KBLab/rixvox huggingface dataset:
Khashayar Farmanbar (S):
Jens Holm säger att han blir förvirrad av svaret, och jag märker det på hur han blandar ihop två delar. Den ena är investeringsskyddsavtalet, som är ett avtal som två parter, i det här fallet landet Sverige och landet Kina, har tecknat för att skapa ett system där våra bolag ska kunna agera och handla med varandra.
Den andra delen är att om man inte är överens om avtalets innehåll kan man säga att man anser att den andra parten har brutit mot något i avtalet. I det här fallet rör det sig om två olika länder, och båda är av förståeliga skäl överens om att man inte ska gå till något av de två ländernas domstolar.
Därför finns nästa grej som kallas för skiljedomsförfarande, och det finns ett antal olika skiljedomstolar. En av de mest kända och som jag är väldigt stolt över - vi har en lång historia av rättssäkerhet i det här landet - är Stockholms Handelskammare och dess skiljedomsförfarande, som ligger till grund för väldigt många avtal.
Det finns också ICSID, men det är en annan sak. Där tolkar man huruvida någon av ländernas investerare har missgynnats av det andra landet i avtalet. Fru talman!
När två länder skriver ett avtal med varandra ter det sig ändå inte särskilt konstigt att båda två vill ha en oberoende part som sedan ska tolka avtalet, inte det ena eller det andra landets egna domstolar. För Sveriges del kan vi vara säkra på att vi har trygga domstolar som inte är politiskt styrda, vilket man inte kan vara säkra på överallt i världen.
Om vi vill ge våra bolag möjligheter att på likvärdiga grunder få en rättvis bedömning av sina fall i länder som Kina eller i andra länder som vi har bilaterala avtal med har vi den här typen av skiljedomsförfaranden. På samma sätt ser vi till att alla länder som gör affärer med oss har samma rättssäkerhet, för vi vet att vi har rättssäkerheten på vår sida.
Jag antar att Jens Holm i konsekvensens namn inte vill ge samma möjlighet för svenska bolag som gör affärer i Kina att få sin sak prövad ifall kinesiska myndigheter eller staten beslutar om en diskriminerande lag. Jag säger inte att den svenska lagstiftningen är diskriminerande. Det anser jag inte att den är, och där är Jens Holm och jag helt överens.
Men jag kan ha förståelse för att andra länder kan ha en annan syn. Och jag kan tycka att det är rimligt att man får gå till en oberoende domstol och ha ett skiljedomsförfarande, som det heter, för att få sin sak prövad. Låt oss inte blanda ihop ett investeringsskyddsavtal och ett skiljedomsförfarande. Investeringsskyddsavtalet skrevs för länge sedan. Men ett avtal gäller ju tills man säger upp det eller om det upphör.
Vi vill förnya avtalet, men det betyder inte att skiljedomsförfarandet som sådant är omodernt. Det är snarare tvärtom ett modernt och rättssäkert sätt att få sin sak prövad.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag konstaterar att det som sägs angående sekretessen inte stämmer. Det är inte huvudprincipen. Sekretessen är något som parterna i förhandlingen kan komma överens om eller om skiljedomstolen i sig vill ha sekretess. Sedan har det funnits fall där det har förekommit sekretess och fall där det inte har förekommit sekretess. Jag har nu några gånger fått frågan av Jens Holm om innehållet i avtalet, huruvida jag har läst det, vad det innebär och vad det säger och så vidare.
Som jag sa tidigare kommenterar inte regeringen med hänvisning till den pågående processen sakfrågan i själva stämningen. Vi har skrivit investeringsskyddsavtal inte minst med Kina, Tyskland och med väldigt många länder. De syftar till att skydda investerare mot att behandlas oskäligt eller diskriminerande sett till det egna landets intressen. Det är absolut inget fel på våra domstolar. De är alldeles utmärkta.
