Janine Alm Ericson (MP):
Globala utmaningar kräver gemensamma lösningar. Därför är ett väl fungerande internationellt regelverk helt avgörande för att vi ska kunna ta oss an framtiden och övervinna de svårigheter vi nu möter. Samarbete och samförstånd måste till för att vi ska nå målen i Parisavtalet och även alla de ambitiösa och livsviktiga Agenda 2030-mål som världen har enats om.
Det är mål som ska hindra ett skenande klimat, vilket annars kommer att leda till stort mänskligt lidande och massdöd av djur och natur - något som redan pågår och eskalerar. Det är mål som ska lyfta människor ur fattigdom, förbättra deras livschanser och göra dem fria att delta i demokratin och forma sina egna liv.
Detta gäller inte minst kvinnorna, som i århundraden har hållits tillbaka, utan makt och formell befogenhet att förändra. Varje mål i Agenda 2030 är otroligt viktigt, och att nå målen är på många sätt avgörande för vår framtid. Det handlar inte minst om att vi ska kunna lämna efter oss en beboelig värld till våra barn.
En planet förödd av klimatförändringar och krig är inget arv att vara stolt över. Därför måste vi arbeta tillsammans, så att vi i stället kan lämna efter oss en bättre och fredligare värld. Därför blir jag ändå glad när jag läser om Sveriges arbete i FN:s säkerhetsråd och det vi har lyckats åstadkomma under vår tid där. I en orolig omvärld är säkerhetsrådets uppgift, att värna fred och säkerhet, helt central.
Genom att vara en tydlig kraft som har stått upp för mänskliga rättigheter, folkrätten, jämställdheten och det humanitära perspektivet har Sverige visat att det är viktigt och framgångsrikt - och att det också har fungerat - att ha en principfast hållning.
Att vi hela tiden, vid alla tillfällen, har hållit fokus på dessa grundläggande och för oss självklara delar har hjälpt till att stärka arbetet i rådet, även nu när vår tid där är slut. Förutom denna bottenplatta, som har lyft nivån, har de fyra tematiska områden som Sverige har arbetat för och fokuserat på gett resultat. Fru talman!
Vi har i allra högsta grad drivit den feministiska utrikespolitiken även i säkerhetsrådet, och vi har konsekvent arbetat för kvinnor, fred och säkerhet. Det har resulterat i att säkerhetsrådet tydligt markerat mot sexuellt våld i krig och konflikter och i att det skett en markant ökning bland de kvinnoorganisationer som nu är aktiva i rådets arbete.
Att säkerhetsrådet stärkt sin praxis när det gäller att inkludera kvinnors och flickors perspektiv stärker också på sikt rådets - och hela världssamfundets - arbete och de viktiga resultat som måste fram. Sverige har under hela vår tid i säkerhetsrådet även konsekvent drivit på för ett mer förebyggande arbete när det gäller krig och konflikter. Vi kan inte bara stå och titta på en eskalerande utveckling utan att försöka gripa in i ett tidigt skede.
Att förhindra konflikt måste ändå vara prio ett. Det minskar det mänskliga lidandet och leder till att färre människor blir svårt sargade till både kropp och själ. Direkta framgångar har vi bland annat kunnat se i processen för en fredlig maktövergång i Gambia och i arbetet med FN:s fredsbyggandekommission. Också det arbete som har gjorts inom ramen för säkerhetsrådets arbetsgrupp gällande barn och väpnad konflikt är en viktig del.
Allt förebyggande måste starta med tidiga insatser, och barnen är ju vår framtid. Att skydda barnen i dag förhindrar konflikter i morgon. Denna enkla sanning var även namnet på den debatt som hölls i juli 2018 och som ledde till lanserandet av en process för framtagandet av praktiska riktlinjer för hur barnfrågor ska integreras i medling och fredsprocesser.
Det är något man kunde tro redan fanns, men så var uppenbarligen inte fallet. Att skydda barn och ha ett barnperspektiv är otroligt viktigt i sig, för individens frihet, men det är också ett kraftfullt verktyg i allt förebyggande arbete - inte minst när det kommer till konflikter. Men som vi tyvärr ser tydligt runt omkring oss är det förebyggande arbetet långt ifrån tillräckligt.
