Ellen Juntti (M):
I dag debatterar vi Riksrevisionens granskningsrapport Återfall i brott - hur kan samhällets samlade resurser användas bättre? Jag står bakom alla Moderaternas och allianspartiernas reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 1 och 9. Moderaterna vill ha en modern kriminalvård som är säker och meningsfull.
Under tiden på anstalt ska de intagna förberedas för livet utanför fängelsemurarna utan kriminalitet och missbruk. Kriminalvården tillfördes betydande resurser under alliansregeringens tid 2006-2014. En av kriminalvårdens viktigaste uppgifter är att minska återfallen i brott. Riksrevisionens granskningsrapport är dyster läsning. Alltför många återfaller i brott, och det finns stora brister.
Granskningen visar att de återfallsförebyggande insatserna är för få och görs alldeles för sent. Det saknas helhetssyn och långsiktig planering. Det råder osäkerhet om vem som ska betala olika insatser. Kriminalvården, Arbetsförmedlingen, Försäkringskassan, socialtjänsten, sjukvården och civilsamhället samverkar riktigt dåligt. Uppföljningen är kortsiktig och utspridd på olika aktörer.
Rapporten visar att 40 procent av alla dömda återfaller i brott inom tre år. Av dem som suttit i fängelse återfaller 70 procent inom tre år. Det är på tok för dåliga resultat. Så här har det sett ut under lång tid. Återfallen minskar inte. Detta innebär stort mänskligt lidande samt väldigt stora kostnader för samhället. Troligtvis är siffran ännu högre; tyvärr åker inte alla som begår brott fast.
Allt detta måste bli betydligt bättre, och det måste ställas tydliga krav. Särskilt viktigt är detta när det gäller unga lagöverträdare och klienter med barn. Det är viktigt att komma ihåg att det finns ett brottsoffer bakom nästan varje återfall - någon som blivit våldtagen, någon som blivit misshandlad, någon som haft inbrott i bostaden. Det får man inte glömma. Vi pratar ibland bara om själva återfallen, men vi måste också tänka på att de drabbar människor.
Här måste jag också nämna den vidriga, känslokalla terrorattacken i Paris. Några terrorister tar sig rätten att kallblodigt meja ned hundratals oskyldiga människor. Det är över 130 döda och 350 skadade, varav ungefär 100 allvarligt skadade. Det här är så vidrigt att man nästan inte tror att det är sant. Men tyvärr är det sant.
Säpo beräknar att ca 300 personer från Sverige har åkt ned för att delta i IS vidrigheter, med halshuggningar, våldtäkter med mera. Ca 130 av dem har kommit tillbaka till Sverige, och det finns en risk att de planerar för terrordåd även här. Vi får inte vara naiva när det gäller detta. Majoriteten av dessa personer kommer från utsatta förorter, och många är dömda för brott tidigare.
Därför är det oerhört viktigt att bryta återfallen så att dessa människor stoppas innan deras brottslighet bara blir grövre och grövre. Herr talman! Riksrevisionen föreslår i granskningsrapporten att en nationell handlingsplan ska tas fram tillsammans med Sveriges Kommuner och Landsting och andra ansvariga myndigheter för att utveckla det återfallsförebyggande arbetet.
Planen bör tydliggöra en gemensam grundsyn på området, fördelning av ansvar och kostnader mellan ansvariga aktörer samt insatsernas omfattning. Det bör också ingå i planen att man skapar ett forsknings- och kunskapsbaserat system för att följa upp insatserna, även långsiktigt. Vi moderater tycker att förslaget om en nationell handlingsplan är bra.
År 2014 tillsatte alliansregeringen en utredning som skulle studera framgångsrika internationella exempel på återfallsförebyggande insatser. Man skulle kartlägga kriminalvårdens arbete och insatser. Sedan skulle man jämföra med andra länder och se om Sveriges kriminalvård var bra eller om man kunde hämta förslag från andra länder.
Man skulle se om arbetet bedrevs effektivt och även kostnadseffektivt. Man skulle även se om samverkan mellan olika myndigheter fungerade bra eller inte. Arbetet inklusive förslag på förbättringar skulle redovisas vid årsskiftet 2015/16, det vill säga om ungefär en månad. Men när det var mindre än ett år kvar till redovisningen beslutade S-MP-regeringen att lägga ned utredningen.
Beslutet är obegripligt. Det borde ligga i regeringens intresse att minska återfallen. Vi anser att utredningen måste återupptas. För ett tag sedan var jag på studiebesök på häktet i Göteborg. Där har de börjat ha en socialsekreterare stadigt placerad på häktet. Detta har gett väldigt positiva resultat, särskilt när det gäller unga som sitter häktade.
I Göteborg är det väldigt många unga som sitter häktade. De är ofta inblandade i gängkriminalitet. Det innebär att de har restriktioner. De får inte prata med varandra, för det finns risk för att de förstör utredningen. Därför har det visat sig att det är bra att ha en socialsekreterare på plats som de kan kontakta och som kan hjälpa dem. Kriminalvården måste också bli bättre på att få klienterna att fullfölja utbildningar och behandlingar.
Vi vill att fler ska få möjlighet till yrkesutbildning på anstalt. Vi vill också att alla som är i behov av behandling ska genomföra de behandlingsprogram som Kriminalvården bedömer som relevanta. Tyvärr är det alldeles för få som deltar i sådana här behandlingar. Enligt den senaste siffra jag sett är det bara 30 procent som deltar, och det är alldeles för få. För ett par månader sedan var jag och några andra moderater på studiebesök på Norrtäljeanstalten.
Vi besökte en avdelning där det satt väldigt grova sexualförbrytare som dömts till i genomsnitt nio års fängelse. Vi pratade med en man som hade dömts till tolv års fängelse för att ha våldtagit en liten flicka under fyra års tid, då hon var mellan fyra och åtta år. Man vill nästan inte tänka på hur hemskt det är, men så var det.
Mannen hade i början varit väldigt negativ till att delta i den behandling som Kriminalvården erbjuder. När han hade varit med några gånger tyckte han ändå att det var positivt. Han sa sig i varje fall förstå att det han hade gjort var väldigt fel. Han trodde också att han inte skulle göra sådana brott igen när han kom ut i frihet, och det är väldigt bra.
Mannen trodde också att behandlingsprogram skulle ge positiv effekt även på intagna som egentligen inte ville det. Han menade att om man kommer igång inser man att det ändå är bra. Det går alltid in någonting vettigt i huvudet om man tvingas lyssna, sa mannen. Vi moderater vill att underlåtenhet att delta i programverksamhet på ett tydligare sätt än i dag ska få konsekvenser för den intagnes verkställighet. Herr talman! Många intagna är oroliga inför frigivandet.
Det är mycket viktigt att få ett tydligt och starkt stöd från myndigheter och kommuner. Därför vill vi att Kriminalvården tillsammans med Arbetsförmedlingen och socialtjänsten ska ha en gemensam planering för varje enskild individ som släpps ut ur fängelse så att denne inte faller mellan stolarna. Vi moderater har också andra förslag. Men jag kan inte ta upp allt här. Herr talman!
Avslutningsvis står det i skrivelsen att regeringens avsikt är att höja ambitionsnivån när det gäller återfallsförebyggande arbete och att olika förslag bereds i Regeringskansliet. Det låter bra, men det räcker inte. Nu får regeringen sätta lite fart. Riksrevisionen skriver också att regeringens styrning är otillräcklig.
Det är dags för S-MP-regeringen att börja styra och komma med konkreta förslag så att oskyldiga människor inte blir drabbade av brott.