Men jag kan ha respekt för att ett kinesiskt bolag skulle känna sig förfördelat i detta. Jag vill inta uttala mig om huruvida kinesiska domstolar är säkra eller inte säkra. Men jag skulle känna mig väldigt trygg om våra svenska bolag fick möjlighet att gå till en internationell domstol ifall de hamnar i ett läge där de känner sig förfördelade eller diskriminerade i domstolen. Det är just den öppenheten som ett sådant avtal ger för båda länderna som kommer in.
Att bli stämd betyder inte att man förlorar. Men det ger möjligheter till vidare investeringar i vårt land. Det gör vårt land till en frihandelsnation där vi gör affärer med många länder i världen. Vi gör inte affärer med alla. Vi gör det uppenbarligen inte med Ryssland. I en sådan situation finns också rättspraxis.
Skiljeförfarandena har visat att staternas lagstiftning kan vara väldigt långtgående utan att man behöver göra avkall på investeringsklausulen. Det gäller till exempel Philip Morris stämning av Uruguay när det kom till cigarettförpackningarna.
Khashayar Farmanbar (S):
Thomas Morell har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen ska vidta åtgärder för att balansera det höga bränslepriset så att Sverige hamnar på samma nivå som jämförbara länder i Europa. Drivmedelspriserna har stigit kraftigt under det senaste året.
Det finns flera orsaker till detta, bland annat att efterfrågan på drivmedel blivit allt högre i takt med att ekonomin tagit fart efter pandemin och att priset på råolja har ökat till följd av Rysslands invasion av Ukraina. Måndagen den 14 mars presenterade därför regeringen ett åtgärdspaket för att möta de höga priserna på el och drivmedel som vi nu ser till följd av kriget i Ukraina.
En del av paketet är ett förslag om tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel, så som Thomas Morell föreslår. Förslaget innebär att drivmedelsskatten på diesel och bensin sänks tillfälligt under perioden juni-oktober 2022 till den lägsta tillåtna nivån enligt EU:s regelverk.
En av regeringens främsta prioriteringar är fortsatt att Sverige ska ligga längst fram i klimatomställningen.
Eftersom det läge vi är i har uppstått plötsligt, och som en konsekvens av Rysslands invasion av Ukraina, ser vi samtidigt att vi behöver stötta konsumenterna i det akuta skedet.
Sverige ska fortsätta att ställa om till fossilfrihet genom ett uthålligt arbete med att fasa ut fossila bränslen. Därför föreslår regeringen även förstärkning av anslaget för klimatbonusen. Tack vare detta tillskott kommer en person som köper en elbil fortsatt att kunna få 70 000 kronor i ekonomiskt stöd, och takten i omställningen kan fortsätta vara hög.
Khashayar Farmanbar (S):
Thomas Morell pratar om att åtgärderna inte hjälper företagen. Låt mig konstatera att sänkningen på drivmedel som vi gör på totalt 1,80 kronor påverkar företagen, för den påverkar priset vid pump. Låt mig påpeka att den pausade bnp-indexering vi gör och frysningen av reduktionspliktsgränserna påverkar priserna.
Det finns en diskussion, och det är faktiskt någonting som vi har sett över och fortsätter att följa noggrant, om hur mycket en minskad reduktionsplikt här och nu skulle göra för priset vid pump. De flesta drivmedelsbolag har redan köpt sina bränslen för året. Vilken effekt detta skulle ge är alltså högst oklart.
Jag konstaterar att oavsett vad Thomas Morell har för motiv är lösningen kanske inte den tulipanaros som han ger den sken av att vara. Kanske kan den ge någon effekt, kanske ger den inte någon effekt alls. Men vi ser att det på sikt kan ge effekt, och det är därför vi har valt att i dagsläget frysa nästa års nivåer.
Kriget mot Ukraina har pågått i en månad, och det är under den här tiden som vi har sett de största prisökningarna och framför allt också den största osäkerheten på marknaden. Regeringen är beredd att stötta både enskilda och företag, men marknaden kan också behöva ta höjd för ett nytt prisläge vad gäller både energi och bränsle om konflikten blir långvarig.
