KBLab/rixvox huggingface dataset:
Oscar Sjöstedt (SD):
Vi vet vad som ligger på bordet och vad det är som vi ska besluta om i eftermiddag. Det är ett enormt skuldberg på 750 miljarder euro. Sveriges insats är i storleksordningen 150 miljarder kronor som ska betalas tillbaka under nästan en 40-årsperiod. Samtidigt har Spanien infört medborgarlön.
Grekland och Italien har fortsatt kroniska budgetunderskott. I min värld i alla fall har vi enorma behov på hemmaplan, här i Sverige. Vi har ett underfinansierat rättsväsen, vi har en ökande arbetslöshet och vi har framför allt ett underfinansierat pensionssystem.
Sverige har högst pensionsålder i EU. Vi har också störst andel fattigpensionärer i Norden. Då måste man någonstans prioritera mellan dessa saker - ge bort pengar till andra länder eller satsa dem på hemmaplan. Tycker inte Socialdemokraterna att det är bättre att vi satsar på våra äldre än att vi skuldsätter våra barn?
Oscar Sjöstedt (SD):
Detta är en lagom naiv inställning. Man säger att vi kan göra både och. Vi kan ge bort våra pengar till någon annan. Men vi kan också satsa jättemycket på de behov som vi har på hemmaplan. Det kan man inte göra, inte för samma pengar i alla fall. I så fall får man hitta nya pengar någon annanstans.
De 150 miljarder kronor som vi går in med här kan vi inte använda för att rusta upp exempelvis det svenska ålderspensionssystemet - det finns andra behov också. Dessa pengar är borta. De har regeringen skickat iväg till Grekland, Italien och Spanien. Då kan vi inte använda dem för att stärka ålderspensionssystemet i Sverige. Det är en naiv infallsvinkel att man vill göra både och - göra allt. Det funkar såklart inte.
Detta kan inte vara en förutsättning för att vi ska ha ett samarbete i EU, alltså att vissa länder ska ge pengar till vissa andra länder. Det är sådana saker som riskerar att sabotera samarbetet i EU. Många länder blir, med rätta, rätt förbannade.
Sedan förstår jag inte riktigt hur man kan vara nöjd med utfallet av de förhandlingar som regeringschefen och andra har genomfört. Utfallet är ju inte särskilt bra. Faktum är dessutom att regeringschefen Stefan Löfven var den första att kasta in handduken.
Det var ändå några länder - de som brukar kallas frugal four, sparsamma fyran, alltså Sverige, Holland, Österrike och Danmark - som har ett ganska tajt samarbete och som stod emot detta. Faktum är att Stefan Löfven kastade in handduken först av dessa fyra för att gå med på detta. Jag kan verkligen inte begripa hur man kan vara nöjd med utfallet i dessa förhandlingar. Jag fattar inte det. Man borde skämmas. Det är vad man borde göra.
Oscar Sjöstedt (SD):
När den parlamentariska majoriteten tar beslut som inte går i Socialdemokraternas riktning tenderar Socialdemokraterna att bli väldigt upprörda. I detta fall rör det sig om en budgetöverenskommelse där oppositionens förslag också är utskottets huvudförslag. Vad är det då man är så kritisk emot? Är det den särskilda lönesatsningen på polisen? Vill man alltså att poliser ska ha lägre lön?
Är det satsningen på att börja avskaffa de så kallade delade turerna, primärt inom vård- och omsorgsyrken? Vill man alltså att fler ska behöva jobba delade turer? Är det satsningen på grundskyddet - att stärka de ekonomiskt mest utsatta äldre? Vill Socialdemokraterna alltså ha fler fattigpensionärer? Är det fler vårdplatser man är kritisk emot eller att det blir billigare att tanka bilen eller att pensionärerna får betala lägre skatt?
Vad exakt är det, sett till sakinnehållet i utskottets förslag, som man är så kritisk emot från Socialdemokraternas håll och som man alltså reserverar sig emot?
