Karin Nilsson (C):
I årets budget finns, trots den ekonomiska återhållsamheten, en hel del nya förslag som jag tycker är värda att kommentera. Regeringen har ett fastslaget mål att Sveriges fordonsflotta ska vara oberoende av fossila drivmedel år 2030.
Detta följer man nu upp med förslaget om en supermiljöbilspremie som kommer att införas den 1 januari nästa år. Det innebär en premie på 40 000 kronor för de bilar som släpper ut minst koldioxid. Målgruppen för bidraget föreslås omfatta privatpersoner, bilpooler, offentlig sektor samt företag, inklusive taxibolag och biluthyrningsföretag.
Dessutom har vi det nedsatta förmånsvärdet för vissa miljöbilar som förlängs med två år. För de allra miljövänligaste bilarna som går på el eller biogas görs nedsättningen till ett värde som motsvarar 60 procent av förmånsvärdet för fossildrivna bilar, med en begränsning om högst 16 000 kronor per år.
Det är inte lite, och det är viktigt för att stimulera produktionen av nya och miljövänliga sätt att föra fram fordonsflottan. Detta är bara en början som man lyckas åstadkomma trots det ekonomiska läget, men jag tror att det kommer att behövas en mer långtgående 2030-strategi för att klara klimatomställningen fullt ut.
Jag hoppas att regeringen återkommer med en sådan. Dessutom hade jag önskat att budgeten för 2012 skulle klara av att finansiera ett metangasreduceringsstöd, vilket jag tror är avgörande om vi ska få till större produktionsvolymer av biogas baserad på stallgödsel.
Vi ser nu att miljöfordonen utvecklas, men produktionen och infrastrukturen för biodrivmedlen måste gå i takt för att minimera bakslag i klimatomställningen. Herr talman! Ett annat förslag som jag som centerpartist välkomnar är förslaget om sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster.
Sedan 2009 har Centerpartiet drivit frågan om att sänka momsen från dagens nivå på 25 procent till matmomsens nivå på 12 procent. Det är en åtgärd som förenklar för företagen och motverkar svartarbete. Men den allra viktigaste effekten av reformen är ändå fler jobb.
Många ungdomar får sitt första jobb inom tjänstesektorn, ofta i kafé- eller restaurangverksamhet. Sex av tio anställda är i dag under 34 år, och nära en tredjedel inom restaurangbranschen är utlandsfödda. Det är alltså människor som ofta är långt från ett arbete men som får sitt första jobb här.
Genom att öka marginalerna kan krögarna och kockarna minska sina arbetsdagar från ofta 14-16 timmar per dag och i bästa fall i stället anställa någon som avlastar dem. Momssänkningen innebär ett minskat regelkrångel för verksamheter som kombinerar restaurangverksamhet med hämtmat och catering.
Att olika momssatser för mat som lagas i samma kök är en administrativ mardröm är enkelt för var och en att förstå. Med enklare regler blir det mer utrymme för företagarna att utveckla sin verksamhet, vilket kan skapa fler innovativa och spännande företag.
I Centerpartiets och regeringens vision som vi kallar Matlandet Sverige vill vi att fler ska upptäcka nyttan och nöjet med den svenska maten och kokkonsten. Svenskarna fikar och äter ute som aldrig förr och vill gärna ha närproducerad mat. Detta gynnar den småskaliga mångfalden inom livsmedelssektorn, från bonde till bagare till det lokala kondiset och grillkiosken.
Denna förändring kommer hela landet till godo och bidrar också till entreprenörskap på landsbygden. En sänkning av restaurangmomsen är därför en viktig åtgärd för fler arbetstillfällen i hela landet. Eftersom den sänkta momsen inte på något vis omfattar alkoholhaltiga drycker anser jag nog att Jacob Johnson var ute och cyklade när han pratade om räkmacka och starköl.
Räkmackan kan kanske tyckas vara lyxig mat, och visst, den omfattas. För mig är den dock inte så lyxig; hemma har jag en butik som serverar räkmackor för 24:50 kronor. Billigare än så kan det knappast bli.
Jag har dessutom lite svårt att förstå att Jacob Johnson, Socialdemokraternas partiledare Håkan Juholt och Tommy Waidelich, som vi hörde tidigare i dag från talarstolen, vill benämna detta "krogmoms". Jag tackar därför särskilt för att Jennie Nilsson inte gjorde det - heder åt henne.
En del oppositionspolitiker kanske är mer vana vid krogliv. Jag är en enkel centerpartist, och jag anser att jag i de miljöer där jag intar min dagliga måltid, vid lunch, inte alls befinner mig i någon krogmiljö.
Och jag tror att det är precis så de flesta svenskar kommer att uppleva den sänkta restaurangmomsen: Man befinner sig på en arbetsplats, man hinner inte hem och laga lunch utan äter den gärna ute så att man får varm mat mitt på dagen. Det är så långt från någon krogmiljö man kan tänkas komma.
Med Socialdemokraternas förslag om en dubblering av arbetsgivaravgiften för unga upp till 26 år och dessutom nej till förslaget om sänkt restaurangmoms ger man ungdomarna en skattechock på 20 miljarder kronor.
Jag har svårt att tro att Socialdemokraterna löser ungdomsarbetslösheten genom att belasta ungdomarnas arbetsplatser med kostnader på över 20 miljarder. Herr talman! Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet har i ett gemensamt särskilt yttrande föreslagit en lastbilsskatt, en vägslitageskatt, som ska inbringa 4 miljarder till statskassan.
