KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sten Bergheden (M):
Om jag tolkar det hela rätt hade Isak From inte något svar på hur konkurrenskraften faktiskt ska stärkas med den höga dieselskatten. Då måste jag ställa nästa fråga: Hur kommer den svenska infrastrukturen att fungera bättre när man lägger pengar på höghastighetståg och utbyggnad av järnvägssystemet i stället för att satsa på de vägar som landsbygden faktiskt efterfrågar? Och i nästa steg: Hur kommer konkurrenskraften att stärkas av den kilometer- och lastbilsskatt ni planerar att införa?
Ni har nu lagt ut smulor till landsbygden: 1 miljard. I jämförelse med andra budgetar kan man tycka att det är mycket pengar med tanke på att man har en lägre nivå där.
Detta är åtgärder som är orsakade av att ni inte har sett till att lantbruket och landsbygden har fått fart och inte har följt den konkurrenskraftsutredning och livsmedelsstrategi vi faktiskt var överens om. Det är detta som efterfrågas. Det är bättre att Isak From är ärlig och säger: Vi har vikt ned oss. Det är Miljöpartiet som styr utvecklingen när det gäller lantbruks- och skogspolitik i landet.
Det är nog med fasa många lantbrukare och skogsägare här i landet konstaterar detta. Men svara gärna på hur vi stärker konkurrenskraften med kilometerskatt, flygskatt och mindre pengar till våra vägar, samtidigt som vi satsar på de statliga verken. Hur stärker detta lantbrukarna i Sverige?
Sten Bergheden (M):
Det var ett intressant inlägg. Jag skulle vilja ha några klargöranden om Miljöpartiets politik, med tanke på att vi alla står bakom en livsmedelsstrategi och en konkurrenskraftsutredning där vi har pratat om att öka produktionen och stärka konkurrenskraften. Jag förstår att ni har jobbat hårt med den ekologiska produktionen, Stina Bergström.
Vilka förslag har Miljöpartiet och regeringen för att stärka den konventionella lantbruksproduktionen i Sverige? Den utgör ändå den största delen. En följdfråga på det är om Stina Bergström och Miljöpartiet anser att den ekologiska maten är bättre än den konventionella maten i Sverige, eftersom man vill gynna den.
Med tanke på att den ekologiska produktionen inte har förutsättningarna att producera lika mycket per hektar som den konventionella kommer den totala produktionen av mat i Sverige att minska. Och det strider mot livsmedelsstrategin. Hur ser Miljöpartiet på det?
Är det okej att vi styr över i så fall? När man har lyssnat på Miljöpartiet ett antal gånger förstår man hur den politiken hänger ihop. Jag hade svårt att tro det. Men nu förstår jag att ni egentligen vill ha mindre kött i Sverige och färre djur. Det kommer att föra med sig att våra marker växer igen. Det kommer att bli sly och annat.
Men då har ni tänkt hela linan ut och kommit på att vi i stället för att ha betande djur och svensk köttproduktion kan införa beredskapsjobb för att röja bort slyn ute på landsbygden. Jag vill ha en kommentar till det. Är det så Miljöpartiet har tänkt i den frågan?
Sten Bergheden (M):
Jag fick inget svar på hur ni har stärkt den konventionella matproduktionen, Stina Bergström. Att ni har stärkt den ekologiska är helt uppenbart, i och med att ni försöker styra åt det hållet. Moderaterna ställer inte den ekologiska produktionen mot den konventionella. Vi anser att båda måste ha konkurrensvillkor som innebär att den ekologiska produktionen kan konkurrera med ekologisk mat från utlandet och att den konventionella maten kan konkurrera med den utländska konventionella maten. Så resonerar vi.
Ni försöker i stället styra över all produktion. Då minskar den totala matproduktionen i landet. Det kommer bland annat att innebära färre arbetstillfällen. Jag fick inget tydligt svar på om ni vill ha färre djur och att lösningen är att röja sly med hjälp av beredskapsjobb i stället för att våra djur ska hålla landsbygden öppen samtidigt som man producerar kött och har en levande landsbygd.
