KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jan Andersson (C):
När det gäller deltidsarbetslöshet förekommer det, som Kent Persson vet, mer i vissa branscher och sektorer än i andra, exempelvis inom handel och offentlig sektor. Som jag ser det handlar det inte bara om försäkringssystem utan också om ett samspel mellan arbetsmarknadens parter.
Arbetsgivare har hittills haft ett ganska smidigt system och kunnat använda detta som gummiband. Det gäller den privata sektorn men också den kommunala, och det gäller både kommuner som är alliansstyrda och kommuner styrda av vänstersidan. Där finns ingen större skillnad.
Det ger en tydlig signal till parterna att se över systemet så att det inte utnyttjas på det sätt som hittills skett. Vad beträffar regelförenklingarna gjorde Karin Pilsäter en hänvisning till ett kinesiskt ordspråk. I Hávamál finns nordisk visdom nedtecknad från sådär tusen år sedan. Där står bland annat att dagen ska prisas om kvällen.
Låt oss därför vänta till slutet av mandatperioden innan vi avgör om vi lyckats med regelförenklingssystemet eller inte. Vi kanske lyckas med det som vänstersidan inte lyckades med under sina tolv år vid makten. Låt oss vänta tills vi är i slutet av perioden innan vi säger att regelförenklingsarbetet är lyckat eller misslyckat.
Jan Andersson (C):
När det gäller regelförenklingarna tar Kent Persson upp fjärrvärmepropositionen som exempel. Detta handlar ju om helheten, och som jag sade ska vi göra en utvärdering i slutet av mandatperioden, inte efter 18 månader.
Om ledamoten Persson har goda idéer om hur fjärrvärmepropositionen ska ändras så att regelbördan blir mindre är han välkommen att ta upp dem i den fortsatta behandlingen.
Jan Andersson (C):
På tolv år har Socialdemokraterna bygg upp välståndet i landet. Smaka på den inledningen! Det är självförtroende, eller vad vi nu ska kalla det. När det gäller skogsnäringen säger Karin Åström att det finns tecken på varsel. Vi har i kammaren haft några interpellationsdebatter som handlat om skogsnäringen.
Vi ska givetvis vara medvetna om att vi även i skogsnäringen har en produktivitetsutveckling. Om vi jämför vad en arbetare i skogsindustrin producerade för 25 år sedan med vad han producerar i dag ser vi att produktionen per anställd i princip fördubblats.
Det är klart att det ska hämtas någonstans, och eftersom det är biologiskt material som processas finns det vissa begränsningar i resursen. Det kunde vara intressant att höra hur Socialdemokraterna exempelvis ser på tillgången på råvara.
Beträffande regelförenklingarna tycker jag att det är jättebra att näringslivet ropar efter dem. Det är vidare jättebra att de kommer med goda förslag till regelförenklingar.
Vi håller på med ett systematiskt arbete där alla departement är involverade i att ta fram förslag på regelförenklingar som gör att vi kan minska kostnaderna med 25 procent vad gäller hanteringen av regelverket. Jag är övertygad om att vi kommer att lyckas med förenklingsarbetet under mandatperioden.
Jan Andersson (C):
Jag är väldigt imponerad av Karin Åströms tilltro till alliansregeringen när det gäller regelförenklingssystemet. Det känns skönt att du har en sådan tilltro till vad vi skulle kunna uppnå. Ja, vi har målsättningen att minska kostnaderna för regelbördan med 25 procent under mandatperioden. Det är ett mycket tydligt vallöfte som vi har åtagit oss.
Men jag vill också påminna om att det under den period på tolv år som det tidigare har refererats till inte har uppnåtts några regelförenklingar. Jag tycker att det haltar lite när man sätter den stora tilltron till alliansregeringen medan man själv har haft fullständigt blankt på papperet när det gäller regelförenklingar.
Jan Andersson (C):
När det gäller den 5-procentiga nedsättningen framställs det hela som om detta skulle ha varit en överraskning för företagarna. Men det var välkänd materia före valet. Det är definitivt inte fråga om några överraskningseffekter. En av anledningarna till förändringen var att vi insåg att detta gav ganska få nya jobb i förhållande till de kostnader vi hade.