Vi följer detta noggrant för att se vad en förändrad reduktionsplikt eller andra åtgärder ger för faktisk effekt. Thomas Morell lyfte upp problemet med ellastbilar. Det här är någonting som ligger mig varmt om hjärtat. Vi ska naturligtvis göra vårt yttersta för att så snabbt som möjligt bygga ut elladdinfrastrukturen.
Men det finns ingen quickfix - det här är ingenting som görs på en eller två veckor. Det finns sedan ett antal år tillbaka ett arbete med en elkorridor från Gävle till Tyskland. Stora delar av den är på plats, och den sträckan skulle fungera, men vi kan vara överens om att det inte fungerar överallt. Och det är klart att man behöver kunna köra med sina lastbilar på fler ställen. Så låt oss jobba för att det arbetet går ännu fortare.
När det gäller bönderna och jordbruken gick regeringen i februari ut med ett förslag om extra stödpaket till lantbruk just för att de har så höga kostnader just nu. Det är 1 miljard kronor som går till att kompensera just för de höga kostnaderna. I detta ligger bland annat en återbetalning på diesel med 2 kronor per liter. Vi ska ha ett starkt jordbruk i Sverige. Vi ska ha mat som produceras i Sverige.
Vi ska se till att ha starka åkerier. Det är därför vi gör de åtgärder som vi har föreslagit och som jag har redovisat i dag. Behöver det göras mer? Ja, vi följer läget noggrant och ser om vi kan göra någonting mer, men låt mig också säga att innan vi talar oss varma för än den ena, än den andra lösningen behöver det också ses över vilken faktisk effekt som lösningen kan ge där ute.
Khashayar Farmanbar (S):
Tack, Thomas Morell, för anförandet! Regeringen har både koll på läget och har ställt sig frågan: Hur ska vi se till att transportindustrin fungerar väl i Sverige så att vi får kläder till butikerna, så att vi får kemikalier till vattenreningen, så att våra apotek har de medel och sjukvårdsmateriel som de behöver och så att sjukhusen får det stöd de behöver?
Det vi pratar om här är att Thomas Morell och hans parti i grunden är negativa till att vi försöker driva bort Putin- och oljeshejksolja ur våra tankar. De har alltid varit emot detta, fru talman. Det är inget nytt. När vi har gjort en ansats att göra Sverige mer självständigt har de konsekvent röstat emot detta.
Vi kan vara överens om att när biodrivmedelsproduktionen i dagsläget inte är tillräckligt hög bidrar det, utöver världsmarknadspriset, till att höja priserna något ytterligare i Sverige. Det kan vi vara överens om.
Därför har vi vidtagit en lång lista med åtgärder som skattesänkningar, frysning av reduktionsplikten, förbättrad drivmedelskompensation, reseavdrag och frysning av bnp-indexeringen för att kunna hjälpa bolagen. Dessutom har vi ett särskilt stöd för jordbruket. Detta gör vi för att hjälpa företagen men samtidigt spara på vår planet så att våra barn kan växa upp här.
Att ha två tankar i huvudet, fru talman, är kanske något särskilt sossigt, men jag är stolt över att kunna göra både det kortsiktiga och det långsiktiga.
Khashayar Farmanbar (S):
Jens Holm har frågat mig om jag avser att verka för att EU inför ett stopp för handeln med rysk olja, gas och uran. Jens Holm har vidare frågat mig om jag avser att gå före EU och stoppa den svenska importen av ryska energiråvaror. Jag vill inleda med att understryka att Sverige har ett lågt direkt beroende av rysk energi. Sverige är nettoexportör av el, och vi har inget starkt beroende av ryska oljeprodukter.
Vattenfall AB har meddelat att företaget avbryter den import som funnits av ryskt uran. Sverige har en god beredskap när det gäller energitillgången som helhet, särskilt tack vare att vi går före i elektrifieringen med stöd av våra inhemska förnybara elkällor. I övriga Europa är läget ett annat, och beroendet av rysk energi är stort på flera håll.
För mig är det viktigt att EU visar en enad front mot Ryssland, och solidariteten inom unionen är en grundbult. Regeringen verkar för att EU:s beroende av Ryssland och av fossila bränslen ska brytas så fort det är möjligt. Vi måste samtidigt vara ödmjuka inför att det inte är så enkelt för alla medlemsstater att snabbt finna alternativ till den ryska energin.
