KBLab/rixvox huggingface dataset:
Azadeh Rojhan (S):
Vi är här för att debattera en ny europeisk agenda för kultur. Denna agenda syftar till att använda kulturens kraft för att skapa en mer inkluderande och rättvis union samt stödja innovation, kreativitet och en hållbar sysselsättning och tillväxt. Fru talman! Det är positivt att EU har enats kring en agenda som lyfter fram kulturens viktiga betydelse och erkänner dess inneboende styrka.
Det skapar ännu ett incitament för att inom EU fortsätta lyfta fram vikten av att respektera yttrandefrihetens grundläggande principer och verka för att stärka civilsamhället i alla medlemsländer och rätten till konstnärlig frihet - frågor som tyvärr inte längre är självklara i alla EU:s medlemsländer.
Det är också välkommet att agendan ser kulturarvet och digitaliseringen som två övergripande och prioriterade områden. Digitalisering inom kulturen medför många nya möjligheter och bidrar till tillgängliggörande av kulturen, men det innebär också en del utmaningar - bland annat i form av upphovsrättsfrågor - som är svåra för ett enskilt land att lösa på egen hand. Där är gemensamma lösningar avgörande.
Även kulturarvet är av stor betydelse då vi genom att vårda och dela med oss till varandra av det gemensamma kulturarvet bidrar till ökad kunskap och förståelse om varandras historia. Det ger pusselbitar i tolkningen av samtiden. Fru talman! Den svenska regeringens ståndpunkt i denna fråga är väl avvägd.
Då agendan inte innehåller några förslag som innebär förändringar av regelverket i Sverige eller är budgetdrivande ställer sig regeringen positiv till förslaget. Regeringen är dock tydlig med att en fortsatt analys av de olika förslagen kommer att vara nödvändig. Mot denna bakgrund yrkar jag avslag på samtliga reservationer och ställer mig bakom utskottets ställningstagande.
Azadeh Rojhan (S):
Tack för frågan, Lotta Finstorp! Självklart är det kommunala självstyret viktigt. Det var faktiskt i dialog och samtal med kommuner som man tog fram den här satsningen. Det var många kommuner som välkomnade satsningen, och det är många kommuner som i dag beklagar att den försvinner. Kulturskolan runt om i landet har de facto kunnat utveckla sin verksamhet med hjälp av de här pengarna.
Den har kunnat satsa på uppsökande verksamhet för att nå barn och unga som tidigare inte har nåtts av verksamheten. I min hemkommun Upplands Väsby gjordes tydliga satsningar för barn med funktionsnedsättning och för att nå barn och unga som nyligen hade kommit till Sverige och inte kände till kulturskolans verksamhet. De här pengarna har alltså haft stor betydelse, och jag menar att kulturskolan även har stark folklig förankring.
Det syntes inte minst i går, när tiotusen människor lämnade över en protestlista till kulturminister Amanda Lind med budskapet att detta är någonting vi måste fortsätta värna. Det har nämligen stor betydelse runt om i landet.
Azadeh Rojhan (S):
Ja, Lotta Finstorp, det är intressant att titta på hur olika kommuner agerar i denna fråga. Det är ganska talande att det är där Moderaterna är med och styr som man gör nedskärningar. Man gör nedskärningar i satsningar på kulturen och på folkbildningen - kittet som håller ihop vårt samhälle. Man gör nedskärningar i fråga om barns och ungas tillgång till kulturen. Återigen nämner jag Upplands Väsby.
Det var exakt detta som hände när Moderaterna tog över. Bland det första man gjorde var att dra ned på bidragen till kulturskolan. Men detta räddades av att man effektiviserade städningen. Hur länge ska man leva på hoppet om att det eventuellt ska ramla in några pengar här och där för att man ska kunna ha en fungerande kulturskola för barn och unga? Nej, tyvärr, detta är en nationell angelägenhet.
Pratar vi om alla barns rätt till kultur måste vi bygga upp infrastruktur som upprätthåller och tillgängliggör kulturen för alla barn och unga.
