KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Det är regeringens uppfattning att det är viktigt att vi i god tid förbereder oss och inför de styrmedel som kan hjälpa oss att nå vårt klimatmål om nettonollutsläpp till 2045 - ett mål som jag gissar att Sverigedemokraterna inte står bakom. Jag vet inte, men jag skulle gissa att ni inte står bakom det. Och då kanske ni inte heller är lika angelägna om att nå fram.
Denna skatt kommer att vara en del av den gröna skatteväxlingen, så den kommer också att leda till att vi sänker skatt på inkomster eller på företagande. Det finns exempel på sådant också i årets budget, som är en del av den gröna skatteväxlingen. Däremot är avskaffandet av värnskatten inte en del av den gröna skatteväxlingen.
Det är tyvärr inte så förvånande, men väldigt beklagansvärt, att Mattias Bäckström Johansson sprider den typen av felaktigheter från riksdagens talarstol. Jag vet som sagt inte vad som är värst - om Mattias Bäckström Johansson inte vet om detta trots att jag har varit tydlig med det många gånger eller om Mattias Bäckström Johansson medvetet ljuger i riksdagens talarstol. Jag vet inte vilket som är värst, men ettdera är det. Det är beklagansvärt.
Magdalena Andersson (S):
Ludvig Aspling har frågat ministern för internationellt utvecklingssamarbete om statsrådet anser att AIIB:s utlåning håller en tillräckligt hög kvalitet för att motivera svenskt medlemskap i banken, om statsrådet ser någon risk med att Sverige genom medlemskapet bidrar till att främja Kinas bredare utrikespolitiska ambitioner och om statsrådet ser några problem med att investera i en utvecklingsbank som tillåter finansiering av nya kolkraftverk. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Som medlem i AIIB verkar Sverige för att bankens utlåning ska hålla hög kvalitet. Sverige kan genom sitt medlemskap påverka de strategier och policyer och sociala och miljömässiga standarder som banken antar och vilka projekt den finansierar. Bankens standarder motsvarar dem som finns i andra internationella finansiella institutioner.
En stor andel av AIIB:s projekt görs tillsammans med andra institutioner, till exempel Världsbanken och Asiatiska utvecklingsbanken, vilket bekräftar att projekten håller en motsvarande kvalitet. Banken utesluter inte projekt som är kopplade till nationella eller regionala initiativ. Behovet av investering i infrastruktur i Asien är stort, och det är naturligt att det finns flera aktörer och initiativ som kan bidra till att stötta detta.
AIIB:s syfte är att främja hållbar ekonomisk utveckling, skapa välstånd och förbättra anslutningar för infrastruktur i Asien. Att Sverige som medlem i banken stöder detta syfte innebär inte svenskt stöd för kinesiska utrikespolitiska ambitioner. Multilaterala utvecklingsbanker som AIIB har en mycket viktig roll att spela i den globala omställningen från fossila till förnybara och hållbara energislag.
Regeringen verkar för att banken ska vara ambitiös inom klimatområdet och finansiera projekt inom förnybar energi och energieffektivisering. AIIB har aldrig finansierat något kolkraftverk. Att det finns en sådan formell möjlighet i bankens energistrategi beror på att det inte fanns tillräckligt med stöd bland bankens medlemsländer för att utesluta den möjligheten. Banken profilerar sig som "grön", och det finns inga indikationer på någon vilja att investera i kolkraft.
Tvärtom ska AIIB enligt sin energistrategi stödja låntagarnas övergång till en användning av energikällor med låga koldioxidutsläpp och hjälpa dem att uppnå sina långsiktiga klimatmål enligt Parisavtalet. Banken har hittills godkänt finansiering av flera projekt inom förnybar energi, som vattenkraft och solenergi, och jobbar även med innovativa lösningar för klimatfinansiering.
Magdalena Andersson (S):
Jag ska ge svar på några frågor. Ludvig Aspling påstår att bankens ordförande utses av den kinesiska staten. Enligt bankens stadgar utses ordföranden av guvenörsstyrelsen, och det ska ske genom en öppen, transparent och meritbaserad process. Den nuvarande ordföranden kommer från Kina. Han har tidigare varit vice ordförande i Asiatiska utvecklingsbanken men också ställföreträdande direktör i Världsbankens styrelse.
