KBLab/rixvox huggingface dataset:
Pernilla Stålhammar (MP):
Förra året dödades 41 personer i de sammanlagt 320 skjutningar som ägde rum i vårt land. Bland dem var det en ung mamma som var ute och gick med barnvagnen. Bland dem var det en ung kvinna som träffades av en förlupen kula i en gänguppgörelse.
I augusti sköts en tolvårig flicka ihjäl när hon var ute och promenerade med sin hund. Senast i går sköts en ung man ihjäl i Borås. Det här är förstås alldeles vansinnigt.
Vi måste göra allt för att minska de kriminella gängens utbredning i vårt vackra land. Vi måste agera kraftfullt och strypa tillförseln av vapen till Sverige, vi måste göra det svårt för kriminella att vara just kriminella och vi måste komma med kraftfulla svar.
Det sker bland annat genom den proposition som regeringen nu lägger fram och som vi debatterar här i dag. Det är viktigt att vi nu skärper straffen när det gäller smuggling av vapen och sprängmedel. Det är viktigt att vi nu skärper straffen för innehav av vapen. Det är viktigt att vi skärper straffen för innehav av sprängmedel och förberedelse till brott vad gäller sprängningar.
För inte så länge sedan skedde en sprängning i Linköping, där jag är född och uppvuxen. För inte så länge sedan skedde en sprängning på Östermalm här i Stockholm. Oskyldiga drabbas. Man måste kunna känna sig trygg i sitt eget hem. De kriminella ska inte få ta över.
Jag nämnde dem som har dött i olika skjutningar. Till det kommer dem som har skadats. Inte långt ifrån där jag bor här i Stockholm befann en man sig i sin lägenhet när han plötsligt fick en kula genom huvudet. Han är musikutövare och blev blind på ena ögat.
Han har fått men för livet och får nu svårt att utöva musik. Den andra personen som drabbades helt oskyldig i denna skjutning var en taxichaufför. Fru talman! Jag är glad att vår regering inför kraftfulla åtgärder för att minska detta fula som sprider sig i vårt land.
Tillsammans kommer vi att komma till rätta med detta. Miljöpartiet är stolt över att stå bakom denna politik.
Det är också viktigt att vi ser till att grogrunden för de kriminella försvinner och att vi ser till att barn får en bra tillvaro, kan gå i skolan och se att det finns ett ljus och ett samhälle där man kan få jobb och ha vänner och bekanta som inte är de kriminella gängen. Fru talman!
Det har tagits upp att man försvårar för jägare och dem som ägnar sig åt pistolskytte. Det är något av en nidbild att miljöpartister vill försvåra för jägare och pistolskyttar.
Faktum är att många miljöpartister är jägare, och enligt en Sifoundersökning är vi det parti där flest är positivt inställda till att äta viltkött. Låt mig därför understryka att vi inte vill försvåra för jägare eller pistolskyttar.
Som vi skriver i vårt särskilda yttrande pågår det just nu ett arbete på Regeringskansliet för att se till att dessa inte straffas ut när olika lagar skärps. Fru talman! Jag yrkar bifall till regeringens proposition, våra två reservationer och vårt särskilda yttrande.
Pernilla Stålhammar (MP):
Vi lever i en gränsöverskridande värld där en sjukdom som uppstår i en del av världen snabbt kan ta sig med flygplan till en annan världsdel. Vi har sett hur snabbt det kan gå, hur covid-19 spred sig som en löpeld över hela vår värld. Fru talman!
Det här kommer inte att vara sista gången vi ser att en pandemi breder ut sig i vår värld, eftersom vi ser de skenande klimatförändringarna, dålig djurhållning i stora delar av världen och den stora faran med antibiotikaresistens.
Varje land behöver ha en bra beredskap och en lagstiftning som fungerar vid alla tänkbara kriser, i krig men också i civila kriser som en pandemi.
Sverige saknade den beredskapen, och alla partier här bär ett ansvar för att den inte fanns på plats när covid-19 slog till hårt också mot vårt land för snart ett år sedan.