Oscar Sjöstedt (SD):
Det ligger på bordet nu i utskottets förslag. Precis som Åsa Westlund konstaterar finns det inga nedskärningar eller försämringar i vare sig arbetslöshetsförsäkringen eller sjukförsäkringen. Svaret är det som ligger på riksdagens bord nu och som vi voterar om i eftermiddag. Jag uppmärksammar ett par saker. När det gäller att sänka skatten för dem som tjänar mest är ju den skattelättnad som finns med i utskottets förslag designad för dem med lägre inkomster.
De som tjänar minst, fru talman, gynnas mest av förslaget om skattelättnad. De funktionsvarierade får ingen högre skatt med förslaget, absolut inte. Det är en vanföreställning, och jag har uppmärksammat det tidigare också. Vi hörde även om byggsubventioner. Varför ska vi ge mer pengar till byggherrar som är otroligt lönsamma redan i dag? Det enda som händer är att de får högre marginaler.
Det är jättedålig politik.
Oscar Sjöstedt (SD):
Det där är att förvränga saker så till den milda grad att det inte längre är sant. Skillnaden i skatt, utifrån utskottets budgetförslag, går inte mellan människor som har en funktionsnedsättning och människor som inte har en funktionsnedsättning. Det finns gott om människor med funktionsnedsättning som gör otroligt viktiga insatser på arbetsmarknaden.
Man kan alltså jobba även om man har något funktionshinder. Det finns definitivt gott om människor som inte har någon funktionsnedsättning och som inte gör någon insats på arbetsmarknaden. När man inför ett jobbskatteavdrag för dem som arbetar i dag och för dem som har arbetat tidigare är det en skillnad mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar. Det är inte en skillnad mellan dem som är funktionsnedsatta och dem som inte är funktionsnedsatta.
Det är en märklig syn på människor att bara för att de har någon form av funktionshinder eller funktionsvariation kan de inte göra en insats på arbetsmarknaden. Så är det inte; det vet jag. Även om man är oförmögen att förvärvsarbeta får man ingen högre skatt med utskottets förslag.
Men det är en märklig syn på människor att de inte kan bidra på arbetsmarknaden för att de har en funktionsnedsättning. Det finns jättemånga människor med olika typer av funktionsnedsättningar som gör oerhört viktiga insatser på arbetsmarknaden. Och motsatt, inverterat, gäller att det definitivt finns människor utan något som helst funktionshinder som inte gör några insatser på arbetsmarknaden. Och skillnaden går där, alltså mellan dem som jobbar och dem som inte jobbar.
Oscar Sjöstedt (SD):
Människor som är funktionsnedsatta i en sådan grad att de är oförmögna att förvärvsarbeta får inte högre skatt. Det är ingen som har ett sådant förslag. Vi skär inte i några trygghetssystem för dem, och vi höjer inte några skatter för dem. Det är inte sant. Det är inte på det sättet. Vi sänker skatten för människor som arbetar i dag eller som har arbetat tidigare.
Men vi höjer inte skatten för några andra för den sakens skull. Det är väldigt stor skillnad. Man kan absolut inte komma och försöka insinuera att vi höjer skatten för människor med funktionshinder för att vi sänker den för några andra. Det är helt enkelt inte sant. Detta var ytterligare ett plumpt påhopp. Denna tirad av plumpa påhopp förlängs. Lita aldrig på en socialdemokrat! Gör inte det!
Oscar Sjöstedt (SD):
Är man funktionsnedsatt men delvis arbetsförmögen får man lägre skatt med detta förslag än i dag. Skolan är såklart otroligt viktig, och jag tackar Ulla Andersson för frågan. Nu är det på det sättet att skolan är kommunal. Det kan jag beklaga. Jag tycker att kommunaliseringen av skolan var ett dåligt beslut.
Men lasta inte mig eller Sverigedemokraterna för det, eftersom vi inte ens satt i Sveriges riksdag när det genomfördes. Därför måste man se det primärt som en kommunal angelägenhet. Man måste se på vad vi gör. Då talar vi om Sverigedemokraternas budgetmotion och inte utskottets förslag. Vad gör vi inte för att stärka kommunsektorn?
Vi lägger 18,5 miljarder, vilket kan jämföras med regeringens budgetproposition. Det är klart att åtminstone en viss del av dessa pengar kommer att sippra ut till skolan. Med det sagt ska vi inte detaljstyra att en viss del ska gå till skolan, eftersom det ju finns också andra behov. Det kan handla om äldreomsorg, förskola och så vidare.