Används AIIB för det kinesiska projektet Belt and Road Initiative? Enligt min vetskap har inte banken finansierat något projekt inom detta initiativ, även om det inte är uteslutet. Men enligt min information har detta alltså inte skett. Vad gäller öppenhetspolicy är bedömningen att banken har en sådan som motsvarar liknande organisationers.
Det är alltså ingen skillnad mellan denna bank och andra internationella finansiella institutioner. Vad gäller utvärdering av banken är det flera oberoende utvärderingar som bekräftar att bankens standard motsvarar den som finns i andra organisationer.
Institutional Shareholder Services har gjort en sådan bedömning utifrån miljö, socialt ansvar och ägarstyrning och klassificerat standarden som högre än genomsnittet för den här typen av banker. Sustainalytics har granskat banken och menar att AIIB håller ungefärlig genomsnittlig standard jämfört med liknande organisationer.
Civilsamhällesorganisationen E3G konstaterar att AIIB visar ledarskap bland finansiella institutioner. Tysklands finansministerium har i en rapport bekräftat att AIIB har sociala och miljömässiga ramverk som ligger i linje med Världsbankens och andra internationella finansiella institutioners. Detta hindrar naturligtvis inte att det är viktigt att hålla koll på att reglerna efterlevs och att AIIB fortsätter att hålla sig till internationell standard.
Då är det också bra att Sverige är medlem i banken, för det ger oss en annan möjlighet till insyn och kontroll och att säga vår mening tillsammans med alla de andra europeiska länder som också är med i banken.
Magdalena Andersson (S):
Om man säger att man har en grön profil men inte har det är ju bara ett skynke man håller upp. De utvärderingar som jag har fått ta del av via Finansdepartementets tjänstemän tittar just på om banken har en grön profil. Institutional Shareholder Services säger att vad det gäller just hållbarhetsstandard ligger banken högre än genomsnittet.
Sustainalytics säger att man är en genomsnittlig aktör bland andra institutioner vad gäller just miljö. Third Generation Environmentalism säger att man visar ledarskap bland finansiella institutioner i Asien genom sin ambition att inte finansiera kolprojekt, genom sina klimatobligationer och genom att öka medvetenheten vad gäller miljömässiga frågor. Tysklands finansministerium bekräftar att banken har miljömässiga ramverk som ligger i linje med Världsbankens.
Enligt de utvärderingar som jag har fått ta del av så tycks det gröna alltså inte bara vara något man säger utan något som faktiskt finns med i bankens arbete. Men återigen: Det är viktigt att följa upp att det verkligen är så, och därför är det viktigt att Sverige och andra europeiska länder är med i denna bank och kan granska att de standarder som har satts upp följs.
Jag ska inte uttolka den kinesiska presidentens uttalande när jag inte känner till hela sammanhanget. Det är dock tydligt att det finns behov av infrastrukturinvesteringar i Asien.
Magdalena Andersson (S):
Man måste inte heller alltid bemöta källorna; man kan också bara lyssna. Man kan ha olika utgångspunkter. Sverige är med i Världsbanken och i andra internationella finansiella institutioner, och när detta initiativ kom var vår och riksdagens bedömning att det var en bra idé att gå med för då kunde vi också få inflytande över hur banken sattes ihop.
Vår bedömning var att det var bättre att vara med och få inflytande än att sitta vid sidan om och gnälla. Men här har nog socialdemokrater och sverigedemokrater lite olika utgångspunkt.
Magdalena Andersson (S):
Helena Bouveng har frågat mig om jag har några andra styråror i min politik att ta till för att möta en stundande lågkonjunktur och för att trygga jobb och välfärd. Hon har även frågat om det finns ytterligare styråror eller måldokument för regeringens ekonomiska politik som jag använder mig av denna mandatperiod samt vad som gör dessa styråror och måldokument mer trovärdiga och effektfulla än styråran för arbetslöshet.
