KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Helena Bouveng talar nu om vanliga barnfamiljer. Det är lite intressant med tanke på den fråga hon har ställt. Den fråga jag har fått från Helena Bouveng är om jag är öppen för att slopa ROT-avdraget för byggande av exklusiva marmorbänkar till kök eller arbete för att anlägga inomhuspooler.
Vilka vanliga barnfamiljer tror Helena Bouveng kommer att köpa exklusiva marmorbänkar eller anlägga inomhuspooler?
Magdalena Andersson (S):
Det kan ju vara så att vanliga barnfamiljer har barn som ska flytta hemifrån. Den här förändringen innebär att i stället för att vi ger en skattesubvention eller ett skattebidrag för att bygga om sitt radhus ger vi ett stöd för att det ska byggas nya hyresrätter.
Det är just för att människor ska kunna flytta dit jobb och utbildning finns och för att ungdomar ska kunna flytta hemifrån. Det är någonting som kommer att gagna vanliga barnfamiljer den dagen det är dags för deras barn att flytta hemifrån. Vi gör den här förändringen för att göra en omläggning.
I stället för att ge en skattesubvention för att bygga om kök ger vi en subvention för att bygga nya kök. Det kommer naturligtvis att gagna tillväxten i Sverige på några års sikt och inte minst i dagsläget då vi får många nya människor som söker asyl i Sverige. Vi kommer att få en väldigt kraftigt ökande befolkning, och då blir det än mer viktigt att vi får upp bostadsbyggandet.
Att i det läget sänka ROT-avdraget något för att se till att vi får upp bostadsbyggandet tycker jag är en väl avvägd politik. Jag kan i övrigt notera Helena Bouvengs fascination samt stora intresse för inomhuspooler.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar inte Helena Bouvengs uppfattning att den förändring vi gör i RUT, som påverkar 1 procent av RUT-köparna, kommer att vara avgörande för om de människor som nu söker asyl i Sverige får en möjlighet till jobb eller inte. Det är andra gången denna höst som Helena Bouveng kallat mig till riksdagen för att diskutera beskattning av inomhuspooler. Helena Bouveng har tidigare uttryckt oro för att man inte längre ska få rengöra sin inomhuspool med RUT-avdrag.
Nu är hon också orolig för att man inte ska få skatterabatt för att bygga om eller bygga ny inomhuspool. Jag tycker att vi ska lyfta blicken lite. Vi befinner oss i en tid när historiskt många människor i världen är på flykt undan krig, förföljelse och terrorism. De senaste månaderna har 80 000 personer sökt sig till Sverige för att få asyl.
Medarbetare på Migrationsverket och Skatteverket arbetar dag och natt för att klara situationen och ordna mat för dagen, tak över huvudet och sängplatser till alla asylsökande. Regeringen arbetar för högtryck för att hantera situationen, och en extra ändringsbudget har tagits fram. Vi behöver se hur man snabbt kan bygga fler bostäder, vi måste få fram sfi-lärare och lärare i svenska som andraspråk, vi ska få människor i arbete och mycket annat.
I detta läge väljer Helena Bouveng och hennes partikamrater att ta upp riksdagens och Finansdepartementets tid med att diskutera skattefrågor om inomhuspooler - något som rimligen rör ytterst få människor, vilket Helena Bouveng är väl medveten om. Trots det står denna fråga så högt på dagordningen att Helena Bouveng och hennes partikamrater ställer inte en, inte två utan tre interpellationer om just inomhuspooler.
Jag har inget mer att tillägga. Jag tycker att detta talar för sig självt.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson har med anledning av de förslag om förändringar av RUT-avdrag som regeringen lämnat i budgetpropositionen frågat mig hur regeringens beredning av ärendet har gått till och vilken påverkan på de totala RUT-avdragen som jag bedömer att förändringarna kommer att ha. Beredningen av förslagen har skett på sedvanligt sätt genom att förslagen beretts inom Regeringskansliet, remitterats och lagrådsgranskats. Som framgår av budgetpropositionen beräknas förändringarna av RUT-avdraget sammantaget öka skatteintäkterna med 90 miljoner kronor 2016.
