KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Björn Söder har frågat mig varför regeringen inte agerat i enlighet med den tidsplan för ett system med efterkontroll i utlandet av krigsmateriel som expertmyndigheten ISP har föreslagit. Han har också frågat när ett sådant system kommer att införas. Sverige har ett strikt regelverk för exportkontroll av krigsmateriel. Detta kommer främst till uttryck i de prövningar som görs av ansökningar om exporttillstånd, det vill säga före en eventuell utförsel.
Svenska myndigheter har tidigare vid enstaka tillfällen genomfört kontroller i utlandet efter en utförsel, när uppgifter förelegat om misstänkt avledning av krigsmateriel. Denna möjlighet finns fortsatt. Frågan som nu behandlas avser ett mer systematiskt och regelbundet genomförande av sådana kontroller, även när ingen misstanke om avledning råder. Ett sådant system kan utgöra ett komplement till en fortsatt noggrann och strikt kontroll som utövas innan utförseltillstånd kan lämnas.
Den analys och det förslag som ISP lämnade 2018 har sänts på remiss till berörda instanser, vars remissvar har beaktats i den fortsatta beredningen inom Regeringskansliet. Ett antal praktiska frågor har behövt redas ut. I samband med detta har olika lösningar och erfarenheter från andra länder som infört efterkontroller studerats. Frågorna är delvis komplicerade, och det har inte alltid varit möjligt att snabbt finna fungerande lösningar. Det är fortsatt angeläget för regeringen att så snart som möjligt få ett system för efterkontroller på plats.
Beredningen av detta är nu inne i ett slutskede. Regeringen lämnar varje år till riksdagen en skrivelse om den strategiska exportkontrollen. Årets skrivelse kommer att innehålla aktuell information om efterkontrollfrågan.
Morgan Johansson (S):
Det finns all anledning att i alla möjliga sammanhang dryfta sådant man är oense om, inklusive på Twitter.
Men där vi kan komma överens ska vi också försöka komma överens, och det var precis det vi gjorde när vi tog vidare processen från KEX till den proposition vi nu följer upp.
Det är en styrka för Sverige att vi i en sådan här fråga har kommit så långt och har en bred uppslutning kring den ordning vi i dag har. Vi ska få ett sådant här system på plats, men det har funnits en del praktiska problem kring vem som ska utföra det, hur det ska utföras, vad det ska kosta, vilket förhållningssätt man ska ha till de länder man pratar om med mera.
Det är ett ganska stort arbete. Vi har aldrig haft ett sådant här system tidigare. Nu bygger vi upp det, och jag har i dag sagt att vi kommer att få det på plats i år och i närtid fatta beslut om de nödvändiga förordningsändringarna.
Rent konkret innebär det att ISP kommer att kunna åka ut och kontrollera på plats att kunden fortfarande förfogar över den materiel som de har köpt av oss och att den inte har kommit på avvägar. Det är vad vi pratar om. Det är inte vanligt att materiel kommer på avvägar, och de fall vi har haft ligger trots allt ganska långt tillbaka i tiden.
Även det nuvarande systemet har alltså fungerat på ett bra sätt, men ingenting funkar så bra att det inte kan förbättras. Eftersom det här är ett sätt att kunna öka kontrollen ytterligare och därmed stärka legitimiteten i systemet är det en sak som vi vill göra. ISP har som sagt fått pengar.
Deras resurser har ökat med nästan 50 procent från 2018 för att de ska kunna lösa de uppgifter som finns inom ramen för KEX, och systemet kommer att sättas upp under året.
Morgan Johansson (S):
har frågat mig om jag anser att det är acceptabelt att utvisningar skjuts upp på grund av att de som har fått ett utvisningsbeslut vägrar att testa sig för covid-19 och om jag avser att vidta några andra åtgärder än dem som nämnts i riksdagsfrågor på samma tema, det vill säga att kunna genomföra covidtester med tvång och indragen dagersättning för dem som vägrar testa sig, vilka jag enligt Malmer Stenergard ska ha avvisat. Inledningsvis vill jag understryka att återvändandefrågorna är viktiga för regeringen och att jag i detta skede varken avvisar eller utlovar åtgärder.
Sedan 2014 har fler än 88 000 före detta asylsökande lämnat Sverige, och regeringen är angelägen om ett långsiktigt väl fungerande återvändande. För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste de som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt. Återvändandet ska i första hand ske frivilligt, men annars med tvång. Detta gäller även under rådande pandemi.