Därför är det viktigt att totalförsvarspropositionen har gått igenom och att man ser över hela sjukvårdssystemet och hur det ska fungera, också i händelse av kriser som en pandemi. Det kan slå på olika sätt.
Den här gången ser vi att det är trängsel som är problemet, men det kan också uppstå andra sorters sjukdomar som behöver andra svar på hur man ska hantera dem. Fru talman! Jag är väldigt glad över att vi har ett så bra samarbete i vårt utskott och att alla partier ser värdet av att snabbt komma fram med en pandemilag.
Man kan väl se det så här: Att vara hänvisad till ordningslagen och alkohollagen är lite som att försöka få in den fyrkantiga klossen i det runda hålet i barnens klosslåda. Det går helt enkelt inte.
Man måste ha mycket finstämda instrument, och det är det vi ska åstadkomma genom att anta den här pandemilagen. Detta handlar om grundläggande fri- och rättigheter för vår befolkning.
Vad som är viktigt är att den här pandemilagen, som vi kommer att hantera i början av nästa år efter att regeringen lagt den på riksdagens bord, ska gälla just covid-19. Sedan måste det ske ett mycket mer genomgripande arbete för att ta fram en långsiktig pandemilag. Fru talman!
Det viktiga här är att vi ska kunna ha ett instrument som gör att man kan finkalibrera hur olika verksamheter ska utföras. Som vi har haft det nu har till exempel kultur- och idrottsvärlden drabbats orimligt hårt av de restriktioner som har lagts just där, medan andra verksamheter har kunnat ha öppet utan att vi har kunnat göra några begränsningar.
Vi har varit väldigt hänvisade till att folk följer råd, och det är gott så - men ibland behöver man starkare verktyg. Pandemilag Fru talman! Det kommer att bli bra när vi får den här lagstiftningen på plats.
Vissa verksamheter som hittills inte har kunnat bedrivas kommer att kunna bedrivas utan att riskera större smittspridning, och vissa kommer kanske att i värsta fall behöva stängas ned i vissa lägen.
Jag håller med riksdagens alla andra partier om att det är viktigt att det finns en struktur för att ge ersättning såväl till civilsamhällesorganisationer och olika aktörer som till näringslivet, men det måste ske inom ramen för den ordinarie budgetprocessen - vilket också har skett under den här pandemin, fram till nu.
Med de orden yrkar jag bifall till utskottets förslag.
Pernilla Stålhammar (MP):
Alla partier är överens om att detta ska genomföras, och det finns som sagt med i lagen. Men det är bra att vi förtydligade uppdraget i utskottet. Det är mycket bra att vi nästan alltid är eniga i vårt utskott och att alla faktiskt understryker dessa frågor. Dock har Miljöpartiet drivit dessa frågor under en väldigt lång tid.
Vår inriktning i hälso- och sjukvårdspolitiken har varit just att man ska se till hela människan och ha ett folkhälsoperspektiv. Man ska också jobba med rehabilitering. I spåren av pandemin ser vi nu att det verkligen kommer att behövas. Vi ser covid-19-patienter som lider väldigt mycket av efterverkningarna av sin sjukdom.
Pernilla Stålhammar (MP):
Det känns stort att stå här i dag och tala om det kommande vaccinet, som ska hjälpa oss att komma ur den värsta tiden av coronapandemin. Det finns åtminstone två stora medicinska revolutioner som vi i dag har att tacka för att många liv räddas undan från coronapandemin på våra sjukhus. Den ena är antibiotika som uppfanns 1928 av Alexander Fleming.
Vi kan se att antibiotikaresistensen ökar. Därför måste vi minska användningen av antibiotika. Men den behövs verkligen för att bota svåra sjukdomar, såsom lunginflammation. Den andra är vaccinet som uppfanns 1796 av Edward Jenner.
