Gunilla Svantorp (S):
Först vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. Jag tänkte inleda mitt anförande med några ord av statsminister Stefan Löfven från regeringsförklaringen för 2015: "De allra flesta av oss bär på minnet av en speciell lärare. En som förklarade det som var svårt. En som utmanade dig när du var redo. En som förväntade sig stordåd och som hjälpte dig att nå dit. En som såg dig.
Lärarna är nyckeln till att vända utvecklingen i skolan. Men de klarar det inte själva. Hårt arbete kommer att krävas - av oss som samhälle och av alla elever och föräldrar. Regeringen har tre fokus: att höja kunskapsresultaten, att öka jämlikheten och att höja läraryrkets attraktivitet." Viktiga och väldigt sanna ord.
Vi vill ha den allra bästa skolan, som verkligen ser alla barn och ger dem möjlighet att utvecklas och lära. För att lyckas med det är lärarna viktigast. Det känns därför väldigt bra att tillhöra ett regeringsparti som satsar på skolan och på lärarna som yrkesgrupp och som tar utmaningarna på allvar.
Lusten att bli lärare väcks kanske under den egna skoltiden eller när man i vuxen ålder efter annat arbete inser att det nog ändå är i skolan man vill verka. För att lyckas med att bli en bra och skicklig lärare krävs framför allt en bra grund att stå på. Här är lärarutbildningarna viktiga verktyg.
Redan i fjol lade vi 125 miljoner på att höja kvaliteten i utbildningarna, och vi höjer i år och kommande år till 250 miljoner per år, vilket betyder att regeringen satsar nästan 1 miljard under mandatperioden. Det är viktigt att öka antalet lärarledda lektioner. Det är också viktigt att se över den verksamhetsförlagda utbildningen. Det pågår nu försök med övningsskolor som det ska bli intressant att följa resultatet av.
En annan viktig sak är att stärka forskningsanknytningen i utbildningen, att vi vet att det vi gör i utbildningen faktiskt är rätt saker. Därför behöver vi fundera över om historiska vägval i lärarutbildningen varit riktiga eller om vi behöver tänka om för att stärka professionen. Till det lär vi återkomma. Vi har stora utmaningar framför oss. Vi vet att vi fram till 2019 kommer att behöva fördubbla antalet examinerade lärare.
För att lyckas med det krävs många olika in- och utgångar i läraryrket. Jag har haft förmånen att få följa Teach for Sweden lite närmare. Det är en av de nyare och mer spännande ingångarna i yrket. Det är en ingång där den som tidigare i livet har satsat på matte, NO, teknik eller språk i annat yrke har möjlighet att på plats i skolan utbilda sig till lärare.
Det är tufft, men jag tror att de som kommer ut i skolan är väl motiverade och verkligen behövs i skolan. Regeringen gör det också möjligt för andra akademiker att inom kompletterande pedagogisk utbildning ta plats i skolan. Det är bra. En annan viktig grupp att fokusera på är de många nyanlända som kommer till Sverige och som har med sig lärarutbildningen i bagaget.
För dem snabbutreder nu regeringen vilka utbildningsinsatser som behövs, hur validering av kunskap och kompetens ska se ut samt hur detta kan kombineras med praktik på plats i skolmiljöer. Herr talman! Fler vill bli lärare, även om det fortfarande är för få som vill bli det. Söktrycket har ökat det senaste året med 12 procent. Därför ökar regeringen antalet platser med 2 300.
För att vi ska göra rätt saker är Nationell samling för läraryrket viktig som mötesplats mellan parterna och regeringen där viktiga framtidsutmaningar kan diskuteras. Och så görs. Jag har lyft fram några av de utmaningar som har diskuterats i Nationell samling för läraryrket och där regeringen har lagt fram viktiga förslag som har baserats på uttalat behov.
Jag hoppas att den viktiga mötesplatsen fortsätter att fungera bra. Ingen i Sverige tjänar på att det föreslås reformer som inte efterfrågas.