Under förra mandatperioden ökade sysselsättningen med över 300 000 personer, varav omkring 200 000 var utrikes födda. Sysselsättningsgraden var på historiskt höga nivåer och den högsta i EU. Arbetskraftsdeltagandet, som stigit sedan 2011, var också på historiskt höga nivåer. Trots den kraftiga ökningen av arbetskraftsdeltagandet minskade arbetslösheten med över 1,5 procentenheter. Även antalet arbetade timmar ökade kontinuerligt under förra mandatperioden.
Målet om lägst arbetslöshet i EU bidrog till att fokusera regeringens insatser för en bättre fungerande arbetsmarknad. Efter några år med hög tillväxt syns nu en avmattning i världsekonomin och även i Sverige. Sverige står väl rustat för det fall att utvecklingen blir sämre och vi skulle gå in i en lågkonjunktur. Sedan jag tillträdde som finansminister har de underskott som den moderatledda regeringen lämnade efter sig vänts till överskott. Ordning och reda råder i de offentliga finanserna.
Statsskuldskvoten är den lägsta sedan 1977. Tack vare att regeringen har rustat Sverige kan vi möta avmattningen och en eventuell lågkonjunktur och samtidigt fortsätta att ta oss an samhällsproblemen. Med januariavtalet som grund lägger regeringen fram en lång rad förslag, exempelvis integrationsåret, Kunskapslyftet, etableringsjobben och ytterligare 20 välfärdsmiljarder till kommuner och landsting.
Magdalena Andersson (S):
Det är vågat av en moderat att börja prata om det strukturella sparandet, särskilt en moderat som jobbade på Finansdepartementet 2014. Då hade vi det största budgetunderskottet sedan budgetsaneringen.
Trots att vi var i en kraftigt uppgående konjunktur ärvde jag mycket stora budgetunderskott efter Niklas Wykmans tid på Finansdepartementet - de största sedan budgetsaneringen. Om jag inte missminner mig var det strukturella sparandet minus 1 procent i ett läge där överskottsmålet låg på 1 procent över en konjunkturcykel - långt ifrån det ramverk vi hade.
Det är modigt och vågat, Niklas Wykman. Det jag har gjort under min tid som finansminister är att sanera upp i de underskott som Niklas Wykman lämnade efter sig. Nu har vi ordning och reda i statsfinanserna.
Vi har betalat av på statsskulden och kan möta en kommande konjunkturavmattning inte med besparingar, som vi hade behövt om vi inte hade städat upp, utan med att fortsätta satsa på viktiga åtgärder för att stärka samhället och samhällsuppbyggnaden. Vi behöver nämligen investera mer i det vi gör tillsammans. Vi behöver anställa fler poliser.
Vi behöver öka resurserna till Domstolsverket, Åklagarmyndigheten, Rättsmedicinalverket, Tullverket, Kronofogdemyndigheten och Kustbevakningen. Allt det gör vi i budgeten. Vi behöver satsa mer på skolor, på barnomsorgen, på sjukvården och på en trygg vardag för våra äldre. Det gör vi i budgeten. Vi behöver se till att fler arbetslösa kommer i arbete.
Det gör vi också i den här budgeten, efter den kraftiga nedmontering som skedde i Moderaternas och Kristdemokraternas budget. Det som nu händer på svensk arbetsmarknad är att vi har haft några år med en väldigt kraftig ökning av sysselsättningen. Över 300 000 fler arbetar. Det gör att arbetslösheten skulle ha fallit tillbaka kraftigt om det inte också var så att fler människor söker sig ut på arbetsmarknaden.
Det är vad som har hänt: Arbetskraftsdeltagandet har ökat, inte minst bland utrikes födda kvinnor. Trots att vi haft en arbetsmarknad som går urstarkt har arbetslösheten därför inte fallit tillbaka på det sätt som den annars skulle ha gjort. Under det här året ser vi att antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen ökar. Det finns flera orsaker till det, men en är förstås den budget som Moderaterna röstade igenom i riksdagen.
Under det här året har antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen ökat med 20 000 personer. Under samma tid är effekten av den budget Moderaterna tryckte igenom här i riksdagens kammare att antalet subventionerade anställningar har minskat med 15 000. Kanske, ärade riksdagsledamöter, finns det ett samband mellan de beslut ni har fattat här i riksdagen och ökningen av antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen.
Magdalena Andersson (S):
Nu har jag googlat klart, och i alla fall i den budget jag får upp var det strukturella underskottet 2014 minus 1,2 procent av bnp. Det är möjligt att det finns andra siffror från senare tid - det här var från budgetpropositionen 2016 - som är mer uppdaterade. Men det jag hittade här var i alla fall annorlunda än det som Niklas Wykman tidigare hittade.
Sysselsättningen behöver fortsätta öka, men jag vill också att arbetskraftsdeltagandet ska fortsätta öka. Det är viktigt att fler, inte minst invandrarkvinnor, söker sig ut på arbetsmarknaden. Här har regeringens politik uppenbarligen varit väldigt framgångsrik, för vi ser att arbetskraftsdeltagandet ökar rejält framför allt bland utrikes födda kvinnor. Sysselsättningsgraden ökar också bland utrikes födda kvinnor.
Jag kan notera att arbetskraftsdeltagandet har ökat snabbare än sysselsättningen, och det gör att arbetslösheten inte har fallit tillbaka på samma sätt som den skulle ha gjort om inte arbetskraftsdeltagandet ökat rejält. Flera av de reformer som regeringen införde under förra mandatperioden skapades just i syfte att öka arbetskraftsdeltagandet, men det är klart att det påverkar arbetslösheten så att den inte faller tillbaka som den har gjort tidigare.
I år är det dock svårt att bortse från att Moderaternas politik påverkar antalet inskrivna vid Arbetsförmedlingen eftersom färre får möjlighet att delta i till exempel extratjänster, som ju är ett verktyg som är uppskattat inte bara av de arbetslösa utan också av både personal och brukare i äldreomsorgen, där det används flitigt.
300 000 fler i arbete jämfört med när Stefan Löfven tillträdde som statsminister - är det ett misslyckande eller resultatet av en framgångsrik politik? Det är naturligtvis upp till åhöraren och åskådaren att filosofera över detta, men det är klart att riktigt så mörka färgtoner som Moderaterna målar detta i är jag inte benägen att använda, även om jag gärna ser ännu fler i arbete.
Magdalena Andersson (S):
Boriana Åberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att mildra effekterna av en stundande lågkonjunktur, vilka mina råd är till kommuner som inte klarar att fullfölja sitt välfärdsåtagande på grund av eskalerande kostnader för ekonomiskt bistånd samt vilka åtgärder jag tänker vidta för att kommunerna ska hantera detta ekonomiskt. Boriana Åberg har även frågat mig om jag är beredd att fatta de beslut som krävs för att Sverige inte ska ta emot fler flyktingar än vi klarar att integrera.
Efter några år med hög tillväxt ser vi nu en avmattning i ekonomin, både i Sverige och i världen. Om ekonomin skulle utvecklas ännu sämre och vi går in i en lågkonjunktur står Sverige väl rustat. Med hjälp av de starka offentliga finanserna kan vi både möta en eventuell lågkonjunktur och bedriva en politik för att lösa samhällsproblemen. I budgetpropositionen för 2020 föreslår regeringen ett flertal satsningar på arbetsmarknadsområdet som kommer att gynna både Sveriges ekonomi och invånare, oavsett konjunkturutveckling.
En hög sysselsättningsgrad är en förutsättning för att den kommunala verksamheten ska kunna finansieras. För individen är ett arbete den viktigaste förutsättningen för egen försörjning. Ett jobb är även den viktigaste förutsättningen för nyanlända att etableras i det svenska samhället. De senaste årens historiskt höga sysselsättningsnivåer är därmed en god grund för såväl nyanländas etablering som kommunsektorns finansiering. Regeringen prioriterar välfärden.