När det gäller nedsättningen för ungdomar är det så att ungdomar är en av de grupper som har haft svårast att ta sig in på arbetsmarknaden. Nedsättningen ska ses i ljuset av strävan att minska utanförskapet. Jag tycker att det är en korrekt åtgärd. Under 18 månader har vi suttit i regering.
Det är lite svårt att få klart för sig vad oppositionen vill. I vissa fall går det alldeles för fort och är inte tillräckligt utrett. I andra fall går det alldeles för sakta. När det gäller regelförenklingarna gäller utfästelsen över mandatperioden. Den står vi definitivt fast vid, så de 25 procenten i minskade kostnader gäller.
Jan Andersson (C):
Om 18 månader är en oändlighet eller inte låter jag andra bedöma. När det gäller tydligheten i 5-procentsnedsättningen är det definitivt så att detta inte var någonting okänt för företagare. Sedan är det alltid så i valrörelser att man gärna vill nå ut ännu bättre med sin politik. Det vet Per Bolund också. Vi ska tänka på det till nästa valrörelse.
Jan Andersson (C):
Jag var tvungen att begära ordet när jag hörde Thomas Östros presentera sina tankar om hur vi ska använda Vattenfall i omställningen. I den motion som Thomas Östros har undertecknat står det att Vattenfall ska erbjuda svensk basindustri Europas lägsta elpriser. Man ska vara en strategisk partner och erbjuda Europas lägsta elpriser.
Man talar om vilka kunder man ska sälja till och till vilka priser. Av Europas 46 stater ska vi ligga lägst när det gäller energipriset. Om priset ska vara så lågt som möjligt måste man väl vara bekymrad över hur tillgången på energi ska räcka till. Jag vet också hur Östros och hans partikamrater agerar gentemot basindustrin.
Man säger att vi inte behöver någon strukturrationalisering. Det finns obegränsade resurser på vedråvara och energi. Det är ett dubbelspel som jag tycker är väldigt osmakligt. Sedan säger Östros att regeringen sänker ambitionerna. Vilka ambitioner? Svara på den frågan, Thomas Östros!
Vilka ambitioner sänker regeringen? När vi tittar på den graf som Maud Olofsson visar är det ingen tvekan om att Sverige ligger bra till. Vi har bra förutsättningar, och vi ska fortsatt ha en rejäl utbyggnad av förnybar energi. Det är ingen tvekan om det. Sedan kan man titta längst ut på högerkanten på den här tabellen.
Där har vi ett land som Storbritannien som ligger väldigt lågt. Utan att vara expert på Storbritanniens förhållanden kan man nog säga att där finns hyfsat goda förutsättningar till exempel för vindkraft. Är det så att de som hittills inte har gjort något ska premieras i det här arbetet?
Ifrågasätt inte ambitionerna att föra in mer förnybar energi i systemet!
Jan Andersson (C):
Thomas Östros tänker montera upp vindkraftverk i kammaren som ska ge terawattimmar. Jag har respekt för terawattimmar, Thomas Östros. Det är stora energimängder. Jag tycker att du också borde fundera över respekten för de här terawattimmarna.
Det är i energipolitiken en ganska grannlaga avvägning att se till att vi i Sverige har en energipolitik med förnybar energi som gör att vi fortsatt kan ha en svensk industri på svensk mark.
Ingen är betjänt av att vi står i talarstolen och gör utfästelser som gör att vår svenska industri kommer att få flytta någon annanstans där man har betydligt lägre ambitioner än vi för svensk del har. Gå hem på kammaren och fundera över den avvägningen, Thomas Östros!
Det är lätt att stå här och prata procentenheter, men till slut handlar det om terawattimmar. När det gäller ägarstyrningen av Vattenfall är det rätt att de producerar tio terawattimmar el, men det görs ju i kraft av elcertifikaten, som vi faktiskt är överens om. Man ska inte överskatta styrningen av Vattenfall när det gäller utbyggnaden av vindkraft.