Förändringarna kommer inte att innebära någon skillnad för de allra flesta som i dag gör RUT-avdrag.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson säger att jag är fixerad vid inomhuspooler. Det är nog inte jag som är fixerad vid inomhuspooler med tanke på att moderata riksdagsledamöter har ställt inte en, inte två utan tre interpellationer om inomhuspooler. Låt mig påpeka, som så många gånger tidigare, att den förändring vi gör påverkar 1 procent av RUT-köparna. De har en genomsnittlig inkomst på 960 000 kronor om året och kan rimligen fortsätta att köpa sina RUT-tjänster.
Det bör därför inte påverka de anställda eller företagen i denna bransch i någon större omfattning.
Magdalena Andersson (S):
Det påverkar som sagt 1 procent av RUT-köparna. En genomsnittlig RUT-köpare köper för under 5 000 kronor om året, så de flesta kan femdubbla sitt RUT-köpande innan man slår i taket. Det är sant att RUT-avdraget är mer kostnadseffektivt än de andra väldigt dyra och ineffektiva skattesänkningarna som den förra moderatledda regeringen gjorde, till exempel sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar, vilken vi nu avvecklar.
Magdalena Andersson (S):
Helena Bouveng har frågat mig vilka beräkningar regeringen har gjort av den höjda inkomstskattens inverkan på arbetsdeltagandet hos personer över 65 år. Helena Bouveng har också frågat mig om jag delar socialförsäkringsminister Annika Strandhälls uppfattning att vi behöver se fler arbetade timmar och en höjd pensionsålder i Sverige. Jag vill börja med ett klargörande. Regeringen höjer inte inkomstskatten för äldre utan sänker den. Det jag antar att Helena Bouveng menar är att vi återinför en särskild löneskatt för äldre.
Det är viktigt att notera att arbetande äldre även efter förslaget är skattemässigt gynnade, både på arbetsgivarsidan och på inkomstskattesidan. Att bedöma politikens effekter utifrån enskilda finansieringsåtgärder är missvisande. Politiken måste ses i sin helhet. I budgetpropositionen för 2016 görs en samlad bedömning av de långsiktiga effekterna av regeringens politik. Denna visar att regeringens politik sammantaget leder till högre bnp och sysselsättning samt till lägre arbetslöshet.
När det gäller frågan om jag delar socialförsäkringsminister Annika Strandhälls uppfattning om att vi behöver se fler arbetade timmar och en höjd pensionsålder i Sverige är mitt svar att det är en utgångspunkt för regeringen att alla människors kompetens ska tas till vara så länge de kan och vill arbeta. För att få fler äldre att arbeta längre måste arbetsmiljön förbättras och den arbetsrelaterade ohälsan förebyggas.
De förändringar som krävs för ett längre arbetsliv behöver vara brett förankrade, och det är därför av vikt att processen sker inom hela samhället. Diskussioner pågår därför inom Pensionsgruppen med företrädare för partierna som står bakom pensionsöverenskommelsen och med arbetsmarknadens parter om hur ett längre arbetsliv ska kunna uppnås i praktiken.
Magdalena Andersson (S):
Låt oss reda ut begreppen lite. Det finns en silverskatt. Den är dock inte på arbete, för här finns en silverrabatt. Det är billigare för arbetsgivare att anställa äldre. Äldre har också ett extra, förstärkt jobbskatteavdrag. Det finns alltså en silverrabatt både för arbetsgivare och arbetstagare över 65.
Det finns en silverskatt, och den infördes av Moderaterna och innebär att pensionärer ska betala högre skatt än vanliga löntagare. Det, Helena Bouveng, är silverskatten. Det är viktigt att äldre kan arbeta längre och få möjlighet att delta i yrkeslivet långt efter 65. Jag tycker att det finns goda möjligheter för det och hoppas att vi kan utveckla Sverige åt det hållet.
Då kanske Helena Bouveng och jag möts här igen om 20 år, även om vi gör annat emellan. Men det är också viktigt att ungdomar kommer i arbete. Visst ska vi fokusera på en bra arbetsmarknad för äldre, men vi måste också fokusera på att få ungdomar i arbete. Regeringen har tydligt deklarerat att ungdomar inte ska gå långtidsarbetslösa.
