KBLab/rixvox huggingface dataset:
John Widegren (M):
Då kanske Socialdemokraterna ska upplysa sina egna ministrar om det stämmobeslutet. Gynnsam bevarandestatus är någonting som vi tar beslut om i det här landet.
Om vi då har forskning som visar på att vi klarar av 100 vargar på Skandinaviska halvön med en katastrof vart tionde år, där över 50 procent av stammen kan försvinna, kan ju 170 vargar som gynnsam bevarandestatus absolut vara en väg ut. Vi kan ha 171 vargar.
Då är vi ändå väldigt långt ifrån de 100 som forskningen visar som minsta livskraftiga stam. Det är detta som vi från Moderaternas sida säger. Sedan finns det ett antal mål i rovdjurspropositionen som vi inte är i närheten av att leva upp till just nu, och det ser vi som olyckligt. Det är därför vi tillsammans med flera partier vill att vi ska ha ett politiskt beslut nu, för vi kommer inte vidare i vargfrågan.
Flera gånger när jag har debatterat med socialdemokratiska ministrar har jag sträckt ut handen och sagt att vi kan sätta oss ned tillsammans och komma fram till hur det ska vara. Men jag har hittills inte fått en enda inbjudan till Regeringskansliet för att hitta en gemensam lösning på det här, och då kommer denna upprivande strid att fortsätta. Från moderat sida kommer vi inte att ge oss. Vi behöver minska vargstammen ordentligt. Det kommer vi att driva.
Jag hoppas att Socialdemokraterna kommer till sans i detta och kanske vill hitta en blocköverskridande överenskommelse, vilket Socialdemokraterna väldigt många gånger brukar vilja hitta i andra frågor. Moderaterna och Socialdemokraterna har ju tillsammans tittat på tillståndsärenden de senaste veckorna. Varför skulle vi inte kunna titta på vargstammen tillsammans?
John Widegren (M):
Tack, Isak, för intressanta inlägg! Det här är intressant att debattera på alla sätt och vis, och i mångt och mycket skulle jag nog säga att Moderaterna och Socialdemokraterna inte står jättelångt ifrån varandra. Men varför ska man då ha en produkt som inte är skarpare än så här? Ni kunde tillsammans med era kompanjoner som ni har arbetat fram propositionen med ha tagit fram femtio skarpa förslag och ställt dem framför riksdagen.
I stället lämnar ni fram en form av skrivelse eller inriktningsproposition som innebär att förslagen ska genomföras fram till nästa val i september månad. Biobränslen är jätteviktigt. Det är inte heller så att vi moderater inte längre tycker att reduktionsplikten och reduktionsfrågan är viktiga. Vi ser en stor potential till en ökad inhemsk produktion av biobränslen.
Moderaterna är dessutom det parti som - om vi går tillbaka till vår egen budget innan vi fick en sammanslagen budget - hade mest pengar till just gröna bränslen. En hel miljard hade Moderaterna, så vi tycker att det här är en viktig fråga. Men det som sker just nu runt om i världen påverkar något alldeles oerhört. Det gör att vi på alla sätt vi kan måste hitta vägar till att stärka konkurrenskraften och bibehålla produktion i Sverige.
Då tänker jag i första hand på till exempel mat. Jag är alldeles övertygad om att svensk skogsindustri och annan industri kommer att bli bra på att ta fram biobränslen, men jag tror inte att vi kommer att kunna ta fram alla biobränslen som vi behöver. Det är dock fortfarande en viktig fråga, tycker vi moderater. När det gäller bytesmark är det väl bra att det finns, absolut!
Men jag är ganska mycket emot den kraftiga fortsättning av att ta mark ur produktion för att skydda natur som man förstår att detta kommer att leda till. Det är inte en bra idé, tycker vi från Moderaternas sida.
John Widegren (M):
Miljömålen är jätteviktiga. Men det är inte rimligt att vi har miljömål som inte går att uppnå oavsett om vi bedriver skogsbruk eller inte bedriver skogsbruk. Skogsstyrelsen och Naturvårdsverket har båda varit tydliga med att vi inte kommer att uppnå miljömålet Levande skogar hur vi än bär oss åt. Då är det felformulerat. Då är det väl också rimligt att vi ser över det. Varför ska vi ha ett mål som vi inte kan nå upp till?