Därför är även konflikthantering och fredsbyggande nödvändiga fokusområden. Genom vår plats i säkerhetsrådet har Sverige spelat en roll i att hantera några av vår tids svåraste kriser och konflikter. Flera av dem har nämnts i dag.
Det gäller kriget i Jemen, insatser i Syrien, arbetet med att skapa fred på Afrikas horn och arbetet för att rådet ska hålla fast vid tvåstatslösningen i Israel-Palestina-konflikten. Listan över Sveriges arbete för fred och säkerhet i världen genom säkerhetsrådet kan göras betydligt längre, men allt finns i skrivelsen. Jag hänvisar därför till den; det är väldigt intressant läsning.
Fru talman! Klimatfrågan är vår tids största ödesfråga, och med tanke på hur den påverkar människors livsvillkor och möjlighet att leva är den också en av vår tids största säkerhetsfrågor. Vi i Miljöpartiet har länge drivit på för att uppmärksamma kopplingen mellan klimatet och dess påverkan på säkerhet.
Den kopplingen har aldrig varit tydligare än nu, och det är tack vare regeringens och Sveriges arbete i just säkerhetsrådet som den har kommit upp på den internationella agendan. Det är det svenska ledarskapet som har gjort att säkerhetsrådet har kunnat enas om att tydliggöra kopplingen mellan säkerhet och klimatförändringar i hela sitt arbete. Vi vet nämligen att det är ett förändrat klimat, och konsekvensen av det, som en framtida säkerhetspolitik behöver utgå från.
Vi ser redan i dag hur människor tvingas bort från sina hem på grund av klimatförändringar samt hur krig och konflikter breder ut sig i torkans spår. Att den kopplingen nu har gjorts i säkerhetsrådet betyder mycket för världens samlade klimatarbete, och det hade aldrig hänt om Sverige inte drivit på.
Det är tack vare Sveriges och regeringens ansträngningar att i alla forum lyfta klimatfrågans tydliga koppling till säkerhetspolitiken som frågan nu är förankrad på säkerhetsrådets dagordning, och genom det skickas en tydlig signal till FN:s alla institutioner: Klimatfrågan är vår tids stora säkerhetsfråga.
Det är nämligen bara genom att möta hotet från ett förändrat klimat - genom att minska effekterna, minska utsläppen och göra klimatanpassningar - som vi stärker de samhällen som drabbas och kan minska de säkerhetspolitiska riskerna med detta. Regeringens skrivelse tar även upp många andra områden där extra arbetsinsatser gjorts, och många av dem är otroligt viktiga.
Det handlar om fredsinsatser, humanitära frågor, ansvarsutkrävande och inte minst skydd av civila. För oss miljöpartister är det en självklarhet att de mänskliga rättigheterna är universella. De ska gälla alla, alltid och över alla landsgränser.
Att Sverige under två års tid har varit en del av säkerhetsrådet, vilket gett oss en tydlig plattform för att globalt driva på för feminism, fred och klimaträttvisa, är vi otroligt stolta över.
Hela den lista som skrivelsen består av - bottenplattans utgångspunkter, temaområden, geografiska områden och allt annat - är i sig ett bevis på att ett litet nordiskt, glest befolkat land faktiskt kan åstadkomma global förändring.
Det slår mig också hur oerhört intensivt, målinriktat och kompetent våra tjänstepersoner och företrädare har arbetat med detta, och jag instämmer i det tack som har framförts till alla dem som har slitit före, under och efter vår tid i rådet.
Trots de stora utmaningar i FN-systemets och säkerhetsrådets funktionssätt som finns ger detta mig lite hopp inför framtiden. Om den politiska viljan finns - och det är otroligt viktigt att understryka: om den politiska viljan finns - och verktygen är på plats kan det internationella samfundet nämligen uträtta stordåd.
Det är någonting som verkligen behövs för att vi ska klara de utmaningar som ligger framför oss. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.