Jag hoppas att jag kan få ännu tydligare svar på de frågorna. En annan sak som jag gärna vill ta upp med Miljöpartiet gäller något som blev lite oklart i min debatt med Isak From tidigare. Socialdemokraterna började då vackla lite i fråga om lastbilsskatten och vägslitageavgiften. Har Miljöpartiet gett upp om att införa en lastbilsskatt i Sverige, som ni har jobbat för?
Ni vill minska lastbilstrafiken. Man lägger väl nya skatter på något för att försöka minska den verksamheten. Har Miljöpartiet också släppt tanken på en kilometerskatt, vilket jag tyckte att Isak From ändå andades lite i sammanhanget? Han försökte åtminstone krypa undan frågan på det sättet.
Sten Bergheden (M):
Tack för inviten till ett ökat samarbete! Det var precis det jag tyckte att vi hade när vi tog fram den här livsmedelsstrategin. Konkurrenskraftsutredningen pekade tydligt på att vi behövde avbyråkratisera delar av näringen och att vi borde stärka konkurrenskraften. Det enades vi om över alla partier, och sedan gick ministern hem och gjorde upp med Miljöpartiet och gick åt andra hållet. Det är det som är problemet.
Där bröt ministern samarbetet. I stället gav man sig in på spåret att höja skatter med 60 miljarder. Man påstår att man lämnar tillbaka 1 miljard till landsbygden och det andra, men det går i runda slängar mest till de statliga myndigheterna för att kontrollera skogsägarna i landet så att de verkligen avsätter biotoper och sköter de olika delarna.
Det går alltså inte ut till skogsproduktionen utan till myndigheter. Det är uppenbart att ni inte litar på att svenska skogsägare kan sköta om detta. Jag tror ändå att ministern med lite ärlighet kan erkänna att vi inte hade haft den biologiska mångfalden här i landet om inte just de små skogsägarna hade skött sina skogar på olika sätt under årtionden och århundraden. Det är det som har skapat den biologiska mångfalden.
Det är inte Skogsstyrelsen som har skapat den, utan det är faktiskt bönderna och lantbrukarna där ute, och det tycker jag att vi borde ha större respekt för. Jag vill ställa några frågor. Ministern har inte tagit upp någonting om att se till att lösa de frågor där det finns bekymmer. De sena EU-utbetalningarna stärker inte direkt konkurrenskraften. Och varför är ni emot att sänka dieselskatten?
Det hade väl varit att ta oppositionens utsträckta hand i stället för att höja skatten med nya indexuppräkningar.
Sten Bergheden (M):
Det är intressant att ministern slår sig så för bröstet för högkonjunkturen i världen, Europa och Sverige och tror att det är socialdemokratisk politik som har skapat den. Jag kan upplysa ministern om att så är faktiskt inte fallet. Det är människorna och företagen därute som har skapat tillväxten och även de 60 miljarder kronor som ministern har samlat in. Dem har regeringen tagit från tillväxten och delar ut till annat.
Detta är andras pengar som regeringen så frikostigt delar ut i övriga landet. Vi måste börja fundera på en sak. Det är högkonjunktur, och för tillfället snurrar näringen på hyggligt bra. När lågkonjunkturen kommer är det den med starkast konkurrenskraft som kommer att överleva.
Det är då det kommer att prövas om den politik som Socialdemokraterna och Miljöpartiet har fört på den svenska landsbygden - att sänka konkurrenskraften genom att höja skatterna och lägga på nya pålagor, nya reservat, nya regler, styrningar och annat - gör att svenskt lantbruk klarar sig. Det är nu vi ska stärka dem.
Det är nu vi ska dra ned och stärka konkurrenskraften så att de är redo för att klara den tuffaste biten, som kommer efter högkonjunktur. I högkonjunktur är det lätt att sitta som regering och fördela pengarna. Alliansregeringen lyckades spara i ladorna för att klara den lågkonjunktur som var då, och det fick vi beröm för från många ekonomer i hela Europa.
Under den tiden vi sänkte skatterna, som ministern ofta pratar om, fick vi faktiskt in mer skatteintäkter just tack vare att vi sänkte skatterna. Det var fler människor som jobbade i landet, och det var fler företag som skapades under den här tiden. Det var det som skapade tillväxt, och det är det som regeringen nu spelar bort. Det är lätt att dela ut andras pengar, men hur har det stärkt svenskt lantbruk? Inte alls!