Det finns andra medlemsstater vars energianvändning innehåller en större andel rysk energi, och ett importstopp skulle förstås drabba dem hårdare. Med det sagt ställer sig Sverige inte negativt till ett stopp av rysk energiimport om de länder som får ta de största konsekvenserna vill ställa upp på det.
Och Sverige fortsätter självklart att verka för att EU så fort det bara är möjligt ska göra sig helt oberoende av rysk energiimport, som EU-kommissionen föreslagit i planen REPowerEU. Av de energibärare som Jens Holm räknar upp är det främst när det gäller naturgasen som Sverige har ett visst, om än klart begränsat, direkt beroende av rysk energi.
2 procent av Sveriges energi kommer från naturgas, och omkring hälften av denna bedöms komma från Ryssland. Sverige importerar gasen i det västsvenska gasnätet från Danmark som i dag i sin tur får merparten av sin gas från Tyskland. En inte obetydlig andel av gasen i det tyska och därmed till slut i det västsvenska nätet kommer ursprungligen från Ryssland.
Sverige kan inte styra över var gasen i nätet kommer ifrån eftersom vi påverkas av andra länders beslut och av hur gasnätet i Europa är uppbyggt. Det går inte att stoppa importen av bara rysk gas till Sverige. Det är därför också viktigt att öka den inhemska produktionen av biogas som kan bidra till att ersätta den fossila gasen.
Khashayar Farmanbar (S):
För att svara på den konkreta fråga som Jens Holm ställer: Ja, det finns länder som skulle välkomna vårt beteende i ett sådant fall, om vi ensidigt driver ett eget sanktionspaket mot Ryssland som går utöver det som vi gemensamt har beslutat. Det finns länder som skulle välkomna det av samma anledning som Jens Holm framför. Det finns också länder som skulle välkomna det för att de ser sin chans att driva sitt eget sanktionspaket.
Det finns två scenarier som vi hamnar i, och att se detta är vad realpolitiken i Europa egentligen handlar om. Därför är enigheten kring sanktionspaketen så viktig.
Om någon behöver min uppriktiga uppmaning, min vilja och mina glädjeuttryck över att man slutar handla med ryska energiprodukter kan jag säga: Ja, ni har verkligen både min tacksamhet och min glädje. Men lagstiftning utöver det gemensamma sanktionspaketet tror jag är mer skadligt än nyttigt i förlängningen.
Vi kan vifta med plakat och säga att vi är duktiga, men det kan också öppna för ett antal länder längre söderut och avsevärt närmare Ryssland att vifta med sina plakat och i stället börja handla lite mer, för det börjar bli för dyrt för våra konsumenter. Vi har inte velat öppna den dörren.
När det gäller importen av raffinerat bränsle, till exempel flygbränsle, är det viktigt att komma ihåg att i sanktionspaketet mot Ryssland ligger energiteknologi, det vill säga den teknologi som vi vet att Ryssland inte besitter självt och som vi vet att man är beroende av import av för att kunna fortsätta raffinera råolja till flygbränsle eller andra produkter.
Man kommer att kunna göra det under ytterligare en kort period, men rätt snart, när produkterna behöver ersättas, kommer sanktionerna att slå till väldigt hårt. Det innebär att de ryska raffinaderierna kommer att ha svårt, för att inte säga omöjligt, att fortsätta att raffinera oljeprodukter. Jag tror att detta är en väldigt viktig del. Men låt mig komma tillbaka till det Jens Holm talar om.
Ja, för att göra detta borde vi helt och hållet bryta vårt fossilberoende. Det handlar om fossilt bränsle från Ryssland och från oljeschejkerna i Mellanöstern. Då skulle jag också vilja välkomna Vänsterpartiet. Vänsterpartiet om någon borde slå vakt om vårt viktigaste verktyg för att sluta importera bränsle från oljeschejkerna i Mellanöstern och från Putins Ryssland, nämligen reduktionsplikten.