Om man vill satsa på skolan ska man göra det genom att satsa på kommunsektorn, vilket vi är tydliga med och även gjorde i vår budgetmotion. Det tror jag är det klokare sättet att göra det på.
Oscar Sjöstedt (SD):
Det var väl ändå för mycket att skylla segregationen på de privata skolaktörerna. Det var att ta i lite för mycket, även för Ulla Andersson. Kom igen nu! Det finns rimligen andra faktorer och förklaringar till att vi har en segregerad skola och för den delen ett segregerat samhälle. Det kan man rimligen inte skylla på det faktum att det finns ett antal privata aktörer inom skolan. Det tyckte jag var lite väl märkligt. : Jag hänvisar till svensk forskning.) Låt mig återgå till vår budgetmotion.
Vi gör inga nedskärningar generellt i utgiftsområdet. Jag kommer inte ihåg om det är 15 eller 16; jag blandar ofta ihop dem. Vi gör lite omprioriteringar och satsar på saker som vi tycker är betydligt mer effektiva och produktiva. Att skylla segregeringen i svensk skola på privata skolaktörer - seriöst? Jag skyller den på regeringens migrationspolitik. Det är den som drivit på splittringen i såväl samhället som skolan, som såklart är en uppenbar del av samhället.
Oscar Sjöstedt (SD):
Jag har givetvis aldrig lovat att jag ska rösta på Socialdemokraternas förslag om inte Moderaterna hittar på någonting bättre. Jag har varit supertydlig. Jag har sagt: Vi ska sitta ned och prata och diskutera i oppositionen. Kan vi tillsammans komma fram med ett bättre förslag än vad regeringen har presenterat kommer vi såklart att ställa oss bakom ett sådant gemensamt förslag. Det är också precis det vi har gjort.
Om vi hade misslyckats i den ambitionen och det inte hade funnits en fyrpartiöverenskommelse - som nu är grunden för utskottets förslag - hade vi ställt oss bakom regeringens förslag. Men vi har presenterat ett bättre förslag. Garantipensionen är ett exempel. Bostadstillägget är ett annat. Gasen i pensionssystemet är ytterligare ett. Och framför allt handlar det om sänkt skatt. Sammantaget är förslagen på ett ungefär lika bra för dem som har de allra lägsta pensionerna.
Men framför allt gynnar vårt förslag även dem som har "vanliga" pensioner eller kanske till och med lite högre pensioner. Om vårt förslag kostar 5 miljarder kronor mer att genomföra än regeringens förslag, hur kan det då bli mindre pengar för den enskilda individen, för det enskilda hushållet och för den enskilda pensionären? Det går ju inte ihop. Vårt förslag har mycket högre ambition än vad regeringens förslag har.
Det kostar också i storleksordningen 5 miljarder kronor mer att genomföra. Sverigedemokraterna står givetvis fast vid den överenskommelse som vi har. Jag är genuint övertygad om att det är ett bättre förslag. Framför allt gynnar det fler människor. Det är bara en minoritet av landets pensionärer som gynnas av det förslag som regeringen har presenterat. Vårt förslag gynnar alla pensionärer i Sverige. Jag är helt övertygad om att det är ett bättre förslag.
Oscar Sjöstedt (SD):
Jag tror inte heller att pensionärerna är dumma. Jag tror att de förstår att det finns flera delar i vårt förslag. Garantipensionen är en del, bostadstillägget en annan, pensionsgasen en tredje och skattesänkningar en fjärde. Tillsammans blir detta omkring 1 000 kronor och i vissa fall strax däröver. Man kan inte bara plocka ut en del i ett förslag som har flera delar.
Jag presenterade ett genomarbetat förslag för att stärka pensionsavsättningarna och höja pensionsavgifterna på ett sätt som vore kostnadsneutralt för företagarna, men ansvarigt statsråd Ardalan Shekarabi nobbade det. Så intresserade var Socialdemokraterna av att stärka pensionerna.