Pandemin medför emellertid särskilda utmaningar för arbetet med återvändande. Det gäller bland annat möjligheten att hålla personer i förvar och att verkställa beslut om av- och utvisning. I smittskyddslagen finns bestämmelser om personinriktade tvångsåtgärder såsom till exempel tvångsundersökning. Covid-19 är en allmän- och samhällsfarlig sjukdom för vilken det är möjligt att i vissa fall genomföra tvångsundersökningar enligt smittskyddslagen.
En tvångsundersökning innebär ett betydande integritetsintrång, och det måste finnas konkreta omständigheter som talar för att den aktuella personen kan vara smittad och finnas en påtaglig risk för att andra människor kan smittas. Vilka undersökningar och prov som ska göras respektive tas får avgöras från fall till fall. Även i utlänningslagen finns vissa bestämmelser om tvångsåtgärder, men de har ett annat syfte än vad som nu skulle vara fallet. Tvångstestning av människor som ska återvända har alltså inte stöd i dagens lagstiftning.
Tvångstestning - och i förlängningen förmodligen också tvångsvaccinering - är en mycket långtgående åtgärd som kräver noggranna överväganden. Det skulle dessutom ta lång tid att ändra lagen, och det finns även grundlagsaspekter att ta hänsyn till. Vad beträffar dagersättningen kan den sättas ned i vissa fall. Det kan handla om att den asylsökande utan giltigt skäl vägrar att medverka till nödvändiga åtgärder för att ett beslut om avvisning eller utvisning ska kunna verkställas.
Det är alltså upp till de rättstillämpande myndigheterna, i detta fall Migrationsverket och förvaltningsdomstolarna, att avgöra om och när det är fråga om en sådan situation. Den pågående pandemin ställer olika samhällsfunktioner under prövning. Vi är fortfarande i ett mycket ansträngt läge, och det är oundvikligt att allt inte kan fungera som vanligt. Det gäller också återvändandet. Även under nu rådande omständigheter är utgångspunkten alltjämt att ett land enligt folkrättsliga principer är skyldigt att återta sina medborgare.
Också i rådande situation måste återvändandet fungera.
Morgan Johansson (S):
Det är klart att det finns en vilja - och inte bara det. Återigen: Vi har fördubblat antalet förvarsplatser. Vi har ökat arbetsplatsinspektionerna. Vi har nu ett fungerande samarbete med fler länder än tidigare, så att vi kan göra avvisningar. Vi har också kraftigt ökat resurserna till Migrationsverket och polisen just för återvändande. Det är klart att det inte bara finns en vilja. Vi har gjort mycket för att se till att det ska fungera på ett bättre sätt.
Vi kommer att fortsätta det själva nationellt och också i EU-samarbetet. Jag påstår nog ändå att om vi sedan 2014 har genomfört nästan 90 000 utresor - över 1 000 i månaden - är det inte något dåligt resultat. Sedan kan du säkert hitta länder som är bättre, javisst.
Men Sverige är nog ett av de länder i EU som genomför detta på ett mer effektivt sätt än de flesta andra länder. Många talar om det, men vi genomför det. Sedan får vi väl se hur det går i politiken. Maria Malmer Stenergard sa hur hon skulle göra om hon varit migrationsminister. Jag tror inte att Maria Malmer Stenergard blir migrationsminister. Om det skulle bli ett regeringsskifte i den riktningen blir det nog snarare Jimmie Åkesson i så fall.
Morgan Johansson (S):
Maria Malmer Stenergard har frågat mig om jag avser att dra tillbaka förslaget om att vuxna ska kunna beviljas uppehållstillstånd, trots att de saknar skyddsskäl, om situationen är särskilt ömmande. Justitiedepartementet har remitterat en promemoria med kompletterande förslag till Migrationskommitténs betänkande En långsiktigt hållbar migrationspolitik .
Syftet med förslagen är att den nya ordning som föreslås i Migrationskommitténs betänkande, med tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel, ska vara långsiktigt hållbar och inte leda till orimliga konsekvenser i enskilda fall. Ett av förslagen i promemorian är att barn ska kunna beviljas uppehållstillstånd om omständigheterna är särskilt ömmande. Detsamma föreslås gälla för en vuxen person som har vistats i Sverige med uppehållstillstånd och under den tiden fått en särskild anknytning till Sverige.
Bakgrunden är att Sverige nu kommer att gå ifrån en ordning där permanenta uppehållstillstånd varit huvudregel till en ordning där huvudregeln i stället blir tillfälliga uppehållstillstånd. Det är rimligt att personer som vistas i Sverige med tillfälliga uppehållstillstånd under lång tid och som fått en särskild anknytning hit, till exempel genom jobb eller familj, i fortsättningen ska få möjlighet till uppehållstillstånd om det finns särskilt ömmande omständigheter. De får emellertid inte permanenta uppehållstillstånd, utan tillfälliga.