Azadeh Rojhan (S):
Jag har siffrorna, Roland Utbult. År 2014 var det 40 miljoner kronor som betalades ut från staten. Precis som Roland Utbult sa var det en fjärdedel av kommunerna som inte betalade ut de här pengarna. Men de kommuner som betalade ut pengar betalade ut knappt 2 miljoner kronor. Göteborg, som fick mest, fick 4 miljoner men betalade ut 190 000 kronor.
År 2015 betalades det ut 80 miljoner. Det var precis innan den rödgröna regeringen avskaffade det här helt. Det finns tyvärr inga uppgifter om hur de pengarna kom att användas, men användningen under 2014 var illavarslande. Roland Utbult! 2 miljoner av 40 miljoner användes.
Med dessa siffror, som du nu har fått från mig, tycker du verkligen att det här är rätt satsning?
Azadeh Rojhan (S):
Roland Utbult! Det var M:s och KD:s budget som gick igenom här senast med stöd av Sverigedemokraterna. Tidigare hade jag ett replikskifte med Lotta Finstorp, som gjorde det väldigt tydligt att vi när vi införde de här satsningarna på kulturskolan inskränkte kommunernas självstyre. Det är också det argument som ni hela tiden använder, även Kristdemokraterna, när ni pratar om kulturskolan och satsningarna på den.
Men att använda 120 miljoner - 40 miljoner under 2014 och 80 miljoner under 2015 - för en riktad satsning som inte har kommit någon till del och skicka pengarna till kommuner som inte ens använder sig av dem är tydligen inte att slösa bort pengar. Hade inte de här 120 miljonerna gjort bättre nytta i kulturskolan, som kunde ha använt dem för uppsökande verksamhet?
Hade de inte gjort bättre nytta i en satsning på fortsatt fri entré? Nu kommer den fria entrén ändå att bli kvar, i och med den regeringsbildning som skett. Är inte det generella satsningar som når alla? Det handlar inte om att se ned på någon grupp. Det handlar om att göra kultur, fritidsaktiviteter och föreningsliv tillgängligt för alla.
Man ska inte bara satsa på en liten grupp i samhället, vilket också har en stigmatiserande effekt.
Azadeh Rojhan (S):
Regeringen har både under förra mandatperioden och denna mandatperiod gjort historiska satsningar på kulturen överlag. För oss socialdemokrater är kulturen otroligt viktig, och satsningarna på fri entré-reformen är en del av de stora satsningarna. Bland annat vi socialdemokrater har varit tydliga med att vi vill utveckla fri entré-reformen till att omfatta de regionala museerna och vill gärna se att det sker snart.
Men faktum är att Moderaterna och de borgerliga partierna i samarbete med SD vill göra stora nedskärningar på kulturen. När man nu står här och talar sig varm för satsningar på bland annat de regionala museerna och regionala kulturella upplevelser och instanser undrar jag: Var hade ni tänkt få de pengarna ifrån när ni vill göra nedskärningar på kulturen och satsningar på kulturen?
Vi står fast vid att vi vill se satsningar på de regionala museerna och avser att försöka genomföra dem. Och som sagt ser vi satsningarna på fri entré som ett sätt att göra kulturen och våra museer tillgängliga för fler. Vi ser att det i dag är fler som tar del av museernas verksamhet, och det vill vi ska fortsätta. Sedan finns det förbättringar att göra.
Och precis som regeringen har svarat Riksrevisionen kommer man att göra förbättringar och förtydliga målen om det behöver göras.
Azadeh Rojhan (S):
För regeringen handlar som sagt satsningarna på att tillgängliggöra kulturen för alla i hela landet inte bara om fri entré-satsningen. Det handlar också om kultursamverkansmodellen och kulturskolan och att försöka få fler barn och unga att ta del av kulturupplevelser via bibliotekssatsningar och litteratursatsningar. Det tas ett helhetsgrepp på kulturen nu som inte har funnits tidigare.
Fri entré till statliga museer är en del av detta. Vi kommer att fortsätta att verka för att kulturen ska tillgängliggöras för alla i hela Sverige, och vi vill som sagt även se satsningar på de regionala museerna framöver.
Azadeh Rojhan (S):
Som presenterades i veckan kommer det ett krispaket som är riktat till den regionala samverkansmodellen för att bland annat hjälpa regionerna under den pågående pandemin. Detta görs som sagt nu. Men sammantaget har den socialdemokratiskt ledda regeringen tillsammans med Miljöpartiet under två mandatperioder satsat för att tillgängliggöra kulturen för alla i hela landet - för barn, unga och personer som Sveriges kulturinstitutioner annars inte når.
