KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sten Bergheden (M):
Om detta blir verklighet riskerar Sverige att mista världsmästerskapet, i bland annat dynamiskt skytte, i Karlskoga. Vissa av dessa vapen kommer inte att kunna forslas från och till Sverige längre om Sverige går den här vägen. Detta handlar om idrottsmän som ägnar sig åt skytteverksamhet.
Det handlar om idrottsmän som kanske i sin profession jobbar inom militären, inom polisen och i andra delar och som tränar skytte på olika sätt här i landet. Det är oerhört viktigt för att verksamheten ska fungera i andra delar av landet. Dessa människor är inte inblandade i några brott eller något sådant. De lär veta att skulle de begå det minsta lilla brott förlorar de vartenda vapen.
Ändå väljer man att från regeringens sida tro, fru talman, att det helt plötsligt blir lite mindre terrorverksamhet i världen om man skärper detta lite till och ser till att ta bort de dynamiska skyttarna och alltihop. Det är helt fel. Det är det som är feltänkt. Era rådgivare har hamnat gravt fel i denna situation.
Det är lite pinsamt när man ser att vår svenska regering faller i den gropen och faktiskt inte ser att vi har bland de hårdaste reglerna i Europa. Vi ska värna om dessa grejer och se till att sköta de bitarna, men vi behöver inte gå längre än vad Europa kräver. Gå igenom detta en gång till! Se till att viltmyndigheten landar! Det är tre eller fyra år sedan vi lade fram ett tillkännagivande om den. Sedan är det nästa steg. Ni håller även på att se över skjutbanor här i Sverige.
Hör och häpna! Man tittar på om det ska förbjudas eller inte att skjuta i vissa ställningar ute på skjutbanor. Detta har inte varit något problem och kommer inte att vara något problem. Ändå ägnar sig regeringen eller polisen, med regeringens goda minne, åt detta arbete. Se till att komma till rätta med terrorverksamheten och sluta att jaga jägare och skyttar i Sverige!
Sten Bergheden (M):
Tack för frågan, Anna-Caren Sätherberg! Det är rätt intressant att lyssna på vad ni har gjort. Ni har lagt ut några hundra miljoner kronor och försökt behålla några servicekontor. Samtidigt går ni ut och höjer skatterna för bensin och diesel och vägrar att gå med på vår skattesänkning på 7 miljarder när det gäller bensin och diesel.
Vi pratar om 7 miljarder för att stärka konkurrenskraften för åkerinäringen, för att stärka konkurrenskraften för näringslivet och för att se till att de människor ute på landsbygden som har fått nog ska få en skattesänkning i fråga om det enda sättet de har att transportera sig på - det handlar om bilen. För lastbilarna här i landet handlar det om 60 000 kronor per år i lägre dieselskatt. Det handlar om konkurrenskraft för åkerinäringen.
Det handlar om konkurrenskraft för företagen. Fru talman! Vi går snart in i en lågkonjunktur. Ni tror att det går att lägga ut några små portionerade grejer och rädda någon liten verksamhet här och var och säga: Det här borde vi vara nöjda med. Men vi tar gärna in dessa skattepengar, för dem ska vi använda till ett olönsamt höghastighetståg som ska gå mellan de stora städerna i Sverige. Detta köper inte svenska folket.
Vi har ett landsbygdsuppror på gång i landet. Man vägrar att acceptera den väg som ni går. Se till att vanliga människor på landsbygden faktiskt har råd att tanka sin bil och kan köra sina barn till aktiviteter, skola, sjukhus och allt vad det handlar om! Detta är människor som betalar en tusenlapp vid bensinpumpen varje gång de tankar, och ni tar ungefär 60 procent av de pengarna.
Sten Bergheden (M):
Återigen har vi hört samma argument. Först samlar man in ordentligt med skattepengar - man ser till att få in bränsleskatter - för att sedan ge lite allmosor tillbaka till landsbygden genom olika småsatsningar. Ni skapar förutsättningar för landsbygden som inte håller. Ni ser till att produktiv skog, som man ska producera och som ska skapa jobb och tillväxt här i landet, konfiskeras och läggs i reservat. Ni ser till att man inte producerar någonting längre där ute.