I det fallet är det just certifikaten som är styrmedlet. För min del är inte en kilowattimme som kommer från ett statligt vindkraftverk ett dugg bättre än den kilowattimme som kommer från ett privatbyggt vindkraftverk. Thomas Östros kanske tycker att den är viktigare, men för mig är en kilowattimme en kilowattimme så länge den är förnybar.
Jan Andersson (C):
Det råder inget tvivel om att bostadssektorn är en viktig del av energianvändandet. Mikaela Valtersson nämner att det behövs en mängd åtgärder för att effektivisera och förbättra energianvändandet i bostadssektorn. Men det är inte mängden åtgärder som har betydelse.
Möjligen har mängden åtgärder betydelse när vi står här i kammaren och breder ut oss eller när vi skickar pressmeddelanden. Men det är faktiskt vad som händer ute i verkligheten som har betydelse. Fru talman! Till exempel efterlyser Mikaela Valtersson investeringsstöd.
Om jag förstod rätt är det till och med stöd till sådana investeringar som redan i dagsläget bär sig på egna meriter. Det finns två huvudsakliga styreffekter av investeringsstöd. Den ena effekten är att så fort möjligheten finns rusar folk på dessa investeringar.
Till exempel har vi pelletinvesteringar. Det är ett konverteringsbidrag som pelletbranschen själv i dag fördömer fullständigt. Den skapade en oerhörd överhettning. Man fick höja priserna på pelletbrännare för att klara att möta efterfrågan.
När stödet försvinner kommer den andra huvudsakliga styreffekten. De som kanske hade tänkt att göra investeringen, eftersom den ändå bär sig på sikt, drabbas av styreffekterna. Då tycker de att de ska vänta lite eftersom den kanske kommer tillbaka igen.
Det gör att sådana investeringar som hade varit både miljömässigt och ekonomiskt riktiga skjuts på framtiden eftersom de hoppas att vi politiker ska blanda oss i och peka på vilken sorts bränsle som ska användas. Fru talman!
Jag vill mana till lite försiktighet när det gäller att ropa på investeringsstöd av det ena eller andra slaget, i all synnerhet i den typen av investeringar som bär sig på egna meriter.
Jan Andersson (C):
Jag skulle vilja göra samma påpekande som det som nu gjordes. Därför kommer jag att avhålla mig från att nämna om konkurser som socialdemokratiska ledamöter eller framstående partipersoner historiskt har gjort. Det är inte värdigt kammaren att på det sättet ta upp enskilda fall. Jag försvarar inte konkurser; det gör jag verkligen inte.
Men jag försvarar rätten att starta företag. Som före detta statsråd måste väl ledamoten Österberg ha funderat på hur det som efterfrågas ska genomföras. Hur ska det ske?
Jag undrar om det ska vara en förhandsgranskning eller om staten i efterhand ska säga: Aj, aj, aj, lilla vän, du gick i konkurs, och du har varit för politisk i ditt företagande. En efterhandsgranskning är fullständigt orimligt. Också en förhandsgranskning är fullständigt orimligt.
Vilka företag ska betraktas som politiska företag? Både jag och ledamoten Österberg kommer från folkrörelsepartier som har drivit företag i mediebranschen. För vårt parti har det inte funnits någon annan anledning att driva Centertidningar än en politisk. Det är en röst.
Vi drev företagen med lite olika framgång. Centerpartiet har nu avyttrat Centertidningar med en hyfsad peng i betalning. Den socialdemokratiska A-pressen gick i konkurs. Betraktar Österberg press och medier som politiska företag? Vilka företag ska betraktas som politiska?
Hur ska man avgöra vilka företag som ska tillåtas att starta? Vilka politruker på Bolagsverket ska bestämma att någon kommer att driva ett företag med politisk inriktning?
Eller ska det skickas på remiss till Sveavägen 68 och det socialdemokratiska partihögkvarteret för att få tillåtelse att starta företag i Sven-Erik Österbergs Sverige? Jag skulle gärna vilja ha svar på dessa frågor, fru talman.
