KBLab/rixvox huggingface dataset:
Isabella Lövin (MP):
Det var mycket glädjande att vi lyckades undvika ytterligare avräkningar för 2015 i den extra ändringsbudget som lämnades in. Miljöpartiet har mycket riktigt varit motvilligt till att göra de här omfattande avräkningarna från biståndet till flyktingmottagande, och det är en ståndpunkt som vi fortfarande har.
Vi är mycket glada över att vi tillsammans med Socialdemokraterna har fått en överenskommelse om att sätta ett tak för hur mycket som kan räknas av från biståndet för flyktingmottagande. Med viss bedrövelse har vi konstaterat att vi inte har hört motsvarande utfästelse från Moderaterna eller från andra partier i riksdagen om detta. Jag tycker att det är en viktig princip.
Hur det sedan faller ut beror på hur många flyktingar som kommer nästa år, men det vet vi inte. Vi får återkomma till riksdagen om det i vårändringsbudgeten.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar för frågan. I dessa mörka tider är det glädjande att FN:s alla medlemsstater har lyckats enas om Agenda 2030, den riktning mot en hållbarare värld som vi så väl behöver. Vi behöver ju gifta ihop miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet på riktigt i en gemensam agenda.
Sverige har prioriterat bland annat jämställdhet, anständigt arbete, hållbara hav och fredliga samhällen. Vi kommer att ta ett initiativ tillsammans med små östater för att hjälpa världen att samla sig kring mål 14. Det finns nämligen inget centrum inom FN-systemet för alla de frågor som ligger under mål 14.
Vi kommer också att jobba med demokrati, ansvarsutkrävande, rättsstatens principer och alla de svåra frågor som ryms inom mål 16. Det gör jag bland annat inom ramen för statsbyggande och fredsbyggande.
Isabella Lövin (MP):
Mål 16 handlar om frihet från våld och fredliga samhällen. Det är förutsättningar för att vi ska kunna lyckas med att se till att människor har rätt till utbildning, mat och alla andra mål. Kvinnors deltagande är en nyckelfråga. Sverige satsar på att göra kvinnor centrala i fredsförhandlingar genom särskilda initiativ för att få kvinnliga medlare och fredsförhandlare.
Vi tar också upp kvinnors roll i alla sammanhang.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Emma Nohrén för frågan. Utmaningarna för våra hav är fullständigt överväldigande. Vi vet att två av tre fiskebestånd är överfiskade eller fullt utnyttjade. Det finns en väldig brist på kunskap om haven, och vi ser havsförsurningen som hotar marina ekosystem och också försörjningsmöjligheterna för miljoner människor. Det som Emma Nohrén säger stämmer.
Vi har en mängd överenskommelser och konventioner som länder och stater inte lever upp till. Sverige kan stödja genomförandet genom kapacitet, inleda forskningssamarbeten och stödja en mängd mekanismer för att de redan existerande överenskommelserna ska kunna uppfyllas.
Isabella Lövin (MP):
Haven är en sant gränsöverskridande fråga som tvingar oss att samarbeta över gränserna. Där är det viktigt att komma ihåg att plastskräp som släpps ut på den svenska västkusten förs med havsströmmarna och så småningom kan hamna i en fisk i Indiska oceanen. Det hotar inkomstmöjligheterna för fattiga människor. Det är klart att vi måste samarbeta kring de här frågorna.
Vi måste utbyta kunskap och ta gemensamt ansvar.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Sofia Arkelsten, för frågan! Syrienstrategin är en strategi som ska möjliggöra också för freden i Syrien och återuppbyggnaden av Syrien. Just nu är 60 procent av alla människor i Syrien arbetslösa. Det är en krigsekonomi som också kan driva människor i armarna på Isil och miliser för sin försörjning. Därför är det viktigt att också kunna erbjuda arbetstillfällen.
Där har vi som ambition att se hur man kan stödja genom exempelvis mikrolån och i fråga om kvinnors möjlighet till egen försörjning på jordbrukssidan. Men handel är kanske en smula prematurt i det här läget att satsa på i Sveriges handelsstrategi. Miljö- och klimatperspektiv har vi på allt utvecklingssamarbete i dag. Det är fullständigt i linje med Agenda 2030.
