Otto von Arnold (KD):
Vi har i dag att debattera ett motionsbetänkande om processrättsliga frågor. De flesta av motionerna berör brottmålsprocessen. Vi kommer in lite grann asylprocessen. Det är många som är involverade i brottmålsprocessen. Det är domare, åklagare, den tilltalade, målsägare, nämndemän med flera.
Jag tycker att de motioner som är väckta av oppositionen är bra i vissa delar. De ligger mycket i linje med vad alliansregeringen tycker och ger stöd för alliansregeringens arbete på det här området.
Det är tack och lov väldigt få i vårt samhälle som utsätts för att hamna i en process med rättsmyndigheter. Det är väldigt ovant för de flesta. De kan till och med uppleva det som ett trauma.
Därför är det viktigt med ett bemötande som stärker både gärningsmän och brottsoffer redan från förundersökningen och framåt. Det är väsentligt för rättssäkerheten att man förstår vad det är man ska gå igenom.
Det är grunden för acceptansen av vårt rättssystem och till syvende och sist vår demokrati. Låt mig säga något om brottsoffer först. Det har onekligen att göra med hela systemet kring processen.
Under lång tid har fokus legat på gärningsmannen. Det var den förhärskande ideologin från 70-talet och framåt. Oftast glömdes offret bort i processen.
Det kom en vändning i början av 90-talet när en ung student mördades och hans familj ropade ut sin smärta. I dag finns det över 100 brottsofferjourer som ger stöd till brottsoffer och anhöriga. Brottsofferjourerna stöds med statliga medel, framför allt från Brottsoffermyndigheten.
Det finns andra finansiärer också och även frivilliga krafter. Vi kristdemokrater ser detta som ett mycket bra sätt att på frivillighetens väg stödja människor som kommer i svårigheter, och det ska ske tidigt.
Med tidigt menar jag att det ska finns möjligheter till stöd redan vid förundersökningen, och det finns också på många ställen. Man får inte glömma bort att ett brottsoffer upplever svåra trauman av ett väpnat rån, ett inbrott, en våldtäkt eller en förnedring på grund av sexuell läggning.
Det handlar om fysiska skador men framför allt om psykiska skador i form av ångest, rädsla och inbundenhet som ofta sitter kvar i många år. Det behövs professionellt stöd för att man ska kunna komma tillbaka till livet. Det behövs stöd tidigt och under många år. De brottsofferjourer som finns i dag uppsöks framför allt av unga.
Vi kan glädja oss åt att Stödcentrum för unga finns på flera platser. I Malmö finns till exempel projekt Karin för barn och framför allt kvinnor som har blivit utsatta för misshandel i nära relationer. I Stockholm finns det nationella stödsystemet för HBT-personer fortfarande kvar.
Vi hoppas att det kan få finnas kvar fortsättningsvis. För att en rättsprocess ska bli rättvis måste man kunna vittna. Man måste våga vittna. Man ska inte bli skrämd av utomstående eller närstående till gärningsmannen som vill hindra en från att säga sanningen.
Det här är en grundläggande nödvändighet för att vi ska få en acceptans i samhället för vårt rättssystem. Tyvärr är det ganska dåligt med det i dag. Det har redan påpekats. Det är någonting som måste förbättras. Här hjälper brottsofferjourerna också till med vittnesstöd. Det finns i de flesta tingsrätter.
I Göteborg har man till exempel 25 vittnesstödjande personer. Att olovligen påverka någon inför en rättsprocess är också ett allvarligt brott. Det är bra att regeringen ser över denna olovliga påverkan.
Nu är vi inne på straffrätt, men det är en del av grunderna för vårt rättsmaskineri. Det finns flera system för vittnesstöd till unga brottsoffer. Eskilstunamodellen har redan nämnts. Det är inte bara en modell, utan den tillämpas faktiskt aktivt.
Det är viktigt att ingjuta mod i dem som har utsatts för grova kränkningar och ge dem stöd under en lång tid. Det har diskuterats många gånger att vittnen skulle kunna få vara anonyma. Vi kan konstatera att det inte är förenligt med vår rättstradition.
Även Europarådet har tittat på detta. Det finns sätt att minska det obehag som ett vittne upplever genom bland annat modern teknik och den moderna rättegången. Man höjer också straffet för övergrepp i rättssak.
Men om vi inte kommer till rätta med det här problemet måste vi allvarligt börja fundera på hur vi ska kunna hantera ett system där vittnenas identitet skyddas samtidigt som den grundläggande rättsprincipen inte åsidosätts. Vittnesskydd är väldigt centralt i hela vårt rättssystem.
Alliansen arbetar vidare för att stödja de många duktiga och kunniga personer som arbetar inom frivilliga organisationer och stiftelser. Det är en reform på gång när det gäller rättshjälpen. Jag vill inte föregripa den lagstiftningen, men man kan i alla fall se att det blir klara förbättringar.
Det ska bli förenklingar för dem som har blivit utsatta för brott utomlands. Det ska bli enklare för barn att få rättshjälp, och man ser över inkomsttak etcetera. Vi ser fram emot detta. En väsentlig sak som har tagits upp här är terrorismen.
Den terroristlagstiftning som vi har i Sverige kan härledas till europeiska rådskonventioner, och i grunden är det FN-resolutioner. Vi är en del av ett internationellt rättssystem.
Om vi tänker på hur snabba vi själva är här i riksdagen på att ändra lagar kan vi bara föreställa oss hur snabbt det går internationellt. Men det är ingen orsak till att man ska ignorera de brister som finns i det internationella rättssystemet. Den svenska regeringen - både den gamla socialdemokratiska och den nuvarande - har arbetat med frenesi för att ändra det här.
Men den här supertankern, om man får säga så, är inte lätt att vända. Vi arbetar, som sagt var, på det. Precis som när det gäller brottsoffer i vanliga brottsprocesser är de som utsätts för terroristbrott internationellt också brottsoffer, det får vi inte glömma bort.
Med detta anförande vill jag tillstyrka förslaget i betänkandet och föreslå avslag på motionerna.