När det kommer till den fjällnära skogen är det alldeles tydligt att vi har olika ingångar. I och med att vi från Moderaternas sida anser att vi inte behöver ta mer mark ur produktion är vi skeptiska till den här kraftiga fortsättningen. Ersättningen till människor som blir nekade avverkning i fjällnära skog kommer att öka kraftigt, vad jag förstår. Men vi vill ju inte ha den ökningen. Vi måste se över det i skogsvårdslagen som rör den fjällnära skogen.
Fjällnära skog är ju de områden där vi redan har skyddat mest skog rent procentuellt. Man kan fråga sig vad som kommer att hända, fru talman, om vi fortsätter att ta så mycket mark ur produktion i dessa områden. När skogsägare förlorar ägandet av sin mark förlorar de också möjligheten att låna pengar på sin mark, vilket är ett otroligt viktigt incitament i dag. Vi förlorar då möjligheten till landsbygdsutveckling i dessa områden.
Vi kommer att förlora företagare som bedriver skogsentreprenad i dessa områden, och ett flertal andra olika näringsgrupper, när vi slutar att bedriva produktion här. Det är jag orolig för. Att regeringen nu tänker ta krafttag i artskyddsfrågorna är väldigt viktigt. Jag vill tro att Moderaterna och Centerpartiet hade ett finger med i det spelet. Vi satte tryck. Den här frågan har ju behövt lösas sedan 2016.
Nu kanske regeringen äntligen fixar det.
John Widegren (M):
Först vill jag yrka bifall till reservation 9, så har jag fått det gjort. Jag håller nog inte riktigt med om den historiebeskrivning som Jens Holm presenterar i sitt anförande. Han talar om hur i princip allt har försämrats sedan efterkrigstiden. Det var absolut en tid när det inte var superbra i skogen.
Då provade vi faktiskt kontinuitetsskogsbruk i gamla kontinuitetsbrukade områden där det fanns träd kvar. Det fungerade inte så himla bra, och staten kom då i stället på att vi skulle ha stora kalhyggen och ett enda trädslag.
I och med att vi gjorde på det här viset fick vi mycket uppslag av sådant som vi inte ville ha på de här stora hyggena och började därför att använda hormoslyr och DDT för bekämpning. De som inte gjorde som staten sa under den här tiden var de enskilda skogsägarna som tyckte att de hade bättre tankar och ville bruka skogen på sitt sätt.
Det är dessa skogsägare som har sett till att vi har byggt upp höga naturvärden - naturvärden som det offentliga sedan har velat lägga beslag på, eftersom man anser att den enskilda skogsägaren inte kan hantera de här naturvärdena själv. Det talas om föryngringsytor, kalhyggen eller vad vi ska kalla dem.
Precis som när det gäller jordbrukarna, som själva bestämmer om ekologiskt eller konventionellt, menar jag att skogsägarna själva ska få bestämma om man vill bedriva trakthyggesbruk eller kontinuitetsskogsbruk. Fru talman! Tror inte Vänsterpartiet att skogsägare klarar av att hantera virkesproduktion jämte höga biologiska värden?
John Widegren (M):
Tack, Jens Holm, för resonemanget, som är intressant och som lyfter upp den stora skillnaden mellan Moderaterna och Vänsterpartiet i den här debatten. Vi sätter det enskilda ägandet först och är övertygade om att ett starkt enskilt ägande när det kommer till skog också innebär att man kan leverera miljö- och klimatnytta.
Jag vet också väldigt många bra exempel på skogsägare som samarbetar med den lokala orienteringsklubben och så vidare för att inte förstöra för dem. Såklart kommer vi att ha dåliga exempel där också, precis som vi har i all annan näringsverksamhet. Men vi tror de facto på den enskilda skogsägaren.
När det kommer till föryngringsytor och de läckage som lyftes upp i anförandet, ända upp till lustgas, lade Linnéuniversitetet fram en intressant forskningsrapport hösten 2021. Den visade att det går mycket fortare att hamna på nettoplus igen efter en avverkning vid en föryngringsyta. Jag tror att det var i storleksordningen åtta år för att vara på nettosidan igen.