Han kom på vaccinet mot smittkoppor. Och smittkoppor, mina vänner, lyckades man helt utrota i världen år 1980. Vi ser en god tillgång till vacciner i höginkomst- och medelinkomstländer. Det är ett större problem i världens låginkomstländer.
Därför måste vi i denna tid fortsätta att vara solidariska med dem som lever i utvecklingsländerna och se till att också de får vacciner. Fru talman! Det finns ett hinder när det gäller vaccinering, nämligen den desinformation som sprids i samhället. Det finns en stor antivaccinationsrörelse.
Det är oerhört viktigt att vi alla lyssnar till fakta. Vaccinationer räddar liv. Vi behöver mer av vaccinationer, inte mindre. Fru talman! Det är nu viktigt att vi håller samman och att vi i denna svåra tid arbetar tillsammans.
Det kommer att behövas en bra samordning mellan den nationella nivån, regioner och kommuner. Vi måste alla hjälpas åt. Det är inte tid att peka finger åt varandra, vilket många talare före mig har tagit upp, utan det är en tid för ansvarstagande. Vi ska arbeta tillsammans och göra det bästa av situationen.
Våra medborgare ska få tillgång till vaccinet, och vi ska ta ansvar för att det kommer på plats. Jag är glad över att vi tillsammans kommer att anta förslaget i betänkandet och att vaccinationen läggs in i det nationella vaccinationsprogrammet. Det är väldigt viktigt att man kan följa de olika vaccinationerna.
Vänsterpartiet har skrivit en motion som jag tycker är bra, men som många andra i dag har påpekat har vi inte riktigt tid att utreda vad en vårdenhet är och så vidare. Vi måste komma igång med vaccinationen så snart vi kan. Därför ställer jag mig bakom betänkandet och yrkar avslag på motionen.
Pernilla Stålhammar (MP):
Ja, i dag är det över 7 000 människor som har fått sätta livet till i pandemin i vårt Sverige. En mormor, en farfar, en dotter, en son - vi tänker alla på dem nu. Fru talman!
Det är oerhört viktigt att förstå att de råd som nu ges av våra myndigheter och av vår regering inte är allmänna tips. De råden måste följas.
Smittspridningen går stadigt uppåt, och vi behöver göra de begränsningar som krävs för att begränsa smittspridningen så att färre ska behöva sätta livet till, så att sjukvården ska klara av sitt arbete och så att de som jobbar inom sjukvården ska orka med. Fru talman!
Det är tydligt att alla partier i Sveriges riksdag ser problemet med att vi inte har en pandemilag och att vi borde ha haft en pandemilag på plats redan innan vi drabbades av covid-19. Så är inte fallet, och det är bra att vi kommer att debattera detta i riksdagens kammare nästa vecka. Det pågår nu ett febrilt arbete på Regeringskansliet med att ta fram en pandemilag, och det är väldigt bra så.
Vi kan inte sköta smittskyddsarbetet på ett adekvat sätt bara med hjälp av ordningslagen och alkohollagen. Vi behöver få bättre lagstiftning på plats. Fram till dess måste vi arbeta på det sätt som vi har gjort hitintills, och en del av det är denna förlängning av lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen.
Det är viktigt att kunna mötas socialt under bra omständigheter, och det är många som gärna vill göra något besök på restaurang. Men det måste kunna ske under smittsäkra former. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Julia Kronlid för frågan. Det stämmer att Miljöpartiet alltid har ansett att vi har råd att finansiera flyktingavräkningar utöver enprocentsmålet, som alla här i riksdagen utom Sverigedemokraterna är ense om. Nu har vi en situation där vi har extremt många människor på flykt i världen, precis som Julia Kronlid sa i sitt anförande.
Det är över 50 miljoner människor som är på flykt. Enligt de beräkningar som finns för 2015 kommer Sverige att kunna ta emot betydligt fler än under 2014 - därav ökningen av de så kallade avräkningarna. Att Miljöpartiet har gått med på den här konstruktionen i budgetförhandlingarna handlar om två saker.