I sammanhanget kan också nämnas att Migrationsverket i sitt remisssvar bedömt att den föreslagna lagändringen inte kan förväntas innebära ett ökat antal beviljade förstagångsansökningar, detta eftersom förslaget endast omfattar den som redan haft ett uppehållstillstånd. Beredningen av Migrationskommitténs betänkande och den kompletterande promemorian fortsätter. Tidsplanen ligger fast, och regeringen kommer att återkomma till riksdagen när beredningen är färdig.
Morgan Johansson (S):
Jag bara pekar på att Maria Malmer Stenergard har stått och sagt så här i fyra års tid: Invandringen kommer att öka, antalet asylsökande kommer att öka, familjeåterföreningen kommer att öka och antalet ensamkommande barn kommer att öka. Varje gång har hon fått fel. Har hon inte lärt sig någonting av allt detta och av alla de här fallen? Hon fortsätter hela tiden med samma typ av budskap, och det gör hon också i den här debatten.
Jag har redovisat vad Migrationsverket faktiskt säger om huruvida det blir fler beviljade förstagångsansökningar på uppehållstillstånd till följd av den lagregel som vi nu talar om. Migrationsverkets besked är klart och tydligt: Nej, de gör inte bedömningen att det kommer att bli så. Maria Malmer Stenergard har alltså inga belägg i den delen. Sedan pratar Maria Malmer Stenergard om ökad invandring. Återigen: Tänk på hur det ser ut just nu!
Vi har det lägsta antalet asylsökande på 20 år. Det beror inte bara på pandemin förra året. Den gjorde väl att det sjönk ytterligare, men siffrorna var dramatiskt sjunkande från 2015 till och med 2016, och sedan låg de kvar på mycket låga nivåer 2017, 2018 och 2019. Sedan var det ännu lägre nivåer 2020.
Skälet till att vi har så låga siffror nu är inte i första hand pandemin, utan det är de åtstramningar som vi genomförde 2015 och 2016. Jag kan garantera Maria Malmer Stenergard - för jag var migrationsminister då också - att jag inte medverkade till att ta Sverige ur flyktingkrisen för att därefter lägga förslag som skulle föra oss tillbaka in i flyktingkrisen igen.
Jag kan garantera Maria Malmer Stenergard och alla som lyssnar på den här debatten att den här regeringen inte kommer att lägga fram några sådana förslag.
Morgan Johansson (S):
Jag hade kanske trott att Tobias Andersson, när han tar upp ett enskilt exempel med en 19-årig pojke som har blivit dödad, skulle kunna lägga ifrån sig denna mest raljanta ton. Men det klarar han inte av. Men det är det som vi talar om nu. Det är faktiskt ett enskilt ärende - ett mord. Det är i grunden en oerhört hemsk händelse. Det finns två anmärkningsvärda saker i Tobias Anderssons interpellation.
Den ena är att han i interpellationen spekulerar om huruvida det straff som gärningsmannen ska få kommer att stå i proportion till det allmännas rättsuppfattning, som han skriver. När domen faller visar det sig att denna gärningsman har dömts i tingsrätten till lagens strängaste straff, det vill säga livstids fängelse. Då kommer Tobias Andersson av sig lite grann i den kritiken. Vi får se om domen kommer att stå fast. Det är mycket möjligt att den blir överklagad.
Och jag ska inte lägga mig i hur enskilda mål hanteras, på det sätt som Tobias Andersson gör. Men till saken hör att vi har skärpt straffen just för mord från och med i år, så att just livstidsstraff används i större utsträckning. Dessutom, som jag säger i mitt interpellationssvar, har vi skärpt straffen för och synen på sexualbrott. Det gäller både oaktsamhetssidan i fråga om sexualbrotten och straffet för grov våldtäkt. Detta gjorde vi förra mandatperioden.
Det mest anmärkningsvärda i Tobias Anderssons retorik och den kampanj som jag vet pågår på nätet är snarare, vilket inte är särskilt överraskande, hur Sverigedemokraterna försöker utnyttja denna hemska händelse för partipolitiskt spel och för att hetsa mot invandrare generellt sett, trots att Tommie Lindhs familj uttryckligen undanbett sig det.