Jag vet att åkerinäringen har väldigt små marginaler på sina tjänster och inte kommer att kunna bära denna skattehöjning inom sin verksamhet. En sådan skatt kommer i sin helhet att stjälpas över på privata och offentliga konsumenter. Det innebär till exempel att maten i butiken blir dyrare.
Varken mjölkbönderna, mejerierna, Icabutikerna eller skolor och förskolor ligger intill järnvägsstationen utan är beroende av lastbilstransporter för sitt varuflöde. Detsamma gäller grus, gris och granar. Jag kan ta vilken bokstav som helst i alfabetet och hitta ett antal varor som är beroende av transporter.
Genomsnittslängden för lastbilstransporter är tio mil, och i många fall når man inte någon järnväg på den sträckan. Även om det skulle ligga en järnväg inom området är det inte säkert att den följer samma linje som de tio mil som behövs.
Det finns heller inte några geografiskt heltäckande alternativ till lastbilstransporter, även om vi har ett antal kombiterminaler utspridda över landet för att kunna växla över gods mellan lastbil och tåg. Vi har ett rätt begränsat antal järnvägssträckor i landet. Stambanan är full med flaskhalsar och dessutom överbelagd med persontransporter.
Dessutom kommer införandet av en vägslitageskatt att medföra stora administrativa kostnader för både åkerinäringen och Skatteverket. Som om inte det vore nog anser jag att det är en straffskatt på landsbygden och på Sveriges konkurrenskraft. De argument som Mats Pertoft här lyfte fram för att Tyskland inför en vägtrafikskatt är inte på något sätt jämförbara för förslaget här i Sverige.
Tyskland är ett transitland. Många transporter går rakt igenom landet, och det sliter förstås på deras vägar. Det gör att de kan få andra länders skatteunderlag att vara med och betala underhållet för deras vägar. Där hänger slitaget ihop med dem som betalar. I vårt land befinner vi oss i ett litet hörn av Europa.
Norges trafik kan möjligtvis gå genom vårt land. Men i övrigt är det i stort sett våra egna kunder, våra egna landsmän som ska betala skatten för transporterna. Även om det skulle vara andra utförare som kör lastbilarna i Sverige är det ofta en svensk mottagare av godset.
Förslaget om olika undantag beroende på om det finns andra transportalternativ, eller som i tidigare förslag att man ska undanta skogsnäringen, gör knappast hanteringen enklare eller den administrativa belastningen mindre.
För att statskassan ska få in de 4 miljarder som oppositionen utlovar kommer man att räkna med kanske en femte miljard eller mer för den ökade administrationen. Det hamnar också på varupriser för konsumenter. Herr talman! Socialdemokraterna och Vänsterpartiet vill också höja skatten på alkohol med 1,4 miljarder med motiveringen att främja folkhälsan och minska alkoholens skadeverkningar.
Jag kan hålla med om att priset har betydelse. När alkohol är dyrt och krångligt att få tag på dricks det säkert mindre. Men jag är inte lika övertygad om att en skattehöjning på alkohol leder just till det. De alkoholpriser som vi politiker kan påverka här i riksdagen handlar bara om den lagliga handeln som sker på Systembolaget.
Ett höjt pris på den lagliga handeln gör den illegala handeln ännu mer lönsam och ökar tillgängligheten till billig sprit ännu mer. Smuggelspriten har under senare år blivit ett allvarligt samhällsproblem eftersom den illegala handeln i första hand riktar in sig mot våra ungdomar och därmed hotar folkhälsan hos just den unga generationen.
Detta i sig undergräver trovärdigheten i den svenska alkoholpolitiken eftersom det just är våra ungdomar Systembolaget med sina ålderskontroller ska skydda. Samtidigt utgör också svarthandeln ett hot mot rättsäkerheten. Alla tillgängliga analyser pekar på att införseln av illegal alkohol har etablerat sig som en svart sektor med spridning över hela landet.
Den har ökat lavinartat i omfattning. Enligt Tullverkets årsredovisning för 2010 ökade beslagen och omhändertagandet av illegalt införd sprit med 68 procent jämfört med 2009. Under första halvåret 2011 ser det likadant ut. Parallellt med detta har gränshandeln med alkohol fortsatt att öka samtidigt som Systembolagets spritförsäljning har minskat.
Dessutom ökade under 2011 Tullverkets beslag på internetbeställd alkohol mycket kraftigt. Enligt Tullverket nationella alkoholspecialister kan det vid årsskiftet komma att röra sig om fem gånger så mycket sprit som under 2010 trots att inga större resurser har satts in på området för att jaga spriten. Polisen bekräftade i januari att den organiserade smugglingen är ett problem eftersom den är mycket lönsam och etablerad i hela landet.
Det är främst ungdomar som drabbas av den organiserade svarthandeln då smuggelspriten är betydligt lättare för ungdomar att få tag på än sprit från Systembolaget och dessutom betydligt billigare att köpa. Vi har nog också många läst i medierna att alkoholförgiftningarna bland unga har ökat i sommar.
Förklaringen är att smugglarna fokuserar på starksprit i stället för öl och cider så att vi får in starkare varor. Om man utan en djupare analys föreslår en höjd alkoholskatt och därmed ensidigt höjer priset på Systembolagets varor riskerar man att få en helt motsatt effekt på folkhälsan och ungdomars drickande.
Herr talman! Det går att utveckla argument för och emot flera av de förslag som vi ska fatta beslut om här i dag. Jag är medveten om att jag rejält har dragit över min talartid. Jag tänker avsluta med att yrka bifall till regeringens budgetförslag för 2012. Det är bra att jag nu får ett replikskifte, eftersom jag har lite till som jag skulle vilja ha sagt.