Vi inför därför en ungdomsgaranti så att ingen ung människa ska vara arbetslös mer än 90 dagar. Senast efter 90 dagar är det jobb, utbildning eller praktik som gäller, för det är inte bra att som ung sitta passiv och sysslolös månad efter månad. Det är inte bra sätt att starta sitt vuxenliv. Jag tycker att vi kan prestera bättre i Sverige och se till att våra ungdomar får en bra start i yrkeslivet.
Magdalena Andersson (S):
I vilken utsträckning skatter har inverkan på om människor arbetar handlar naturligtvis helt om vad man använder skatten till. Så är det med alla skatter. Om man har ett samhälle utan skatt men ingen barnomsorg kan föräldrar inte arbeta. Men om man tar ut lite inkomstskatt och ordnar barnomsorg åt alla kan det faktiskt öka antalet arbetade timmar. Man måste tänka i två led, Helena Bouveng, både hur skatten tas ut och hur pengarna används.
Det är därför det är viktigt och det är därför vi jobbar mycket med att ha ett effektivt skatteuttag och sedan se till att pengarna används så att fler arbeten skapas. Där handlar det mycket om det som företagen efterfrågar i dag, nämligen kompetent arbetskraft, en bostadspolitik som gör att fler bostäder byggs och väl fungerande infrastruktur. På precis de områdena arbetar regeringen oerhört aktivt.
Vi måste förbättra utbildningen så att fler ungdomar får det stöd de behöver i skolan och kan klara sig igenom den. Ungdomar behöver sedan stöd för att komma in på arbetsmarknaden, men också människor mitt i livet kommer att behöva kompetensutveckling. Vi måste bygga fler bostäder och våga använda pengar till det så att ungdomar får möjlighet att flytta hemifrån till de platser där jobb och utbildningar finns. Vi måste ha en väl fungerande infrastruktur för våra företag.
Om vi ska klara detta måste vi kunna finansiera det via skatter. Det är precis vad vi föreslår. Vad gäller ungdomsarbetsgivaravgiften höjer också Moderaterna den. Hur många färre jobb tror Helena Bouveng att Moderaternas förslag om ungdomsarbetsgivaravgiften kommer att ge?
Magdalena Andersson (S):
Jag hoppas verkligen att fler äldre ska känna sig både efterfrågade och välkomna på arbetsmarknaden. Jag brinner för och är oerhört engagerad i att fler människor ska kunna jobba längre upp i åldern. Jag tycker dock att det är viktigt att ha med perspektivet att fler människor ska orka jobba till 65. Vi behöver sätta in insatser så att fler orkar det. Fler människor ska dessutom få möjlighet att vara efterfrågade efter 65 år, men för att de ska klara det behövs en politik för detta.
För att fler människor ska arbeta upp till och efter 65 behöver vi bedriva ett mer aktivt arbetsmiljöarbete än i dag. Moderaterna har varit väldigt engagerade i att skära ned på arbetsmiljöarbetet. Med de förslag vi nu lägger fram kommer vi att kunna stödja arbetsmiljöarbetet mer effektivt. Vi utökar resurserna för bland annat skyddstillsyn, men vi stärker också arbetslivsforskningen. Det är viktigt för att fler människor ska arbeta längre.
En annan central åtgärd som vi vet gör att många, inte minst kvinnor, går ned i arbetstid eller slutar jobba är att de vårdar en nära anhörig äldre. Vi genomför en stor satsning på äldreomsorgen för att höja kvaliteten där. Ett av syftena med denna åtgärd är att fler, framför allt kvinnor, ska orka jobba längre och fler timmar, även om de har sjuka anhöriga.
