Ann Linde (S):
Hans Wallmark har frågat mig hur jag hittills har agerat för att samla EU och västvärlden för att markera mot den senaste tidens utveckling i Hongkong och Folkrepubliken Kinas allt tydligare avsteg från principen om ett land, två system.
Därutöver har Hans Wallmark frågat mig hur jag ser på den framtida utvecklingen i regionen i händelse av att Hongkongs politiska självstyre försvagas då säkerhetslagarna införs och när det gäller kontinuerliga hot som riktas mot Taiwan samt Folkrepubliken Kinas ambitioner i Sydkinesiska havet. Regeringen har under det gångna året haft särskilt stor anledning att uppmärksamma situationen i Hongkong.
Jag och min företrädare har vid flera tillfällen redovisat regeringens hållning och arbete för riksdagen. Jag vill tacka Hans Wallmark för möjligheten till dagens diskussion med anledning av den senaste tidens allvarliga händelseutveckling. Sverige och övriga EU står bakom principen om ett land, två system för att bevara Hongkongs självstyrande ställning med ett fristående politiskt och juridiskt system i enlighet med Hongkongs grundlag.
Det är av grundläggande betydelse att de mänskliga fri- och rättigheter som Hongkongborna tillerkänns enligt denna lag fullt ut respekteras. Den 28 maj godkände Nationella folkkongressen i Peking ett förslag till nationell säkerhetslagstiftning för Hongkong. Som jag uttryckt i riksdagen tidigare ser jag med största allvar på beslutet. Det strider mot Kinas internationella åtaganden.
Den 29 maj uttalade sig EU med samma innebörd. Vid möte samma dag i EU:s utrikesministerkrets betonade jag vikten av att EU svarar tydligt på utvecklingen. I enlighet med ett beslut av en majoritet i EU-nämnden tog jag också upp frågan om sanktioner på mötet. Det fick dock inte stöd från någon annan medlemsstat, vilket EU:s höge representant för utrikesfrågor Borrell nämnde under sin presskonferens efter mötet.
EU uttalade sig dessförinnan även efter de gripanden av företrädare för Hongkongs demokratirörelse, bland dem den facklige företrädaren Lee Cheuk-Yan, som skedde i april. EU-delegationen i Hongkong var närvarande vid det första rättegångstillfället den 18 maj. Vid det andra rättegångstillfället, som ägde rum den 15 juni, närvarade förutom EU-delegationen också Sverige genom vårt generalkonsulat.
I samband med detta gjorde jag ett uttalande om vikten av att rättsprocessen sker enligt rättsstatsprinciper och om att facklig organisering är en universell mänsklig rättighet. Regeringen följer noga den allvarliga händelseutvecklingen och verkar för ett fortsatt tydligt EU-gemensamt agerande. Det är mycket angeläget att EU lyfter den allvarliga händelseutvecklingen direkt med Kinas ledning vid kommande toppmöte mellan EU och Kina i slutet av juni.
Regeringen kommer även framdeles att stödja Hongkongs självstyrande ställning. Kinas betydelse för global säkerhet växer. Regeringen anser att situationen i Sydkinesiska havet bör lösas genom dialog för att hitta fredliga och samarbetsbetonade lösningar i linje med folkrätten, särskilt FN:s havsrättskonvention Unclos.
Regeringen uppmanar alla parter att följa skiljedomen från 2016 under havsrättskonventionen. Skiljedomstolen fastslog bland annat att Kina saknar folkrättslig grund för sina anspråk på områdena. Det är av stor vikt att inte Kina, eller någon annan stat, undergräver den regelbaserade världsordningen.
Avslutningsvis är det beklagligt att Kina försöker begränsa Taiwans rörelseutrymme. Regeringen tar avstånd från bruket av militära hot. Meningsmotsättningarna mellan Folkrepubliken Kina och Taiwan måste lösas på fredlig väg och på ett sätt som överensstämmer med viljan hos Taiwans befolkning. Sverige och EU har ett intresse av att Taiwan deltar i internationella organisationer.
Vi har själva goda förbindelser med Taiwan på många områden och har ett intresse av att fortsätta att utveckla dessa.