Eftersom förslaget kom från mig och Sverigedemokraterna sa ansvarigt socialdemokratiskt statsråd: Nej, så ska vi inte ha det. Jag litar inte en sekund på Socialdemokraterna i denna fråga. Jag litar inte en sekund på regeringen. Nu är det nya tongångar om att vi ska sitta ned tillsammans och komma överens om högre pensionsavgifter. Min dörr är öppen; det är bara att slå en signal.
Men när vi presenterar vårt förslag säger ansvarigt socialdemokratiskt statsråd: Nej, det här förslaget nobbar vi. Det här ska vi inte ha. Så mycket kan man lita på Socialdemokraterna, det vill säga inte alls.
Oscar Sjöstedt (SD):
Till att börja med får Sveriges pensionärer mer pengar i plånboken med det förslag som vi från oppositionen har lagt. Men det var inte detta jag ville uppehålla mig vid. 7,2 procent - ringer det någon klocka när jag säger den siffran? 7,2 procent är nämligen den senaste inflationssiffra som jag har sett. Vad har man då gjort från regeringens sida?
Man kommer med kontantbidrag, som man pytsar ut till hushåll och till individer. Det är elbidrag, bidrag till bilägare och dessutom bidrag till bilköpare. Man pytsar ut 4,2 miljarder i kontantbidrag. Det ska landa veckorna innan valet ungefär. Fru talman!
Min fråga är: Hur tror finansministern att dessa kontantbidrag - elbidrag, bilbidrag och så vidare - påverkar inflationen? Tror man att det påverkar inflationen i uppåtgående riktning eller i nedåtgående riktning? I finansministerns anförande sas det att breda ofinansierade reformer inte var något bra.
Har finansministern över huvud taget någon plan för att bekämpa inflationen?
Oscar Sjöstedt (SD):
De här bidragen riktar sig inte bara till dem som behöver det mest. Jag är själv bilägare och får den här tusenlappen. Jag har inget behov av den eftersom jag är höginkomsttagare. Det är ju bara pengar ned i ett svart hål! Elbidrag är helt meningslöst. Om man ska göra på det sättet är det bättre att rikta in sig på dem som verkligen har de tuffaste marginalerna - inte att ge alla bilägare i landet 1 000 spänn! Skillnaden när det gäller hur vi approcherar problem är talande.
Socialdemokraternas inriktning är att vi ska bibehålla det höga skattetrycket, och när folk inte har råd att betala räkningarna pytsar vi ut kontantbidrag till dem. Det är en linje. Jag är bara inte särskilt imponerad av den. Vår linje är mycket tydligare. När det är strukturellt höga priser på el och bränsle kan vi approchera det i finansutskottet, på Finansdepartementet och i den här kammaren. Det kan vi ju lösa.
Sverige har inte bara höga bränslepriser. Vi har högst bränslepriser i hela världen. Det är för att vi har höga bränsleskatter. Sänk skatterna då, i stället för att kasta ut pengar i form av engångsbidrag som ska komma en vecka före valet, som en form av mutor! Det är samma sak med elen. Finansministern säger att man inte ska oroa sig för elräkningarna.
Jag tror att folk fortfarande har ont i magen över de elräkningar som vi såg inte minst i vintras, med femsiffriga belopp. Det är otroligt svårt för ett helt vanligt hushåll att hantera det. Där har vi också lösningar. Vi har ju jättehög punktskatt på el. Sänk punktskatten på el, så blir elräkningen lägre!
Vi ska också komma ihåg att för varje tusenlapp som hushållen betalar på sin elräkning lägger finansministern på 250 kronor i moms, som han trycker ned i sin egen ficka. Det är inte heller helt uppenbart. Staten skor sig på hushållen när priserna är så här höga.
Oscar Sjöstedt (SD):
Det är klart att man kan spela dum om man vill, men jag vet inte om det leder fram till något. Det svar som ledamoten Westlund fick i förra veckan var att vårt förslag har flera moment i sig och att det inte bara är ett förslag. Vi ser i statistiken att de mest utsatta pensionärerna ofta är ensamstående.
Ett hushåll med två äldre där bägge har ganska dålig pension klarar sig ändå från fattigdomsrisken därför att de är två och delar på hyra, elräkning och allt vad det är. De som är utsatta är primärt de äldre som är ensamstående. Där är risken för fattigdom som störst. De som har BTP, bostadstillägg för pensionärer, är oftast ensamstående och dessutom kvinnor.