Helena Bouveng och jag delar verkligen ambitionen att fler människor ska arbeta. Helena Bouveng har fokuserat på dem som är över 65, men jag är säker på att hon också vill att fler ska jobba upp till 65 och sedan över 65. Det tycker jag är bra.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat varför politikens effekter inte redovisas på ett öppet, transparent och mångsidigt vis. Niklas Wykman påstår att budgetpropositionen för 2016 inte innehåller analyser av vilka inkomstgrupper som får lägre eller högre disponibel inkomst med regeringens politik. Detta är ett felaktigt påstående. Analysen återfinns i bil. 2 och är gjord med exakt samma metod som i tidigare budgetpropositioner och i enlighet med internationell praxis.
Liksom Niklas Wykman anser jag att det är viktigt med transparens och öppenhet när det gäller effekterna av den ekonomiska politiken. Därför redogör regeringen i budgetpropositionen också för den samlade bedömningen av hur regeringens reformer kommer att påverka tillväxten, arbetslösheten, inkomstfördelningen och jämställdheten. Det råder dock en betydande osäkerhet om i vilken utsträckning och i vilken takt bland annat sysselsättningen och arbetslösheten ändras till följd av olika enskilda åtgärder.
De effekter som den tidigare regeringen redovisade av sina reformer bygger på modellskattningar och beräkningar utifrån tumregler som får betraktas som ytterst osäkra, och de kan inge ett falskt intryck av exakthet i bedömningarna. En sådan redovisning främjar inte nödvändigtvis öppenhet och transparens.
Magdalena Andersson (S):
Jag svarade även på den frågan i interpellationssvaret. Min bedömning är att det är viktigt med öppenhet och transparens.
Men min uppfattning är att den tabell som användes under några år av den moderatledda regeringen - det är inget som historiskt eller traditionellt har varit med i budgetpropositionen, utan det infördes under förra mandatperioden, tror jag, av den moderatledda regeringen - inte nödvändigtvis främjar öppenhet och transparens, eftersom den bygger på mycket osäkra modellräkningar där effekterna är väldigt osäkra.
Det ger intryck av en tydlighet och säkerhet som inte finns. Jag tycker att det är viktigt att man utvärderar politiken. Men jag tycker kanske inte att politiken ska utvärderas utifrån mycket osäkra modellskattningar utifrån vilken effekt politiken har. Det tycker jag är oerhört viktigt att göra. Men det är naturligtvis verkligheten man ska utvärdera politiken utifrån, inte i vilken utsträckning den lever upp till osäkra modellskattningar.
Sedan tycker jag att det är förskräckande att Niklas Wykman talar om plusjobb, extratjänster och traineejobb som ett sätt att trixa med statistiken. Det är förvånansvärt. En aktiv arbetsmarknadspolitik är någonting som kan stödja människor att komma tillbaka i arbete. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att arbetslösa människor får möjlighet att åter komma i arbete. Ett sätt att göra det är att stödja en introduktion på arbetsmarknaden.
Det visar sig att om man får utföra vanliga arbetsuppgifter under sin period som arbetslös ökar möjligheterna att komma in i arbete sedan. Här är plusjobben, traineetjänsterna och extratjänsterna ett sätt för arbetslösa att få vara i den vanliga verksamheten, stärka kvaliteten där och därmed också komma närmare arbetsmarknaden.
Att kalla det för statistiktrix tycker jag är ett förvånande uttryckssätt av Niklas Wykman.
Magdalena Andersson (S):
Om Niklas Wykman inte vill att vi ska berätta för honom igen att den här tabellen finns med kanske han inte skulle formulera sig som han gör i interpellationen. När man läser interpellationen kan man tydligt få intrycket att Niklas Wykman inte har förstått att tabellen finns med eftersom han skriver: "Finansministern har i medierna också fått kritik för vad som där beskrivs som att Finansdepartementet på ministerns instruktioner strukit den redovisning som tydliggör att åtta av tio hushåll får försämrad disponibelinkomst med regeringens politik."
Det är kanske dumt att skriva på det sättet om man inte vill bli missförstådd. Dessutom stämmer inte påståendet att åtta av tio hushåll har fått försämrad disponibelinkomst, vilket jag har tydliggjort i tidigare interpellationsdebatter. Jag är därför lite förvånad över att det återkommer och undrar naturligtvis om Niklas Wykman lyssnar på svaren i interpellationsdebatterna givet att han återkommer med felaktiga påståenden.