Det innebär att ett aktivt brukande också blir bra för klimatet eftersom det finns substitutionseffekter och så vidare. Jag tyckte att det var lite konstigt i det tidigare anförandet när ledamoten lyfte fram ett antal engångsartiklar. Det är restprodukten från sågverksindustrin. Först går de bästa delarna av trädet till sågverksindustrin. Det blir virke, vi kan bygga, och koldioxid låses in under lång tid.
Sedan kan vi göra andra saker med skogen, och det ger de verkliga substitutionseffekterna som skogen faktiskt bidrar med. Jag blir därför orolig när jag lyssnar på Jens Holm. Vill Jens Holm att vi ska bruka skogen mindre än vad vi gör i dag?
John Widegren (M):
Det är fantastiskt att Miljöpartiet väljer att lägga halva sin anförandetid på att prata om Moderaterna. Det visar att Moderaterna har inflytande i svensk skogspolitik. Det sas att Socialdemokraterna skulle lyssna mer på Miljöpartiet. Det tycker jag inte. Men jag befarar att så tyvärr kan bli fallet igen efter valet i höst om Socialdemokraterna blir så pass stora att det kan närma sig en regeringssituation. Så tror jag dock inte att det blir.
Centerpartiet gjorde gemensam sak med Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna. Ja, och det var jättebra att de gjorde det. De borde ha gjort det mycket oftare, särskilt i skogsfrågor. Stärkt äganderätt, fru talman, handlar inte om att staten har pengar att lösa in privata markägares skogar med.
Om staten inte har pengar i sin budget kan man heller inte lägga beslag på privata skogsägares marker. Det är precis det vi moderater vill åstadkomma när vi tar bort extrapengar. Det sas felaktigt, fru talman, att det saknas pengar till dem som redan ingått avtal. Dem fanns det pengar till i budgeten, precis så mycket som Skogsstyrelsen äskade.
Vi tog bort pengar för att undvika att extra mark skulle tas ur produktion. I Moderaternas enskilda budget, som vi lade fram före förhandlingen med Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna, har vi väldigt mycket pengar för att sköta just skyddad natur. Där är det också konstigt att göra ett påhopp på Moderaterna.
Jag undrar hur vi ska kunna öka skogsproduktionen med det sätt Miljöpartiet resonerar på i den här kammaren.
John Widegren (M):
Skogspolitiken kommer inte att behöva göras om om vi efterlever den skogspolitik vi faktiskt tog beslut om 1993. Den vilar på lika delar naturvård och produktion, något svenska skogsägare sköter förträffligt bra, vilket vi sagt flera gånger i dag. De kombinerar hög produktion med biologisk mångfald.
Moderaterna kan skydda ny natur när det är höga naturvärden, men som vi säger i tillkännagivandet anser vi också att man kan ta bort skyddet om de höga naturvärdena inte finns kvar. Vi vill nämligen inte höja andelen mark som tas ur produktion, för då kommer svensk skog inte att klara av att leverera det som krävs. När det gäller frivillighet och skydd av skog har vi olika syn.
Frivilligheten handlar ju många gånger om att man inte får avverka om man inte ingår det här avtalet om skydd av natur. Men gör man det får man en peng. Det är alltså snarare en frivillighet under galgen där staten bestämmer. Fru talman!
Det är olyckligt att man gör så stor sak av miljö- och klimatfrågorna, för dem hanterar ju svenska skogsägare bra. Givetvis kan man göra förbättringar, men det Miljöpartiet egentligen vill komma åt är det enskilda ägandet och brukandet, och det gör man i miljöns och klimatets namn. Man gillar inte äganderätten och att privata skogsägare får ta dessa beslut själva.
John Widegren (M):
Först av allt vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Det här är en subsidiaritetsprövning av ett ärende som jag inte tänker läsa upp namnet på, för det är så långt. Vi har tillsammans en majoritet i utskottet för förslaget som är likställt med vad regeringen tycker: Det här är ett förslag som inskränker på subsidiaritetsprincipen. Det inskränker det svenska självbestämmandet över skogen.
Därför är det bra att en majoritet har landat som vi har gjort. Det är inte det att vi inte tycker att frågan om global avskogning är en viktig fråga; det finns jättestora sådana bekymmer runt om i världen. Men detta förslag, precis som väldigt många andra förslag som kommer just nu från EU kopplade till skogen, är någon form av skogssocialism, som vi inte kan stå bakom från Moderaternas sida.
