Leif Pagrotsky (S):
Jag kan möjligen hålla med om att mitt svar var lite formellt hållet om vad som gäller i lagen. Det beror på att jag uppfattade frågan som en formalistiskt ställd fråga om vad jag gör för lagtolkning. Jag ska gärna i den här debatten föra lite mer allmänna resonemang kring hur jag ser på den här frågan. Riksdagen har bestämt vad som ska gälla för offentlig upphandling.
Såvitt jag förstår är det väldigt bred enighet om vilka regler som ska gälla i fråga om transparens med mera för att säkerställa rättssäkerhet för dem som lämnar anbud till offentliga myndigheter, effektivitet i användningen av skattepengar och annat.
Men man är också överens om att verksamheter som bedrivs i konkurrens inte ska ges vare sig speciella förmåner eller speciella bördor därför att de bedrivs av en statlig aktör. Den syn som präglar detta är att det ska vara konkurrens på lika villkor.
Det är en fundamental värdering som jag tror att alla partier här i riksdagen i princip har ställt sig bakom. Det gäller i alla möjliga sammanhang, elförsörjning och vad det nu vara månde. Ibland diskuterar man vilka gränser som ska gälla för det ena och det andra, men det är ganska finlirbetonat. I fallet SJ gäller ett regelverk där det inte är av riksdagen bestämt att SJ ska göra på det här viset.
I stället är det av riksdagen bestämt att det är upp till SJ att självt avgöra, med hänsyn till konkurrensläge och annat, om man vill göra på det här viset. Det är bolagets styrelse som har att göra den bedömningen. Jag har i dag på morgonen talat med bolagets styrelses ordförande. Han heter Ulf Adelsohn.
Jag har säkerställt att upphandling bedrivs med effektivitet och oväld, utan nepotism och på ett sätt som är rimligt för ett företag som arbetar i konkurrens. Det är rimligt att konkurrenter inte får den insyn i räkenskaperna som det är rimligt att medborgarna har när det gäller till exempel upphandling av skolmåltider, där det inte råder samma skäl för att inte medge full insyn.
Jag kan inte stå på en bolagsstämma och kräva att SBAB, eller SAS för den delen, generellt ska vika ut denna typ av interna företagsfrågor bara för att de har statligt kapital i sin balansräkning och säga att alla konkurrenter ska få full insyn i exakt hur de definierar det ena och de andra och hur de arbetar kommersiellt. Så långt är inte jag beredd att gå.
Jag tycker att det vore en helt orimlig ordning att till exempel SBAB skulle redovisa precis hur man gör när man upphandlar det ena eller det andra, till exempel reklamkampanjer, när i tiden man tänker gå på offensiven på marknaden och annat. Och vad som skiljer SBAB från SJ i det här fallet förstår jag inte.
Staten har skjutit till hela aktiekapitalet i båda fallen, de är bolag som arbetar i konkurrens och de är bolag som har en rejäl granskning av sitt fögderi - av regeringen, av en styrelse som ska vara oberoende och brett sammansatt av både män och kvinnor samt av riksdagens näringsutskott och konstitutionsutskott. De är oerhört väl granskade. Nepotism och ineffektivitet i upphandlingen finns det också många metoder att gripa in mot, så i det avseendet känner jag mig ganska trygg.
Det hindrar inte att misstag kan ske, liksom de för övrigt kan ske också i myndigheter som entydigt omfattas av lagen om offentlig upphandling. Låt mig till sist påpeka att denna tolkning av hur lagen är skriven och vad den har för innebörd görs av Nämnden för offentlig upphandling. Den har i det här fallet gjorts enhälligt. Där ingår representanter för till exempel Svenskt Näringsliv.