Tommie Lindhs föräldrar sa i våras, med direkt adress till de högerextrema krafter som nu försöker utnyttja detta mord i partipolitiska syften: De försöker dra nytta av vår sons död och göra den till en politisk fråga. Folk hävdar att vår son var nazist eller rasist. Men det var han inte. Hat var inte hans grej.
Och vi vill inte att folk ska hata heller. Det är inte så han ska bli ihågkommen. Detta säger alltså föräldrarna till den pojke som blev dödad: Det är inte så han ska bli ihågkommen. Förstår Tobias Andersson vad föräldrarna vädjar om här? De ber om att få bli lämnade i fred i sin sorg.
De ber om att ni inte ska använda detta fall på det sätt som ni gör för partipolitiskt spel. De ber helt enkelt om att han ska få vila i frid. Nu är vi i det läge att en 19-årig pojke är död. Det är en oerhört tragisk och hemsk händelse och ett hemskt brott.
Jag ber därför Tobias Andersson och Sverigedemokraterna - jag kräver faktiskt av er - att respektera familjens vilja. Gör inte en ung människas död till ett politiskt spektakel. Det är faktiskt ovärdigt och oanständigt. Det tycker jag att ni ska sluta med.
Morgan Johansson (S):
Att förlora ett barn är något av det allra värsta som man kan råka ut för. Det tror jag att alla som är föräldrar kan förstå. Det är precis denna djupa sorg som man ska ha stor respekt för. Det är därför som jag tycker att det blir så fel när Sverigedemokraterna försöker använda ett enskilt exempel för att driva en partipolitisk kampanj, och inte bara partipolitisk. Vad detta handlar om är att i grund och botten hetsa mot invandrare generellt sett.
Det är det som är problemet med Sverigedemokraterna, att det inte är brotten i sig som de är emot utan invandrarna. Ni bryr er inte om om det är någon svensk som har begått ett brott mot en invandrare, utan det är bara dessa andra fall som ni lyfter fram. Ni har lärt er av andra högerextrema krafter tidigare i historien att det är på detta sätt som man kan bedriva politik för att sätta grupper mot varandra. Varje dödsfall är en djup tragedi.
Och rättssamhället måste se på varje dödsfall med ett oerhört stort allvar och göra allt man kan för att utreda brotten och döma gärningsmännen. Det gäller naturligtvis också i detta fall. Jag kan konstatera att gärningsmannen i detta fall är dömd till det strängaste straff som vi har i lagboken. Sedan får vi se vad ett överklagande ger.
Mitt svar till Tommie Lindhs föräldrar är just att vi kommer att fortsätta att bygga ut rättsväsendet, skärpa synen på denna typ av våld och beivra denna typ av brott. Det är en självklarhet för oss. Men använd inte dessa enskilda exempel för att sedan hetsa mot folkgrupper. Då skadar man samhället på djupet, påstår jag.
SD har en tendens att skylla alla problem som finns i samhället just på invandrare. Även om alla dödsfall är djupt tragiska kan jag ändå konstatera att den bild som ni ibland försöker sprida om att allting alltid blir sämre och värre inte stämmer. När jag gick ut skolan någon gång för 30 år sedan var det större risk att bli dödad i Sverige än vad det är i dag.
Det dödliga våldet per capita var högre runt 1989-1990, och det var innan de stora invandrargrupperna kom till Sverige. Jag kan också konstatera att många av de allra värsta våldsbrottslingar som vi har haft att ta ställning till i Sverige har fullt igenkännbara svenska namn. Den värsta våldtäktsman vi haft på senare år, Hagamannen, hette Niklas Lindgren.
En av våra värsta barnamördare, han som dödade Engla, hette Anders Eklund. En av de värsta polismördarna och den senaste vi hade - gudskelov var det länge sedan - var nazisten Tony Olsson. För mig spelar det ingen roll om du är svart eller vit när du begår ett brott eller mot vem du begår brottet. För mig spelar det bara roll att se till att bekämpa brotten och ha verkningsfulla straff mot dem som begår dem.
Om man börjar använda kriminalpolitiken som ett sätt att hetsa folkgrupper mot varandra tror jag att vi hamnar på en plats i Sverige som är ytterst bekymmersam. Då sliter man sönder Sverige, och då riskerar man att ställa till mycket stor skada - precis på det sätt som Sverigedemokraterna dessvärre gör.
Morgan Johansson (S):
Svaret på de frågorna är förstås att samhället kommer att fortsätta att se till att bekämpa den här typen av brott och att vi kommer att bygga ut våra möjligheter att göra det, både med straffskärpningar, med utökade möjligheter för polisen att utreda brotten och med att expandera polisen. Vi har visat prov på det både när det gäller sexualbrotten och när det gäller det dödliga våldet. Vi skärpte som sagt precis straffet för mord.