Under förra mandatperioden gjordes historiska satsningar, och under denna mandatperiod har vi aviserat att välfärden ska fortsätta stärkas. I syfte att fastställa en ordning som är långsiktigt hållbar för Sverige har regeringen beslutat att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att utreda den framtida svenska migrationspolitiken. Kommittén kommer bland annat att belysa frågor kopplade till uppehållstillstånd och försörjningskrav.
Magdalena Andersson (S):
Många kommuner i landet har en tuff ekonomisk situation. Den stora förändringen under de kommande åren är att antalet människor över 80 år kommer att öka rejält. Detta beror på att 40-talistkullarna, som nu blir över 80 år, är väldigt stora. Samtidigt är de 90-talister som nu är i barnafödande ålder också en stor generation.
Det gör att kommunerna kommer att få både många fler äldre och fler barn framöver. Detta kommer naturligtvis att öka kostnaderna. Men det är klart att det är bra att vi lever längre, och det är roligt att vi föder många barn. Prognosen framöver visar däremot inte att försörjningsstöden kommer att öka och vara en stor del av de ökade kostnaderna för kommunerna. De bedöms öka tämligen marginellt under de kommande åren.
Detta hindrar inte att försörjningsstöden kan komma att öka i enskilda kommuner. Jag har nära kontakt med flera kommuner som har en tuff ekonomisk situation just för att försörjningsstöden ökar. I regeringens budget har vi också infört ett särskilt stöd för utsatta kommuner som har tagit emot många nyanlända.
Därutöver har vi det särskilda stödet från Delmos, som går till socioekonomiskt mer utsatta kommuner för att stödja dem i olika integrationsåtgärder. Om jag inte missminner mig tyckte Moderaterna inte att det var ett bra förslag utan att riksdagen skulle avslå det. Därutöver har vi gjort om stöden till skolan och infört ett stort jämlikhetsbidrag, just för att på ett bättre sätt stötta de skolor som har de tuffaste utmaningarna.
En skillnad i Sverige jämfört med i många andra länder är att vi har haft ganska lite omfördelande resurser i skolan. Regeringen vidtar dessutom en lång rad åtgärder för att fler nyanlända ska komma i arbete. Under förra mandatperioden ökade som sagt sysselsättningsgraden bland utrikesfödda kvinnor och män. Av de 300 000 jobb som skapades gick 100 000 till människor med utländsk bakgrund.
Inte minst ökade både sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet hos utrikesfödda kvinnor, bland annat för att vi avskaffade vårdnadsbidraget, som hade införts av den moderatledda regeringen. Vi gjorde om föräldraförsäkringen och ökade också utbildningsinsatserna. Vi vill naturligtvis fortsätta under den här mandatperioden och bland annat införa etableringsjobb. Vi inför ett ingångsavdrag. Vi inför ett intensivår och utökar samhällsorienteringen. Vi har samhällsinformation och svenska från dag ett.
Vi vill att föräldralediga ska ges möjlighet att lära sig svenska. Vi vill ha språkkrav för medborgarskap. Vi förändrar EBO, något som är viktigt för många kommuner, bland annat Malmö. Det finns alltså en lång rad åtgärder i januariavtalet för att öka integrationen av nyanlända och att fler ska komma i arbete. Därutöver bedriver vi en konkret politik för att stötta kommunerna.
Magdalena Andersson (S):
Boriana Åberg ägnar sig åt att lägga ord i min mun. Jag undanber mig gärna det. Det är ett vanligt och ganska billigt debattknep som vi kanske inte behöver ägna oss åt i riksdagens talarstol. Boriana Åberg menar att vi borde strama åt den okontrollerade migrationen. Då kan jag berätta att regeringen 2015 lade om den migrationspolitik som vi ärvde efter Moderaterna. Sedan dess ser migrationsströmmarna till Sverige helt annorlunda ut.
Regeringen arbetar hårt för att vi ska kunna få ett mer rimligt system inom EU. Har vi förberedelse för lågkonjunktur?
Niklas Wykman efterlyser bredare politiska uppgörelser. Det är intressant med tanke på att Moderaterna valde att hoppa av de samtal som vi hade om gängvåldet, skjutningar och kriminalitet. Sedan kom det från samtalen ändå en lång lista med åtgärder som regeringen nu jobbar för fullt med att genomföra.