Sten Bergheden (M):
Tack, Monica Haider, för inlägget! Vi kan börja med frågan om huruvida det är Moderaterna eller Socialdemokraterna som går i takt. Jag kan rabbla upp några av de motioner i detta betänkande som kommer från socialdemokratiska ledamöter men som Socialdemokraterna har avslagit. Vad gäller vem som går i takt eller inte är det så att människor under den allmänna motionstiden skriver motioner och försöker att påverka, och sedan är det upp till utskotten att värdera detta och gå vidare.
Det är den allmänna ordningen här i riksdagen, och det är inte så konstigt i sig. Fru talman! Jag skulle vilja fråga Monica Haider: När kommer det nya förslaget om viltutfodring? Vi har från riksdagens sida och från utskottets sida varit tydliga med att vi vill ha fram ett nytt förslag, men Näringsdepartementets preliminära bedömning är att förslaget inte går att genomföra. När tänker ni jobba fram ett nytt förslag?
Kommer det före valet, eller tänker ni hoppa över detta och lämna över det till den nya alliansregeringen? Det kunde vara bra att få svar på. En annan fråga som jag vill ha svar på handlar om det allmänna uppdraget. Precis som Monica Haider sa, fru talman, är det jägarnas pengar som man använder.
Man var väldigt snabb med att se över hur detta skulle kunna fördelas på ett annat sätt. Vilka nya organisationer menar Monica Haider borde få del av jägarnas pengar? Det måste ju finnas ett syfte med uppdraget att se över detta. Vilka nya organisationer räknar Monica Haider med ska använda jägarnas pengar?
Min sista fråga gäller utvärderingen av viltdelegationerna och älgförvaltningen - varför kan den inte genomföras efter fem års tillämpning av detta beslut?
Sten Bergheden (M):
Det gick väldigt snabbt att fatta beslut om att utöka antalet platser i viltdelegationerna - man gjorde det utan någon form av analys eller genomtänkt agerande. Man flyttade över ännu mer makt från markägare och jägare till organisationer och andra intressen i viltdelegationerna. Denna utvärdering och denna satsning gick väldigt snabbt.
Att se över hur älgförvaltningen och viltdelegationerna fungerar totalt sett är man inte intresserad av, men att flytta över makt och inflytande till andra än jägare och markägare är denna regering väldigt snabb med. När det gäller det allmänna uppdraget är det uppenbart att det är en eftergift till Miljöpartiet, precis som jag sa inledningsvis.
Ni var tvungna att se över om det fanns andra organisationer som skulle in och ta en del av jägarnas pengar till sina verksamheter. Detta var en eftergift för att ni skulle kunna sitta kvar vid makten. Det är oansvarigt att använda jägarnas pengar för att se till att man kan sitta kvar i regeringsställning och blidka Miljöpartiet i dessa frågor. Jag tycker att det är ett oansvarigt sätt att hantera jägarnas pengar.
Monica Haider försöker självklart att glida ifrån denna fråga så mycket som möjligt, för det är ju pinsamt att en regering bär sig åt på detta sätt. Jag måste också ställa en sista fråga, i och med att jag inte fick svar på alla. Antalet i den svenska vargstammen är över 400, vilket påverkar vår viltstam. Vi har fattat ett beslut i riksdagen om 170-270 vargar.
Anser Monica Haider att vi har för lite varg i Sverige eller att vi ska följa riksdagens beslut om 170-270 vargar? Ska vi följa det beslut som har tagits, eller ska vi ha en större vargstam än vad vi har beslutat om?
Sten Bergheden (M):
I och med att det ändå är Miljöpartiet som styr de här frågorna i regeringen förväntar jag mig att få tydliga och klara besked här av Miljöpartiets representant Emma Nohrén. Den första frågan är: Vad är det ni vill förändra i det allmänna uppdraget i och med att ni tillsätter översynen? Vad är syftet med hela den biten? Det måste ju finnas en anledning till att man sätter igång detta arbete. Man försöker skylla på EU. Vi vet att ni i Miljöpartiet drev frågan hårt.
