Ulla Andersson (V):
Lagen om offentlig upphandling skulle man väl kunna säga är knastertorr prosa, men den är ack så viktig och avgörande för hur, i vilka syften och på vilka villkor skattepengar används. Det är väl det den här debatten handlar om.
Hur vi använder mellan 600 och 700 miljarder kronor per år har självklart stor betydelse för hur samhället utvecklas och hur kreativitet kan understödjas, upprätthållas och utvecklas.
Det har självklart konsekvenser om man har konkurrens på lika villkor och hur man ser på arbetstagarnas rättigheter i dessa upphandlingar. Därför är det självklart viktigt vad som står i lagen om offentlig upphandling.
Vänsterpartiet tycker att vi ska ha sund konkurrens som bygger på sjysta arbetsförhållanden och kompetens. Vi tycker att löntagarnas rättigheter är värda att stå upp för och försvara. I dag är faktiskt EU mer progressivt i synen på arbetstagarnas rättigheter än borgarna och Sverigedemokraterna är.
Man kan undra vad det är som är så kontroversiellt med att inte acceptera social dumpning, det vill säga konkurrens genom sämre löner eller arbetsvillkor. Jag trodde att vi hade kommit längre än så i Sverige i dag. Det är väl det motionen som har vunnit gehör i finansutskottet handlar om.
Jag tänkte citera det som borgarna och Sverigedemokraterna har skrivit i betänkandet. "Små företag saknar i högre utsträckning kollektivavtal än större företag, vilket medför att just kravet på kollektivavtal kraftigt kan försvåra för små företag att delta i offentliga upphandlingar." Det är alltså kollektivavtal som är det stora problemet, enligt borgarna och Sverigedemokraterna. Det säger ganska mycket, tycker jag.
Men en till fundering infinner sig, i alla fall hos mig: Den lagstiftning vi har i dag kräver inte kollektivavtal - tyvärr. Det var ju det ni röstade ned. Nu tittar vi tillbaka på hur det faktiskt var. Det fanns en proposition som föreslog att man skulle kunna ställa krav på lön, semester, försäkringar, pension och arbetstid. Det förslaget röstades ned.
Så småningom kom ett nytt förslag tack vare att Kristdemokraterna tyckte att någon form av arbetstagarperspektiv borde finnas i lagstiftningen. Det kom krav på semester, löner och arbetstid. Vilka kollektivavtal som skulle omfattas och hur detta skulle byggas upp skulle göras upp av parterna på arbetsmarknaden och Upphandlingsmyndigheten, och det skulle enbart gälla för upphandlingar över tröskelvärdena.
Det är den lagstiftningen vi har i dag, så vad den här motionen och ställningstagandet i utskottet från borgarna och Sverigedemokraterna egentligen handlar om är att påstå att man i dag kan ställa krav på kollektivavtal enligt lagen om offentlig upphandling. Jag beklagar, men det kan man inte. Jag önskar att det var så. Ni har alltså motionerat om något som ni inte vet något om.
Dessutom verkar ni stå bakom en uppfattning som jag trodde tillhörde 1900-talets början. Att försvara arbetstagarnas rättigheter handlar om hundratusentals människors arbete och villkor. Tycker ni att det är rimligt att vi i Sverige i dag ska ha underbudskonkurrens på arbetsmarknaden? Ska vi slå ut sjysta företag?
Jag tycker inte det, så jag blir rätt bedrövad. Nu är inte Kristdemokraterna här. Jag var glad att åtminstone de ville sträcka ut en hand och försöka hitta en lösning. Helst av allt hade jag självklart velat att det första förslaget skulle gå igenom.
Men nu står Kristdemokraterna helt plötsligt bakom initiativet i utskottet och pekar ut den lilla del av arbetstagarnas rättigheter som finns kvar. Att små företag inte deltar i upphandlingar på samma sätt som stora företag finns det självklart en rad förklaringar till. Det är krångligt, som sagts här.
EU har krångliga direktiv. Så ser det faktiskt ut. Bara luntan med direktiv - jag undrar hur många i den här kammaren som läst alla dessa sidor. Och när man har läst alla dessa sidor, om man har gjort det, förstår man att många av dem är väldigt krångliga att förstå även om man är van att läsa EU-direktiv. Tyvärr är upphandlingarna många gånger också väldigt stora.
Det har påbörjats ett arbete i många regioner och kommuner där man försöker bryta ned dem. Borlänge är ett bra exempel. Hemma hos mig finns det också sådana bra exempel. Man försöker bryta ned upphandlingarna till mindre volymer så att mindre företag ska kunna vara med i upphandlingsprocessen på ett helt annat sätt.
Tittar man i underlagen ser man också att av det totala antalet kontrakterade bud går 72 procent till små och medelstora företag. Det är ändå 72 procent. Visst, det kan säkert bli mer. Men den nya lagen om offentlig upphandling är ju betydligt bättre än den gamla när det gäller små och medelstora företag. Nu har vi haft den i några månader.
Ni vill redan omkullkasta den. Ni gör det enbart genom att peka ut arbetstagarnas löner, semester och arbetstid som problem, men i andra stunder säger ni att ni står för den svenska modellen. Jag ifrågasätter det starkt. Jag yrkar bifall till reservation 5.