Det är klart att vi inte kan ha reservat och vargar i Sverige om vi ska ha en levande landsbygd. Vi måste ha människor som bor och jobbar där ute. Vi moderater vill sänka både bensin- och dieselskatten med 1 krona. Ni har sagt nej till det, och ni gör en massa småsatsningar som inte kommer att komma landsbygden till del i den utsträckning som en rejäl skattesänkning på bensin och diesel skulle göra.
Sten Bergheden (M):
Först kan jag säga att det i så fall är märkligt att Miljöpartiet och regeringen inte ställer sig bakom vår moderata budget, där vi faktiskt satsar mer på elvägarna och vill ha in mer elfordon. Det handlar om att kunna ställa om till el när det gäller vår fordonspark. Sedan är det en annan sak som aldrig kommer fram i denna debatt, nämligen att vi också vill bygga ut järnvägen. Men vi vill inte bygga ut med olönsamma höghastighetståg.
Varje satsad krona på höghastighetståg ger 40 öre tillbaka. Andra satsningar på järnvägen runt om i Sverige - om vi lägger in Västra stambanan, Borås-Göteborg och andra - ger 70 öre tillbaka per satsad krona. Fortfarande är järnvägen egentligen olönsam. Men den blir i alla fall mindre olönsam om man bygger den på rätt ställe och inte bygger höghastighetståg.
Dessutom har denna regering ägnat sig åt att fördröja de järnvägsprojekt som faktiskt finns i Sverige. Man har fördröjt Borås-Göteborg med ett till två år på grund av att man sitter i någon förhandling på Regeringskansliet och diskuterar olönsamma höghastighetståg. Lägg ned detta och återvänd till verkligheten, och sluta fantisera om pengar som inte finns!
Sten Bergheden (M):
Det är bara att titta i Trafikverkets plan. De har en planering för hur vi kan bygga ut järnvägen här i landet för att den ska fungera. Men det intressanta är att denna sosseregering faktiskt skiter i vad Trafikverket säger. Den ägnar sig i stället åt att tala om höghastighetståg, som till och med Trafikverket har avrått från. Och Riksrevisionen har sagt att dessa planer borde dras tillbaka.
Man måste faktiskt inse att man inte kan sitta och tala om pengar som inte finns och säga att vi inte vill satsa. Vi vill göra satsningar med de pengar som finns. Ni vill hitta på pengar som inte finns, och det är ett bekymmer. När det gäller elvägarna gick Bil Sweden i dag ut och sa att man kommer att sälja mycket fler bilar fram till 2030.
Det som är problemet i dag är att infrastrukturen här i landet inte hinner byggas ut när det gäller både elvägar och laddinfrastruktur. Den biten borde man därför satsa på. Då kan man lägga ned planerna på höghastighetstågen och satsa på elvägar.
Sten Bergheden (M):
Jag kan väl börja med att justera en del av de påståenden som Teres Lindberg kom med i sitt anförande. För det första var det alliansregeringen som lade fram förslag om sanktionsavgifter, klampning och beställaransvar. Därefter har ingenting hänt från regeringens sida förutom att man ökat från 24 till 36 timmar gällande klampningen.
Men klampningen sker fortfarande inte på riktigt, det vill säga tills avgifter och annat är betalda. I dag kan lastbilen rulla iväg efter 36 timmar utan att man gjort rätt för sig. Den andra del jag vill justera, herr talman, gäller Teres Lindbergs lägeskontroll. Även om hon har ett högt tonläge är den rätt låg.
Vi moderater välkomnade detta paket i EU, tvärtemot vad er representant i Europaparlamentet skriver i Expressen. Vi kommer att rösta grönt till detta. Med lite bättre lägeskontroll när det gäller vad som händer i Europaparlamentet hade vi sluppit den diskussionen här i kammaren. Herr talman! Argumenten blir faktiskt inte bättre bara för att man höjer tonläget.
Jag vill gärna ha svar på när konkurrenskraftsutredningen, som riksdagens trafikutskott och riksdagen beställde 2017, kommer. Ni har under resans gång höjt skatter på diesel och försämrat konkurrenskraften. Ni klarar inte av kontrollerna ute på vägarna. Vi har beställt en konkurrenskraftsutredning, och den är inte levererad. Snart har det gått tre år, och vi har inte sett den ännu.