Först och främst handlar det om att Alliansen lämnade efter sig 90 miljarder i budgetunderskott och att dessa 8 miljarder inte går att trolla fram från ett år till ett annat genom att man tar från andra utgiftsposter i Sveriges ekonomi. Då måste vi se om vi kan hitta dessa pengar under utbildning eller sjukvård eller någon annanstans. Men vi har inte kunnat hitta något ställe som det också finns en enighet i Sveriges riksdag om att ta pengarna från.
Principen om asylrätten som en mänsklig rättighet finns där. När det gäller hur mycket vi hjälper på plats stämmer det inte riktigt att det handlar om 100 miljoner. Sverige har bara i år bidragit med 460 miljoner, nästan en halv miljard, på grund av krisen i Syrien.
Sedan krisen i Syrien började har vi gett 1,2 eller 1,4 miljarder - jag är osäker på siffran. Vi är alltså mycket aktiva för att hjälpa till på plats. Men den promille människor som kommer till Sverige kan vi knappast neka att komma hit.
Isabella Lövin (MP):
Det är utmärkt att Julia Kronlid påminde om de 3,6 miljarder som Sverigedemokraterna har öronmärkt för UNHCR. Sverigedemokraterna har 10 miljarder mindre i sin biståndsbudget än alla andra partier i Sveriges riksdag i och med att ni har 0,7 procent av bni och inte 1 procent av bni som mål.
Dessutom vill ni avsätta 3,6 miljarder till UNHCR, pengar som de för övrigt inte har bett om. De är oerhört nöjda med Sveriges bidrag och också oerhört nöjda med att Sverige som ett av få länder i Europa ställer upp och tar ett solidariskt ansvar för de få flyktingar som faktiskt tar sig från närområdet. Då undrar jag var Sverigedemokraterna tänker skära ned sina 13,6 miljarder från det befintliga svenska biståndet.
Ni tänker uppenbarligen inte lägga en krona på flyktingmottagande i Sverige, men ni tänker ta drygt 3,6 miljarder till UNHCR, vilket blir 5-6 miljarder, och jag undrar var ni tänker ta dem? Det är inte så att östreformsamarbetet och budgetstödet på något sätt kommer i närheten av det. Ni kommer också att ta från vatten och sanitet, mödra- och hälsovård och alla de saker som ni säger er värna om.
Jag måste också säga att det är oerhört viktigt att vi också har ett förebyggande arbete ute i världen. När katastrofen är ett faktum kan vi inte göra allt. Dessa länder i närområdet klarar i dag inte att ta emot fler flyktingar. Julia Kronlid vet nog också att var fjärde person som bor i Libanon i dag är en flykting från Syrienkonflikten.
Det finns närmare 700 000 flyktingar från Syrienkonflikten i Jordanien, ett land som nu har problem med till och med sitt grundvatten på grund av den ökade tillströmningen av människor. De öppnar sina hjärtan och sina gränser. Men de har oerhört svårt att säga att vi ska betala för att de ska fortsätta med detta.
Isabella Lövin (MP):
När det gäller Burkina Faso och Bolivia befinner vi oss nu i en oerhört olycklig situation. Bland annat kan man säga att läxan som man borde ha lärt sig av det som har hänt nu är att man måste finna en bred enighet i Sveriges riksdag innan man tar beslut som på detta sätt kan ändras från ett val till ett annat.
Det berör naturligtvis människor, det är strategier som är gjorda och projekt som redan är igång. Med tanke på det stundande extra val som regeringen ämnar utlysa vore det olämpligt att i det här läget bestämma sig för en utfasning av de två länderna när man nu har annonserat att utfasningen ska avbrytas.
Under 2015 har vi inte för avsikt att fasa ut de här länderna, utan det handlar om människor som är anställda och om deras framtid. Man får vara noga med att inte ge olika besked som kan ändras om tre månader igen.