Som jag sa i mitt anförande är Socialdemokraternas ambition att införa fri entré även på de regionala museerna i en särskild satsning på just regionala museer och viktiga institutioner ute i landet. Detta är en politisk ambition som vi absolut kommer att följa upp.
Azadeh Rojhan (S):
Som jag sa i mitt anförande är vi medvetna om kostnadsökningen för museerna, och vi behöver följa denna kostnadsutveckling och bemöta den. Givetvis får detta inte stå i vägen för att Sveriges kulturinstitutioner, däribland museerna, ska kunna överleva.
Sammantaget när det gäller kulturen och att tillgängliggöra kulturen hävdar jag fortfarande att den socialdemokratiskt ledda regeringen har gjort det den kan för att tillgängliggöra kulturen för alla. Vi har inte exkluderat vissa grupper, och vi har inga ambitioner att göra det. Vi har ingen ambition att dra ned på kulturen, utan för oss är kulturen en viktig del av den svenska modellen. Satsningar på kulturen kommer alltid att vara en viktig del av vår politik.
Här finns också kultur i hela landet och museerna i hela landet med. Detta kommer vi alltså att fortsätta att följa. Det finns som sagt en kostnadsökning, och vi i kulturutskottet måste följa denna utveckling och se hur regeringen avser att bemöta den framöver.
Azadeh Rojhan (S):
Alla barn som växer upp i vårt land ska möta kultur och utvecklas som skapande människor. Då måste kulturen vara en naturlig del i förskolan och i skolan. Skapande och estetiska inslag kompletterar skolans breda kunskapsuppdrag och kan förbättra inlärning och kreativitet. Det ger träning i att tänka nytt och intressera sig för nya företeelser och människor.
Därför har satsningarna på Skapande skola varit viktiga för Socialdemokraterna och regeringen. Även kommunala kultur- och musikskolor är av stor vikt för att tillgängliggöra kulturen för fler barn och unga. Sedan de första kommunala musikskolorna startade på 40-talet har verksamheten vuxit och breddats till andra konstuttryck, som dans, teater och bildkonst.
Den kommunala musik- och kulturskolan är en grundbult i den socialdemokratiska kulturpolitiken, och att stärka och tillgängliggöra de kommunala kultur- och musikskolorna har länge varit en prioriterad fråga för regeringen - både under förra mandatperioden och under denna mandatperiod.
Redan 2018 presenterade regeringen en nationell strategi för den kommunala kulturskolan med målet att främja en mer tillgänglig och jämlik kulturskola av hög kvalitet i såväl utbud som undervisning. Och under hösten 2019 återinförde regeringen 100 miljoner kronor i statligt stöd till kommuner som bedriver kulturskoleverksamhet.
Dessutom föreslår regeringen nu, i och med budgetpropositionen för 2020 och i överenskommelse med Centerpartiet och Liberalerna, att stödet även ska gälla för åren 2020-2022 med 100 miljoner kronor per år. Regeringen menar att kulturskolan är av stor betydelse, inte bara för enskilda barn och unga runt om i vårt land utan också för bildningen i samhället. Därför är den en nationell angelägenhet. Fru talman!
Barn och unga måste också ges verktyg och förutsättningar för att kunna bli engagerade medborgare. De ska ha makt att forma sina liv, och de ska ha inflytande över samhällsutvecklingen. Ungdomspolitiken handlar lika mycket om barns och ungas situation i samhället som om möjligheten att påverka den. För detta krävs bland annat en tydlig och aktuell ungdomspolitik.
Regeringen har därför under 2019 inlett ett arbete som ska leda till en ny ungdomspolitisk skrivelse och ett nytt ungdomspolitiskt handlingsprogram. I juni 2019 fick flera organisationer och myndigheter i uppdrag att ta fram underlag och samla information för att bidra till arbetet med skrivelsen och programmet, och nu har regeringen aviserat att en ny ungdomspolitisk skrivelse kommer att lämnas till riksdagen i september 2020. Fru talman!