Det är många av era företrädare som har varit ute i frågan och vill se en översyn av det allmänna uppdraget. Varför? Ni måste ha ett enkelt och klart besked till landets jägare varför ni tycker att det behöver ses över. Den andra frågan är ännu enklare. När kommer det utfodringsförslag som Alliansen diskuterade fram när ni kom med ert andra förslag som vi inte kunde acceptera? När kommer detta förslag?
Någon form av aktiv verksamhet måste ändå ske på Regeringskansliet med att jobba med frågan, och då borde man ha en tidsplan för när det nya förslaget ska komma. Jag kanske i stället kan få svar av Emma Nohrén när jag inte fick det tidigare av Socialdemokraternas representant. Den tredje frågan gäller vargen. Vi har ett beslut på 170-270 vargar.
I dag är det över 400, och jag har hört företrädare för olika partier säga hur många vargar det kanske borde skjutas i Värmland. Anser Miljöpartiet att vi har för få eller för många vargar i Sverige i dag? Är nivån rimlig? Eller ska vi försöka följa det riktmärke som riksdagen försökte sätta upp för några år sedan? Jag vill börja med de tre frågorna till Emma Nohrén. Jag hoppas på klara och tydliga svar till landets jägare.
Sten Bergheden (M):
Jag börjar med att påminna om den. När kommer utfodringsförslaget? Emma Nohrén kan notera det och komma med ett svar. Jag utgår ifrån att finns någon form av aktivitet i Regeringskansliet om den frågan. Jag frågade om beslutet om 170-270 vargar. Svaret är här att vi kan ha i princip hur många som helst.
Min fråga var: Tycker du att det är rimligt att det i dag är över 400 vargar när riksdagen har sagt att en rimlig nivå kanske behöver ligga på 170-270, Emma Nohrén? Tycker du att landsbygden ska tåla 400? Andemeningen i ditt svar är att vi kan ha ännu fler om det behövs. Är det en rimlig nivå att sätta upp målet att en gynnsam bevarandestatus kan innebära i princip hur mycket varg som helst i Sverige?
Det är underförstått. Vad är maxgränsen för vad landsbygden egentligen ska tåla när det gäller varg? Jag frågade om översyn av uppdraget. Det fanns en andemening när ni satte igång utredningen, men ni har ingen idé om hur det egentligen ska vara. Varför sätter man igång en utredning och en översyn men har ingen idé om vad man egentligen vill nå?
Det är lite som att skjuta från höften i de här sammanhangen att inte ha någon idé när man sätter igång det. Man lämnar över det, och det får landa var som helst. Det förefaller att vara lite dåligt genomtänkt om det inte fanns någon idé. Det fanns inget syfte från Miljöpartiets sida när man satte igång det.
Sten Bergheden (M):
Jag blev lite nyfiken nu med tanke på att det finns så många olika besked om strandskyddet i Sverige. Vi har först 2015 och sedan 2017 lagt ett förslag om att vi vill ha en översyn av detta. Då har vi hela tiden hört att tillkännagivandet bereds på Regeringskansliet. Min första fråga är: Hur långt har detta beredningsarbete av strandskyddsreglerna verkligen kommit?
När kommer vi att få se en proposition eller ett förslag till hur man ska kunna gå vidare med den här översynen som riksdagen har tillkännagivit för regeringen? Nästa fråga ställer jag med tanke på att företrädare för regeringen har gått ut och sagt att man är för att se över strandskyddet. Men här reserverar ni socialdemokrater och ni miljöpartister er mot vår översyn. Är regeringen inte överens i den här frågan?
Har man två linjer? Delar av regeringen tycker att vi ska se över och delar av regeringen tycker att vi inte ska göra någonting åt strandskyddet? Det vore bra att få ett klarläggande om hur pass enig man är om dessa regelverk, om man är en enig regering eller om man uppdelad i två delar. Fru talman! Den tredje frågan gäller bränsleskatten som har ökat rätt kraftigt, dels beroende på världsmarknadsprisen, dels beroende på att ni har lagt på väldigt många extraskatter under den här perioden.
Tycker Emma Nohrén att bränslepriset i dag är rimligt? Är det en rimlig nivå på bensinen nu när vi för tillfället ligger på strax över 16 kronor? Fru talman! Ett statsråd har gått ut och sagt att det kommer att bli en kilometerskatt i höst. Min fjärde fråga är: Hur långt har det förslaget kommit? Vilken är nivån?