Miljöpartiet, Socialdemokraterna och samarbetsregeringen har naturligtvis samma syn på vikten av att Sverige driver SRHR-frågorna. Sverige har en unik position och en lång tradition av att driva dem och även en unik kunskap att dela med sig av.
Vi har inte minst sekunderat EU:s jämställdhetsexperter för att integrera jämställdhetsdimensionen i EU:s utvecklingspolitik, som nu planeras för 2014 och framåt. Vi tycker att det här är en oerhört viktig sak.
Isabella Lövin (MP):
För det första vill jag gärna svara på det Kerstin Lundgren sa i sitt tidigare anförande om 150 miljoner för 2014. Ni hade avsatt 150 för 2015 och 150 för 2014, Kerstin Lundgren, så det är samma 300 miljoner. Det är inte 450 miljoner, om någon skulle få det intrycket.
De 300 miljonerna får vi nu sätta i den gröna klimatfonden, men vi kommer inte att kunna ge pengar till anpassningsfonden eller fonden för de minst utvecklade länderna. Vi måste ta pengarna någonstans. Samarbetsregeringen hade 500 additionella miljoner utöver biståndsbudgeten. De pengarna tog vi, precis som Pernilla Stålhammar sa, från det extra jobbskatteavdraget, som vi inte ger.
Dessa pengar är utökade intäkter till statens budget som vi har kunnat använda till att ge utvecklingsländerna precis det de har efterfrågat, i solidaritet med att de utvecklade länderna är de som har orsakat utsläppen. Här har vi gett en mycket viktig signal till utvecklingsländerna att Sverige står upp för den principen.
När det gäller tillväxtkritiken tror jag att Centerpartiet menar exakt samma sak som Miljöpartiet när vi pratar om grön och hållbar tillväxt som inte tär på jordens resurser. Det finns möjlighet till en hållbar omställning för utvecklingsländerna. De ska inte upprepa våra misstag. Vi ska skapa en tunnel genom de stora misstag som den industrialiserade världen har gjort så att de kan gå direkt på de smarta lösningarna med bra teknologi och ren energi.
Isabella Lövin (MP):
Det är inte så förfärligt svårt att begripa, Kerstin Lundgren. Vi har lagt till 500 miljoner utöver de fyra borgerliga partiernas budget, och de 500 miljonerna hade vi avsatt för att ge till den gröna klimatfonden.
Om de fyra borgerliga partierna nu tror att vi efter valet satte oss ned med er budget och utgick ifrån att det var den som skulle gälla efter den 3 december, när Sverigedemokraterna hjälpte till med att se till att oppositionens budget gick igenom, tror ni faktiskt fel. Det verkar vara en tämligen naiv inställning att vi ska regera med er budget. Nu är situationen som den är.
Vi har inte de 500 additionella miljoner, utöver biståndsramen, som ni hade planerat för. Ni hade från början planerat att dra av 150 miljoner under 2014 och 150 miljoner under 2015 för att ge till den gröna klimatfonden. Vi hade andra prioriteringar - det stämmer. Men det betyder att vi kunde ge ytterligare 300 miljoner inom ram till olika biståndsverksamheter, och inte till klimatfonderna.
Isabella Lövin (MP):
Jag måste tacka Hillevi Engström för den frågan. Den ger mig ett alldeles ypperligt tillfälle att förklara vad Miljöpartiet refererar till när det gäller tillväxtdiskussionen. Det här är inte någon isolerad företeelse för Miljöpartiet, som man verkar tro i det svenska politiska landskapet. EU-kommissionen antog i somras ett meddelande kring begreppet cirkulär ekonomi.
World Economic Forum har också lagt fram en rad rapporter kring ämnet cirkulär ekonomi. The new climate economy var ett initiativ från den förutvarande regeringen där man talar om att frånkoppla ekonomisk tillväxt från resursförbrukning och miljöförstöring. Det här är diskussioner som pågår på universitet och i internationella sammanhang.