Vi kan inte ha en hållbar utveckling om vi inte ser på miljön.
Isabella Lövin (MP):
Sidas bedömning är att det är möjligt. Jag har själv besökt Libanon och där träffat bland annat kvinnogrupper som arbetar inne i Syrien med de här frågorna. Den svenska organisationen Kvinna till kvinna är aktiv i regionen, och det finns mycket fina initiativ, bland annat kvinnogrupper som skriver på en ny konstitution och som besökte Sverige för inte så länge sedan, före jul.
Det finns alltså ett aktivt arbete som man kan stödja, och när vi har fred blir det väl så viktigt att kvinnor deltar, är starka och har resurser.
Isabella Lövin (MP):
Jag vill tacka för denna viktiga fråga. Situationen för västsaharierna i lägren och även inne i Västsahara är väldigt desperat och har varit det under lång tid. Sverige är en av världens största givare till organisationer som UNHCR och World Food Programme, som gör så att lägren med flyktingar från Västsahara fungerar i Algeriet.
Matransonerna har skurits ned på senare tid. Och undernäring är ett stort problem i lägren. Vi driver på för att UNHCR, andra organisationer och även EU ska ha ett ökat fokus på att hjälpa situationen. Det gör vi av humanitära skäl. Men vi vill naturligtvis se en politisk lösning. Vi vill se en lösning på konflikten. Det är viktigt att stödja FN-spåret.
Då måste vi ge västsaharierna hopp.
Isabella Lövin (MP):
Västsahara är ett exempel på en tyvärr alldeles för lite uppmärksammad konflikt och humanitär krissituation. Omvärlden fokuserar mycket på Syrien nu. Men det här ett område där vi måste fortsätta driva på, också med politisk energi och politiska initiativ, så att en politisk lösning i enlighet med folkrätten kommer till stånd.
Vi stöder flyktinglägren.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jens Holm, för frågan och även för Jens Holms arbete i Miljömålsberedningen! Jag välkomnar Jens Holms engagemang och iver att vilja gå vidare redan i morgon dag med arbetet för att fylla klimatramverket med ett innehåll. Det är klart att miljöskadliga subventioner är själva fundamentet som lyser i ögonen på den som vill att vi ska föra en miljövänlig och framtidsvänlig politik.
Flygets undantag från beskattning är en sådan typ av dold subvention som också lyser i ögonen i arbetet med att sänka utsläppen från en av de viktigaste sektorerna, nämligen transportsektorn. Av konkurrensneutralitetsskäl mellan exempelvis biltrafik och flyg är det rimligt att även flygets bränslen ska beskattas.
Det är fullt rimligt att titta vidare på dessa frågor enligt principen att utsläpparen ska betala. Det finns både dolda och öppna subventioner som leder till ökade utsläpp. Det är klart att vi måste strömlinjeforma vår politik på alla områden om vi ska uppnå klimatmålet, som är mycket ambitiöst i ett internationellt perspektiv.
Jens Holm påpekar att vi talar mycket om dessa frågor. Det är viktigt för att Sverige ska kunna vara förebilden och visa andra delar av världen att det finns länder som tar Parisavtalet på allvar, medan världens näst största utsläppare har meddelat att man ska dra sig ur Parisavtalet. Det är oerhört viktigt att vi får med oss världen på att omställningen är möjlig.
Då är miljöskadliga subventioner en del av frågan. Det är regeringens åsikt.
Isabella Lövin (MP):
Det är riktigt att detta är ett regeringsuppdrag och att regeringen därmed betonar att frågan är viktig. Vi måste analysera Naturvårdsverkets genomgång i alla delar och se hur vi ska gå vidare med kunskapen. Här kan det finnas många lågt hängande frukter.
Jag kan inte i dag i talarstolen ge exakt besked om hur arbetet ska gå vidare, men det kommer att gå vidare. Många här i kammaren har talat om kostnadseffektivitet och kostnadseffektiv klimatpolitik.
