Elisabeth Falkhaven (MP):
Staten har sedan länge tagit på sig ett ansvar för djurens hälso- och sjukvård, ett väl fungerande smittskydd och livsmedelssäkerhet. Det är Jordbruksverket som har ansvaret som myndighet för att tillse att det finns veterinär service alla tider på dygnet i hela landet.
Enligt Riksrevisionens granskning, som vi debatterar här nu, finns det, som vi har hört flera gånger, stora brister i hur Jordbruksverket säkerställer den tillgången samt i regeringens och Jordbruksverkets styrning och uppföljning. Riskerna med detta är uppenbara. Det kanske helt enkelt inte finns vård att få till djuren på vissa ställen när det behövs. Vi har sett att det har skett.
Vi såg det på flera platser i landet under sommaren som gick, när veterinärerna skulle ha semester och några djursjukhus som normalt brukar ha jouröppet inte hade jouröppet eftersom bristen på personal gjorde att det inte fungerade.
Vi vet att problemen har funnits under några år på platser i norra Sverige där bristen på veterinärer är tydlig, framför allt för dem som har lantbrukets djur och hästar, och även på andra platser, där Distriktsveterinärerna i dag helt enkelt inte har folk nog att bemanna jourverksamheten dygnet runt. Fru talman! Marknaden för djursjukvård har förändrats mycket på ganska få år.
Ett fåtal stora aktörer har köpt upp en stor andel av de fristående företagen på marknaden. Efterfrågan på vård av sällskapsdjur har ökat. Djuren har blivit fler. Självklart påverkar det tillgången till veterinärer. Gårdarna har också blivit större men färre och har fler djur.
Jourområdena har blivit betydligt större, speciellt i norra Sverige, med många mil för jourhavande veterinär att åka mellan gårdarna, ibland 30 mil eller mer. För sällskapsdjur efterfrågas också alltmer specialiserad vård. Det är alltså säkert flera faktorer som orsakar dagens brist på veterinärer. Den snabba expansionen av djur är självklart en faktor. För få utbildningsplatser är en annan.
Ytterligare en faktor är i dag att många både veterinärer och djursjukvårdare slutar sina arbeten för att jobbet är för tufft. Många nyutexaminerade veterinärer kommer direkt från utbildning till en klinik där hen förväntas klara av alla de olika arbetsuppgifter som finns omgående och oftast ensam.
Det hade varit bra om det hade funnits ett stöd att få under några år för den nyutexaminerade, kanske samma system som finns inom humansjukvården, med AT-platser åtminstone något år. Det tror jag skulle göra att fler blir kvar på sin arbetsplats. För distriktsveterinärer handlar det också om arbetstiderna. Efter jour behöver man vara ledig. Så är det inom de flesta yrken i dag, men inte bland distriktsveterinärerna.
Där förväntas man arbeta dagen efter jour som om inget hänt. Och jouren infaller ofta på de mindre klinikerna med få anställda. När den nuvarande organisationen för veterinär service infördes var tanken att ge privatpraktiserande veterinärer möjlighet att delta i smittskydds- och jourberedskapen och ta del av det statliga stödet genom upphandling. De privata aktörerna har dock inte visat jättestort intresse av att göra det. Vad det beror på vet vi inte riktigt.
Vi vet inte om det beror på att stödet är för lågt, att upphandlingsförfarandet är för krångligt eller något annat. Alltså behöver det utredas. Utifrån hur det fungerar - eller inte fungerar - med jourberedskapen i dag behöver det arbetas fram ett sätt för hela kåren att dela på jouren, så att alla veterinärer får den vila som krävs efter jour. Det finns naturligtvis olika sätt att göra det, men här krävs en mycket snar förbättring.
Vi har fantastiska veterinärer hemma hos oss, och jag antar att det är så på andra platser i landet också. Men deras arbetsbelastning och jourscheman behöver vara mänskliga om de ska stanna kvar. Branschen domineras av otroligt hårt arbetande och dedikerade människor. Som marknaden fungerar i dag är Distriktsveterinärerna ofta en språngbräda till en egen klinik. Inget ont om att ha en egen klinik - sådana behövs absolut. Men som sagt behöver vi hitta lösningar som gör att också arbetet hos Distriktsveterinärerna blir attraktivt.
Nu har regeringen tillsatt en utredning som kommer att täcka in flera av dessa problemområden och ta fram olika lösningsförslag på de problem som finns. Här hoppas jag att det kommer att ingå att titta på arbetsgivarrollen, arbetssituationen och arbetsbelastningen för veterinärerna då det ju är en avgörande faktor för att kunna bemanna i framtiden. Flera jag pratat med inom yrket säger att den bristsituation som vi är i nu inte fanns för bara så där fem sex år sedan.
Då kunde det till och med vara svårt för nyutexaminerade att hitta jobb. Samtidigt säger de också att de som arbetar som distriktsveterinärer har haft en mycket tuff arbetssituation i många år. I dag är det en skriande brist på veterinärer på många olika platser. Utbildningen är femårig, vilket ger vid hand att dagens situation inte är snabblöst. Jag vet att man söker efter veterinärer från våra grannländer och hoppas att det ger ett bra resultat, för det behöver vi.
Självklart måste Jordbruksverket nu arbeta hårt för att hitta lösningar. Det förutsätter jag att det gör också, samtidigt som regeringen agerar långsiktigt med att skapa fler utbildningsplatser. Regeringen har förstärkt anslaget för veterinär fältverksamhet årligen sedan 2020. De satsningar regeringen gör inför 2022 och framåt kommer att lösa delar av bristen på personal.
Men det kommer också fortsatt att krävas förbättrade arbetsförhållanden och kanske även annat för att få tillräckligt många duktiga veterinärer att vilja utöva sin verksamhet på platser där det i dag är svårt att engagera utbildad personal. Jag vet att Jordbruksverket också arbetar med att få till en bättre jourverksamhet tillsammans med veterinärerna. I budgetpropositionen för 2022 föreslår regeringen en förstärkning när det gäller utbildningen av veterinärer och djursjukskötare. Förstärkningen sker successivt.
Fullt utbyggd innebär satsningen att ytterligare 40 veterinärer och 20 djursjukskötare kommer att utbildas årligen. En utbyggnad av veterinärutbildningen kräver naturligtvis också investering i nya lokaler vilket möjliggörs med en satsning på 30 miljoner 2022 och 2023 samt 15 miljoner 2024, så medel är tillsatta. Fru talman! Med allt detta sagt vill jag tacka Riksrevisionen för denna utredning.
Jag vet att nu bygger regeringen för framtiden samtidigt som Jordbruksverket är engagerat i att hitta lösningar på dagens situation, vilket är av stor vikt för både veterinärer och djurhållare.