Och i hjärtat av EU-kommissionen har man gjort det i årtionden. Det är ingenting konstigt. Vad vi ser framför oss är en tillväxtekonomi som bygger på cirkulära, materiella flöden och där man inte förbrukar mer än vad jorden kan producera och där man satsar på social tillväxt och kulturell och digital möjlighet till en växande ekonomi.
Det här är den enda vägen för mänskligheten. Det är inga konstigheter.
Isabella Lövin (MP):
När det gäller vaccinationsbidragen till Gavi har Sverige låst upp sig för omfattande bidrag både till den globala fonden mot malaria, tuberkulos och aids och till Gavi. Vi kommer att leva upp till de åtagandena. Mitt uttalande i Svenska Dagbladet är det många som refererar till.
Det är därför viktigt att framhålla vad som är Sveriges mervärde i detta läge när vi måste dra ned på biståndet. Jag är den första biståndsministern i Sveriges historia som måste se var vi kan dra ned. Alla andra biståndsministrar har haft en ökad budget att förhålla sig till.
Då måste vi vara väldigt noga med att säga att det är där det inte finns andra givare, där det inte finns andra starka aktörer som kan driva en bra agenda, som vi måste sätta in våra främsta resurser. Det var ett allmänt resonemang i den intervjun. Då kan man säga att vi nästan har femfaldigat Gavi på ett fåtal år, och där är Sverige en stor givare i dag.
Där finns det också många andra stora givare globalt sett som är med och ger, bland annat stora filantroper. Den största orsaken till sjukdom i dag är fallerade politiska institutioner. Här kan Sverige som en stat, och en regering, vara en mycket mer kvalificerad biståndsgivare i de lite svårare processerna än att just betala för vacciner.
Men vi är där fortfarande, och vi kommer att fortsätta att ha en mycket hög nivå internationellt sett.
Isabella Lövin (MP):
Givet den situation där vi i dag måste se över alla utgiftsposter inom biståndsramen kommer Gavi, om man ser på de åtaganden vi har, att behållas oförändrat. Vi kommer fortsatt att vara mycket stora givare i Gavi. Här finns det alltså ingen oklarhet.
När det handlar om hur vi ska fortsätta är det klart att regeringen kommer att göra sina prioriteringar utifrån var Sverige har ett stort mervärde i förhållande till andra givare. Det finns många givare till Gavi, och det är mycket bra. Det är en väldigt viktig organisation.
Det finns dock väldigt många andra viktiga områden där Sverige också har ett stort mervärde, och vi måste i tider av prioritering mellan olika anslagsposter sätta oss ned och diskutera och givetvis göra det i samråd med riksdagen så att vi har en förståelse och en enighet kring dessa frågor.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Sofia Damm, för frågan! Det illustrerar perfekt det jag försökte säga tidigare, nämligen att allting hänger ihop. Ebolautbrottet i Västafrika hade aldrig fått sådana allvarliga effekter om det hade funnits stabila institutioner och förtroende mellan medborgarna och deras regeringar, vilket totalt saknades i det här fallet.
Sjuka sökte sig inte till sjukvården, för de hade helt enkelt inte förtroende för vården. Man hade heller inte förtroende för de ledare som sa att man måste lyssna på myndigheternas uppmaningar. Det här visar på vikten av att bygga starka institutioner om vi ska komma åt så elementära saker som hälsa, kvinnors rättigheter och så vidare. Här har vi då frågan om var Sveriges mervärde ligger. Vad vill vi jobba med?
Vi vill absolut jobba med demokrati och mänskliga rättigheter, för det är grunden för att bygga stabila samhällen. Att ge stöd till civilsamhällets organisationer är oerhört viktigt både i Sverige och genom våra partner i utvecklingsländerna.
Det är verkligen grunden för att vi ska kunna komma någonvart när det gäller klimatfrågan eller mänskliga rättigheter att vi har regeringar som man kan utkräva på ansvar och där det finns ett starkt civilsamhälle, fri press och yttrandefrihet - alla dessa saker är naturligtvis grundläggande, och det är här jag vill att Sverige ska ha ett mervärde.