Så min fråga till Teres Lindberg är: När kommer konkurrenskraftsutredningen?
Sten Bergheden (M):
Jag vet inte om Teres Lindberg lyssnade på mitt inlägg, men jag sa tydligt att vi kommer att välkomna paketet, och vi röstar grönt i EU-parlamentet. Nu hoppas jag att den informationen har gått fram. När det gäller den andra delen är det bara att läsa den proposition som togs fram av alliansregeringen om sanktionsavgifter, klampning och beställaransvar. Även på den punkten har Teres alltså fel.
Vi lade fram dessa delar, och beslutet togs i oktober 2014. Det är lätt att kontrollera fakta här. Det hade kanske höjt nivån på debatten om Teres Lindberg hade gjort det. Jag ställde en fråga om att ta fram en konkurrenskraftsutredning. Nu har det gått tre år.
Ni har tillsatt flera utredningar om en massa olika saker, men ni har struntat i trafikutskottets tillkännagivande om att en konkurrenskraftsutredning ska tillsättas. I stället har ni under resans gång höjt dieselskatten. Ni har sagt nej till Moderaternas förslag om att sänka dieselskatten, vilket för ett åkeri som rullar 20 000 mil om året skulle innebära 60 000-80 000 kronor i lägre skatt per år.
Ni har i stället höjt skatterna för svensk åkerinäring och försämrat konkurrenskraften. Ni vägrar tydligen att tillsätta en konkurrenskraftsutredning. Min fråga är enkel och tydlig: När kommer den? Det borde representanten för regeringspartiet kunna svara på när vi har en debatt om åkerinäringsfrågor här i riksdagen i dag.
Och hur stärker man svensk åkerinäring och företagsamhet genom högre dieselskatter - hur kan det gynna svensk åkerinäring och våra företag? Återigen: Vi kommer att rösta grönt för detta i EU-parlamentet. Hoppas att vi nu slipper den diskussionen vidare.
Sten Bergheden (M):
Jag vill ställa samma fråga som jag ställde till Socialdemokraternas representant. Det handlar om konkurrenskraftsutredningen och att riksdagen har beslutat om ett tillkännagivande om att få fram en utredning om konkurrenskraften. En sådan gjordes bland annat när det gäller lantbruket i Sverige, och då gick man igenom hur situationen såg ut för svenskt lantbruk kontra utländsk konkurrens.
I detta läge vill vi ha fram något för åkerinäringen som liknar Konkurrenskraftsutredningen, för att vi ska kunna jämföra regelverk men också skatter, avgifter och andra kostnader runt omkring. Detta tycker jag är rimligt innan man diskuterar att gå vidare med nya skatter som vägslitageskatter och annat som Emma Berginger nämnde i sitt anförande.
Det är rimligt att vi först lägger fast basen - var vi står i konkurrenskraft jämfört med andra länder när det gäller åkerinäringen. Vi är nämligen beroende av lastbilar oavsett om de kommer att drivas med biogas, el, vätgas eller diesel i framtiden. Vi måste se till att konkurrenskraften bibehålls tills vi kan ändra inriktning på bränslena. Herr talman!
När kommer en konkurrenskraftsutredning, och när blir det en skattehöjning? Miljöpartiet, Socialdemokraterna och flera andra partier sa nej till att sänka dieselskatten för åkerinäringen och landsbygden med 1 krona. Det innebär att svenska åkerier betalar mycket mer än utländska åkerier. Hur stärks konkurrenskraften med högre bränsleskatter?
Är inte risken att vi nu konkurreras ut av olagliga transporter, som dessutom har med sig egen diesel in i landet? Mina frågor är alltså: När kommer en konkurrenskraftsutredning, och stärks verkligen konkurrenskraften med högre skatter?
Sten Bergheden (M):
Jag konstaterar att jag inte får något svar när det gäller en konkurrenskraftsutredning. Tre år har snart gått, och ingenting har hänt. Man utreder andra saker och planerar för nya skatter i regeringen som inte kommer att stärka konkurrenskraften för svensk åkerinäring och våra företag. Herr talman! Det är självklart att det är slitage på våra vägar. Vi kör produkter in i landet, och vi kör produkter ut ur landet.