Det mest kostnadseffektiva jag kan tänka mig är att ta bort skadliga subventioner från verksamheter som leder till ökade utsläpp. Om man inte är med på det blir det svårt att kritisera subventioner till minskade utsläpp. Det är den relationen vi måste titta noga på.
Globalt i världen är subventionerna till fossila bränslen fem gånger större än subventioner till förnybar energi. Enorma mängder av skattebetalarnas pengar går till diesel, fossila bränslen, gas och bensin i världen. Det är pengar som skulle kunna användas till den globala omställning vi behöver.
Det är en enormt viktig kärnfråga, och det är viktigt att ha den biten med i argumentationen för var och en som vill diskutera kostnadseffektivitet.
Isabella Lövin (MP):
Johan Hultberg upprepar att utsläppen stiger. Det är SCB:s statistik. Den statistik som vi jämför med kommer normalt sett från Naturvårdsverket. Enligt den statistiken står utsläppen stilla. Precis som Matilda Ernkrans påpekade minskade de nationella utsläppen, där det finns ett handlingsutrymme, och i EU:s utsläppshandelssystem ETS ökar utsläppen något.
Jag vill också påpeka att under Alliansens tid 2010 ökade utsläppen markant. Vad vi gjorde när vi klev in i regering var att börja från början med ett antal grundläggande reformer för att få ned utsläppen där vi har handlingsutrymme. Det handlar bland annat om transporterna.
Miljöpartiet har lagt fram och fått ett bränslebyte godkänt av EU-kommissionen, vilket ni misslyckades med. Vi tvingar bensin- och dieseldistributörerna att blanda in förnybar energi i bensin och diesel så att det ska vara lätt att göra rätt för bilisterna. Vi har också lagt fram ett bonus-malus-system som ska göra att de bränsletörstiga bilarna kostar mer och att de bränslesnåla får en bonus.
Vi har också ökat insatserna och pengarna till underhåll och byggnation av järnväg. Jag konstaterar att ni är emot ett modernt höghastighetståg, som skulle kunna vara ett alternativ för människor som vill förflytta sig mellan exempelvis Stockholm och Malmö, Göteborg eller Köpenhamn. En flygskatt är fullständigt rimlig eftersom flyget är helt obeskattat.
Fyra länder i Europa har det, bland annat Norge och Frankrike, och det är en helt rimlig skatt som kan få ned utsläppen på riktigt.
Isabella Lövin (MP):
Efter att alliansregeringen tagit bort koldioxidskatten på kraftvärme ökade utsläppen i kraftvärmeverken betydligt eftersom de började elda med olja i stället. Det är en utveckling som går åt fullständigt motsatt håll mot de gemensamma mål som vi är överens om att vi måste nå.
Vi måste vara noga med vad vi menar när vi säger att utsläppen flyttar utomlands, för vi är också överens om att Sverige ska vara en förebild och ta globalt ledarskap. Flygbranschen är också intresserad av en överlevnad efter 2045. Den måste också få ned sina utsläpp.
Därför har regeringen också aviserat att vi tillsätter en utredning om ett bränslebyte även för flyget så att man tvingas se över hur man ska minska sina utsläpp. Jag tror att vi är överens om att vi behöver flygtrafik i de fall där det inte finns alternativ.
Då är det märkligt att Moderaterna inte är för hastighetståg, för vi måste ha de koldioxidfria och bränslesnåla transportmedlen för framtiden - för dina och mina barn och barnbarn. Hur ska de förflytta sig om vi inte ser till att det finns alternativ?
Vi måste ge signaler till flyget och alla sektorer att nu är det en omställning till ett fossilfritt och koldioxidfritt framtidssamhälle som är inriktningen. Det ger förutsättningar för näringsliv och investerare, och därför välkomnar de den klimatlag som Johan Hultberg och övriga ledamöter i riksdagen har varit med och tagit fram och som vi ska vara stolta över.
Isabella Lövin (MP):
Alliansregeringen lämnade efter sig 4 miljoner ton koldioxidekvivalenter i ett klimatunderskott som ni inte hade politik för att minska med nationella åtgärder. Nu, i och med våra åtgärder, bland annat Klimatklivet, visar Naturvårdsverkets prognos att vi kommer att ha möjlighet att sluta detta utsläppsgap till 2020. Rickard Nordin talar mycket om grön skatteväxling.