När det gäller barns och ungas tillgång till kultur och fritid men också ungas möjlighet att organisera sig krävs det en medveten politik. Vi socialdemokrater sätter likhetstecken mellan ett välmående, jämlikt och tryggt samhälle och barns och ungas tillgång till kultur och fritid och en levande ungdomspolitik. Fru talman! Med dessa ord yrkar jag avslag på samtliga reservationer och ställer mig bakom utskottets förslag.
Azadeh Rojhan (S):
Jag tackar Markus Wiechel för denna viktiga fråga. För oss handlar det om att vi började resonera om vad som egentligen har blivit annorlunda i Ryssland under den tid som Ryssland inte har ingått i Europarådet. Ser vi några förändringar?
Eller handlar det om dem som egentligen behöver Europarådet som institution för att göra sina röster hörda, för att känna att de får uppbackning för sin sak, nämligen civilsamhällets olika organisationer, kvinnoorganisationer, hbtq-personers organisationer, journalister, de som försöker verka för ett annat Ryssland, de som under alla dessa år inte blivit hörda?
När vi resonerade om vad som hade blivit annorlunda och vad som hade förlorats under denna tid insåg vi att genom att Ryssland kommer tillbaka får dessa röster åtminstone höras, och vi som institution kan backa upp dem. Av den anledningen och utifrån de diskussioner som vi hade med ett flertal aktörer från bland annat Rysslands civilsamhälle landade vi i att det var rätt beslut att låta Ryssland återvända.
Jag håller med om att detta är svårt. Det var inte ett lätt beslut att fatta. Jag kan inte ens i dag säga att jag känner att det är helt fantastiskt att ha tillbaka Ryssland i Europarådet. Men jag tror att priset vi betalade när vi inte kunde kanalisera civilsamhällets röster, journalisters röster, var för högt när vi höll Ryssland utanför.
Azadeh Rojhan (S):
Jag menar - och jag tror att mina socialdemokratiska kollegor i delegationen håller med mig - att mycket skulle kunna effektiviseras i Europarådet för att fortfarande ha en välfungerande institution men som ekonomiskt klarar sig bättre och utan Rysslands pengar. För oss har det aldrig handlat om den ekonomiska biten.
Precis som det finns de som talar emot har det också funnits starka röster som har talat för att genom att Ryssland kommer tillbaka kommer civilsamhället i Ryssland att höras bättre samt få backning och stöttning. Det var det vi tog fasta på.
I samband med att vi landade i beslutet att låta Ryssland återvända hade vi haft en diskussion internt i delegationen och med socialistgruppen i Europarådet. Hur diskussionerna har gått med Utrikesdepartementet känner jag faktiskt inte till, och jag kan alltså inte svara på det.
Azadeh Rojhan (S):
Tack, Ann-Britt Åsebol, för frågan! Om det på något sätt uppfattades som att jag menar att det bara är mitt parti som har bidragit till demokratin vill jag förtydliga att det inte är på det sättet. Jag sa att det var en av flera folkrörelser som bidrog till den demokratiska utvecklingen i Sverige. Jag konstaterade i mitt anförande att inga offentliga medel ska gå till verksamheter som inte är förenliga med våra värderingar, med våra demokratiska värderingar.
Syftet med demokrativillkoren och den utredning som tillsattes 2018 var att utreda just hur vi kan garantera att offentliga medel används på rätt sätt och att de inte går till organisationer eller föreningar, vilka det än är - det appliceras alltså även på studieförbunden och folkbildningen i stort - som använder dem på felaktigt sätt. Inga medel ska användas på felaktigt sätt.
Är inte den verksamhet som bedrivs förenlig med våra demokratiska värderingar och våra värderingar när det gäller mänskliga rättigheter ska den inte heller få pengar. Utredningen har nu kommit, och det har lämnats ett slutbetänkande. Under våren kommer vi också att se en proposition om att stärka demokrativillkoren. Jag tror att det är väldigt viktigt och på sin plats.
Azadeh Rojhan (S):
Ibland glömmer vi bort att det faktum att vi vet att det har förekommit oegentligheter och att det har upptäckts faktiskt beror på att de instanser som är ansvariga för det har gjort sitt arbete - de har upptäckt just de oegentligheterna och uppmärksammat oss på dem. Ibland känns det som att vi har glömt bort att systemet fungerar. Annars skulle de här problemen inte upptäckas.
