Jan Björklund (L):
Peter Persson har frågat mig genom vilka initiativ och förändringar av utbildningspolitiken jag avser att åstadkomma en bättre samklang med framtidens arbetsmarknad och näringslivets behov. Regeringens politik syftar till att höja kvaliteten på utbildningen, på samtliga nivåer. Regeringen har initierat ett flertal insatser för att stärka kvaliteten och åstadkomma en utbildning som svarar mot arbetsmarknadens behov för såväl unga som vuxna.
För det första har reformer genomförts i grundskolan för att stärka kunskapsuppdraget och öka måluppfyllelsen. Det är långsiktigt viktiga förändringar för att eleverna ska vara väl förberedda för gymnasieskolan och kunna uppnå en gymnasieexamen inom avsedd tid. För det andra har en ny gymnasieskola införts från höstterminen 2011. Reformens huvudsyfte är att eleverna ska bli bättre förberedda för vidare studier och för yrkeslivet.
Kraven höjs, utbildningarna renodlas och ämnen som ger respektive program dess karaktär får ett ökat utrymme. För yrkesprogrammen har arbetsmarknadsanknytningen förstärkts, och nationella råd har införts för att höja kvaliteten och säkerställa att utbildningsinnehållet motsvarar behoven på arbetsmarknaden. Behovet av personer med kortare ingenjörsutbildning förväntas bli stort, och därför har det påbörjats en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.
Utbildningen, som syftar till en gymnasieingenjörsexamen, ska delvis vara förlagd till en eller flera arbetsplatser, och försöksverksamheten ska stegvis utökas. Jag vill även nämna de olika möjligheter till lärlingsutbildning som regeringen har inrättat. I gymnasieskolan är nu den gymnasiala lärlingsutbildningen en reguljär utbildningsväg, och för vuxna inleddes vid halvårsskiftet 2011 en satsning på lärlingsutbildning där statsbidrag lämnas till kommunerna.
Frågan om en ny anställningsform för den som går en gymnasial lärlingsutbildning bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Regeringen har också nyligen tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda och föreslå lösningar avseende en ny anställningsform för unga, så kallad lärlingsprovanställning.
För det tredje når regeringens satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning under 2011 sin hittills största omfattning, motsvarande 24 800 helårsplatser. Satsningen var planerad att fortgå till utgången av 2011 men bör mot bakgrund av det rådande läget på arbetsmarknaden förlängas under ytterligare två år till och med 2013. För det fjärde har yrkeshögskolan inrättats.
Närmare 80 procent av deltagarna får arbete eller startar företag efter avslutad utbildning, och arbetslivets medverkan i utbildningarna har stor betydelse för dessa resultat. Regeringen bedömer att yrkeshögskolan spelar en strategisk roll när det gäller att förse arbetslivet med kvalificerad arbetskraft. För det femte stärks kvaliteten i utbildningen på universitet och högskolor. Under ett par årtionden har grundutbildningen byggts ut snabbt samtidigt som ersättningsbeloppen urholkats.
När nu ungdomskullarna minskar kraftigt bedömer regeringen att tillkommande resurser ska användas till att höja kvaliteten på befintlig utbildning. För 2012 föreslår regeringen att resurser omfördelas till utbildningar med en stark efterfrågan både från arbetsmarknaden och från många studenter. Det gäller till exempel läkarutbildningen och civilingenjörsutbildningen. Regeringen avser också att följa den framtida efterfrågan för att vid behov återkomma med förslag på fler omfördelningar.
Jag anser att insatserna inom utbildningsområdet står väl i samklang med de behov som finns på arbetsmarknaden. Regeringen följer naturligtvis noga utvecklingen när det gäller överensstämmelsen mellan utbildningsutbudet och arbetsmarknadens behov.