Hans Hoff (S):
Tiotusentals kvinnor och deras barn får utstå hot, våld och trakasserier. I genomsnitt mördas en kvinna i månaden, oftast av en närstående man. Över 28 000 fall av våld mot kvinnor anmäls årligen. Detta är bara toppen av ett isberg. Den verkliga siffran känner vi inte till. Detta är situationen för kvinnor i dagens Sverige. Många tvingas leva med skyddad identitet för att komma undan sina förföljare.
Över 11 000 kvinnor, många med barn, lever i dag med sådant skydd. Skyddad identitet innebär att personuppgifterna spärras och lämnas ut av skattemyndigheterna endast efter särskild prövning. Det är ändå inte ovanligt att spärrade personuppgifter lämnas ut till den som jagar dessa kvinnor, vilket kan få ödesdigra följder. Enligt Socialstyrelsen beror detta på att flera myndigheter har bristande rutiner och dålig kunskap om hur skyddade personuppgifter ska hanteras.
Behovet av skyddad identitet omprövas vanligen efter två år. Beslutet om det ska vara kvar eller inte fattas i dag av en enskild handläggare på Skatteverket. Det är i dag heller inte möjligt för kvinnan att överklaga detta tjänstemannabeslut. Om den skyddade identiteten tas bort kan det leda till stor otrygghet för den berörda kvinnan. Herr talman!
Den borgerliga majoriteten här i riksdagen har nu två år i rad avslagit mina motioner om behovet av bättre skydd för förföljda kvinnor. Motivet för avslagen har varit att regeringen håller på med beredning av Folkbokföringsutredningens förslag i ärendet. Utredningens förslag, som kom redan 2009, visade tydligt att myndigheterna är osäkra och okunniga om hur de ska hantera frågor om skyddad identitet.
Därför föreslog utredningen ändrade regler för hur detta ska förbättras och också bli rättssäkert. Utredningen föreslog också att beslut om borttagande av skyddad identitet ska kunna överklagas, vilket inte går i dag. Det är den enskilda tjänstemannens beslut som gäller. Men när regeringen i mars, efter fyra års beredande och funderande, äntligen kom med sitt förslag saknades dessa åtgärder helt och hållet.
Ändå bedyrar Anders Borg i ett frågesvar till mig alldeles nyligen att skyddet av hotade och förföljda personer är högt prioriterat av regeringen. Jaha! På vilket vis då, kan man fråga sig. I stället för att presentera konkreta förslag från Folkbokföringsutredningen och Stalkningsutredningen ska frågan, enligt Anders Borgs svar här i dag, utredas på nytt.
Efter flera års utredande kan regeringen inte samla sig till ett förslag som skulle öka skyddet för förföljda kvinnor och deras barn. De får fortsätta att leva i otrygghet medan regeringen fortsätter att utreda - det har man hållit på med i fyra år - bereda och fundera på hur frågan om skyddad identitet ska hanteras.
Detta är enligt min mening, herr talman, minst sagt upprörande. Så länge ett nytt och rättssäkert regelverk inte finns på plats anser jag att inga beslut ska fattas om att skyddet ska tas bort från de kvinnor som har sådant i dag. Detta är inte en partipolitisk eller ideologisk fråga. Det handlar om oerhört utsatta människor. I värsta fall kan det faktiskt handla om liv och död.
Jag har två konkreta frågor till Anders Borg: När kommer regeringen att lämna ett förslag till riksdagen om ett rättssäkert system till skydd för förföljda kvinnor och deras barn? Kommer regeringen att stoppa Skatteverkets omprövningar av skyddade identiteter tills ett rättssäkert system finns på plats?