Därför har vi en förstärkning av bostadstillägget, utöver garantipensionen. Garantipension är inte en nettotransferering utan en bruttotransferering. Den är alltså skattepliktig, herr talman. Man får sin garantipension, och sedan betalar man skatt på den. Därför har vi också ett förslag om skattesänkningar för de äldre. Detta gynnar även dem som har väldigt låg pension, kanske bara garantipension och ingen ordinarie inkomstpension. Det är klart att man kan spela dum om man vill, men det leder inte framåt.
Vi har ett förslag med flera moment. Det är både garantipension, bostadstillägg, pensionsgas och skattelättnader. Sammantaget gör detta att de pensionärer som har det lite sämre ställt får en större ökning med vårt förslag än vad de får med regeringens förslag.
Oscar Sjöstedt (SD):
Vi har både i detta anförande och vid tidigare tillfällen hört Mikael Damberg kritisera mig och oss för att vi inte sänker bränslepriserna tillräckligt fort eller tillräckligt mycket. Men nu har vi ju fått ta del av Socialdemokraternas budgetförslag, och där framgår det att man vill höja - inte sänka - bränsleskatterna med nästan 7 miljarder kronor nästa år.
Det skulle motsvara en priseffekt vid pump på 1 krona per liter. Vidare vill man fortsätta att höja kvoterna i reduktionsplikten - det mycket djupt bisarra och sjuka experiment som man har utsatt Sverige för. Detta skulle motsvara en priseffekt vid pump på ytterligare 9 kronor per liter, fru talman. Totalt skulle effekten av denna politik alltså bli att det blir 10 kronor dyrare per liter vid pump.
Så får man såklart tycka; det är ju inte förbjudet. Vill man att det ska vara 10 kronor dyrare att tanka bilen får man tycka så. Men hur kan man rikta kritik mot oss för att vi inte sänker priset tillräckligt mycket när man själv vill göra det 10 kronor dyrare? Hur hänger det ihop? Hur ska ni ha det egentligen?
Oscar Sjöstedt (SD):
Jag är inte stressad över debatten i sig - jag är stressad över priserna och att folk knappt har råd att ta sig till jobbet. Men då vet vi alltså att det blir 10 kronor dyrare per liter, om nu Socialdemokraterna inte har bytt uppfattning om reduktionsplikten. Det vore ju otroligt välkommet! Det skulle betyda att vi har en bastant majoritet i kammaren för att stoppa det här experimentet, men det har jag inte hört Mikael Damberg säga.
10 kronor dyrare per liter och några hundralappar för att kompensera, det är Socialdemokraternas förslag. Jag tror inte att väljarna köper den politiken. Men, fru talman, det här är inte den enda frågan där de försöker stå på två ben - vilket man i och för sig gör i normala fall - men här intar man alltså motstridiga positioner. När det gäller biståndsfrågan har vi fått kritik för att vi slopar enprocentsmålet, vilket vi gör och vilket jag för övrigt tycker är bra.
Den kritiken tar jag lätt på. Vi får kritik för detta av Socialdemokraterna - men de uppfyller ju inte heller enprocentsmålet. De ska ha kvar det, men det ska inte finansieras med deras budgetförslag. Socialdemokraterna försöker att inta motstridiga positioner. De vill göra bränslet 10 kronor dyrare per liter samtidigt som de kritiserar oss för att vi sänker skatten för lite.
De kritiserar oss för att vi slopar enprocentsmålet när det gäller biståndet samtidigt som de själva inte uppfyller enprocentsmålet. Jag tror inte att den spagatpolitiken kommer att funka. Det hänger inte ihop.
Oscar Sjöstedt (SD):
Sverigedemokraterna befinner sig konstant i valrörelse. Så är det bara. Jag har en gammal Volvo, ingen suv-variant utan en gammal 960. När kommer det? Svaret är ungefär väl detsamma som sist. En del kommer vid det här årsskiftet, redan nu den 1 januari. En betydligt större del av sänkningen kommer vid nästa årsskifte. Tyvärr, får jag väl säga.