Jan Andersson (C):
Det framstår som fullständigt klart att interpellanten totalt saknar svar om vilka åtgärder som ska vidtas. Det är till och med så, fru talman, att Sven-Erik Österberg säger att han inte har några förslag på vad som ska göras. Han överlåter detta åt regeringen.
Jag måste säga att Sven-Erik Österberg fullt ut har axlat oppositionsrollen. Det måste ändå finnas ett embryo av tanke, innan man ställer en sådan här interpellation, om vad man själv skulle vilja göra för att nå det syfte som förespeglas i motionen. Jag går åter till mina frågor: Vem ska granska?
Vilka företag ska tillåtas? Vilka ska uteslutas? Tydligen är inte opinionsbildande press tillräckligt politiskt för att eventuellt uteslutas från möjligheterna att starta företag.
Ännu mer obehagligt blir det ju när man funderar på hur staten ska kunna granska vad människors syfte, inne i huvudet, är med att starta ett företag. När man drar ut det här i dess förlängning tycker jag att tankegångarna förskräcker.
Jag hoppas, fru talman, att Sven-Erik Österberg tar chansen att svara på hur granskningen ska utföras - före eller efter - och av vem den ska utföras.
Jan Andersson (C):
Alliansregeringen har från första dagen tagit ungdomsarbetslösheten på stort allvar. Hur många som har fått eller inte fått jobb med anledning av den sänkning och nedsättning som vi har på arbetsgivaravgifterna för unga under 26 år kan de lärde tvista om.
Vad jag däremot kan konstatera är att oppositionen vill höja arbetsgivaravgiften för den gruppen. Jag tycker att det är en oklok åtgärd. Vi pekar på den här gruppen som hittills har haft svårast att få jobb. I den lågkonjunktur vi nu ser kommer de definitivt att ha det ännu tuffare att komma in på arbetsmarknaden. Vi vill rikta sänkningar på denna grupp.
När det gäller pengarna till bilindustrin är Volvos ansökan behandlad. Pengarna är ännu inte utbetalade. Jag vill påpeka att det handlar om skattepengar. Det gäller att veta hur man betalar ut dem. Det är inte bara att betala ut. Det gäller att göra det på rätt sätt.
De här pengarna ska ju tillbaka till dem som har satt in dem. Här är det en tydlig skillnad mellan opposition och majoritet. Oppositionen kan använda pengarna precis hur många gånger som helst utan att de behöver betalas tillbaka och utan att de påverkar den svenska kronans värde.
Jag tycker att Börje Vestlund på ett tydligt sätt illustrerar att det är precis så man agerar i oppositionen.
Jan Andersson (C):
Vi tar ungdomsarbetslösheten på allvar. Jag ser att vi har olika lösningar för att möta den problematiken. Vi sänker arbetsgivaravgifterna för unga upp till 26 år. Oppositionen vill höja dem. Det är väldigt tydligt. När det gäller bilindustrin finns det definitivt inte en initiativlöshet hos regeringen i den frågan.
Det är mycket tydligt att vi har varit aktiva, bland annat mot EIB, för att få en snabb hantering av lånen till den svenska bilindustrin. Vi ligger först i Europa i fråga om detta. Hur skulle man kunna vara snabbare än först i Europa? Jag fattar inte riktigt hur det skulle kunna fungera.
Dessutom är det så på bilindustrifronten att det är väldigt viktigt att vi vet till vem vi betalar ut pengarna. I ett fall vet vi väldigt tydligt vem vi har att göra med. I ett annat fall är det betydligt osäkrare vem som är ägare eller vem som ska kunna ta emot det stöd som vi är beredda att ge när vi har en tydlig ägare.
Någon initiativlöshet är det alltså icke fråga om.
Jan Andersson (C):
Jag delar mycket av Per Bolunds analys när det gäller gasproblematiken. Jag säger i mitt anförande att vi ska ha respekt för att det finns länder som inte har de goda förutsättningar som vi har när det gäller leveranssäkerhet. Jag tror inte att vi skiljer oss särskilt mycket åt på den punkten.
