Anders Ygeman (S):
Mathias Sundin har frågat justitie- och migrationsminister Morgan Johansson dels vilken uppfattning han och regeringen har om datalagringsdirektivet, dels vilka förändringar av den svenska lagstiftningen som ministern och regeringen kommer att föreslå utifrån EU-domstolens ogiltigförklarande av direktivet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. EU-domstolen har ogiltigförklarat datalagringsdirektivet.
Det svenska regelverket om leverantörernas skyldighet att lagra och lämna ut trafik, lokaliserings- och abonnemangsuppgifter till brottsbekämpande myndigheter gäller dock fortfarande. För de brottsbekämpande myndigheterna är tillgången till uppgifter om elektronisk kommunikation ofta helt avgörande vid utredning av allvarlig brottslighet. En effektiv brottsbekämpning är nödvändig för att garantera enskildas rättstrygghet.
Det ska balanseras mot kravet på respekt för grundläggande rättigheter och särskilt mot behovet att minimera intrång i enskildas integritet. Enligt regeringsförklaringen ska regeringen i Sverige och EU verka för att stärka rättssäkerheten och den personliga integriteten, bland annat när det gäller datalagring. Datainspektionen och den parlamentariska integritetskommissionen ska göra en översyn av befintlig lagstiftning, också i ljuset av att allt fler privata aktörer samlar in information om konsumenter.
Regeringen har också i budgetpropositionen anfört att regeringen avser att se över hur skyddet kan öka vid användandet av hemliga tvångsmedel inom rättsväsendet och hur integritetsskyddet kan förbättras inom ramen för lagen om elektronisk kommunikation. En annan åtgärd blir att utreda hur ett i högre grad samlat integritetsskydd kan fungera inom en och samma myndighetsstruktur.
En analys av vad ogiltigförklaringen av datalagringsdirektivet får för konsekvenser för svensk rätt har redan genomförts och presenterats i en departementspromemoria . Utredaren kom fram till att de svenska reglerna om datalagring ryms inom de ramar som ställs upp av unionsrättens och Europarättens allmänna principer och kravet på respekt för grundläggande rättigheter.
Mot bakgrund av att unionsrätten och Europarätten endast ställer upp vissa minimikrav som måste uppfyllas i den nationella lagstiftningen bedömde utredaren ändå att det fanns skäl att närmare överväga några förändringar för att ytterligare stärka skyddet för den personliga integriteten. Utredaren bedömde mot den bakgrunden också att det fanns skäl att noga överväga om den externa kontrollen över inhämtning av abonnemangsuppgifter och inhämtning av uppgifter i underrättelseskedet bör stärkas.
Utredaren analyserar nu vilka förändringar som bör göras i reglerna om lagring och utlämnande av uppgifter om elektronisk kommunikation för att stärka skyddet för den personliga integriteten . I detta sammanhang övervägs också förutsättningarna för utlämnande av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet, den så kallade inhämtningslagen. Uppdraget ska redovisas i mars 2015.
När utredningen har redovisat sitt uppdrag kommer det att finnas ett bättre underlag för att ta ställning till vilka åtgärder som kan behöva vidtas.