KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Det handlar om att ha ett system med en ordentlig och bra balans mellan krav och restriktioner och förmågan att kanalisera bolagen in i det svenska systemet. Vi har tagit fram ett lagförslag som nu ligger på riksdagens bord. Det är välavvägt, enligt egentligen alla bedömare på marknaden. Men vi kommer också att behöva vara stenhårda mot de aktörer som inte har svensk licens. De ska bort från marknaden. Vi ska inte ha några olagliga aktörer på svensk spelmarknad.
De ska bort, och vi ska använda alla medel för det.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Åsa Eriksson, för frågan! Den visar att vi inte är riktigt färdiga med vårt arbete för att säkerställa en god statlig närvaro i hela landet. Mot den bakgrunden arbetar vi med ett förslag som just nu är ute på remiss och som handlar om myndighetsstyrning i lokaliseringsfrågor.
Det handlar helt enkelt om att införa en förordning som innebär att myndighetscheferna måste göra konsekvensanalyser, redovisa konsekvensanalyserna och underrätta länsstyrelserna i samband med beslut som rör avveckling av statlig verksamhet. Det här gör vi för att vi vill få myndigheterna att tänka aktivt. Vi vill få fram information och skapa goda förutsättningar för samverkan mellan statliga myndigheter i syfte att säkerställa en god närvaro.
Parallellt med detta genomför vi en reform med statliga servicekontor. De statliga myndigheterna går ihop och startar gemensamma servicekontor i syfte att finnas i hela landet. Den reformen behöver utvecklas.
Ardalan Shekarabi (S):
Ja, vi kommer att fortsätta jobba med frågan om servicekontor. Exakt hur konstruktionen kommer att se ut vad gäller närvaron får vi återkomma till. Men hela idén är ju att samla de statliga myndigheterna i en organisation i syfte att kunna erbjuda medborgarna mycket bättre statlig service på plats i hela landet. Exakt hur vi konstruerar detta behöver dock självklart utvecklas. Vi vill ju att så många myndigheter som möjligt ansluts till det här systemet, så att man kan uträtta fler statliga ärenden.
Ardalan Shekarabi (S):
Regeringen har jobbat hårt under den här mandatperioden för att sätta stopp för vinstjakten. Vi är det enda landet i Europa och västvärlden som tillåter vinstuttag från den offentligt finansierade skolan. Vi är ett av de få länder som har obegränsade vinstuttag från omsorgen. Vilka betalar priset för detta? Jo, det är våra undersköterskor och våra lärare som får betala priset för de stora vinstuttagen genom sämre villkor. Vi ska sätta stopp för detta.
Att Sverigedemokraterna och de borgerliga partierna nu tänker sätta stopp för en lagstiftning som innebär att våra skattepengar ska användas till det de är avsedda för - till svensk välfärd, till våra undersköterskor och till våra lärare - är en skam. Vårt arbete kommer att fortsätta tills vi säkerställer att varje skattekrona som ska till välfärden också används i välfärden, till våra undersköterskor och lärare.
Ardalan Shekarabi (S):
Legitimiteten i skattesystemet bygger på att människor avstår från en stor del av sin inkomst för att finansiera den gemensamma sektorn. Det finns ingen legitimitet i att ta skattepengar från hårt arbetande människor för att sedan låta pengarna läcka ut från verksamheten.
Ska vi upprätthålla tilliten i samhället och förtroendet för den gemensamma finansieringen av välfärden måste vi sätta stopp för vinstjakten och säkerställa att skattepengarna faktiskt används till det de är avsedda för.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Larry Söder, för frågan! Detta är ett område där det faktiskt inte finns skillnader mellan blocken. Den utnämningspolitik som beslutades av regeringen Reinfeldt har denna regering fortsatt med. Det var bra att skapa en större transparens kring rekryteringen av myndighetschefer. Det var också bra att få en bättre tydlighet i rekryteringsprocessen. Det skapar bättre förtroende för utnämningarna.
Regeringen har alltid möjlighet att avsätta myndighetschefer. Det följer av vår grundlag. Det följer också av speciallagstiftningen som rör statligt anställda, LOA. Det är en del av regeringens makt att styra myndigheterna. Man kan göra det med regleringsbrev. Man kan göra det med särskilda uppdrag. Man kan göra det med den ekonomiska styrningen. Men man har också möjlighet att påverka myndigheterna genom val av myndighetschef och avsättande av myndighetschef.
Det är en viktig del av den demokratiska styrkedjan.
