Anders Borg (M):
Sammanhållning är en central del av vårt fina lands samhällsmodell. Människor har en känsla av att vi sitter i samma båt, att vi tillsammans tar ansvar, jobbar ihop och har begränsade sociala konflikter och att samhällsansvaret delas brett i samhället. Det är utgångspunkten för en väl fungerande svensk modell. Det är någonting vi ska bevara.
Pia Nilsson menar att det bästa måttet på fattigdom, kanske till och med det enda mått som Socialdemokraterna numera vill använda, är 50 procent av medianinkomsten. Låt oss då konstatera att det land där förbättringar enligt den socialdemokratiska tankeramen har skett är Estland. Där har de 10 procenten med lägst inkomst fått 4 procents sänkta disponibla inkomster under de här åren. Det är inte så konstigt.
Det har varit en hård kris för Estland med stigande arbetslöshet, fallande tillväxt, hårda nedskärningar och skattehöjningar. I Irland har de 10 procenten med lägst inkomst fått nästan 5 procents inkomstsänkning. Det beror på att en fastighetsbubbla sprack, arbetslösheten ökade, skatterna har höjts och människor har sagts upp.
I Island, en ekonomi som gick in i en bankkris av avgrundskaraktär, är det 7 procents lägre inkomster för de 10 procenten med lägsta inkomster. Det här är de länder där den relativa fattigdomen har minskat enligt Pia Nilsson. Jag tror inte att irländare, estländare och islänningar delar den bedömningen. I Sverige har de disponibla inkomsterna ökat med 17 procent, 3 procent per år.
Pia Nilsson vill övertyga Europa och säger: Titta inte på Sverige, här är det illa. Det är kris, katastrof, sammanbrott, välfärden rämnar, inkomsterna stiger. Däremot har vi några föredömen: Island, Estland, Irland - arbetslöshet, nedskärningar, skattehöjningar, samhällen som dras isär av krisen. Man måste väl använda rimliga mått. Låt oss titta på andelen med låg materiell standard.
När vi tillträdde var det 2,1 procent i Sverige som levde på låg materiell standard. År 2008 var det 1,4, år 2010 var det 1,3, år 2011 enligt den senaste statistiken från Eurostat var det 1,2. Andelen barn med materiell fattigdom var när vi tillträdde 2,8 procent.
Den hade minskat till 1,7 till 2008, och under krisen har den fortsatt att minska så att år 2011 var andelen barn som hade låg materiell standard 1,3 procent. Det är ett mått på minskad fattigdom. Det här, säger Pia Nilsson, är naturligtvis självklart. I alla länder minskar andelen med låg materiell standard. Nej, så är det inte. I Tyskland har den stått still. Andelen med låg materiell standard har varit 5 procent under de här åren.
I många andra länder har den ökat därför att det är vad kriser gör med samhällen. Det är därför stabilitet, trygghet och att värna Sverige är så centralt. Därför ska vi ha ordning och reda i Sverige. Varför har vi kunnat värna Sverige, medan de ekonomiska skillnaderna ökade så mycket under Socialdemokraternas tid? Gini-koefficienten, som de flesta anser är det bästa måttet, ökade med nästan 30 procent under de socialdemokratiska åren.
Finanspolitiska rådet och IMF har utvärderat hur det har gått under krisen. Finanspolitiska rådet säger att det är förvånande att den inte har ökat under krisen. IMF säger att Sverige är det land som har klarat krisen bäst. Här finns en skiljelinje. Socialdemokraternas grundläggande idé är att trycka ut människor från arbetsmarknaden. Det är att öppna bidragssystemen och trycka ut människor i utanförskap. Det är kärnan i den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken.
Kärnan i vår idé är att öppna dörrarna, att skapa förutsättningar för företag som vill anställa och att skapa drivkrafter för människor att jobba. Där går skiljelinjen. Det är därför vi klarar sammanhållningen. Det är därför Socialdemokraterna är så arga. Det är nu som Sverige sticker ut som det land som klarat sig.