Det är det som skapar vår välfärd här i landet och som skapar inkomster, så att vi kan ha det på det sätt som vi vill i detta land och så att våra företag kan vara kvar och inte behöver flytta utomlands närmare övriga Europa. Det är helt orimligt att våra företag här uppe i norra delen av Europa, som är glesbefolkat och med en stor landsbygd, ska ha de högsta skatterna i detta sammanhang när vi är så beroende av både bilar och lastbilar.
Det blir en snedvriden konkurrens som är extrem i detta läge och som gör att våra företag riskerar att förlora jobb och konkurrenskraft. Jag är förvånad över att Emma Berginger och Miljöpartiet fortfarande driver att man kan höja skatterna ytterligare på en redan hårt konkurrensutsatt åkerimarknad.
Hur blir miljön bättre av att vår egen åkerinäring och våra egna företag slås ut samtidigt som åkerinäringen från andra länder kan ta med sig lågskattad diesel i tankarna nedifrån Europa och köra här uppe? Hur förbättrar det klimatet att andra kör på billigare diesel från Europa och våra egna åkerier konkurreras ut genom högre bränsleskatter? Detta är orimligt.
Den vägen kan vi inte gå.
Sten Bergheden (M):
Först och främst vill jag tydligt säga att EU-direktivet inte kräver någon reglering av vapenmagasin. En jägare som för sin träning eller sitt sportskytte behöver ett extra magasin till ett vapen som i vanliga fall används för jakt måste söka tillstånd för det nya ändamålet. Jag kommer att behöva söka tillstånd för mitt magasin som jag har liggande hemma, som hör till ett äldre vapen som jag tidigare hade. Detta borde väl ändå ministern och regeringen ha tittat igenom?
Jag ska ställa min fråga till Ibrahim Baylan. Inrikesminister Damberg hävdade nyligen i ett svar på en skriftlig fråga om vapenmagasin att det inte finns någon statistik på insamlade och återlämnade vapenmagasin hos polisen. Trots brist på statistik och fakta hävdar nu regeringen ändå att detta är ett problem och vill införa en ny lagstiftning för vapenmagasin.
Hur många magasin har vi där ute som kommer att innebära att både jägare och skyttar drabbas? Jag tänker på arbetsbördan för polisen. Regeringen säger att detta inte kommer att drabba polisen. De kommer att få in mängder av ansökningar om detta skulle gå igenom, vilket det inte kommer att göra. De kommer att få in kanske 100 000-200 000 ansökningar, och ändå säger man att det här inte kommer att belasta polisen på något sätt.
Det är en lagstiftning som skulle skapa stora problem för landets jägare, sportskyttar och samlare, trots att vi inte har några problem med vare sig våra jägares eller sportskyttars vapeninnehav och vapenmagasin. Detta är skötsamma personer som utför viltvård i landet och tränar, tävlar och vinner skyttepriser och tävlingar runt om i världen.
Använd de resurserna för att jaga de kriminella där ute, och sätt dem i fängelse i stället för att springa och jaga jägare och sportskyttar runt om i landet! Polisen får utöka sina kontroller, det blir handläggning av tillståndsprövningar, väntetider, ökat byråkratiskt krångel för landets jägare och sportskyttar och ökade kostnader. Det saknas också en tydlig definition av vad ett magasin är. I sista hand kommer det att avgöras i domstol, för varken regeringen eller ministern vet var det kommer att landa.
Det är då anmärkningsvärt att konstatera att polisen inte för någon form av statistik över vilka föremål som man samlar in och lämnar tillbaka. Jag vill därför fråga Ibrahim Baylan: Varför redovisar inte polisen detta, och varför redovisar inte regeringen detta för oss?
Lagrådet var tveksamma till förslaget. De pratar just om definitionsproblem. Även EU var tveksamt till detta, eftersom det var definitionsproblem gällande magasin. Detta hade ministern vetat om han hade läst alla handlingar i ärendet. Fru talman! Vi behöver ingen reglering av magasin, och vi kommer att rösta nej till detta. Vi behöver bättre kontroll vid våra gränser för att stoppa införseln av olagliga vapen.