Ardalan Shekarabi (S):
Larry Söder! Min poäng är just att en regering har makt att avsätta myndighetschefer i syfte att styra myndigheter. Det är det som är poängen med den ordning som vi har i vår grundlag. Myndigheterna lyder normalt under regeringen, och regeringen har genom utnämningsmakten möjlighet att påverka inriktningen på myndighetens verksamheter. Det framgår också av ställningstaganden som konstitutionsutskottet har gjort tidigare.
Det är inte ett misslyckande per definition att man väljer att byta myndighetschef.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Lars Beckman, för frågan! Jag är oerhört stolt över att tillhöra en regering som fattat beslut om att stoppa nedläggningen av Skatteverkets verksamhet i Hudiksvall, som valt att skicka signaler till sin myndighet så att Arbetsförmedlingen etablerar sin nya verksamhet i bland annat Söderhamn och som fattat beslut om att flytta Svenska ESF-rådet från Stockholm till Gävle och etablera den nya myndigheten för arbetsmiljökunskap i Gävle.
Det är viktiga förändringar för att upprätthålla förtroendet för den svenska staten och värna tilliten till den svenska staten genom att säkerställa att vi bryter den trend som rådde under den borgerliga regeringen, när statlig verksamhet centraliserades till Stockholm. Ska vi kunna hålla ihop Sverige måste vi fortsätta med regeringens politik, och då måste de statliga jobben fördelas rättvist. Staten måste ta ansvar för sammanhållningen i vårt land genom att finnas i hela landet, och nu har vi en positiv trend. Den trenden måste fortsätta.
Ardalan Shekarabi (S):
Vi ska fortsätta att se till att staten växer utanför Stockholm och att omlokalisera verksamheter från Stockholm till andra delar av landet. Men vi ska, fru talman, stå fast vid omläggningen av migrationspolitiken, som är bakgrunden till att Migrationsverket drar ned på verksamheten i Gävleborgs län. Det var rätt beslut att lägga om migrationspolitiken.
Vi ska stå fast vid detta, värna asylrätten och se till att vi har en mottagning som fungerar och att vi ger människor möjlighet att etablera sig i vårt land.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Hillevi Larsson, för frågan! Det som händer inom sfi-verksamheterna, med stora, vinstdrivande koncerner som inte riktigt har skött sig och inte har hållit vad de har lovat i offentliga upphandlingar, är naturligtvis mycket allvarligt. Jag minns, fru talman, när Anders Borg och flera av de borgerliga partiledarna lovade att verka för att riskkapitalbolagen skulle bort från välfärden och skolan. Det var förra mandatperioden.
Nu ligger förslaget på ert bord här i riksdagen. Den 7 juni är det votering. Ska vi ha gränser för vinstjakten i utbildningssystemet, eller ska vi fortsätta att tillåta obegränsade vinstuttag och erbjuda riskkapitalbolagen en vinstmöjlighet med hjälp av våra skattepengar som ska användas i skolan? Det är riksdagen som avgör detta den 7 juni, fru talman.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag instämmer i Hillevi Larssons ställningstagande. Det är ett ställningstagande som också har stöd av över 70 procent av svenskarna. Svenska folket vill inte att deras skattepengar, som ska användas till vuxenutbildning, läcker från verksamheten. Då är det en överbeskattning vi talar om. Om vi ska ta in skatter för att finansiera välfärden, i det här fallet yrkesutbildningen, måste vi se till att skattepengarna används till det de är avsedda för. Annars faller tilliten till vår gemensamma sektor.
Ardalan Shekarabi (S):
Kjell-Arne Ottosson lyfter en viktig fråga: När ska detta göras? Det ska göras under denna mandatperiod. Det är också därför vi har gett Tillitsdelegationen i uppdrag att ta fram en gemensam utbildning för statstjänstemän. Behovet finns där, och jag delar Kjell-Arne Ottossons åsikt att detta behov inte bara finns för de nyanställda i staten.
Vi behöver jobba kontinuerligt också gentemot befintliga medarbetare i svenska staten för att aktualisera frågor som rör avvägningar mellan olika intressen och principer som fastslås i vår grundlag. Svenska staten är något annat än privata företag eller politiska föreningar.
Svenska statens verksamhet och agerande bygger på ett antal grundläggande rättsprinciper som fastslås i vår grundlag. Vi måste värna det unika i staten: att staten faktiskt har en skyldighet att när den utövar makt lägga privata åsikter åt sidan och utgå från opartiskhet och saklighet, baserat på den lagstiftning som denna kammare beslutat om. Mer återstår alltså att göra på detta område.
Vi ska dock komma ihåg att vi ändå är ett av världens bästa länder vad gäller god förvaltning. Men vi kan inte nöja oss med detta utan måste fortsätta att jobba med dessa frågor. Denna problematik och denna frågeställning tangerar frågan om korruption.