Det betyder dock inte att vi inte också behöver vidta ytterligare åtgärder för att se till att det inte händer igen och för att medel inte ska användas på fel sätt. Därför har vi demokrativillkoren, som kommer att förtydliga för alla hur pengar fördelas, vilka som kan få pengar och på vilka grunder, när pengarna kan återkallas och när man helt enkelt inte betalar ut över huvud taget.
Jag har stor tillit till att de system vi har i dag fungerar, men det behövs förtydligade regelverk. Man behöver förstå bättre hur man ska tolka när någonting inte står rätt till. Jag är därför förhoppningsfull och glad över att vi nu får demokrativillkoren på plats.
Azadeh Rojhan (S):
Min fråga är till civilminister Lena Micko och rör idéburna aktörers förutsättningar. De idéburna organisationerna arbetar i olika associationsformer. Det som utmärker dessa aktörer är att de sätter sociala mål framför ekonomiska. Dessa organisationer återinvesterar vinsterna tillbaka in i sina verksamheter och driver dem utifrån sina respektive värdegrunder.
Vi socialdemokrater har uttryckt - senast gjorde statsminister Stefan Löfven det i regeringsförklaringen - att vi vill se fler idéburna aktörer inom välfärden. Min första fråga till ministern är därför hur ministern ser på idéburna aktörers potential att bidra i välfärden.
Azadeh Rojhan (S):
Rysslands folkrättsvidriga invasion i Ukraina har på bara några veckor förändrat förutsättningarna och färdplanen för Europasamarbetet. EU har på mycket kort tid hanterat historiskt hårda sanktionspaket mot Ryssland och militärt och humanitärt stöd till Ukraina.
Kriget har skapat enorma flyktingströmmar till flera medlemsländer, en eskalerande energikris och en helt förändrad säkerhetsordning med stora konsekvenser för hur vi ser på det europeiska försvarssamarbetet. Detta var året då EU skulle påbörja den riktiga återhämtningen efter pandemin, och vi skulle ta oss an de ekonomiska och sociala konsekvenserna av coronakrisen.
Min fråga går till statsrådet Dahlgren: Anser statsrådet att EU med de erfarenheter som vi har fått med oss från coronakrisen kan hantera de kriser och svårigheter som vi står inför och de effekter som kommer av kriget i Ukraina?
Azadeh Rojhan (S):
När vi nu behandlar propositionen om en förstärkt spelreglering kan jag endast beklaga att det mest centrala förslaget, som rör skärpta krav på måttfullhet vid marknadsföring av spel, föreslås avslås. Detta är en proposition som lades fram av den tidigare S-ledda regeringen för att motverka ett allvarligt samhällsproblem, nämligen spelmissbruk - och då främst kopplat till kasinospel och onlinekasinon.
Herr talman! Spelberoende är i dag ett folkhälsoproblem. Omkring 340 000 svenskar har i dag någon grad av spelproblem. Det här handlar om en marknad där många konsumenter är mycket sårbara. Det finns tydliga siffror som visar att arbetslöshet, psykisk ohälsa och olika former av missbruk kan leda till ökad risk för spelmissbruk.
Det finns i dag också ett mörkertal kring självmordsfall kopplat till spelmissbruk. Detta missbruk är ännu väldigt tabubelagt, och det vidtas inte tillräckligt med åtgärder för att förebygga just spelmissbruk. Folkhälsomyndighetens siffror visar att över 75 procent av 16-17-åringarna nås av spelreklam under en vecka.
Dessutom uppger 34 procent av 16-17-åringarna att de har spelat om pengar under det senaste året. Det är djupt oroväckande siffror som måste tas på största allvar. Det är dessutom siffror som gäller i dag, när spelmarknaden själv menar att man redan har vidtagit många åtgärder.
Det ytterligare förtydligande i spellagen som föreslogs i propositionen syftade till att det vid en helhetsbedömning skulle avgöras om marknadsföringen av spelet är måttfull. Vid bedömningen skulle det särskilt tas i beaktande hur stor risken är för att det spel som marknadsförs kan leda till spelmissbruk samt i vilken utsträckning marknadsföringen når personer under 18 år. Herr talman!
