handlar det om att försöka fokusera på att lösa problemen.
Då menar jag att det är helt nödvändigt att säkerställa att vi får mer resurser till polisiär närvaro, till lokalkännedom, till kontakt med människor i de här områdena så att vanligt, hyggligt folk som bor i utsatta områden kan leva ett normalt liv. Just nu är de rädda och vågar många gånger inte ens berätta för polis och rättsväsende vad de sett och varit med om.
Det är en utmaning för oss att ta itu med de problemen, och där måste mer göras.
Beatrice Ask (M):
När det gäller narkotikapolitiken och skärpta straff för grova narkotikabrott är det ju ingen hemlighet att de förslag som ni har fattat beslut om bygger på förslag som vi tog initiativ till och som vi har drivit på. Vi har hela tiden drivit på för att få de här besluten, som ni nu är stolta över.
Jag tycker nästan att det är lite pinsamt när statsrådet står i talarstolen och hävdar att regeringen efter två år, varav ett med oppositionens budget, har löst alla de stora samhällsproblem som Sveriges riksdag diskuterar och har att hantera. Så är det naturligtvis inte. Det är väl bra om ni är stolta över att ni gör några insatser, men försök att vara lite realistiska och redovisa verkligheten! Det är så att väldigt många förslag kommer från den tidigare regeringen.
Det är så att vi haft problem både före 2006 och långt tillbaka som vi fortfarande inte har rett ut. Jag vågar påstå att problemet med utsatta områden vars situation har förvärrats, delvis under de senaste åren, kommer vi inte att lösa under den här regeringen heller. Det kommer att återkomma till nästa regering, och vi kommer då att diskutera om ni gjorde något åt det. Just nu förvärras ju läget. Man skjuter fler och fler.
Det är en värre situation i dag än det var för ett år sedan i många av de här områdena. Ska jag skylla det på Morgan Johansson? Naturligtvis inte. Det jag tror att vi måste fokusera på är vad vi ska göra för att rätta till det här. Då är ett av de förslag som vi uppenbarligen är rätt överens om att det behövs fler poliser. Vi lägger också mer resurser på att möjliggöra det. Ni har sett till att man använder fler av de poliser som finns till att komma ut i de här områdena.
Frågan är om det räcker. Låt oss för Guds skull sikta framåt och ta itu med de problem vi har! Jag tror att det är det medborgarna förväntar sig av oss alla. Det är också ett sätt att höja anseendet för den politiska debatten.
Beatrice Ask (M):
Jag blir väldigt provocerad av grova generaliseringar om vem som röstar si eller så. Jag tycker att det är bättre att diskutera sakfrågor. Vi ser stora problem i många av dessa utanförskapsområden. Men låt mig då, när statsrådet tycker att det är så roligt att försöka påskina att det skulle vara alliansregeringens fel, påpeka att väldigt många ligger i socialdemokratiskt styrda kommuner och leds av socialdemokratiska stadsdelsförvaltningar.
Så har det varit i decennier, och det har uppenbarligen inte gjort särskilt mycket nytta. Jag tror att vi har strukturella problem i många av dessa områden, och jag tror att det finns saker att ta itu med. Det kommer att kräva mycket av oss framöver. Det som ändå är förvånande när inrikesministern nu begär replik är att det inte kommer några synpunkter på punkteringen inom svensk polis.
Det är ingen tvekan om att vi i riksdagen måste vara allvarligt bekymrade över den kritik som från alla möjliga håll, även inifrån, riktas mot den genomförandeprocess som polisen har genomgått. Vi kan inte ha en polisverksamhet som har punktering, för den orkar inte driva framåt. Vi behöver en stark och fungerande polis i Sverige.
Här har vi rader av bekymmer, och jag är besviken över att det inte tas initiativ för att rätta till det hela. Statskontoret kom i höstas med en rapport som vi har diskuterat i flera interpellationsdebatter. Den innehöll en lång lista över åtgärder som behöver vidtas för att få ordning på genomförandet och förverkligandet av den polisreform vi ändå var överens om.
Varför händer det ingenting från regeringens sida i den frågan?
Beatrice Ask (M):
Det finns många poliser som gör fantastiska insatser, men det vore väl förment att säga att polismyndigheten just nu fungerar väl; det gör den inte. Det finns alldeles för många brister. Jag missade faktiskt vilka åtgärder regeringen vidtar, men jag ska läsa protokollet. Vad gäller svarstiderna när man ringer till polisen uppmanar jag alla att titta på Veckans brott från i går, där man försökte ringa upp polisen.
Tyvärr var det inte ett satirprogram utan ett verklighetsprogram, som visade hur illa det fortfarande fungerar. Det är oacceptabelt. Man pekade också i går på att fler och fler av de mord vi ser är gänguppgörelser och att väldigt få av dem klaras upp, även om vi får en och annan fällande dom, vilket naturligtvis är bra.
Men det är färre som utreds, och utredningarna är oerhört resurskrävande - så resurskrävande att det inte finns utredare till väldigt många andra brott. Här har vi verkligen stora problem att ta tag i. Jag tror att det är viktigt att peka på problemen.
Man ska passa sig för att göra som en del rektorer ibland gör: att inte erkänna att det finns problem på den egna skolan för att man är rädd att den ska få dåligt rykte. Som mångårig förälder till skolbarn tror jag att man har större respekt för dem som faktiskt vågar peka på de bekymmer som finns och kanske dessutom kan ange en eller annan idé om hur de ska lösas.