Det är ju också ett brott mot saklighet och opartiskhet när statstjänstemän eller offentligt anställda beslutar i strid med lagstiftning eller påverkas otillbörligt.
Detta är en fråga som är viktig för regeringen, så vi har lagt ned mycket energi på att utveckla det förebyggande arbetet mot korruption och förstärka opartiskhet och saklighet i samband med myndighetsutövning. Jag tar gärna emot fler idéer om vad vi kan göra för att värna detta.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Kjell-Arne Ottosson, för denna viktiga debatt! Frågan om det straffrättsliga ansvaret för statligt anställda hanteras av min kollega Morgan Johansson och ligger utanför mitt ansvarsområde. Självklart är dock även detta en viktig frågeställning. Vi har redan straffrättsliga regelverk som berör detta. Jag är övertygad om att det viktigaste här är att jobba förebyggande. Det handlar om att aktivt arbeta för att upprätthålla en kultur i offentlig förvaltning.
Vi kommer en bit på väg med hårda verktyg, straffrättsliga regler och tydliga bestämmelser, men i grund och botten är det inte detta som bygger kulturen, utan det är den tradition som har gällt i svensk förvaltning i många årtionden som har skapat den höga grad av tillit som vi har i vårt land.
Ska vi kunna upprätthålla denna tradition krävs det aktiv handling. Självklart är våra myndighetschefer viktiga här. De har det yttersta ansvaret för arbetet i respektive myndighet. Men regeringen bär ändå ansvaret för helheten, åtminstone när det gäller de myndigheter som lyder under regeringen. Vi har prioriterat de här frågorna under förra mandatperioden. Vi kommer att fortsätta att prioritera dem under den här mandatperioden.
Precis som riksdagsledamoten nämnde har nu under mars månad beslut fattats om introduktionsutbildningar, men det kommer säkerligen att krävas fler insatser för att värna saklighet och opartiskhet i den svenska staten. Jag ser fram emot fortsatt dialog med riksdagen i den här frågan.
Ardalan Shekarabi (S):
Regeringen arbetar i enlighet med januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet de gröna, för att alla aktörer inom välfärden ska ha likvärdiga villkor oavsett driftsform.
Högsta förvaltningsdomstolen har i en dom från juni 2018 tolkat mervärdesskattelagens regler om undantag från skatteplikt för sjukvård mot bakgrund av EU-rätten.
Som en följd av domen publicerade Skatteverket i oktober 2018 ett ställningstagande om skatteplikt vid uthyrning av personal inom vårdsektorn och beslutade att vänta med att tillämpa ställningstagandet till tid efter den 1 juli 2019. Reglerna för mervärdesskatt avseende sjukvård skiljer sig inte åt mellan offentliga och privata vårdgivare.
Förändringen innebär en ökad kostnad för mervärdesskatt i de fall inhyrd personal anlitas i verksamheten. Det finns ett särskilt ersättningssystem där kommuner och landsting kompenseras för kostnader för mervärdesskatt i verksamheter som är undantagna från skatteplikt, till exempel hälso- och sjukvård.
Landstingen kan söka ersättning dels för faktiska kostnader för mervärdesskatt i den egna verksamheten, dels med en schablonersättning för kostnader för mervärdesskatt som avser verksamhet som bedrivs i privat regi. Systemets syfte är att kostnaden för mervärdesskatt inte ska påverka om landstinget väljer att utföra sjukvård i egen regi eller upphandla verksamheten från privata utförare.
En statlig utredning hade i uppdrag att bland annat undersöka möjligheten att ersätta även privata utförare med faktiska kostnader. Den bedömning som gjordes var att en sådan lösning där ersättning utgår för faktiska kostnader direkt till privata företag visserligen skulle kunna skapa konkurrensneutralitet avseende momsen men bland annat att den inte skulle vara förenlig med EU-rätten .
Riksdagen fattade den 19 juni 2019 beslut om ett tillkännagivande som innebar att regeringen skyndsamt skulle göra en konsekvensanalys av Skatteverkets tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter snarast möjligt . Ärendet bereds i Regeringskansliet.
Ardalan Shekarabi (S):
Elisabeth Björnsdotter Rahm ställer en viktig fråga som naturligtvis måste hanteras inom ramen för Regeringskansliets beredning av riksdagens tillkännagivande. Det är detta som Regeringskansliet nu fokuserar på. Det är dock viktigt att här påminna om att reglerna för mervärdesskatt avseende sjukvård är desamma för offentliga och privata utförare.
