Anna-Karin Hatt (C):
Lise Nordin har frågat Lena Ek om hon avser att låta utreda hur Sverige kan nå 100 procent förnybar energi. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen har varit och är mycket tydlig om energipolitiken. För att minska sårbarheten och öka försörjningstryggheten ska ett tredje förnybart ben utvecklas i elförsörjningen. Därmed minskar vi vårt beroende av storskaliga energikällor som kärnkraft och vattenkraft.
För att åstadkomma det byggs nu den förnybara energin, i form av kraftvärme, vindkraft och övrig förnybar kraftproduktion, ut väldigt snabbt. Vi har höjt ambitionsnivån inom elcertifikatssystemet så att vi ska ha 25 terawattimmar mer förnybar el till år 2020. Vi har knutit samman Norge och Sverige i en gemensam elcertifikatsmarknad om 26,4 terawattimmar.
I energiöverenskommelsen framgår att inriktningen för perioden efter 2020 är en fortsatt successiv ökning av den förnybara elproduktionen. I årets budget permanentar vi anslaget till energiforskningen på en ny rekordhög nivå som från och med i år kommer att uppgå till 1,3 miljarder kronor och från och med 2016 till 1,4 miljarder kronor per år. Vi avsätter stöd till både biogas och solceller.
Och vi fortsätter vårt arbete för att ytterligare effektivisera vår energianvändning. Regeringens proposition Kärnkraften - förutsättningar för generationsskifte bifölls av riksdagen i juni 2010. Avvecklingslagen har upphävts och det är nu möjligt att få tillstånd till uppförande och drift av en ny kärnkraftsreaktor, förutsatt att den nya reaktorn ersätter en av de befintliga reaktorerna.
Vidare innebär riksdagsbeslutet att industrin inte kan påräkna något statligt stöd i form av direkta eller indirekta subventioner. Kärnkraften kommer att vara en viktig del av svensk elproduktion under överskådlig tid. Resultaten av denna långsiktiga energipolitik är tydliga. Sedan 2006 har elen från vindkraft ökat sex gånger om och elproduktionen från biobränslen med hela 50 procent.
I dag är nästan hälften av Sveriges samlade energiproduktion förnybar. Det är bäst i EU och bland de bästa i världen. Vi har en elproduktion som är i det närmaste fri från utsläpp av växthusgaser. Det här har inte skett av sig självt utan är ett resultat av regeringens politik, som nu leder till en snabb utbyggnad av den förnybara energin, allt lägre utsläpp av växthusgaser och en trygg elförsörjning. De svenska utsläppen av växthusgaser har under lång tid sjunkit.
I dag är en majoritet av Sveriges elproduktion förnybar. Vi ser att användningen av fossila bränslen är på väg att fasas ut ur värmesektorn, och industrins förädlingsvärde per energienhet ökar kontinuerligt, men fortfarande är transportsektorn starkt beroende av fossila bränslen.
Därför har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera lämpliga åtgärder för att nå en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och bidra till visionen om att Sverige år 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären.
Regeringen gav i juli 2011 Naturvårdsverket i uppdrag att ta fram underlag till en svensk färdplan för att uppnå den vision om att Sverige inte ska ha nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären 2050 som regeringen beskrev i proposition 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik - Klimat . Uppdraget redovisades till regeringen den 11 december 2012. För att nå ett klimatneutralt Sverige behöver alla samhällssektorer bidra.
Stora utmaningar finns bland annat när det gäller transporter och industriprocesser. Regeringen kommer bland annat utifrån underlaget från Naturvårdsverket att arbeta vidare med att utveckla regeringens färdplan 2050. I den processen välkomnar regeringen ett brett deltagande från allmänheten, näringslivet, kommuner och landsting, miljöorganisationer, forskare och andra intresserade.