Andreas Carlgren (C):
Först vill jag göra klart att det riksdagen har beslutat om innebär att Sverige ställer högre krav på kärnkraftsföretagen än vad Pariskonventionen kräver.
Beslutet betyder att ansvaret kan gå in i moderbolaget, dels genom att en egendomsförsäkring för kärnkraftverket inte får ha någon annan förmånstagare, dels genom att bolaget självt påtar sig ansvaret i och med de säkerheter bolaget måste redovisa. Vi har i och med de steg vi tar beslutat om de skarpaste kraven i Europa näst efter Tyskland.
I Tyskland går man så långt man kan enligt sin aktiebolagslag. Vi går så långt som vi över huvud taget kan göra enligt den svenska aktiebolagslagen. Om ordningen i aktiebolagslagen skulle rubbas ändras inte bara ordningen för kärnkraftsbolagen utan också för varje svenskt aktiebolag som är berört. Frågan är om ni verkligen på allvar menar att ni vill ändra den. Det är en tanke som ni aldrig har drömt om i regeringsställning.
I nivå kommer vi också att vara med det tyska ansvaret om man dessutom tar hänsyn till att den tyska kärnkraften har dubbelt så stor effekt som vår. Framför allt tycker jag att debatten lätt blir lite konstig därför att den i första hand blir ett starkt angrepp på er själva. Vi tog över de regelförändringar ni hade förberett före regeringsskiftet.
Det innebar att följa Atomansvarsutredningens lösning att mellan 300 miljoner euro till 700 miljoner euro skulle bolagen ha ansvaret och redovisa säkerheter. Över det skulle en statlig återförsäkring träda i kraft, mellan 700 miljoner och 1 200 miljoner.
Vi lägger det ansvaret hela vägen på kärnkraftsbolagen, upp till 1 200 miljoner euro. Däröver inträder just Pariskonventionen. Mellan 1 200 miljoner euro och 1 500 miljoner euro har staterna gemensamt ansvaret. Över de 1 500 miljonerna euro har företaget det fulla ansvaret. Alla tillgångar hos kärnkraftsföretaget kan tas i anspråk om det skulle behövas.
Den tanken fanns över huvud taget inte i det som er regering hade förberett. Ansvaret lades just till de 700 miljonerna euro - punkt slut. Redan däröver kunde staten gå in. Sedan skulle staterna gå in gemensamt. Ovanför den nivån skulle, om igen, svenska staten gå in. Ni lade ett mycket tyngre ansvar på skattebetalarna.
Jag har valt att aldrig göra någon särskilt stor affär av det, men när jag hör er föra den här debatten måste jag ändå säga att ni angriper er själva, inte oss. Detsamma gäller Vattenfall. De regler som gäller Vattenfall infördes i Tyskland genom det som kallas solidaritetsavtalet 2001.
Vad jag förstod uppmärksammade aldrig den socialdemokratiska regeringen det mycket stora ansvar man tog på sig för tyska kostnader och lade på svenska skattebetalare. Jag kan förstå att ni vill att reglerna ska träda i kraft så snabbt som möjligt. De är trots allt mycket bättre än det som någonsin tidigare har förberetts i Sverige. Det är precis som jag har sagt. Vi redovisar för riksdagen vad som gällde. Om ni tyckte att det borde ha gått i gång tidigare, varför föreslog ni inte det? Ni hade motionsrätt.
Ni var informerade. Det var inget som helst initiativ. I sak har vi räknat med att reglerna skulle träda i kraft vid halvårsskiftet. Nu är det troligare, säger mina experter, att det går fram till årsskiftet. Jag tror sex månaders skillnad inte är så stort. Om det är stort för er, skulle ni ha föreslagit det.