Samtidigt är ni emot flygskatt och vägslitageavgift. Ni är emot alla de förslag som Rickard Nordin kallar straffskatter. Ni är också emot Klimatklivet. Ni är emot det stöd som vi ger till kommuner, regioner och företag runt om i hela landet. Inte minst gäller det centerstyrda kommuner, som är mycket glada över detta stöd.
Det innebär att vi bygger upp laddpunkter för elbilar över hela landet. Vi har en elektrifieringsstrategi som involverar näringslivet. Vi satsar på stadsmiljöavtal, som gör att vi kan bygga smartare och inte bygger fast oss i fossillösningar som kräver motorleder och inte möjliggör för cykelbanor och spårvägs- eller elbusstrafik. Detta är ni emot.
Dessutom vill ni regera med Moderaterna, som vill sänka skatten på bensin och diesel. Det kallar jag inte grön skatteväxling; det kallar jag en brun skatteväxling. Moderaterna tänker sig dessutom att regera med stöd av Sverigedemokraterna, och vi har hört i kammaren hur Sverigedemokraterna resonerar i klimatfrågan: Hellre någon annanstans, hellre av någon annan, inte här.
Isabella Lövin (MP):
Rickard Nordin! Regeringen föreslår ett tillägg på 80 kronor på flygbiljetten, som i dag kan kosta ett par hundra kronor. 80 kronor! Vad kostar en tågbiljett mellan Stockholm och Kiruna? Jag lovar dig att den kostar betydligt mer än en flygbiljett. Här pratar vi om att försöka göra så att det blir någon som helst konkurrensneutralitet och att utsläppare ska få betala.
Det är väl en princip som ni ställer upp på? Jag tycker att det är jättebra att ni nu har kommit med ett förslag om reduktionsplikt eller bränslebyte inom flygsektorn. Det kan vi samarbeta om; det tycker vi är jättebra. När det handlar om grön skatteväxling har vi sagt att vill vi använda intäkterna från flygskatten till ett växa-stöd för småföretagare så att de som är enmansföretagare i dag ska slippa arbetsgivaravgift när de tar in sin första anställda.
Detta är grön skatteväxling, precis rakt av. Jag kan inte höra något från Rickard Nordin som liknar grön skatteväxling. Vad vill ni beskatta? Ni vill inte beskatta någonting - inte lastbilstrafiken, inte flyget, men vad? Detta är en väldigt märklig retorik. Men jag tror säkert att vi kan komma framåt när det gäller reduktionsplikt för flyget.
Jag kan konstatera att vårt förslag har lett fram till denna debatt, som annars inte hade kommit. När det handlar om hur enormt små utsläppsminskningar som Centerpartiet och Svenskt Flyg hävdar att detta skulle leda till finns andra sammanhang där Centerpartiet driver kampanj för saker som vi också stöder, såsom att man ska sluta med flyttkarusellen mellan Bryssel och Strasbourg.
Då rör det sig om betydligt mindre utsläppsminskningar än vad denna skatt skulle innebära. Alla sektorer måste bidra om vi ska komma ned till nollutsläpp 2045.
Isabella Lövin (MP):
Tack för repliken, Lars Tysklind! När det handlar om bonus-malus kan jag förstå hur Liberalerna resonerar kring att det kan räcka med att beskatta och att förorenaren ska betala. Bonus-malus-systemet har den logiken att det är malusen, det vill säga beskattningen, som betalar bonusen.
Därmed är det ett självfinansierande system. I ett läge där elbilar håller på att introduceras och fortfarande ligger i en prisklass som är bortom medelinkomsttagarens plånbok ser vi att det kan vara bra att gå in med ett stöd än så länge.
Bilarna med mycket låga utsläpp kan också förtjäna en bonus för att vi ska ge den extra skjutsen och komma över tröskeln till att få ned utsläppen från personbilstrafiken, vilket vi så väl behöver. Klimatklivet går i hög grad till laddstolpar - i alla fall i antal, men kanske inte i pengar.