Om vi ska ha framgång på Europanivå gäller det att vi visar den här förståelsen och respekten för dem som är bekymrade över leveranssäkerheten. Om vi inte gör det lär vi inte ha ett diskussionsklimat som gör att vi kan nå fram med de viktiga delar som handlar om förnybar energieffektivisering som Per Bolund tar upp.
Jag vill rikta en fråga till Per Bolund när det gäller överföringen av elkapaciteten. Delar Per Bolund min åsikt att det är viktigt att ha en elöverföring till andra länder för att på det sättet skapa förutsättningar för svensk utbyggnad av förnybar elproduktion?
Jan Andersson (C):
Jag kan närmast fylla på det som Per Bolund säger. Jag tror att vi pratar om lite olika tidsperspektiv. Ska vi bygga ut ledningar till kontinenten till exempel är det inte gjort i en handvändning. Det är väldigt långa ledtider för att bygga den här typen av elledningar.
Jag vill med det också säga att vi på EU-nivå håller på med just det som ibland målas ut som en stor fara, nämligen att vi inte har åtskillnad mellan nät och produktion. Det är just det som pågår på Europanivå nu.
Jag tror det går snabbare att komma fram med åtskillnaden än att bygga ledningar till kontinenten. Därför är det viktigt att vi har med oss planeringen för att bygga ut överföringskapaciteten framöver.
Jan Andersson (C):
Per Bolund refererar till en artikel som jag i och för sig inte har på pränt. Men han säger i referatet att det inte finns någon osäkerhet om att det är uran som man i första hand söker efter. Jag tycker att det är bra att det inte finns någon osäkerhet om det därför att man då har möjlighet att lokalt bereda sig på att ta denna diskussion.
Som jag sade tidigare i talarstolen är alternativet att man skriver något annat på första raden, nämligen att man letar efter järn, guld eller koppar.
Ska ett förbud mot prospektering av uran vara verkningsfullt måste de andra också anges, nämligen att vi inte kan tänka oss att man borrar över huvud taget. Per Bolund frågade vad jag säger till mina partikolleger i Berg, Åre och Skövde.
Jag säger att jag är fullständigt lugn i dessa fall eftersom Centerpartiet där sitter i ledningen, och vi har det mycket starka kommunala vetot.
Jan Andersson (C):
Det låter på Per Bolund som att om man bara råkar hitta uran någonstans är det fritt fram för brytning. Så är det ingalunda.
Det är bara att konstatera att vi har en mycket tuff lagstiftning på detta område som jag känner mig trygg med när det gäller brytning.
När vi nu diskuterar prospektering tror jag inte att det är någon framgångsväg att säga att vi förbjuder just prospektering, precis av de anledningar som jag har angett tidigare, nämligen att uran förekommer tillsammans med andra mineraler.
Ska vi då också förbjuda prospektering efter de mineraler som ofta finns tillsammans med uranfyndigheter - guld, koppar, järnmalm? Nej, det tror jag inte vi ska göra.
Jan Andersson (C):
Karin Åström lägger på ett mycket osmakligt sätt ord i min mun som varken jag eller mitt parti har sagt. Det finns inga beslut om att bygga ny kärnkraft. Det är inte vi som beslutar om det. Jag har sagt att det kommer att finnas en möjlighet att ersätta gamla verk, men det är inte beslut som vare sig jag eller någon av mina kolleger kommer att ta.
Här handlar det om att vi på marknadens villkor och med kostnadsansvar för energibolagen ger möjligheter att byta ut. Herr talman! Jag vänder mig alltså starkt mot att man står i denna kammare och säger att vi har beslutat om att bygga ny kärnkraft.
När det gäller detta med nej till uranbrytning läser jag också Socialdemokraternas särskilda yttrande i betänkandet. Jag må väl ge Vänstern och Miljöpartiet en liten eloge för att de ändå håller en linje i uranbrytningsfrågan.
Socialdemokraterna däremot försöker sitta på hur många stolar som helst samtidigt. Här har inte sagts nej till någon brytning. Den förra regeringen hade ingen förfrågan om brytning. En eventuell förfrågan kommer vi självklart att hantera enligt svensk lagstiftning.