Jag kan bara beklaga att Moderaterna i det här läget, som är allvarligt, precis som Niklas Wykman påpekar, valde att ta politisk strid snarare än att samarbeta för Sveriges bästa.
Magdalena Andersson (S):
Jag kan bara beklaga att Boriana Åberg ljuger om Socialdemokraterna i Malmö när det gäller deras syn på människor som behöver försörjningsstöd. Den bild som Boriana Åberg ger av socialdemokrater i Malmö är helt enkelt felaktig. Det är tråkigt att behöva höra den typen av lögner i riksdagens talarstol. Det är tvärtom.
När jag pratar med ledande socialdemokratiska politiker i Malmö anser de att det finns mycket kraft och potential i människor som bor i Malmö och att det behövs fler verktyg för att man ska kunna använda den kraften. Det handlar bland annat om att förbättra undervisningen i svenska, ge tidig undervisning i svenska och ha bättre möjligheter till utbildning.
Men det handlar också om arbetsmarknadspolitiska insatser för alla de människor som är nyanlända och som bor i Malmö. Malmöpolitikerna ser inte dessa människor som offer, som Boriana Åberg påstod i talarstolen. Däremot menar man att det behövs många verktyg för att människor ska kunna använda och utveckla den kunskap, kompetens och kraft som de har och på så sätt bidra till samhället.
I Malmö är de också väldigt angelägna om att det ska ske en förändring i EBO-lagstiftningen. Jag är väldigt glad över att regeringen kan göra en förändring. Det gör att Malmö rimligen kommer att få bättre förutsättningar än tidigare att integrera de människor som i dag bor i Malmö.
Jag delar Boriana Åbergs uppfattning att arbete är grunden i integrationen och att det betyder väldigt mycket för människor - inte bara för den enskilda individen utan för hela familjen, hela släkten och ibland ett helt bostadsområde - att man får upp sysselsättningsgraden. Det är bra att vi har samma ambition. Sedan har vi kanske lite olika syn på vilka medel som ska användas. Jag tycker att det är tråkigt med den kraftiga nedmontering av Arbetsförmedlingen som Moderaterna gjorde i arbetsmarknadspolitiken i årets budget. Det är klart att det får konsekvenser, inte minst för Malmö.
Det säger politikerna i Malmö till mig.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat om jag kommer att vidta åtgärder för att öka drivkrafterna till arbete och förbättra integrationen genom sänkt skatt på arbete. Regeringen jobbar självklart brett för att fler ska komma i arbete och för en förbättrad integration. Exempel på åtgärder som har detta ändamål är nystartsjobb, växa-stöd, extratjänster och introduktionsjobb liksom statliga bidrag till kommuner med högt flyktingmottagande.
I budgetpropositionen för 2020 föreslår regeringen ytterligare satsningar i form av etableringsjobb och ingångsavdrag för personer som inte etablerat sig på arbetsmarknaden eller som länge stått utanför den. Dessutom föreslås en utökad samhällsorientering och ett intensivår för nyanlända. Regeringen fortsätter även satsningarna på ett omfattande kunskapslyft som omfattar kommunal yrkesutbildning, yrkeshögskola, folkbildning och utbildning inom universitet och högskola.
Magdalena Andersson (S):
Det är något oklart vilka rekommendationer från kommissionen som Niklas Wykman menar. Är det den rapport som jag håller i? Niklas Wykman har i sin interpellationsfråga inte varit tydlig med exakt vad han menar. Det närmaste vi har hittat är denna rapport, men jag vet inte om det är den som åsyftas. Det är inte en rapport från kommissionen utan en rapport som textförfattarna själva står bakom.
Det som föreslås där är en arbetsgivaravgiftssänkning, och en sådan arbetsgivaravgiftssänkning för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden är ju precis vad regeringen föreslår i budgeten. Det föreslås också att sänkningen ska finansieras genom ett avskaffat ränteavdrag för dem som äger och har lånat till sina bostäder, men detta har regeringen däremot inte föreslagit.