Jag lovar att vi från moderat sida kommer att fortsätta att bidra med många konkreta åtgärder för att svensk polis ska fungera bättre och för att tryggheten i Sverige ska gå åt rätt håll så att vi får en bättre situation när det gäller brottsbekämpningen än den vi ser just nu. Tack för debatten.
Beatrice Ask (M):
När man lyssnar på Susanne Eberstein får man ett intryck av att vi skulle vara helt överens i sakfrågorna. Det är positivt om det är på det sättet. Susanne Eberstein tycker dock att tillkännagivandena är onödiga. Jag delar inte den uppfattningen. Precis som jag sa i mitt inlägg utreder man dessa frågor, eller i alla fall vissa av dem. Men det betyder ju inte att det kommer att läggas fram förslag.
Om majoriteten har en bestämd uppfattning i en sakfråga tycker jag att det är viktigt att man tydliggör att man anser att det behöver ske något i en bestämd riktning. Ta detta med kameraövervakning som ju är en svår och mycket kontroversiell fråga. Överallt möter man företrädare för kommuner och verksamheter som tycker att det är en mycket spretig hantering av detta och att det finns många problem.
Framför allt finns det i utsatta områden en irritation över att man inte har fått tillstånd för kameraövervakning eftersom man menar att det skulle vara till stöd för det trygghetsskapande arbete man bedriver. Inte minst från Järvafältet har det här varit en fråga som har drivits många gånger.
Då tycker vi att det är rimligt att riksdagens majoritet tydliggör att vi är beredda att faktiskt säkerställa att det blir lättare att få tillstånd för den här typen av kameraövervakning i brottsutsatta områden som ett svar på den oro som finns. Det går inte att bara hänvisa till att det finns en utredning. Det blir väldigt konstigt. Det gäller också de andra förslagen där vi tycker att utredningarna inte räcker till.
När det till exempel gäller personal inom rättsväsendet är det inte en specifik fråga i den utredning som handlar om säkerheten i domstol. Den är ju vidare än så. Det är inte så länge sedan en polis blev attackerad i sin bostad, och det finns annan rättspersonal som utsätts för än det ena, än det andra. Vi tycker att man seriöst måste titta på säkerheten för den här personalen.
Beatrice Ask (M):
Det som rör blåljuspersonalen träffar naturligtvis polisen, men rättsväsendets personal är ett vidare begrepp. En väldans massa folk hamnar mellan stolarna. Det är det vi pekar på. Vi behöver en bredare syn på säkerheten för den personalen eftersom vi ser att det blir ett tuffare klimat. Det tror jag är viktigt.
När det gäller kameraövervakning delar jag uppfattningen att man måste göra noggranna utredningar, men det är viktigt att markera detta med det brottsutsatta området som vi gör i tillkännagivandet. Vi har erfarenheten att det begås många brott i utsatta områden. Poliserna är för få, och det är ingen tvekan om att kameraövervakning ger bättre förutsättningar att beivra brott. Det är lättare att utreda, och det är en viktig källa till bevis.
Jag nämnde på ett kortfattat sätt i mitt anförande att när det är för få poliser och när många vittnen är tysta är kamerorna till mycket stor hjälp. Det är ett viktigt skäl till att vi tycker att man måste kunna få ha kameraövervakning oftare i brottsutsatta områden. Det måste vara ett kriterium som man tar hänsyn till.
Det är en viktig åsikt som vi signalerar med det här tillkännagivandet, och det är poängen med tillkännagivanden. Man kan säga att det här är sådant som man råkar ut för om man sitter i regering. Egentligen är tillkännagivanden nästan det enda verktyg som riksdagen har för att markera att vi har en bestämd uppfattning från en majoritet. Det är ett viktigt verktyg som vi ska använda, och det gör vi i det här fallet på 3 punkter av 75 yrkanden. Det tycker jag ändå är en ganska liten andel.
Beatrice Ask (M):
Nej, det sker ingen massflykt från polisen. Men det som är problemet när det gäller utredningsverksamheten - som vi talar om just här - är när nyckelpersoner, erfarna och kunniga utredare, väljer att sluta för tidigt. Vi behöver dem. Det var min poäng, och jag menar att man då kan använda löneinstrumentet. Vi ska inte sätta löner i riksdagen; jag håller helt med om det.
Men eftersom lönekostnaderna är bland de största i polisens budget förutsätts ett ökat budgetutrymme för detta ändamål om polisledningen ska kunna använda det i sina förhandlingar. Annars har de inget utrymme för att höja någon lön. Jag pekar på att löneinstrumentet kan vara ett sätt att behålla personal, men det finns givetvis även andra.
Det är inte jag som ska hitta på vad man kan göra för att förbättra verksamheten, men jag tror inte att vi har krångliga regler för topsning. Det handlar om hur man prioriterar i polisverksamheten. Att jobba med utryckning, stökiga och utsatta områden och annat är ofta mer prioriterat och har högre status än att sitta och fundera över komplexa frågor i en stor utredning.
Polisen måste klara av att göra både och, och då behövs resursförstärkningar men också metodutveckling. Jag har stora förhoppningar när det gäller den brottssamordning som man ska bygga upp i den nya organisationen. Då kan man se samband över landet och lära på ett sätt som man inte har gjort tidigare. Det är en sak som kan bli bra, men vi är långt ifrån där ännu. Jag efterlyser en tydlighet från regeringen om att polisen måste ta tag i detta.
Man måste göra hemläxan vad gäller baskunskaper och basfunktioner i utredningsarbetet, man måste fånga problem som gör att vi inte har rätt personal på plats och man måste säkerställa att vi får en vändning i den tråkiga utveckling vi ser när det gäller resultatet.