Den specifika tolkning som gjorts av Högsta förvaltningsdomstolen och som lett till en annan bedömning hos Skatteverket gäller specifikt ökad kostnad för mervärdesskatt i de fall inhyrd personal anlitas i verksamheten. Det är alltså viktigt att vi isolerar frågan till de delar av sjukvården detta berör.
Då är frågan: Vad finns det i dag för system för att hantera merkostnaderna, å ena sidan för landstingen och å andra för de privata utförare som finns i landstingens verksamheter? Precis som jag sa i interpellationssvaret har vi ett ersättningssystem som kompenserar landstingen för dessa kostnader.
Upplägget är sådant att landstingen i sin tur ska ta med detta i de avtal som tecknas med de privata utförare som finns i respektive landsting. Utredningen tittade noga på frågan om systemet kan förändras och om man skulle kunna ha en direkt ersättning till de privata utförarna. Utredningen kom fram till att detta inte var förenligt med EU-rätten.
Något som jag inte sa i svaret men som ändå är värt att nämna här är att utredningen också kom fram till att nuvarande ersättningsnivå för landstingen - som alltså ska kompensera för de kostnader som landstingen har med anledning av privata utförares momssituation - är högt räknad. Det var alltså enligt utredningen en överkompensation med 1,3 miljarder kronor som betalades ut under 2017.
Utredningen kom fram till att man borde sänka schablonkompensationen från 6 procent till 5 procent. Vi har alltså redan i dag ett system som kompenserar och till och med överkompenserar landstingen för de kostnader som är aktuella i den här debatten.
Då är detta nog en fråga som måste hanteras av respektive landsting, för staten går naturligtvis in och följer den modell som vi har med schablonersättning till landstingen. Men med anledning av det tillkännagivande som riksdagen har beslutat om jobbar regeringen naturligtvis vidare med frågan utöver det som jag beskrev i svaret.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill passa på att tacka Elisabeth Björnsdotter Rahm för det starka engagemanget för svensk välfärd. Vi behöver ha mer diskussion om hur vi ska underlätta för alla dem som sliter i välfärden, både de som jobbar i landstingens och kommunernas egna verksamheter och naturligtvis alla medarbetare på den privata sidan i den offentligt finansierade välfärden. Självklart är också skatterättsliga frågor väldigt relevanta här. Det är ingen tvekan om det.
Det är också därför vi har kompensationssystemet med schablonersättning, bland annat, till landsting för de merkostnader som privata utförare och landsting har för momsen. Regeringen har naturligtvis stor respekt för det oberoende som Högsta förvaltningsdomstolen och Skatteverket har och ska ha i rättstillämpningsfrågor.
Nu har en ny praxis bildats, och det påverkar Skatteverkets tillämpning. Mot bakgrund av den nya praxisen ska vi naturligtvis göra vad vi kan för att analysera läget och säkerställa att vi i staten gör vad vi kan för att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för välfärden.
Som Elisabeth Björnsdotter Rahm nämner finns det aktörer, branschorganisationer, som lagt fram förslag om förändringar i skattelagstiftningen. Det är utanför mitt ansvarsområde. Det som jag och den del av Finansdepartementet som jag arbetar med har fokuserat på handlar specifikt om frågan om ersättningssystem.
Det är statsrådet Magdalena Andersson som är ansvarig för de skatterättsliga frågorna. Men självklart jobbar Regeringskansliet brett med dessa frågor utifrån det tillkännagivande som riksdagen beslutat om.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Elisabeth Björnsdotter Rahm, för denna diskussion och för engagemanget i välfärdsrelaterade frågor! Självklart kommer vi att fokusera på denna fråga. Det är en av de frågor som är relevanta för välfärdens organisering just nu - det finns väldigt många fler.
Naturligtvis kommer vi att säkerställa att vi följer det som parterna har kommit överens om i januariavtalet, och det är att vi ska ha likvärdiga villkor för offentliga och privata utförare i svensk välfärd.
Ardalan Shekarabi (S):
har frågat finansministern hur hon avser att prioritera resurserna i statens budget för att kompensera för de demografiska förändringar som nu sker i befolkningen och för den vikande konjunktur som påverkar kommunsektorn mycket påtagligt, inte minst i Gävleborg. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Svensk ekonomi står väl rustad för att möta kommande utmaningar.
Budgetunderskott har vänts till överskott, sysselsättningsgraden är den högsta på över 25 år och statsskulden är på den lägsta nivån sedan 1970-talet. Full beredskap ska finnas för att hantera en situation där konjunkturen vänder, och överenskommelsen om det finanspolitiska ramverket ska värnas.