Slå vakt om den i stället för att vilja avskaffa den eller lägga den på en avsevärt lägre nivå än i dag. Den är ju ett verktyg som gör det tydligt för marknaden där ute att man frivilligt ska minska sin användning av fossila bränslen. Det är ett sätt att göra det. Jag välkomnar er att ansluta er till den linjen. LNG, liquid natural gas, finns det inget naturligt med.
Låt mig säga detta i denna ädla församling. Det är gammal fossil dinosaurie vi talar om även om det är i flytande form. Där har importen från USA och framför allt Japan ökat kraftigt. Jag vet att Tyskland också talar med Qatar och flera andra länder. Till syvende och sist måste vi bli kvitt detta över huvud taget och gå över till biogas och andra lösningar.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag tror att det faktiskt var USA som var första landet som sa att man inte skulle ta emot ryska flygplan. De är inte medlemmar i Europeiska unionen, men de är medlemmar i FN i alla fall. Därmed följde också Europeiska unionen samfällt med i detta.
Jag uppskattar verkligen att Jens Holm tar Palme som exempel, och den kamp som vi förde mot apartheidregimen i Sydafrika. Det som tyvärr inte fanns då var EU. Det gjorde att de europeiska länderna gjorde på olika sätt. Kanske hade det gått fortare om vi hade haft EU då.
Då hade vi kanske diplomatiskt kunnat förhandla fram ett gemensamt europeiskt sanktionspaket mot Sydafrika för att kunna bedriva detta. Det är det som är min poäng. När vi gör saker tillsammans tenderar det att bli större totaleffekt än om ett land - kanske ett litet land på 10 miljoner invånare - sticker iväg och gör något mer. Det kan då ske på bekostnad av att totalen inte blir större.
Här gör man väl en bedömning av de här länderna och av om Viktor Orbán egentligen vill vara nära Putin eller inte. Regeringens bedömning är att det är för stor risk att vi kommer att se andra länder i Europa som bryter sanktionsenigheten om Sverige är den som bryter sanktionsenigheten. Därför är enigheten vår väg framåt. Det vi kan vara helt överens om, Jens Holm och jag, är att den gröna omställningen är vägen framåt.
Det hoppas jag att vi kan fortsätta hålla i när det gäller arbetet med elektrifieringen, med biogasen, med reduktionsplikten och med användningen av biobränslen framöver.
Khashayar Farmanbar (S):
har återigen frågat mig om jag och regeringen avser att sänka reduktionsplikten till den nivå som är aktuell i övriga Europa. Thomas Morell har även frågat mig om jag och regeringen avser att sänka Sveriges reduktionsplikt så att den åtminstone hamnar i nivå med jämförbara länder i Europa. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Det stämmer att prisbilden ser olika ut i olika länder.
Vi i Sverige har under en lång tid haft höga klimatambitioner, och dessa hjälper oss nu att minska beroendet av Putins och shejkernas olja i våra bilar. Därför blandar vi in mer biodrivmedel i diesel och bensin, vilket har viss påverkan på priset. Men de kraftiga prisuppgångar som vi ser nu är till stor del följdverkningar av Rysslands olagliga invasion av Ukraina. Regeringen avser inte att sänka reduktionsplikten till de nivåer som är aktuella i övriga Europa.
Riksdagens klimatmål ligger fast, däribland målet om minskning av transportsektorns utsläpp, och reduktionsplikten är ett av våra viktigaste verktyg för att nå klimatmålen för transportsektorn. Däremot har regeringen remitterat ett förslag om att under 2023 frysa reduktionsnivåerna i reduktionsplikten till 2022 års nivåer.
Det innebär att reduktionsnivåerna för diesel och bensin inte kommer att öka vid kommande årsskifte, något som kommer att hålla tillbaka prisutvecklingen på diesel och bensin. Regeringen har också tagit beslut om att tidigarelägga delar av uppdraget till Energimyndigheten om en kontrollstation för reduktionsplikten, där det ingår att se över om reduktionsnivåerna för diesel och bensin bör justeras från 2024.