Jag kan inte annat än beklaga att det inte är folkhälsan och värnandet om våra barn och unga samt de mest sårbara i samhället som tas i beaktande när detta förslag om måttfullhet vid marknadsföring avslås. Det är snarare spelbolagens intressen som har fått gå före. Jag ska helt ärligt säga, herr talman, att jag hoppas att vi inte återigen ska stå här om något år för att utvecklingen inte har gått åt rätt håll.
Jag hoppas innerligt att spelbranschen fortsätter att ta ett stort ansvar, och jag hoppas att Tidöpartierna inte kommer att behöva känna sig skyldiga till att missbruket i samhället inte har minskat - och till att fler barn och unga har hamnat i ett missbruk som kommer att drabba dem livet ut. Med detta ställer jag mig bakom samtliga reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation 1.
Azadeh Rojhan (S):
Hela propositionen har sammantaget handlat om att minska spelmissbruk i samhället och minska risken att barn, unga och andra sårbara i samhället på olika sätt ska hitta vägar in i spelandet och in i att spela på ett sätt som är onyttigt och farligt. Detta förslag är en del av just det.
Det handlar om att minska vägarna in i farligare spel och spelande.
Azadeh Rojhan (S):
Återigen handlar hela propositionen om att ta ett sammantaget grepp på hur spelmissbruk kan nå barn och unga och de mest sårbara i samhället, och detta var ett av förslagen. Nu kommer förslaget att gå igenom. Jag måste själv säga att jag tycker att det är beklagligt att vi inte får delen om skärpta krav på måttfull marknadsföring på plats.
Propositionen skulle sammantaget ha motverkat missbruk i samhället och täppt till de hål som vi i dag har när det gäller att försöka stävja ökat missbruk bland barn och unga. Det förslag som Rickard Nordin nu hänvisar till skulle ha varit en del av det.
Efter det beslut som kommer att fattas här i kammaren senare i eftermiddag kommer inte propositionen att ha lika stort genomslag. Den blir tandlös i och med att delen om krav på måttfullhet försvinner. Återigen: Jag förstår att ledamoten tar ut ett förslag och fokuserar på det.
Men propositionen handlar sammantaget om att minska riskerna för att barn och unga nås av reklam och marknadsföring och hittar vägar in till att spela och göra det på ett skadligt sätt.
Azadeh Rojhan (S):
Jag vill inleda med att gratulera Tobias Billström till utnämningen till utrikesminister. Som utrikesministern har hört under dagens frågestund finns det många som engagerar sig i frågan gällande Iran och situationen för det iranska folket. Inte nog med att det iranska folket har levt under förtryck i över 40 år - nu får de också utstå en extrem brutalitet från den islamiska regimen med anledning av att de är ute och protesterar och kräver frihet och vill bli av med det förtryck som de levt under.
Utrikesministern har ett flertal gånger hänvisat till EU och sagt att det är inom ramen för EU som vi kan vara med och driva på en förändrad Iranpolitik och på något sätt hålla Iran ansvarigt för det som sker i landet nu. Jag hoppas att utrikesministern kommer att stå fast vid de orden och driva på för en förändrad Iranpolitik. Vi vill gärna se en sådan. Vad krävs för att Sverige ska vara drivande just i att vi får en annan Iranpolitik?
Vad krävs för att den iranska regimen ska kunna hållas ansvarig för det förtryck som har pågått i 40 år men också för de dåd som de begår i dag?
Sanne Eriksson (S):
Jag har en fråga till inrikesminister Anders Ygeman. Mäns våld mot kvinnor har länge varit och är än i dag ett av de stora problem vi har i vårt samhälle. Även män kan bli utsatta för våld i nära relationer. Men våldet mot kvinnor har enligt undersökningar haft en tendens att vara grövre och kan oftare leda till behov av sjukvård eller till och med ha en dödlig utgång.
Omkring 16-17 kvinnor dör varje år till följd av att män misshandlar dem. Det är oftast män som de har haft en tidigare relation med. Min fråga till statsrådet är: Hur arbetar regeringen med att motverka mäns våld mot kvinnor?