Förra mandatperioden såg vi till att vi nu har den strängaste lagstiftningen mot sexualbrott någonsin. Vi kommer att fortsätta att bygga ut det. Vi ser bland annat över möjligheten att höja minimistraffet för våldtäkt av normalgraden. Detta kommer vi att fortsätta med under den här mandatperioden också. Problemet med Sverigedemokraternas retorik är just den ensidiga retorik ni har.
Jag får hela tiden intrycket att ni egentligen inte bryr er om de här brotten utan att det är invandrarna som ni är emot. Det är de som ska sättas åt, och så lyfter ni upp enskilda brott och använder dem i er retorik. Detta går långt tillbaka. Ni har lärt er av andra högerextrema krafter tidigare i historien att så här kan man göra om man vill sätta folkgrupper mot varandra. Jag vill peka på att det är oerhört farligt att göra det.
Då stämplar man i praktiken stora folkgrupper som mindre värda, som en sämre sorts människor som egentligen inte borde vara här och som på något sätt är mindervärdiga. Det är denna typ av ingångar som Sverigedemokraterna har, som i grunden bygger på att ni inte anser att människor har samma värde i grunden. Det är där vi skiljer oss åt. Jag tänker aldrig göra så.
För mig handlar det bara om att se till att fortsätta att bekämpa brott - oavsett om gärningsmannen är svart eller vit, oavsett om brottsoffret är svart eller vit. Det är så ett rättssamhälle ska fungera.
Morgan Johansson (S):
Lotta Johnsson Fornarve har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att säkerställa att landinformation och beslut hos Migrationsverket tar de återkommande kränkningarna av grundläggande mänskliga rättigheter i Kina i beaktande. Inledningsvis vill jag klargöra att jag inte får ingripa eller påverka ansvariga myndigheter i deras handläggning av enskilda ärenden. Jag kan alltså inte kommentera de enskilda ärenden som berörs i interpellationen. Jag vill däremot framhålla att alla personer som söker asyl i Sverige ska få en rättssäker individuell prövning.
Det är Migrationsverkets uppgift att efter en sådan prövning i varje enskilt fall ta ställning till om det enligt utlänningslagen finns risk för kränkningar av mänskliga rättigheter eller något annat hinder för beslut om utvisning. Vid denna prövning gör Migrationsverket en bedömning av situationen i det aktuella landet och de individuella skäl som den asylsökande anför. Migrationsverket har här en omfattande utredningsskyldighet. Migrationsverket har därför tillgång till många olika informationskällor som rör förhållanden i andra länder.
En viktig källa är Migrationsverkets rätts- och landinformationssystem, Lifos, som har till uppgift att förse Migrationsverkets handläggare och beslutsfattare med landinformation som är relevant, aktuell och tillförlitlig. Det handlar bland annat om analyser och landrapporter från utlandsmyndigheter och organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter men även om lagstiftning och nyhetsrapportering som är relevant för handläggningen av asylansökningar.
Migrationsverkets funktion för land- och omvärldsanalys, som ansvarar för att samla in och analysera landinformationen, publicerar även egna rapporter. Utredningsresor görs också till länder där händelseutvecklingen är särskilt viktig att följa. Det mesta av innehållet i Lifos är tillgängligt för allmänheten via Migrationsverkets hemsida. Den asylsökande har i asylprocessen också möjlighet att själv eller genom sitt offentliga biträde tillföra relevant landinformation, både till Migrationsverket och till migrationsdomstolarna.
Eftersom fri bevisprövning gäller hos domstolarna finns inga begränsningar av vad som får åberopas av parterna. Man kan alltså åberopa den landinformation som man anser är relevant. Jag vill i sammanhanget också hänvisa till mitt svar på en fråga av interpellanten i samma ämne den 16 december 2020. Jag vidhåller den uppfattning som jag då framförde - att den ordning vi har för asylprövning i Sverige har effektiva garantier för att säkerställa en rättssäker process, inklusive principen om non-refoulement.
Jag har fullt förtroende för den prövning av riskerna vid ett återvändande som Migrationsverket och domstolarna gör och anser att det inte är lämpligt eller ändamålsenligt att regeringen detaljstyr vilken landinformation som krävs vid handläggningen av asylansökningar. Jag ser därför inte att det finns behov av något initiativ i det avseende som efterfrågas men fortsätter att noggrant följa frågan om rättssäkerheten i asylprocessen.