Malin Löfsjögård (M):
Jag kan börja med att säga att jag, när jag började läsa den här interpellationen från Karin Svensson Smith, tyckte att det var ganska roligt. Jag tycker själv om samhällsekonomiska analyser och värderingar och tycker att det är ett viktigt instrument, till exempel i infrastruktursektorn. Men jag kan inte låta bli att notera att Karin Svensson Smith nämner Förbifart Stockholm 22 gånger i den här interpellationen. Därför kan man ibland undra lite vad syftet med interpellationen är.
Men jag ska gå tillbaka till det här med samhällsekonomiska värderingar. Som jag sade håller jag helt med Karin Svensson Smith om att samhällsekonomiska analyser och kalkyler inte bara bör utan även ska användas när det gäller prioriteringar och projekt på infrastruktursidan. Men jag vill också tillägga, fru talman, att det inte är så enkelt att man kan stoppa in några värden och sedan få ut en lösning.
Enligt Sika används samhällsekonomiska analyser som ett samlingsnamn för alla analyser av samhällsekonomisk karaktär. Man använder också uttrycket samhällsekonomisk bedömning. I den här analysen eller bedömningen ingår i princip samtliga identifierbara effekter, även sådana som man inte kan kvantifiera eller värdera. I samhällsekonomiska kalkyler däremot ingår inte alla effekter utan bara de som man på något sätt kan identifiera och kvantifiera och värdera.
Men det finns ingen exakt vetenskap att utgå från. Det är antaganden om prognoser för framtiden. Det handlar om betalningsvilja. Det är prissättning med mera som måste göras på ett så bra sätt som möjligt. De värden som används för de olika effekterna varierar också beroende på vilken faktor som är viktigast för just det enskilda projektet. Jag har själv, innan jag började med politik, forskat inom vägområdet och kom då in en del på samhällsekonomisk optimering och värdering.
Men just i det fallet handlade det om val mellan olika vägbeläggningsmaterial, så det var på en helt annan nivå. Det var också det jag tänkte komma in på. Möjligheten att använda de här analyserna och kalkylerna hänger också samman med på vilken nivå vi befinner oss i själva beslutsprocessen. Är det val mellan till exempel skola och infrastruktur? Är det val mellan olika transportslag, väg och järnväg, såsom Karin Svensson Smith skriver i sin interpellation?
Är det val mellan olika projekt inom samma kategori? Eller är det på en detaljnivå där vi till exempel ska välja beläggningsmaterial? Karin Svensson Smith tar upp en rad effekter och faktorer som hon inte tycker är rätt värderade. Vi kan nog vara överens om att det, hur noga kalkylerna än görs, alltid kommer att finnas synpunkter på ingångsvärden, speciellt från den som vill se ett annat resultat. Jag tycker att det är väldigt viktigt med en utveckling när det gäller hur olika effekter ska värderas och prissättas.
Men detta arbete tycker jag ska ske på vetenskaplig grund och inte genom direkt politisk inblandning. Det är precis i linje med infrastrukturministerns synpunkt - det känns ju bra att vi har samma synpunkter just i den frågan. Däremot tycker jag att vi politiker måste bli mycket bättre på att använda de här underlagen när vi ska göra olika prioriteringar. Det är då de här politiska faktorerna kommer in som man ska ta hänsyn till.