Vilka miljarder har man tänkt ta in på den kilometerskatt som presenteras i höst?
Sten Bergheden (M):
Som jag tolkar det hela är man inom Regeringskansliet inte överens. Om ni inte är överens om detta verkligen ska göras kan man undra om strandskyddet över huvud taget bereds nu. Jag tvivlar på det. Den andra delen handlar om bränsleskatterna.
Jag uppfattar att miljöpartisten Emma Nohrén tycker att de ligger på en rimlig nivå och att Sveriges befolkning på landsbygden ska betala drygt 16 kronor för att isarna inte ska smälta. Landsbygdens människor saknar för det första alternativ. För det andra tror jag - men jag kan ha fel - att folk där ute bidrar väldigt lite till att isarna smälter med tanke på den mängd bränsle de använder.
Den är fullständigt nödvändig för att allt ska fungera där. Jag har även en annan fråga till miljöpartisten Emma Nohrén. I dagarna presenterade LRF Konsult en rapport som visade att lönsamheten inom lantbruket sjunker. Den sjunker i alla näringar. Ni har nu haft makten i fyra år. Det finns en klar tendens som har lett till att lönsamheten sjunker.
Foder, handelsgödsel och annat har blivit dyrare på grund av en svagare krona och därtill olika bränsleskatter som har drivit upp priset. Det beror också på världsmarknadspriset. Tycker Emma Nohrén att konkurrenskraften behöver stärkas eller försämras för lantbruken? Ni har lyckats försämra konkurrenskraften för svenskt lantbruk under era fyra år. Är vi på väg åt rätt håll med denna politik?
Eller är ni beredda att se över skatter och regler för att stärka konkurrenskraften för svenska bönder?
Sten Bergheden (M):
Jag har några frågor som jag skulle vilja ställa till ministern. Först och främst kan jag konstatera, som ministern sa, att landsbygden är försummad. Där håller jag helt med, och det har tyvärr inte blivit bättre under de senaste fyra åren. Ministern talade också om att man har lagt om kursen. Det har vi också sett. Vi har sett de skatter som är införda.
Vi har även sett de skatter som regeringen planerar att införa, som kommer att påverka landsbygden ännu mer. Vi talar om lastbilsskatter, högre bensin- och dieselskatter, flygskatter samt försenade EU-utbetalningar. Vi talar om att det blir svårare att äga och bruka skog i landet, vilket till och med gör att bankerna börjar ifrågasätta hur äganderätten ser ut för skogsägarna i dag när det gäller lån och annat.
Jag tänkte ställa en fråga till ministern apropå det oklara läge som gäller regeringens syn på strandskyddet. Med tanke på de frågor som jag har ställt tidigare pågår det enligt regeringen någon form av utredning. Då vill jag fråga: Hur långt har denna beredning kommit på departementet när det gäller strandskyddet? Det finns ett tillkännagivande från 2015 och ett från 2017.
Hur långt har detta kommit? Socialdemokraterna och Miljöpartiet i detta betänkande reserverar sig mot att se över strandskyddet. Samtidigt uttalar sig Bucht, som är minister, om att han kan tänka sig att se över det. Vilken linje är det som gäller? Är det Socialdemokraternas linje här i riksdagen, som säger nej till att se över strandskyddet, eller är det ministerns linje, som säger att vi kan se över strandskyddet i Sverige?
Jag tror att det vore bra med ett klargörande för svenska kommuner och andra som ska jobba med dessa frågor.
Sten Bergheden (M):
Ja, ministern, jag tar gärna en diskussion med Palle Borgström vid tillfälle och går igenom vad som gjordes under alliansregeringen och vad som har gjorts under den socialdemokratiska regeringen, självklart. Men här i dag har jag en debatt med ministern, som jag ställde ett antal frågor till om strandskyddet. Och det enda vi får höra här från talarstolen är att frågan bereds fortfarande.
Samtidigt som ministern är ute och säger att man ska se över och reformera strandskyddet sitter riksdagens ledamöter och trycker på knappen nej till att göra det som ministern säger. Vem är det som styr i regeringen? Är det ministern eller riksdagsledamöterna? I dag är det rätt oklart var Socialdemokraterna står. Det är till och med oklart om frågan verkligen bereds.