Man vill gå in och inskränka brukanderätt, bestämmanderätt och äganderätt. Man vill detaljstyra hur enskilda skogsägare ska bedriva sitt skogsbruk. Det kan vi aldrig acceptera, fru talman. I dokumentet finns uttryck som avskogningsfri, skogsförstörelse och diverse andra ord. Det är ord som rätt hanterade kan vara jätteviktiga i sammanhanget.
Men fel hanterade på EU-nivå av till exempel EU-kommissionärer och kommissionen i stort kan de få helt motsatt effekt, särskilt när de är kopplade till det nationella självbestämmandet. När vi hade miljökommissionären från EU, Sinkevicius, på besök berättade vi hur svenskt skogsbruk går till. Skogsnäringen själva berättade hur svenskt skogsbruk går till.
De förklarade riksskogstaxeringen och hur vi under lång, lång tid i Sverige har jobbat med ett hållbart brukande av privatägda skogar och bolagsskogar. Kommissionären säger då helt frankt: Det här tror inte jag på.
Då är det klart att när den här typen av uttryck - avskogningsfri, skogsförstörelse och hållbar avverkning - tolkas på EU-kommissionsnivå kan det få helt motsatt effekt mot vad vi tycker och tänker om dem. Därför är det viktigt att markera att detta är något som i vissa delar strider mot subsidiaritetsprincipen. I fördraget om Europeiska unionen finns ingen rättslig grund för en gemensam skogspolitik.
Så är det absolut. Däremot finns klimatpolitik och miljöpolitik, där vi ska ha ett större och viktigare samarbete. Men det får inte leda till att vi ned på skogsägarnivå börjar detaljstyra, komma med pekpinnar och säga hur vi ska bruka våra svenska familjeskogar, som vi har brukat på ett förståndigt sätt i generationer.
Därför är det viktigt, fru talman, att vi, precis som Isak From från Socialdemokraterna framförde här tidigare, markerar att det är en styrka när vi kan enas och skicka detta tillbaka till EU, till kommission, råd och parlament: I Sverige vill vi inte att ni ska köra med oss, för vi har en lång och viktig historia om hur vi bäst brukar de svenska skogarna.
Vi vill vara en del i och hjälpa till i klimatarbetet, och det gör vi absolut bäst genom att bruka skogen.
John Widegren (M):
Tack för frågorna! När det gäller miljökommissionären Sinkevicius sa han inte detta på utskottsmötet, utan det var vad han uttalade till skogsnäringen när han träffade dem efter mötet. Jag sa just i mitt anförande att både politiken och skogsnäringen hade träffat honom. Att Miljöpartiet är så positiva till det här förstår jag, för Miljöpartiet är alltid positiva när det kommer till att inskränka ägande och brukande. Det har vi lärt oss nu.
När det gäller den melodi som hörs från EU och kommissionen just nu och som handlar om att man vill gå in och detaljstyra och påverka hur vi brukar våra svenska skogar hejar Miljöpartiet på. För det är precis vad Miljöpartiet vill göra; man vill in och stöka i brukanderätt och äganderätt. Jag är helt medveten om att skogen blir en viktig del i EU:s klimatarbete. Det är de facto så.
Men vi vill inte ha pekpinnar om hur vi bäst brukar skogen här i Sverige, för det vet vi bäst här i Sverige. Det finns otroligt många exempel i EU på länder som inte alls vet hur man brukar skogen på ett hållbart och långsiktigt sätt. Därför vill jag återigen trycka på vikten av att vi själva får bestämma hur vi brukar och detaljstyr vårt skogsbruk.
Avskogning är en jätteviktig fråga globalt, men det är ju inte så att hela detta ärende handlar om huruvida vi ställer oss för eller emot avskogningen och vikten av att jobba aktivt i EU med det. Det här är en subsidiaritetsprövning, där vi anser att vissa delar är inne och petar i det svenska självbestämmandet. Den globala avskogningen är ett allvarligt problem, och det är vi Moderater beredda att jobba med på alla nivåer.
John Widegren (M):
Jag tackar för frågan. Detta är som sagt en subsidiaritetsprövning där vi har ansett att vissa delar bryter mot subsidiaritetsprincipen, precis som vi lyfter fram i utskottets ställningstagande. Detta är ett ärende som det kommer att jobbas vidare med, och vi kommer såklart att få ta ställning till det och grotta ned oss djupare i detalj i det vartefter.
När det kommer till jordbruksprodukter och annat i avskogningsområden måste det finnas en balans. Jag tyckte att Isak From lyfte fram det väldigt väl i sitt replikskifte tidigare. Det går inte att enkom säga att det här och det här är rätt men det här är fel när det kommer till avskogning och eventuell jordbruksmark. Vi kan ju också i Sverige ha exempel där vi väljer att ta ned vissa skogspartier för att bruka marken som jordbruksmark.
Hur ska man då ställa sig till den? Det är en väldigt intressant fråga. Jag tror att vi får anledning att återkomma till detta ärende vartefter. I dag var det subsidiaritetsprövningen som vi diskuterade. Jag står som sagt bakom utskottets ställningstagande.
John Widegren (M):
Då står vi här igen och debatterar vår budget för utgiftsområde 23. Jag tänkte fortsätta på den väg som Daniel Bäckström från Centerpartiet så föredömligt slog in på. Vi är i en ganska tuff situation just nu för svenskt jordbruk. Det kan vi alla vara överens om här inne. Vissa säger att det här till och med blir en värre kris än torkan 2018.
Frågan är också hur länge den kommer att hänga i. Kostnadsläget är kraftigt ökande, precis som lyftes fram tidigare. Säkerhetsläget är spänt. Vi vet att konstgödselproduktionen i princip har legat nere hela hösten i EU. Det gör att det till våren kanske inte ens kommer att finnas växtnäring, konstgödsel, mineralgödsel eller vad man nu väljer att kalla det till alla lantbrukare som behöver det för sin produktion.
Vi vet också att vi i Sverige hade en ganska dålig skörd av vårgrödorna säsongen som gick. Det problemet fanns även i vårt närområde. Det innebär att det eventuellt kommer att fattas utsäde till våren. Vi har även kraftigt höjda bränslepriser och energipriser. Det är många faktorer som spelar in här.
Socialdemokraterna har suttit i regeringen - numera ensamma - ända sedan valet 2014. Man kan inte längre skylla på någonting annat. Nu saknas det insatsmedel och kapital i svenskt jordbruk. Man har inte gjort sin läxa. Man har inte levt upp till livsmedelsstrategins intentioner. Det är dags att visa handlingskraft från Socialdemokraterna.
Vad tänker man göra för svenskt jordbruk i det här läget? År 2022 kan det vara så att vi minskar vår livsmedelsproduktion i stället för att öka den enligt strategins intentioner. Börjar vi minska den finns det stor risk att det är många områden som inte kommer att köra igång sin produktion igen. Vilket är Socialdemokraternas svar på det här?
John Widegren (M):
Jag är helt övertygad om att så är fallet. Det är klart att vi inte ska bygga detta på att någon annan ska hjälpa oss. Det har varit ett av Sveriges största bekymmer under lång tid: vår naivitet, vår tro på att någon annan ska lösa problemen åt oss. Men nu sitter vi de facto med de här problemen. Det är inte så att alla orosmolnen har kommit smygande sakta. Vi har haft bristande lönsamhet i jordbruket under lång tid. Den har sjunkit och sjunkit.
Socialdemokraterna, som har gått i täten för regeringarna ända sedan livsmedelsstrategin antogs, har slagit sig för bröstet för sina handlingsplaner. Men ute i landet ställer i dag jordbrukare frågan när man träffar dem: Den här livsmedelsstrategin - finns den ens, eller är det bara någonting som ni pratade om för några år sedan? Så upplever jordbrukarna det, och nu går de in i den här tuffa situationen.
Då tycker jag att Socialdemokraterna, som fortfarande är Sveriges största parti och som sitter vid regeringsmakten, borde kunna komma med några rejäla konkreta förslag.
John Widegren (M):
Jag tyckte att vi blev mer eller mindre apostroferade i anförandet, så jag kände att jag ville gå upp och säga några ord om den budget som vann gehör här i kammaren, alltså M-KD-SD-budgeten. Det är väl ingen hemlighet att den miljard som vi från Moderaternas sida också hade till landsbygdsprogrammet försvann i det sista förhandlingsläget.
Det var inte så att det prioriterades ned, utan det var snarare så att det var en ganska kort tid för förhandling och att man prioriterade några andra områden där man ville göra ändringar i statens budget. Det är ju egentligen inte mer än 20 miljarder i förändring jämfört med den budget som regeringen lade fram. Då var det en del saker som föll bort. Det är klart att vi från Moderaternas sida hade ett antal andra landsbygdssatsningar också.
Det är heller ingen hemlighet att vi, om vi nu får möjlighet att ta makten efter valet i höst, kommer att återföra en hel del av dessa satsningar. Vi tycker nämligen att det är viktiga satsningar. Moderaterna tycker att landsbygden förtjänar bättre villkor och behöver satsningar. Det var bara en förklaring till läget just nu. Men jag skulle också vilja ställa en fråga till Centerpartiets Daniel Bäckström.
Hur tycker Centerpartiet att det har varit till gagn för svenskt lantbruk att man har låtit Miljöpartiet sitta i regering den senaste mandatperioden? Tycker Centerpartiet att det tjänar landsbygden och dess näringar väl att man faktiskt låter Miljöpartiet vara med och bestämma över regeringen, regleringsbrev och annat? Det skulle vara intressant att höra, fru talman.
John Widegren (M):
Nej, det var det jag ville förklara. Det var precis så det var. Nu är det en gemensam budget. Vi har lyckats förhandla fram en budget, vilket visar att vi skulle kunna göra det igen. Det är fritt fram för Centerpartiet att vara med och förhandla den budgeten och vara en del av en budget som skulle kunna innebära bra satsningar för Sveriges landsbygd. Men i stället har Centerpartiet prioriterat socialdemokratiska statsministrar och Miljöpartiet i regeringsställning.
När man talar med landsbygdens företrädare brukar det - med all respekt för Miljöpartiet - knappast stå så högt i kurs när Miljöpartiet får vara med och bestämma. Jag tycket att frågan förtjänar ett svar, så jag försöker en gång till, fru talman: Tycker Centerpartiet att det har varit till gagn att ha en regering med Miljöpartiet den senaste mandatperioden?
John Widegren (M):
Tack för frågorna! Vad gäller de olika delarna i Skogsutredningen och Skogsstyrelsens ökade arbete tar vi som sagt var inte bort någonting som finns i dag. Det är ju nya saker det handlar om. Gällande förslagen i Skogsutredningen landade väldigt många av dem i nya utredningar och myndighetsuppdrag, till exempel skattebiten. Det skulle utredas vidare.
Skogspropositionen är en inriktningsproposition som vi förhoppningsvis ska ta beslut om i mars. I september har vi val igen. Kommer det att kunna hända så mycket på den tiden? Jag är väldigt tveksam.
Vad gäller den fjällnära skogen verkar det för Miljöpartiet i den här typen av debatter inte finnas någon bortre gräns för hur mycket skog vi ska ta ur produktion. I dag är vi inte jättelångt från gränsen för vad vi kan avverka i förhållande till tillväxt. Vill man sänka produktionen i skogen ska man säga det: Vi ska bruka skogen mindre.
Eller är det de facto så att vi ska höja produktionen så mycket i den skog som är kvar och som inte är skyddad med till exempel gödsling och annat? Ska vi göra det? Säg det i så fall! Om man driver på för fortsatt skydd av skog i den här takten har vi snart nått gränsen för vad vi kan avverka i förhållande till tillväxt. Jag tycker att det är intressanta frågor att få svar på från Miljöpartiet.
John Widegren (M):
Om vi slutar att bruka den svenska skogen nu kommer vi ändå inte att nå upp till miljömålen. Det har våra myndigheter varit väldigt tydliga med. Därför menar vi att vi måste se över de miljömål som finns kopplade till skogen i dag och göra så att de är realistiska och går att uppnå. Så är det inte i dag. En ny satsning på livsmedelsstrategin - varför inte?
Det kanske är dags att göra det, för den livsmedelsstrategi som vi har i dag verkar inte fylla sin funktion. Jag tycker att målen i den är ganska bra, så jag vet inte om vi behöver ändra texter och annat. Det är bra mål i livsmedelsstrategin, men vi behöver ju ha verktygen. Framför allt behöver de som ska producera maten ha verktygen, så låt oss prata vidare om det.