Vi hade velat göra det tidigare, men tyvärr. En del kommer till årsskiftet 2023, och en del kommer till årsskiftet 2024. Behöver vi göra mer? Det är svårt att prognostisera flera år framåt i tid, men skulle priserna ligga på den här nivån behöver vi göra mer på skattesidan både i nästkommande budgetproposition och även i budgetpropositionen efter den - och eventuellt även i budgetpropositionen efter den, det vill säga så långt fram som 2026. Det beror lite grann på hur priset utvecklar sig.
Världsmarknadspriset har jag svårt att styra - tyvärr, får jag väl säga. Centerpartiet har lagt fram ett förslag som absolut ingen begriper och som dessutom är hundra procent ogenomförbart och orealistiskt. Det ska vara olika priser beroende på var i landet man befinner sig. Det är inte genomförbart. Om vi ska sänka skatterna ska det ske i hela landet.
Vi kan inte sänka punktskatterna i vissa kommuner men inte i grannkommunen, eller i vissa regioner men inte i grannregionen och så vidare. Det är ett hundra procent orealistiskt och ogenomförbart förslag. Människor på landsbygden gynnas relativt mer av sänkta bränslepriser, inte att förglömma det förstärkta reseavdraget som höjs till 25 kronor milen.
Det är klart att människor på landsbygden gynnas relativt sett mer än de som bor i staden och inte har lika långt att åka till jobbet.
Oscar Sjöstedt (SD):
Det sista är en fantasi. Jag vet inte varifrån den kommer. Hur man gynnas av reseavdraget är beroende av hur man bor. Bor man långt från sitt jobb gynnas man av ett förstärkt reseavdrag. Att påstå att det är pengar som flyttar till städerna är fantasier. Det är så tramsigt. Det är dumheter. Jag orkar inte ens respondera på det. Sedan var det frågan om skatten.
En del kommer nu till årsskiftet, den 1 januari 2023. Ytterligare en större del kommer nästa årsskifte, den 1 januari 2024. Sedan får vi se var världsmarknadspriset ligger. Om världsmarknadspriset är på de höga nivåer som de är i dag måste vi göra ännu mer även den 1 januari 2025. Det är alltså fråga om etapper - tripp, trapp, trull.
Oscar Sjöstedt (SD):
Det var väldigt mycket flum som jag inte hängde med på. Sedan kom det några konkreta saker på slutet i alla fall. Vi har inga beslut om några sänkningar av inkomstskatten. Det får vi ta senare, för läget med den höga inflationen, som jag pratade om i mitt anförande, tillåter inte den typen av reformer just nu.
Generella skattesänkningar ska vi säkert, hoppas jag, mäkta med att driva igenom under mandatperioden, men det finns inga sådana beslut i den här budgetpropositionen. Vi har vissa saker som indexeras upp. Om man hade stoppat dessa indexeringar hade ungefär 1,3 miljoner löntagare drabbats och fått en betydligt högre skatt.
Det gäller inte bara skiktgränserna som justeras i paritet med prisbasbelopp, som i sin tur baseras på inflationen, utan även exempelvis garantipensionen justeras upp väldigt kraftigt vid årsskiftet, också som ett resultat av den höga inflationen. Det tycker jag är positivt - jag vet inte om Vänsterpartiet vill stoppa den indexeringen också.
Välfärden får stora resurstillskott i den här budgetpropositionen: 6 miljarder in i systemet i statsbudgetens utgiftsområde 25, som innefattar den kommunalekonomiska utjämningen och hela utjämningssystemet, och ungefär lika mycket i öronmärkta och riktade tillskott. Vad gäller elstödet vill jag ändå ha sagt att jag inte har förhandlat om det med regeringen; ingen från Sverigedemokraterna har förhandlat med regeringen om något elstöd.
Vill man ställa frågor om elstöd tycker jag att man ska göra det, men ställ dem till regeringen! Jag sitter inte i regeringen. Vi ska dock ha klart för oss, vilket jag också var inne på i mitt anförande, varför vi över huvud taget behöver ett elstöd - varför frågan ens är aktuell. Det har att göra med att Ali Esbatis parti och de tre andra oppositionspartierna såg till att rösta igenom en förtida nedläggning av fullt fungerande kärnkraft under förra mandatperioden. Det är därför vi är i den här situationen.