Kenneth G Forslund (S):
Det utgiftsområde vi nu debatterar omfattar frågor som gäller Sveriges förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet finns två myndigheter: Inspektionen för strategiska produkter samt Svenska institutet.
Utrikes- och säkerhetspolitiken möter varje dag utmaningar från omvärlden som ställer allt större krav på analys, forskning, dialog och påverkansarbete för att säkra svenska och europeiska intressen.
Mot bakgrund av det allvarliga världsläget stärker regeringen insatserna för att utrikespolitiken och diplomatin på allvar ska kunna utgöra den främsta försvarslinjen. Även vår regelbaserade säkerhetsordning utmanas, och som militärt alliansfritt land har Sverige ett vitalt intresse av att värna den regelbaserade säkerhetsordningen.
Instrumenten stärks för konfliktförebyggande, förtroendeskapande, krishantering och nedrustning i Europa och globalt. Sverige ska vara en solidarisk bidragsgivare till såväl civil och militär krishantering som fredsfrämjande insatser.
Vårt deltagande i krishantering ger stöd till den multilaterala världsordningen med FN som kärna, vilket även stärker vår nationella säkerhet. I den här budgeten tillförs därför medel till fredsbyggande, civil krishantering och konfliktförebyggande.
Gränsen mellan militära operationer och annan statsunderstödd verksamhet som syftar till att påverka samhällen suddas alltmer ut och medför att demokratiska grundvalar utmanas. Behovet av riskreducerande och förtroendeskapande åtgärder har därför ökat. Hotet från cyberattacker är allvarligt och medför såväl säkerhetspolitiska konsekvenser som att det fria internet står under tryck.
Därför stärker regeringen i budgeten åtgärderna för motståndskraft mot bland annat desinformation inom dessa områden. Fördjupat samarbete med andra länder och organisationer är en viktig del av den svenska säkerhetspolitiska linjen. Sverige fördjupar den utrikes- och säkerhetspolitiska relationen med bland annat våra nordiska och baltiska grannar.
I en tid när också de globala utmaningarna är större än på mycket länge är behovet av ett välfungerande säkerhetsråd i FN av ökande vikt för att effektivt svara upp mot de utmaningar världen står inför, och Sveriges medlemskap i säkerhetsrådet under 2017 och 2018 måste därför förvaltas väl. Det är en viktig möjlighet till svenskt aktörskap.
Herr talman! Regeringens feministiska utrikespolitik ska fortsatt bedrivas med oförminskad kraft och genomsyra alla områden och forum inom utrikes- och säkerhetspolitiken.
När det demokratiska utrymmet minskar och mänskliga rättigheter ifrågasätts i ökande grad är det extra viktigt att Sverige står upp för global jämställdhet, allas lika värde samt kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna.
Kvinnors fulla och lika deltagande i konfliktförebyggande, krishantering, konfliktlösning och fredsbyggande bidrar i hög grad till internationell fred och säkerhet. Forskning visar bland annat att kvinnors deltagande bidrar till att fredsavtal sluts och att freden blir mer hållbar.
Under 2018 prioriteras därför kvinnor som aktörer i fredsarbetet, kvinnors och flickors aktörskap och ekonomiska egenmakt, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt friheter från alla former av våld och förtryck.
De obligatoriska avgifterna till internationella organisationer är den stora budgetposten i det utgiftsområde vi just nu debatterar. Det är det som möjliggör ett genomslag för Sveriges utrikes- och säkerhetspolitik och för vårt samlade internationella engagemang.
Sverige ska fortsätta vara en ansvarsfull medlem av alla dessa internationella organisationer genom att fortsatt betala uttaxeringar till fullo och i rätt tid. Merparten av uttaxeringen sker till FN, som inte minst genom regeringens förstärkta FN-politik är helt central för svensk utrikespolitik. FN är dock även viktig för en rad andra politikområden och departement.
FN som förvaltare av en global regelbaserad multilateral världsordning är en central arena för Sveriges arbete för internationell fred och säkerhet.
Sverige ska arbeta för ökad transparens, representativitet och effektivitet i säkerhetsrådet, liksom vi gör i FN-systemet i stort och i alla andra multilaterala organisationer där vi finns representerade. Regeringen har också beredskap att agera i nya frågor som kan komma att behandlas i rådet. Herr talman!
Jag vill peka på några av de budgetposter som finns i det här utgiftsområdet. Jag vill peka på några av de satsningar som görs inom utgiftsområdet, inte i första hand utifrån mängden pengar utan utifrån vilka verksamheter som är viktiga för framtiden.
Under 2017 etablerades kunskapscentrumet The European Center of Excellence for Countering Hybrid Threats i Helsingfors. Det är öppet för Natos medlemsländer. Regeringen anser att det ligger i Sveriges intresse att stödja centrumet och spela en aktiv roll i dess uppbyggnad, och Sverige tecknade därför i april ett samförståndsavtal om att ingå som deltagare i centrumets verksamhet.
Från och med 2018 förutsätter deltagande i verksamheten en årlig avgift, och bedömningen är att den för Sveriges del kommer att uppgå till 1 miljon kronor.
När det gäller fred och säkerhet föreslås att anslaget ökar med 40 miljoner kronor från 2018 för en satsning på fred och säkerhet, konfliktförebyggande, säkerhets- och fredsfrämjande insatser, förtroendeskapande och rustningskontroll, kvinnor som fredsaktörer samt säkerhetsanalys och dialog.
För åren 2018-2020 föreslås anslaget för forskning och andra insatser för bland annat internationella förhandlingsprocesser för nedrustning och icke-spridning ökas med 9 miljoner kronor. För år 2021 är förslaget att det ska öka med 4 1⁄2 miljon kronor.
Anslaget får användas för utgifter för forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning - däribland relevant verksamhet vid Totalförsvarets forskningsinstitut, FOI, och Utrikespolitiska institutet samt statsbidrag till de projekt som svenska och utländska organisationer och institut genomför på området.
Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande.