Åsa Torstensson (C):
Berit Högman har frågat mig om jag avser att verka dels för att flygplatserna i Torsby och Hagfors garanteras ett fortsatt driftsstöd, dels för att Rikstrafiken i sina beräkningar till ekonomiskt stöd även tar hänsyn till besöksnäringens utveckling. Inledningsvis vill jag understryka att jag delar uppfattningen att flyget kan ha en betydelsefull regionalpolitisk uppgift. Flyget spelar en viktig roll för många regioners förutsättningar för konkurrenskraft, sysselsättning och utveckling.
I detta sammanhang har flyget naturligtvis också betydelse för besöksnäringens utveckling runt om i landet. Låt mig först belysa frågan om driftstöd till kommunala och privata flygplatser, till exempel Torsby och Hagfors. Syftet med ett sådant stöd är att främja en god interregional flygtransportförsörjning i landet i de fall det saknas tillfredsställande transportalternativ. I praktiken ska stödet täcka delar av de ekonomiska underskotten vid de regionala flygplatserna.
Driftsbidragssystemet i sin nuvarande form har funnits sedan 1999. Hittills har det varit regeringen som årligen beslutat om fördelning av stödet. Nu är det emellertid så att det från och med i år är Luftfartsstyrelsen som administrerar och beslutar om fördelning av detta stöd. Formerna och förutsättningarna anges i den förordning som regeringen beslutade om den 21 december förra året. En grundläggande förutsättning för att få driftsbidrag är att det bedrivs linjetrafik vid den aktuella flygplatsen.
Jag vill i det här sammanhanget också påminna om att frågan om statligt driftsbidrag till flygplatser är föremål för utredning inom ramen för Flygplatsutredningen. Flygplatsutredningen ser över det långsiktiga statliga ansvaret för flygplatser och ska redovisas för regeringen i oktober i år.
Vad sedan gäller turismen och besöksnäringen, som Berit Högman tar upp i sin interpellation, vill jag betona att jag anser att den näringen är viktig för Sverige och att vi har en livskraftig turistnäring med stor tillväxtpotential. Besöksnäringens förutsättningar och utvecklingsmöjligheter ingår som en av många delar i ett brett underlag i regeringens fortsatta arbete med de viktiga frågor som berör flyget. En viktig fråga i sammanhanget gäller Rikstrafikens trafikupphandlingar.
Här är det som bekant så att Rikstrafiken nyligen har utrett förutsättningarna för en förnyad upphandling av flygtrafik till perifera regioner med start hösten 2008. Rikstrafikens rapport har varit ute på remiss och myndigheten har nyligen skickat sina förslag och slutsatser till regeringen. De regioner som berörs av förslagen har nu erbjudits ytterligare en möjlighet att bedöma rapporten i samband med Vägverkets och Banverkets remittering av förslag till revidering av väg- och banhållningsplanerna.
Jag vill nu invänta den pågående remisshanteringen och beredningen av Rikstrafikens utredning innan jag tar ställning i frågor som berör enskilda flygplatser eller flyglinjer. Jag vill dock betona att jag anser det vara viktigt att berörda offentliga och privata aktörer i landet aktivt verkar för att flygplatserna och flyglinjerna ska vara en integrerad och samordnad del i de regionala utvecklingsstrategierna.
Lika viktigt som flyget kan vara för en regions konkurrenskraft, lika viktigt är det för flygplatsernas och flyglinjernas vidmakthållande och utveckling att det finns ett gemensamt engagemang och en delaktighet i regionerna. Jag är övertygad om att ett sådant engagemang och ansvar ytterligare kan bidra till långsiktigt stabila och goda villkor för transportförsörjningen runt om i landet.
För att avsluta så vill jag understryka att det är av stor vikt att vi behandlar infrastrukturen och trafiken i ett sammanhang vid överväganden och beslut som rör transportsystemet. Båda delarna hänger ihop och vi måste se till helheten för att få ett så effektivt transportsystem som möjligt. Det är därför min ambition i det vidare arbetet - och då talar vi inte bara om flyget utan om transportsystemet som helhet - att ta ett sådant helhetsgrepp.