Regeringen tycker att det är viktigt att vi använder våra skattepengar på ett så effektivt sätt som möjligt för att stärka välfärden, för att få fler människor i arbete och sysselsättning och för att stärka skolan. Därför har regeringen också vidtagit viktiga åtgärder för att öka effektiviteten när det gäller hur vi tar ut skatt och hur vi använder våra pengar.
Den viktigaste åtgärden som regeringen har vidtagit sedan vi tillträdde är att ta bort den sänkta arbetsgivaravgiften för ungdomar, eftersom den enligt en rad expertmyndigheter har bedömts vara mycket ineffektiv och kostsam för att den har en mycket liten effekt. Därför har vi tagit bort den och i stället satsat på mer effektiva åtgärder. Det görs en samlad bedömning av vilka åtgärder som är mest effektiva.
Regeringen redovisar också i budgetpropositionen den samlade bedömningen av effekten av regeringens politik.
Magdalena Andersson (S):
Jag tror att det blir den här typen av förvirrade debatter när man inte skriver öppna och transparenta interpellationer. Denna interpellation avslutas med något som kanske inte ens är en fråga, nämligen: "Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister Magdalena Andersson varför hon inte vill redovisa politikens effekter på ett öppet, transparent och mångsidigt vis." I det tidigare stycket hänvisar Niklas Wykman just till den här tabellen över disponibelinkomster.
Niklas Wykman kanske skulle försöka skriva lite öppnare och mer transparenta interpellationer. Då blir det lättare för finansministern att svara på dem. Men det blir naturligtvis något mindre förvirrande för dem som lyssnar på debatten. En sak är tydlig: Den här regeringen använder våra skattepengar på ett betydligt mer effektivt sätt än man gjorde på Finansdepartementet när Niklas Wykman jobbade där. Vi vill att vi ska få ut så mycket jobbeffekter, skolsatsningar och förbättringar för klimatet som möjligt för de skattepengar vi drar in.
Därför har vi avvecklat de väldigt dyra och ineffektiva skattesubventioner som den förra regeringen använde, inte minst arbetsgivaravgiften för ungdomar. I stället satsar vi nu på effektiva insatser som verkligen skapar jobb och ger möjlighet för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Det syns också i statistiken där vi ser ungdomsarbetslösheten gå ned och sysselsättningen stiga. Det är naturligtvis väldigt glädjande och välkommet.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson har frågat mig vilka sysselsättningsmål regeringen har för sina reformer och huruvida framtidens skattefinansierade välfärd kommer att bekostas genom ökade marginalskatter. Målet att nå lägst arbetslöshet i EU till 2020 är styrande för regeringens ekonomiska politik. Ett sysselsättningspolitiskt ramverk med ett tydligt mål är en viktig del för att nå resultat och tydliggöra prioriteringarna för den kommande politiken.
Regeringens jobbagenda består av tre delar: investeringar för framtiden i infrastruktur, bostäder och klimatomställning, en aktiv näringspolitik för fler och växande företag samt satsningar på kompetens och matchning för att rusta alla att ta de jobb som växer fram. Det är mycket svårt att bedöma effekter av föreslagna eller aviserade reformer och investeringar. Det hänger samman med att det råder betydande osäkerhet om i vilken utsträckning och i vilken takt beteendeförändringar uppkommer i ekonomin.
Sammantaget bedöms de åtgärder som regeringen hittills föreslagit och aviserat lämna ett visst positivt bidrag till bnp-tillväxten. Åtgärderna väntas bidra till något högre sysselsättning och något lägre arbetslöshet 2016 och därmed också en något jämnare fördelning av inkomsterna. Vilka skatteförslag som kan bli aktuella framöver är något som regeringen prövar inom ramen för budgetarbetet, där en samlad bedömning och avvägning görs.