Vi behöver också tydligare information till polisen att man redan i dag har rätt att omhänderta föremål som kan användas vid brott, typ magasin. Vi behöver fler poliser, och med Moderaternas förslag för gängkriminalitet .
Sten Bergheden (M):
Jag tänker ställa min fråga till infrastrukturminister Tomas Eneroth med anledning av att Trafikverket från årsskiftet har infört en ny avgift på 2 900 kronor för att lägga upp virkesupplag utmed våra allmänna vägar. Skogen är en av våra viktigaste näringsgrenar. Den skapar många jobb på landsbygden och i våra industrier. För att lägga upp virke utmed våra allmänna vägar har det tidigare varit anmälningsplikt, men det har absolut inte varit avgiftsbelagt.
Nu vill jag ställa en fråga till infrastrukturministern. Virket måste tas ut ur skogen på grund av granbarkborren. På vissa ställen är det dessutom ofta små poster. Det innebär att avgiften på 2 900 kronor kan vara väldigt hög i förhållande till det virkesvärde som faktiskt kommer ut på allmän väg och levereras. Är ministern beredd att ändra väglagen och vägförordningen så att skogsägarna och landsbygden slipper den avgiften?
Sten Bergheden (M):
Jag vill tacka ministern. Är det inte rimligt att vi medan vi väntar på regeringens utredning gör som vi har gjort sedan 2012, att vi tar bort avgiften och ser över detta innan den bara införs? Jag frågar ministern återigen: Avser ministern att ta bort den avgiften som är orimligt hög i förhållande till det värde som skogsindustrin måste få ut?
Sten Bergheden (M):
Tack för frågan, Johan Pehrson! Före år 2000 hade vi tillsvidarelicenser för alla vapen, så de som fick sina licenser för enhandsvapen innan den nya regleringen kom behöver inte ompröva licenserna vart femte år, vilket innebär att en stor del av de vapen som redan finns därute är enhandsvapen.
Sedan kom regeln som innebär att en sportskytt kan ha sex åtta olika pistoler i olika klasser. Vart femte år ska han ompröva vapen nummer fyra och året därpå ompröva vapen nummer sex. Han har fortfarande kvar de andra vapnen.
Men det är omprövning vart femte år av de vapen som han tidigare har fått licens för, vilket innebär att det inte är lämpligheten hos skytten som prövas utan lämpligheten att få ha kvar just vapnet eller inte. Kraven på skyttens lämplighet är bland annat de som Johan Pehrson rabblade upp. Kravet på att man är med i en förening och är aktiv skytt kommer att ligga kvar.
Den andra delen handlar om att lämpligheten kontrolleras. Precis som jag sa, och som Johan Pehrson också tagit upp, kontrolleras ju alla vapenägare varje dygn, vilket innebär att vi har en kontroll av lämplighet hos de skyttar som finns. Jägarna har sina vapen som de får när de har gått jägarskolan, gjort sina uppskjutningar och uppvisat lämplighet.
Deras vapen ligger ofta i samma vapenskåp som sportskyttarnas vapen. Där är jägaren tillåten att ha sitt jaktvapen bredvid ett sportskyttevapen, vilket innebär att jägaren inte är mer olämplig att ha ett sportskyttevapen om han har en älgstudsare liggande bredvid.
Sten Bergheden (M):
Jag tycker att Johan Pehrson förenklar det hela med tanke på att det krävs rätt omfattande kontroller, som skjutprov, kontroll av lämplighet och förvaring, för att få sitt första, andra, tredje och fjärde vapen. Skyttarna lägger ned stor omsorg om sina vapen. De skaffar sig utrustning och annat för att kunna skjuta så bra som möjligt.
Vi har många toppskyttar här i landet som har kommit fram inom sportskyttet. Det är ungefär 160 000 enhandsvapen i landet som finns hos sportskyttarna. Som jag sa tycker jag att det är rimligt att kräva att man är aktiv i en förening.
Om man går ur föreningen eller slutar med verksamheten är det ju ett annat läge. Men så länge man är skytt är det orimligt att man vart femte år ska ompröva sina vapenlicenser. Dessutom ska det inte ske någon omprövning av innehav av vapen, utan det är licensen för varje enskilt vapen som ska omprövas.