Jan Andersson (C):
Jag uppfattade att Karin Åström i sitt första inlägg sade att Centerpartiet har bytt fot, att Centern har gjort en kovändning och beslutat sig för att bygga ut kärnkraften. Det visar väl bara att Karin Åström inte har förstått, eller inte vill förstå, den energiöverenskommelse som vi i alliansen har träffat.
När det gäller hur vi kommer att ställa oss till en eventuell ansökan kan jag säga att vi, precis som jag sade i min första replik, kommer att behandla den enligt svensk lagstiftning - exakt den lagstiftning som Karin Åströms parti år 2005 i denna riksdag lade fram förslag om, icke någon annan lagstiftning än den.
Varken i detta betänkande eller någon annanstans kan jag se att Socialdemokraterna har krav på en förändring av denna lagstiftning, så mitt svar är: enligt svensk lagstiftning, precis den lagstiftning som ni här i riksdagen lagt fram förslag om.
Jan Andersson (C):
Ja, man kan vara bekymrad när det gäller vindkraften. Men samtidigt finns de långsiktiga målen - 20-20 - mycket tydligt där. Det vore märkligt om vi i Sverige inte skulle påverkas av den totala globala nedgång som har varit. Självklart påverkar den bland annat elpriset.
När det gäller bedömningen av hur många kärnkraftverk som kommer att finnas framöver i Sverige tänker jag inte sätta någon siffra. Däremot kan man konstatera att vi i det förslag som vi har lagt fram och som riksdagen kommer att anta i morgon säger att kärnkraften fullt ut ska bära sina kostnader.
Det är ett krav som vi har drivit länge, och i alliansen är vi överens om att kärnkraften ska finnas på marknadsmässiga villkor om den ska finnas. Självklart kommer den kraftiga utbyggnaden av det förnybara att påverka intresset av att investera i ny kärnkraft i Sverige.
Det råder inget tvivel om det.
Jan Andersson (C):
Om kärnkraften verkligen skulle ha lagt en död hand över investeringarna tidigare skulle vi inte ha haft något elcertifikatssystem. Elcertifikatssystemet är ju ett mycket starkt styrmedel för förnybar el i det här landet.
När man gör investeringar i förnybar el är det elpris man får i botten den mest betydelsefulla delen. Det är intressant att veta om Per Bolund delar Socialdemokraternas inställning till elpris, det vill säga att det ska hållas på Europas lägsta nivå för att vara konkurrenskraftigt gentemot den svenska basindustrin.
Är ni överens om detta i oppositionen? När det gäller uttagsskatten kan jag läsa i Miljöpartiets motion: "Eftersom uttagsskatten minskar de ekonomiska fördelarna av att delta i ett vindkraftskooperativ riskerar fördelarna att bli för små för att investeringen ska vara intressant. Detta vill Miljöpartiet de gröna förändra."
Är man lite luthersk till läggningen kan man fråga sig hur man ska förändra detta. Nu har ju inte Per Bolund någon möjlighet till svarsreplik, men med säkerhet kommer det fler repliker på detta tema. Låt oss då få veta hur Miljöpartiet vill förändra denna skatt. Kooperativen har betydelse inte minst för acceptansen för vindkraftsutbyggnaden. Det är lätt att säga att det ska förändras. Jag är lite nyfiken på hur.
Jan Andersson (C):
Jag tror att vi delar oppositionens synpunkt på hur viktigt det är för inte minst acceptansen av vindkraft att vi har kooperativt ägande. Däremot tycker jag genuint illa om att man i talarstolen och i debatten i övrigt försöker påskina att man har lösningen samtidigt som man inte har någon lösning.
Vad står det i förslaget till beslutsformulering? Regeringen bör klargöra hur problemet kan lösas. Det finns i denna text ingenting som säger något om hur detta problem skulle kunna lösas. Min partikollega Jörgen Johansson kommer att utveckla detta ytterligare senare.
Ja, det är viktigt med kooperativt ägande, men det gäller också att skapa ett regelverk så att det inte blir någon typ av skattefrälse eller skattebefrielse som gör att vi får problem med gränsdragningen i nästa skede. Var drar vi gränsen gentemot solel, vågkraft och så vidare?