Den delen av uppdraget ska redovisas senast den 15 september 2022. Förutom att frysa reduktionsnivåerna under 2023 i reduktionsplikten till 2022 års nivåer presenterade regeringen måndagen den 14 mars ett åtgärdspaket för att möta de höga priser på el och drivmedel som vi nu ser till följd av kriget i Ukraina.
En del av paketet är ett förslag om tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel. Utöver dessa skattesänkningar avser regeringen att föreslå en större reformering av reseavdraget och en särskild drivmedelskompensation till privatpersoner med bil. En av regeringens främsta prioriteringar är fortsatt att Sverige ska ligga längst fram i klimatomställningen.
Eftersom det läge vi är i har uppstått plötsligt och som en konsekvens av Rysslands invasion av Ukraina ser vi samtidigt att vi behöver stötta konsumenter i det akuta skedet. Sverige ska fortsätta att ställa om till fossilfrihet genom ett uthålligt arbete med att fasa ut fossila bränslen. Därför kommer regeringen även att föreslå förstärkningar av anslaget för klimatbonusen.
Tack vare detta tillskott kommer en person som köper en elbil fortsatt att kunna få 70 000 kronor i ekonomiskt stöd, och takten i omställningen kan fortsätta att vara hög.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag är fullt medveten om tillkännagivandet. Som framgår av det svar som jag har lämnat gäller det hur situationen var innan tillkännagivandet gjordes. Regeringen ser nu över tillkännagivandet och har inte för avsikt att nödvändigtvis obstruera mot riksdagens tillkännagivande i denna fråga.
Men vi får återkomma till detta när vi har sett över det och kan se hur det ska kunna genomföras. Men låt oss frigöra oss från Putins och oljeshejkernas olja i tankarna. Låt oss se till att vi samtidigt som vi gör något som råkar vara bra för klimatet, något som interpellantens parti inte alltid har velat göra, också ökar Sveriges självständighet.
På den punkten är reduktionsplikten och alla de andra åtgärder som regeringen vidtar, alla de andra åtgärder som denna ädla kammare har fattat beslut om, viktiga miljöåtgärder att hålla fast vid. Jag vill gärna säga det här i denna replik så att Thomas Morell ska ha möjlighet att svara på det.
Jag har tidigare hört interpellanten ta upp smuggeltankarna som kommer till Sverige och ska tanka. Förvisso är det olagligt. Polisen ska naturligtvis ta fast och lagföra dem som begår olagligheter. Men jag noterar att det fortfarande inte anges någon källa. Det verkar vara någon form av hörsägen, en urban legend, som Thomas Morell fortsätter att sprida. Jag har inte sett någon källa.
Thomas Morell får gärna upplysa mig om både källa och fakta bakom dessa uppgifter. Jag konstaterar också att om de åkerier som åker in i Sverige skulle ha med sig en extra tank skulle det innebära betydligt högre bränsleförbrukning för dem, eftersom extratanken kommer att medföra extra vikt för lastbilen. Huruvida det skulle vara lönsamt för dem att ta med sig en extratank eller inte vågar åtminstone inte jag spekulera i.
Men jag ser att det rent affärsmässigt skulle innebära en högre kostnad för dem att ta in en extra tank som innebär extra vikt. Det som däremot påverkar åkeriernas konkurrenskraft är villkoren på arbetsmarknaden, lönerna på arbetsmarknaden. Där är den stora skillnaden. Åkerier som åker in i Sverige betalar samma pris vid pumpen som alla andra.
De har inte något eget polskt pris vid Circle K här, utan det är samma pris som gäller. När våra åkerier åker till Europa betalar de också lokalt pris. De har inte med sig något annat pris som de betalar. Det som däremot skiljer sig åt, även när man åker över gränsen, är lönerna och villkoren.
På den punkten har interpellantens parti och deras samarbetsparti Moderaterna en hel del kvar att göra när det gäller att skapa likvärdiga villkor och ge våra åkerier sjysta villkor på marknaden för att kunna konkurrera med andra. Icke desto mindre är vi medvetna om tillkännagivandet, och vi ser över det.