Magdalena Andersson (S):
Framtidens välfärd, dagens välfärd och hela den svenska och skandinaviska modellen bygger på att många människor deltar i arbetskraften och därmed är med och bidrar till finansiering av vår gemensamma välfärd. Det är också på det sättet som välfärden kommer att kunna finansieras i framtiden. Därför måste vi driva en aktiv politik för att fler människor ska komma i arbete, vilja arbeta högre upp i åldrarna och kunna öka sin arbetstid.
Här har regeringen en rad förslag i den budgetproposition som nu ligger på riksdagens bord och som behandlas och i den vårändringsbudget som vi lade fram tidigare. Det handlar till exempel om ett förstärkt arbetsmiljöarbete så att fler äldre kan stanna kvar på arbetsplatserna. Det handlar om satsningar på äldreomsorgen för att höja kvaliteten där, vilket naturligtvis ger fler arbete inom äldreomsorgen men också en möjlighet för inte minst äldre att kunna jobba i stället för att vårda anhöriga.
Vi har en rad utbildningssatsningar för att till exempel ungdomar ska komma in på arbetsmarknaden. Jag tycker att det är glädjande att Erik Andersson tar upp behovet av lärare och att fler ska vilja utbilda sig till det, liksom problemet med om det är tillräckligt lönsamt att utbilda sig till lärare. Regeringen gör en stor satsning på just lärarlönerna i budgeten som Moderaterna tyvärr säger nej till.
Om Erik Andersson är orolig över lönsamheten i att utbilda sig till lärare blir min fråga naturligtvis: Tycker inte Erik Andersson att det vore intressant att stödja regeringens stora och väldigt omfattande satsning på lärarlönerna?
Magdalena Andersson (S):
Jag noterade att Erik Andersson inte svarade på frågan. Han tar upp problemet med lärare och menar att det inte lönar sig att utbilda sig.
Då frågar jag om inte Erik Andersson och Moderaterna borde tänka om vad gäller den stora lärarlönesatsning som regeringen gör för att fler människor ska vilja stanna som lärare, vidareutbilda sig till lärare och nyutbilda sig till lärare, där vi gör en stor satsning som kommer att förbättra ekonomin för många lärare i Sverige. Moderaterna är tyvärr emot det, men man kanske kan tänka om.
Kan detta kanske vara ett intressant förslag, givet att det nu finns en oro hos Erik Andersson just för lärarna och om det lönar sig tillräckligt mycket att vara lärare? Annars undrar jag vilka andra förslag som Moderaterna har för att det ska vara mer lönsamt att utbilda sig till lärare. Det vore intressant att höra, givet att man själv har tagit upp frågan. Jag hörde också att det var självfinansierat att avskaffa värnskatten.
Då undrar jag naturligtvis varför Moderaterna inte föreslår det, om man nu tror att det är självfinansierande. Fredrik Schulte tar upp förstajobbetavdraget. Då vill jag bara notera att Fredrik Schulte och jag får mer i förstajobbetavdrag än dem som faktiskt har första jobbet.
Magdalena Andersson (S):
När moderata regeringar bestämmer sig för att de ska lägga sig i och påverka lönerna och höja dem för vissa lärare är det bra politik. När socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringar gör detsamma urholkar det och förstör den svenska modellen. När det gäller hur Fredrik Schulte ser på förslagen är det uppenbart att det spelar roll för honom vem som tar fram förslagen. Däremot är det mycket uppenbart i denna debatt att Moderaterna inte har några förslag för hur fler ska vilja utbilda sig till lärare.
De karriärtjänster som Fredrik Schulte talar om finns kvar. Dem står regeringen bakom. Men detta handlar om ett ytterligare påslag på lönerna som inte kommer att gå till alla lärare utan till de skickliga lärarna, men till en mycket bredare grupp än dem som Fredrik Schulte talar om. Regeringen ser nämligen att det finns väldigt många lärare runt om i landet som är oerhört skickliga och gör ett mycket viktigt jobb. Regeringen vill att de ska kunna synas och uppmärksammas.
Det är helt uppenbart att regeringen har en tydlig och bra politik för att fler ska vilja utbilda sig till lärare och stanna som lärare, medan Moderaterna står tomhänta trots att de uppenbarligen ser problemen så mycket att de väljer att ta upp dem från riksdagens talarstol.