Eskil Erlandsson (C):
Helena Leander har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att minska den ökande miljöpåverkan från maten och i så fall vilka styrmedel jag avser att föreslå för att minska miljöbelastningen från svenskarnas livsmedelskonsumtion. Jag vill börja med att tydliggöra att regeringen inte har stoppat arbetet med miljösmarta kostråd.
Anledningen till att Sverige drog tillbaka notifieringen av Livsmedelsverkets miljösmarta matval var att omfattande omarbetningar behövdes och att dessa bedömdes göras bäst av Livsmedelsverket. Kostråden ska vara myndigheternas kostråd, inte regeringens. Därför drog regeringen tillbaka notifieringen för att låta Livsmedelsverket göra klart arbetet och ta ställning till om man vill gå fram med en ny notifiering.
Livsmedelsverket har därefter fortsatt sitt arbete med livsmedlens påverkan på klimat och miljö. Regeringens vision Bruka utan att förbruka innebär att naturresurserna ska användas på ett långsiktigt hållbart sätt så att de inte förbrukas. Nyttjandet ska vara miljömässigt hållbart och följa höga etiska krav. Regeringen genomför denna vision genom ett antal olika åtgärder.
Miljöfrågorna har tillmätts stor betydelse i de utmaningar som pekas ut i den senaste jordbrukspolitiska reformen, den så kallade hälsokontrollen. Genom reformen har medel flyttats från den traditionella jordbrukspolitiken till landsbygdspolitiken, där miljön är en viktig del.
Min grundsyn är att en miljömässigt väl anpassad produktion av livsmedel ger förutsättningar för en miljöanpassad konsumtion. Jordbruket påverkar vår miljö både positivt och negativt.
Den stora utmaningen i miljöarbetet är att skapa bra förutsättningar för att ytterligare minska jordbrukets negativa miljöpåverkan samtidigt som vi kan maximera den redan stora nytta som jordbruket gör för att bevara odlingslandskapet och dess biologiska mångfald. Här menar jag att vi har kommit en god bit på väg i Sverige.
Vi gör i dag stora insatser för en mer miljöanpassad produktion inom de miljöinriktade åtgärderna i landsbygdsprogrammet. Som en del av regeringens formulering av strategier och etappmål i miljömålsarbetet har regeringen beslutat att tillsätta en parlamentarisk kommitté, Miljömålsberedningen. Förändrade konsumtionsmönster har stor betydelse för möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen.
Regeringen presenterade i miljömålspropositionen 2010 ett generationsmål som bland annat anger att miljöpolitikens inriktning ska vara att konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så få miljö- och hälsoproblem som möjligt. Detta gäller inom och utanför Sveriges gränser. Regeringen har därmed tydligare inkluderat konsumtionsmönstrens betydelse i miljömålsarbetet.
Vi konsumenter behöver kunskap som vilar på solid grund för att kunna göra medvetna val. Detta kan våra myndigheter bistå med. Livsmedelsverket har ett sektorsansvar inom miljömålsområdet och har även beviljats särskilda medel för att arbeta med livsmedelskedjans klimatpåverkan.
Livsmedelsverket har vidare fått regeringens uppdrag att bygga upp ett nationellt kunskapscentrum med syfte att stödja och stimulera kommuner och landsting i deras arbete med att ta fram handlingsprogram för den offentliga måltiden för förskola, skola och äldreomsorg. I detta uppdrag ingår bland annat hållbara matvanor.
Livsmedelsverket arbetar även för att öka konsumenternas förståelse för kopplingen mellan mat och miljö bland annat för att minska matsvinnet. Vi, såväl producenter som konsumenter, har alla ett gemensamt ett ansvar för vår miljö. Det är därför viktigt att både producenter och konsumenter ges möjlighet att välja miljösmart.
Här ser jag att de förutsättningar regeringen bidrar med, både gällande landsbygdsprogrammet men också de andra exempel som jag nämnt, ger goda möjligheter för både miljösmart produktion och konsumtion.