Det går dock även i hög grad till andra typer av projekt, som biogasanläggningen i Kungshamn där fiskrens blir biogas. Det finns mängder av exempel på smarta sådana lösningar; exempelvis ska världens första klimatpositiva datahall byggas i Falun. Detta är projekt och insatser som annars inte skulle komma till stånd och som vi ser skapar många nya jobb utöver att minska utsläppen.
När det gäller höghastighetstågen beklagar jag att Liberalerna inte vill satsa på framtiden och ge ett alternativ till flyget. Höghastighetståg är nämligen någonting som fungerar väldigt bra i andra länder och någonting där vi ser att trafiken kan öka utan att utsläppen ökar.
Isabella Lövin (MP):
Jag är glad att vi äntligen här i kammaren på allvar talar om flygets utsläpp och om flygets ansvar att minska sina utsläpp. När det handlar om de europeiska länderna är det Norge, Luxemburg, Storbritannien och Frankrike som i dag har en flygskatt. Det är inte rimligt att flyget, till skillnad från andra transportslag, ska vara helt befriat från att betala sina klimatkostnader.
Jag är väldigt glad att Lars Tysklind är öppen för att diskutera reduktionsplikt för flyget. Det är ju naturligtvis i slutänden så att vi ska ha ned utsläppen - detta är det viktiga.
När det handlar om tågen och höghastighetstågen är det min fasta övertygelse att detta är ett enormt bekvämt, miljövänligt och klimatmässigt bra alternativ för att förflytta sig snabbt - till exempel för att kunna åka från Bryssel till London eller Paris på ett par timmar.
Vi kommer att kunna bygga ihop Sveriges höghastighetståg med Europas och på sätt eliminera behovet av att flyga så mycket som vi gör i dag. Detta är alltså en investering för framtiden. Vi behöver också nya stambanor, så att vi kan flytta över mer av godset till järnvägen.
När det handlar om subventioner vill jag passa på att nämna vår stora satsning på stadsmiljöavtalen, som är ett stöd till städer och kommuner som ska bygga nya bostadsområden. Där går vi in med en delfinansiering, så att man vid planering av nya områden planerar klimatsmart och gynnar cykelbanor och kollektivtrafik.
På så sätt bygger vi smarta städer och får ned utsläppen för framtiden.
Isabella Lövin (MP):
Något överraskande begär jag replik, men det är inte för att diskutera eller argumentera, utan det är återigen för att tacka Åsa Romson för hennes arbete och den initiativkraft som hon har visat i den här frågan. Det är väldigt mycket frukten av hennes arbete som vi firar här i dag.
Precis som du nämnde började Miljöpartiet 2012 föra frågan om ordning och reda i klimatpolitiken framåt. Det har varit en lång resa. Åsa Romson gav som ny klimatminister Miljömålsberedningen ett tilläggsuppdrag att se på denna fråga, och nu ser vi resultatet av det.
Det är något som kommer att påverka Sveriges miljöpolitik. Sverige är i dag också ett tydligt föregångsland. Jag vill återigen tacka för det.
Eftersom någon viskade i mitt öra att detta förmodligen är ditt sista inlägg här i kammaren som riksdagsman, i alla fall för den här gången, och att du nu går vidare för att utreda Sveriges miljöövervakning vill jag passa på att tacka så mycket för ditt arbete här.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Margareta Cederfelt, för frågorna! Jag får nu tillfälle att reda ut dem. Statskontoret riktade under er regeringstid när Gunilla Carlsson var biståndsminister mycket skarp kritik mot regeringen för snåriga styrsystem och en skog av policy- och strategidokument som var omöjliga att följa.
På det svarade Gunilla Carlsson och er regering med att ta fram en biståndsplattform som var ett hastverk. Det förankrades över huvud taget inte hos civilsamhället och biståndets aktörer, och ni fick ta emot mycket stark kritik för detta. Nu vill ni gå tillbaka till den plattformen.
Vi har haft en mycket omfattande remissprocess med över 180 remisssvar från biståndets aktörer, forskare, civilsamhällets organisationer och inte minst våra partner i utvecklingsländerna. Vi har också mottagit mycket positiv respons på den skrivelse som regeringen nu har lagt fram.