Jag tycker inte att svaret var övertygande heller från regeringens samarbetspartner Miljöpartiets representant här i riksdagen. Frågan är: Bereds frågan? Hur långt har beredningen i så fall kommit? Vill ni se över strandskyddet eller inte? Kan detta vara så svårt att svara ja eller nej på för ministern? Ministern har ju varit ute och sagt att han kan tänka sig att se över frågan.
Men han tänker alltså se till att vi röstar nej i riksdagen till att se över detta, vilket verkligen är anmärkningsvärt. Vi skriver en tjock bok, sa ministern. Ja, man har nu börjat plocka in från landsbygden, företag och skattebetalare i detta land ungefär 58 miljarder kronor. Man planerar att införa ännu mer skatter som kommer att drabba landsbygden.
Och under tiden sitter ministern och regeringen och skriver en bok om hur man ska kunna använda de här pengarna i framtiden. Nej, detta duger inte. Den 9 september kommer ni att vara utbytta.
Sten Bergheden (M):
Jag var rätt tydlig i mitt anförande med att vi säger ja till Systembolaget. Vi tänker till och med fatta ett beslut om att en förutsättning är att Systembolaget kan fortsätta. Detta borde vara tydligt och klart för den som har lyssnat på debatten. Karin Rågsjö nämnde att de rödgröna har satsat på landsbygden.
Då har ni gjort det utan att någon har märkt det, för ingen har märkt något annat än att ni har lagt på nya bensin- och dieselskatter och en flygskatt och att ni tänker lägga på en kilometerskatt. Er enda satsning på landsbygden är buskröjning i de områden som har börjat växa igen på grund av er dåliga landsbygdspolitik. Här har ni satsat pengar.
I stället för att se till att vi har betande djur och tillväxt på landsbygden tar ni fram röjarlag som ska hålla buskarna borta från de marker som växer igen under er ledning. Er landsbygdspolitik lämnar alltså en hel del övrigt att önska. Vänsterpartiet är ju rätt högljudda i denna debatt, så jag måste fråga: Vad är tillgängligt när vi talar om folkhälsa?
Är det mer tillgängligt att åka ut på landsbygden och köpa en flaska premiumvin eller premiumöl, som kanske kostar det dubbla mot vad motsvarande skulle kosta någon annanstans, än att via Systembolagets hemleverans få en bag-in-box till dörren? Er politik gynnar absolut inte folkhälsan på det sätt som ni påstår i debatten.
Er politik hjälper ju dem som vill ha leverans till dörr medan vi tycker att människor kan åka till bryggerier eller gårdsförsäljning för att köpa en premiumprodukt.
Sten Bergheden (M):
Jag upprepar: Vi vill ha kvar Systembolaget, men vi vill också hitta en lösning för att införa gårdsförsäljning i Sverige. Flera talare har sagt att gårdsförsäljningen inte är något problem för folkhälsan, men ni försöker ändå stoppa det. Ni är till och med så rädda att ni inte ens vågar titta på en sådan lösning. Finland är också med i EU, och de har hittat en lösning.
De har även utökat vissa delar och anpassat med olika volymer och annat. Utredningen får självfallet titta på hur vi kan förena gårdsförsäljning med bibehållet monopol.
Liksom en majoritet i Sverige vill vi ha kvar monopolet, men vi vill också utveckla landsbygden och ge den ytterligare ett ben att stå på så att både produktion och besöksnäring kan öka. Detta är fullt möjligt enligt näringen och många andra, och då är det självklart att vi ska ta vara på den möjligheten.
Vi har tänkt utveckla landsbygden lite mer än att bara ordna röjarlag som ska röja bort den busk som vuxit upp under era fyra år. Låt oss ha en lite mer sansad debatt. Det handlar inte Systembolagets vara eller inte vara utan om gårdsförsäljning, som vi är för, vilket jag sa i mitt anförande.
Ni är emot det, men ni har inga bra argument utan påstår bara att något ska hända. Skulle vi hamna i det läget att EU vill pröva detta kommer gårdsförsäljningen att prövas separat, om den strider mot det hela. Man prövar inte monopolet. Det kan vara bra att veta i en debatt där några kanske försöker vilseleda andra.