Erik Andersson (M):
Jag vill givetvis tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Jag har även hört att arbetsmarknadsministern nu kallas för superminister. Det vore då intressant om jag hade kunnat få ett superbra svar. Men arbetsmarknadsministern svarar att marginalskattehöjningarna möjligen kan påverka arbetsmarknaden och hänvisar sedan till underskott i statens finanser. Men frågan var om ministern ser några risker med de höjda marginalskatterna och i vilken utsträckning de påverkar människor att söka sig till avancerade utbildningar.
Det finns ju forskning på området, så svaret är tveklöst: Ja. Men det är möjligt att det kommer in en massa ideologi i frågan, och då hjälper det ju inte vad forskningen säger. En annan fråga är om statsministern frågade arbetsmarknadsministern: Om vi höjer skatten på arbete till den högsta i världen, kommer det då att leda till fler jobb? Svaret är givetvis nej, fru talman. Det är klart att det inte kommer att leda till fler jobb.
Och statsministern lovade att fråga alla sina ministrar om olika förslag leder till fler jobb eller inte. Möjligtvis glömde han att ställa den frågan till arbetsmarknadsministern. Om han hade frågat skulle jag gärna vilja veta vad arbetsmarknadsministern hade svarat på frågan om de högsta skatterna i världen leder till fler jobb. Det första ministern hänvisar till är att den nya regeringen såg stora underskott i statens finanser.
Är det då rätt att öka marginalskatterna ytterligare, eller är det bättre att se över utgifterna? När Alliansen tog över 2006 var statsskulden 40 procent av bnp. När vi lämnade över till den nya rödgröna regeringen låg den på 35 procent av bnp. Nu kommer skulden att öka igen lavinartat. Det finns ju inga begränsningar på utgifterna.
När det gäller just marginalskatterna riskerar man ju att inte få in de pengarna, eftersom människor logiskt sett tenderar att göra någonting annat än att arbeta om man inte får tillräckligt bra betalt för den extra timme man arbetar. Kontentan av detta är att Alliansen lämnade över ett väl rustat Sverige.
Det finns andra rapporter som visar att utbildning lönar sig väldigt dåligt i Sverige jämfört med andra länder. Det kan ge allvarliga problem när det gäller matchningen på arbetsmarknaden. Människor i Sverige utbildar sig givetvis, men utbildar de sig till de yrken som efterfrågas av marknaden? Frågan är förstås hur det blir framöver när våra marginalskatter blir 60 procent.
Vi kan jämföra med Tyskland, där utbildningspremier fungerar väldigt bra. Där fungerar även matchningen mycket bättre. Sverige har den sämsta avkastningen per utbildningsår i hela OECD, och det är inte bra. Fråga nummer två var om arbetsmarknadsministern ser en risk för att de höjda marginalskatterna påverkar arbetstagarnas vilja att göra karriär i Sverige och vilja att stanna kvar i landet.
Eftersom utbildningspremierna i Sverige är låga finns det betydande risker att förmågor flyttar till andra länder. Jag anser att vi borde arbeta i en riktning där utbildning lönar sig mycket, mycket mer. Sedan årsskiftet har vi världens högsta marginalskatter. Vi är världsmästare i skatter. Tidigare var det Aruba som var världsmästare, men nu är det faktiskt vi som är världsmästare.
Var tredje barnmorska omfattas av höjd marginalskatt. Var tredje barnmorska och hälften av alla poliser får betala mer än 50 procent skatt på marginalen. Ska vi ha det så?