Vi har varit i riksdagen vid ett flertal tillfällen och diskuterat, debatterat och informerat. Här efterlyser nu Margareta Cederfelt dels hårdare prioriteringar, dels att detta skulle ha tagits fram i samråd med riksdagen. Jag tror att det hade varit ytterligt svårt att tillsammans med riksdagen mejsla fram hårda prioriteringar.
Nu har vi ett brett ramverk som anger metoder för och en syn på utvecklingssamarbete som är långsiktigt hållbart och överensstämmer med internationellt överenskomna principer. Vi innefattar även det humanitära biståndet liksom barnrättsperspektivet och migration, vilket ni inte hade i er biståndsplattform.
Isabella Lövin (MP):
Vi delar synen på prioriteringen att det är fattiga människors perspektiv på utvecklingen och fattigdomsbekämpning som är hela målet med biståndet. De prioriteringar som vi lyfter fram är tydliga. Det är miljö och klimat, konfliktförebyggande och fredsbyggande och jämställdhet. Det är de tre viktiga stora strukturella utmaningar som vi ser att biståndet måste förhålla sig till och orientera sig omkring.
Konflikter, klimatförändringar och strukturellt förtryck av 50 procent av jordens befolkning är det som är de omedelbara hindren för fattigdomsbekämpning och utveckling. Det är klart och tydligt uttryckt i denna skrivelse. Dessutom framhåller vi naturligtvis demokrati och rättsstatens principer.
Vi går också vidare med de framgångsrika samarbeten som Sverige har sedan lång tid när det gäller att till exempel stödja forskning och utvecklingsländer, hälsa och en rad andra områden. Men det kanske Margareta Cederfelt vill lägga ned i syfte att vara tydligare med prioriteringarna. Miljö, klimat, jämställdhet och konfliktförebyggande - de är väldigt tydliga.
När det handlar om uppföljningen har resultatredovisningen inte ändrats över huvud taget utifrån ramverket. Vi kommer med ytterligare instrument som handlar om resultat i de enskilda strategierna där det finns resultat uttryckta. Det finns i budgetpropositionen, och riksdagen kan noggrant följa upp detta utifrån mycket tydligare redovisning än tidigare.
Regeringen har gjort åtta tematiska områden i budgetpropositionen där vi redovisar mål, inriktning och utvecklingen mot strategimålen med illustrativa exempel och finansiella utfall per tematiskt område. Det går att följa upp detta, och Sida gör liksom våra partner i de multilaterala organen årliga strategirapporter.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Sofia Damm, för frågan! Vi har en värld med mycket komplexa utmaningar. Det vore svårt för mig att peka på ett enda alexanderhugg som ska lösa alla utmaningar för alla de olika länder och kontexter som finns.
Därför framhåller regeringen tydligt i policyramverket också det lokala ägarskapet som en nyckel för att kunna få en långsiktigt hållbar utveckling och långsiktiga resultat. Om det bara är från givarsidan som vi försöker styra utifrån våra prioriteringar är effektiviteten sämre. Det är någonting som man sedan länge också har erkänt.
För att få ett lokalt ägarskap måste man ha ett brett inkluderande ägarskap. Det får inte bara handla om regeringen och att man bara jobbar via de maktstrukturer som finns och som förmodligen är bristfälliga. Man ska stärka dem, men man ska också stärka de institutioner som finns för ansvarsutkrävande. Det gör Sverige i många fall. Vi stöder riksrevisionsmyndigheter och antikorruptionsmyndigheter.
Men vi stöder också i mycket hög grad civilsamhällets organisationer, journalister och fristående medier för att det även ska finnas aktörer, en opposition och ett levande civilsamhälle som kan ställa makten till ansvar. Det är helt och hållet förutsättningen för att man ska kunna ha en långsiktigt hållbar utveckling med respekt för mänskliga rättigheter.
Här jobbar vi i mycket stor utsträckning med civilsamhällets aktörer i de länder där vi ser repressiva regimer, och det är tyvärr alltför många. Detta ser vi även breda ut sig i utvecklade länder.