Det är två viktiga delar i januariavtalet som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet de gröna. Det är otänkbart för regeringen att äventyra välfärdens finansiering. En hög sysselsättning är grunden för den gemensamma välfärden. Ett jobb är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och, för utrikes födda, etablering i det svenska samhället.
Jobb och sysselsättning är prioriterade områden i januariavtalet. Förra mandatperioden gjorde regeringen historiska satsningar på välfärden. Utöver välfärdsmiljarderna ingick regeringen exempelvis överenskommelse om stöd till landstingen för bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården.
Under denna mandatperiod kommer regeringen att fortsätta värna välfärden exempelvis genom att arbeta för att i jämn takt förstärka de generella bidragen, vilket är en viktig del i januariavtalet. Exempel på andra statliga insatser, utöver bidrag för läkemedelsförmånen om drygt 28 miljarder kronor 2019, är överenskommelsen med SKL om satsningar med miljardbelopp på att stärka svensk hälso- och sjukvård.
Regeringen kommer också att tillsätta en välfärdskommission för att stärka välfärden. Det kommer också även fortsättningsvis att behövas andra statliga insatser som stärker välfärden inom specifika områden. Det behövs en kombination av åtgärder för att värna och stärka välfärden. Staten ska ge goda förutsättningar för det omställningsarbete som kommer att krävas.
Kommunerna och landstingen behöver fortsätta sitt arbete med effektivisering och med att utveckla sin verksamhet efter nya förutsättningar, inom ramen för den kommunala självstyrelsen. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet är en betydelsefull del för att skapa goda förutsättningar för kommuner och landsting.
En uppdaterad och förstärkt kostnadsutjämning som går i takt med samhällsutvecklingen och i högre grad kompenserar för gleshet och socioekonomi är viktig för att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Beredning av förslaget pågår nu i Regeringskansliet. Med starka statsfinanser är Sverige väl rustat för att möta utmaningarna. Det är viktigt att de existerande medlen används på ett effektivt sätt.
Kommande år finns ett behov av att prioritera hårt för att mer resurser ska gå till välfärden. Regeringen följer noga utvecklingen av ekonomin i kommunsektorn.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Ulla Andersson, inte minst för engagemanget för den svenska välfärden och för minskade klyftor i vårt samhälle! Ulla Andersson var ju direkt delaktig i arbetet med att öka resurserna till kommunsektorn under den förra mandatperioden, då regeringen och regeringspartierna tillsammans med Vänsterpartiet fokuserade på att öka de generella och riktade statsbidragen till kommuner och landsting.
Därmed skapades bättre förutsättningar för kommuner och landsting att kunna upprätthålla kvaliteten i den svenska välfärden. Jag kan lugna Ulla Andersson med att regeringen även under denna mandatperiod kommer att prioritera kommunerna. Det framgår väldigt tydligt av januariavtalet att de generella statsbidragen ska öka i jämn takt. Vi har också en hel del riktade satsningar till olika sektorer i den kommunala sektorn, vilket jag också nämnde i svaret.
Välfärden behöver mer resurser. Där finns ingen konflikt mellan regeringens bedömning och Vänsterpartiets bedömning. Vi behöver mer resurser i svensk välfärd: inom äldreomsorgen, inom sjukvården, inom skolan. Kommuner och landsting ska få mer resurser. Detta är dock inte hela svaret. Vi måste också ha en rättvisare fördelning av resurserna.
Därför arbetar nu regeringen med att så snabbt som möjligt få på plats en förstärkt och uppdaterad kostnadsutjämning så att de kommuner som har de största behoven utifrån sin struktur också ska få en större del av kakan.
Vi måste ha en kombination av mer resurser till kommunsektorn, vilket är helt i linje med det som fastslagits i januariavtalet, och en rättvisare fördelning i kommunsektorn, vilket bland annat kräver en uppdaterad och förstärkt kostnadsutjämning. Vi har en dialog med Sveriges Kommuner och Landsting.
Inom ramen för den årliga dialogen diskuterar regeringens representanter med Sveriges Kommuner och Landsting utifrån de olika bedömningar som har gjorts. Även finansministern har bekräftat och talat om den kommunala sektorns stora behov av mer resurser under de kommande åren. Självklart kommer det här att vara av högsta prioritet i vårt arbete.
Vi får inte glömma att en förutsättning för att vi ska kunna öka resurserna till den kommunala sektorn och till välfärden är att människor kommer i arbete. Därför är det också viktigt att fokusera på de delar av politiken som handlar om att göra det lättare för människor att få en egen försörjning och därmed också betala kommunalskatt, vilket är en förutsättning för välfärdens finansiering.