Anders Schröder (MP):
Sveriges lagstiftning och regelverk vad gäller export av krigsmateriel kodifierades i början av 90-talet. Det finns alltså en väl etablerad praxis och principer som har väglett tillståndsprövningen för utförsel av krigsmateriel under ett drygt kvartssekel. Det är viktigt att kontrollen av exporten av krigsmateriel vilar på en bred parlamentarisk grund.
Som utskottet påpekar i det betänkande som behandlas i dag bidrar denna samsyn till att skapa stabila och långsiktiga förutsättningar på området, säkerhetspolitiskt såväl som försvarsindustriellt. Att vi har nått en bred enighet om nya krav för vapenexport ökar chanserna för politisk kontinuitet, oavsett vilka partier som kommer att ingå i kommande regeringar. Detta är något som vi ska värna.
Samtidigt är vi många som har framhållit behovet av en skarpare lagstiftning och praxis på området, inte minst vi miljöpartister. Svensk politik vilar på en grund där mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer utgör grundläggande värden. Sverige ska vara ett föredöme i engagemanget för dessa värden, hemmavid liksom i ett internationellt sammanhang.
Vi har en lång tradition av att verka för respekt för mänskliga rättigheter i centrala internationella forum, för en solidarisk humanitär hjälp och för ett omfattande bistånd. Därför är det viktigt att vapenexporten inte motverkar dessa ansträngningar.
Försäljning av svensktillverkad krigsmateriel till länder som utsätter sin befolkning för omfattande förtryck och som allvarligt kränker de mänskliga rättigheterna eller begår motsvarande övergrepp mot andra länders befolkningar är kontraproduktivt gentemot vår utrikespolitik och dessutom något som vi inte bör ställa upp på rent moraliskt. Miljöpartiet vill inte att Sverige ska beväpna diktaturer.
Herr talman! Mot denna bakgrund är den breda överenskommelse om nya och skärpta regler för vapenexport som presenterades i somras välkommen.
Med den tar vi nu ett stort kliv framåt och visar globalt ledarskap för demokrati och mänskliga rättigheter och för att förhindra att krigsmateriel säljs till förtryckande, icke-demokratiska länder i framtiden. Vi inför nu ett demokratikriterium som ska vägleda tillståndsprövningen som ett centralt villkor.
Om det föreligger stora demokratiska brister i det land som vill köpa svenska vapen ska detta vara ett hinder för att tillstånd för export ska ges. Ju sämre den demokratiska situationen i landet är, desto mindre utrymme ska det finnas för att ge ett sådant tillstånd. Vi inför skarpare krav på respekt för mänskliga rättigheter.
Sedan tidigare finns det hinder för att sälja vapen när det förekommer grova och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter i ett land. Denna formulering ändras nu till allvarliga och omfattande. Vi ökar det politiska ansvaret. Om det finns betydande säkerhetspolitiska skäl ska tillstånd för export kunna ges. Här har vi i Miljöpartiet velat gå längre och förbjuda vapenexport till diktaturer helt och hållet.
En viktig del i överenskommelsen är ändå att fler svåra och kontroversiella ärenden kommer att avgöras politiskt. Då kan väljare ställa politiker till svars i stället för att beslutet fattas av en anonym myndighet. Vi har dessutom skärpt kraven för följdleveranser. Till större vapensystem är det vanligt med följdleveranser och att reservdelar och olika uppdateringar fortsätter att säljas långt efter det ursprungliga köpet.
Färre produkter kommer nu att kunna räknas som följdleveranser, och uppföljningar ska göras regelbundet för att säkerställa att situationen i mottagarlandet inte har försämrats. Herr talman! Den nya överenskommelsen om skärpta krav för demokrati och mänskliga rättigheter är ett viktigt steg för att förhindra att vapen exporteras till repressiva regimer i framtiden. Den är inte perfekt, och visst hade jag önskat att vi hade kunnat gå ännu längre.
Men vi har nu ett nytt gemensamt ramverk som innebär faktiska steg framåt, och det är jag glad för. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag.