Peter Hultqvist (S):
Hans Wallmark har frågat mig om jag ser några långsiktiga utmaningar för svensk del med ett fortsatt fördjupat militärt samarbete med Finland, då Finland understryker att Natomedlemskap är en option. Vi lever i en mer osäker tid, och vi har ökade spänningar i vårt närområde.
Vi är alla överens om att den ryska aggressionen mot Ukraina och ett ryskt utmanande agerande i Östersjöområdet har försämrat den säkerhetspolitiska situationen i Europa och i vårt närområde. Det finns ett stort värde i att allvarliga frågor kring fred och säkerhet hanteras med varsamhet och med bred uppslutning i riksdagen.
Därför var det en positiv signal, också till omvärlden, när fem riksdagspartier, representerande över 70 procent av väljarna, nyligen enades om inriktningen för den framtida försvarspolitiken. En del av överenskommelsen var en expertstudie kring olika samarbetsmöjligheter på det säkerhetspolitiska området. Beredning pågår i Regeringskansliet för att, i samråd med partierna som står bakom överenskommelsen, kunna tillsätta en expert inom kort.
Enligt överenskommelsen ska uppdraget pågå under ett år. Sveriges säkerhetspolitiska linje ligger fast. Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. Sverige är inte med i någon militär allians. Sammanhållningen i EU är viktig för att kunna möta de ökade spänningarna i vårt närområde.
En modern svensk säkerhetspolitik byggs på samarbete i EU och på ökat samarbete med flera partner på bred front: inom Norden, Östersjöområdet, OSSE och FN. Vi fördjupar nu samarbetet med Finland, där vi skapar optioner för att agera tillsammans i händelse av kris. Regeringen vill också fördjupa samarbetet med Nato, till exempel inom det så kallade Enhanced Opportunities Programme , vad gäller övningssamarbeten och med värdlandsstödsavtalet.
Alla dessa samarbeten bygger på folkrättens principer. Som ett exempel kan nämnas att Sverige under våren återigen har deltagit i övningsserien Baltic Regional Training Event som partner till Nato. I enlighet med inriktningspropositionen från Försvarsberedningen avser regeringen att utveckla samarbetet inom ramen för Sverige-Finland, Norden, Baltikum, Natos partnerskap, EU, FN och den transatlantiska länken.
Vi kommer att utveckla den samarbetslinje som Sverige valt i förhållande till andra länder och organisationer. Avseende det svensk-finska försvarssamarbetet har våra försvarsmakter identifierat ett stort antal fördjupningsprojekt i den gemensamma rapport som presenterades tidigare i år. Det bilaterala samarbetet med Finland tar därmed viktiga steg framåt. Genom ett fördjupat försvarssamarbete bidrar vi till säkerhet och stabilitet i vårt närområde både i närtid och på längre sikt.
Det finsk-svenska försvarssamarbetet är omfattande och högt prioriterat av regeringen. I februari offentliggjorde vi en process som pågått sedan 2009, det vill säga även under den förra regeringen. Målsättningen med denna process har varit att det bilaterala samarbetet även ska omfatta operativ planering och förberedelser för gemensamt agerande i olika scenarier. Sådan planering och sådana förberedelser ska vara komplement till, men skilda från, respektive lands nationella planering.
Samarbetet innebär en möjlighet till gemensamt agerande, men inte några utfästelser. Det är en självklarhet att Sverige respekterar andra länders säkerhetspolitiska vägval, på samma sätt som våra samarbetspartner respekterar vårt.