Det innebär att man ska försvara varför man måste ha kvar vapen nummer fyra när man har sex andra vapen i andra kategorier. Det orimliga som uppstår när man jobbar med sportskyttevapen är att licensen för varje vapen ska omprövas vart femte år. Den här regeln kom till 2000. Dessförinnan fungerade detta bra. Jag kan ju inte få svar på min fråga, så den får bli retorisk.
Vi har inga problem med sportskyttarna och deras sportskyttevapen. Det finns möjlighet att kontrollera dem varje dygn, så det är inget bekymmer. Varför är vi så rädda för att betro dem med sina vapen, precis som jägarna har sina vapen?
Sten Bergheden (M):
Jag tackar Jens Holm för frågorna. Först och främst vill jag rätta Jens Holm, med tanke på att jag faktiskt lyfte fram att vi skulle ta bort höghastighetståget och lägga medlen på underhåll och renovering av våra järnvägar och vägar. Det kan nog Jens Holm läsa sedan i protokollet.
Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi underhåller det vi har för att få en fungerande infrastruktur innan vi ger oss på projekt där vi inte har en aning om var de kommer att landa ekonomiskt. Vad gäller den andra delen tycker jag att vi i stället borde ha en diskussion om hur vi ser till att laddstolparna faktiskt har el. Folk här i landet kommer självklart att köpa mer och mer elbilar.
Då förväntar man sig att vi har en regering som ser till att de kan åka till laddstolpar som inte står tomma utan där det faktiskt finns elström. Det är här det stora bekymret finns. Den här regeringen har först och främst stängt ned elproduktion, vilket har skapat elbrist i södra Sverige. Dessutom har man fortfarande inte gjort något åt de stora kablar och de ledningsdragningar som måste till för att vi ska klara den här omställningen. Det är detta som kommer att vara det stora problemet.
Jag tror att svenska folket kommer att vara positiva till att byta till elbilar, men de är i dag rädda för att infrastrukturen inte ska hänga med. När det sedan gäller om det ska finnas ett sätt att ladda eller inte har vi sagt att marknaden måste lösa detta på sina villkor.
Jag tror att det viktigaste är att vi jobbar med de frågor som ligger på vårt bord: se till att vi har el, se till att vi har elledningar som fungerar ända fram till laddstolpen och se till att det finns el i laddstolpen, vilket är viktigast om man ska tanka sin bil.
Sten Bergheden (M):
Jag tror att det viktigaste är att vi först och främst ser till att vi har ström i laddstolpen. Den andra delen är att regeringen och riksdagen inte behöver lägga sig i alla detaljer om hur det ska se ut i detta läge. Vi ser till att det finns ström och att det finns en infrastruktur som fungerar för laddningen. Om vi ska gå in och sätta olika standarder för detta får väl i så fall EU titta vidare på om man kan hitta gemensamma standarder.
Det är ju önskvärt långsiktigt. Men i detta läge handlar det i första hand om att få ut laddstolpar, så att vi har laddning till de bilar som i dag finns där ute, innan vi börjar ställa krav på andra saker som gör att utvecklingen kan bromsas. Vi är för att man satsar på mer el här i landet. Jag tror att vi kan ställa om en hel del av solenergin och få fram den till vätgas.
Vi gör en sådan satsning i Mariestad, och den har fungerat väldigt bra. Jag tror också att det kan bli en vägledning för vidare satsningar i Sverige. Men jag tror att vi måste börja där problemet och oron finns och inte skapa nya problem innan vi ens vet om vi har ström framme. Pratar man med bilindustrin och med fordonsfolk i dag får man höra just om oron för att vi inte ska ha kapacitet och inte ha el i ledningarna.
Det är vårt ansvar här i riksdagen att se till det. Den här regeringen har inte gjort någonting för detta. Som jag sa i mitt huvudanförande är det detta jag ser som det största hotet: att vi får elbrist, att vi inte har nät som klarar av detta och att vi då inte får någon ström i våra laddstolpar. Den biten borde regeringen och riksdagen omgående lösa. Det är då det skapas trygghet i att det går att ställa om Sverige till en elektrifierad fordonspark.