KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa att utvisningsbeslut genomförs. Tobias Andersson har också frågat mig vilka åtgärder inom mitt ansvarsområde jag avser att vidta för att i övrigt motverka skuggsamhället i Sverige. En grundläggande förutsättning för en långsiktigt hållbar migrationspolitik som motverkar framväxten av ett skuggsamhälle är att den som har fått avslag på sin asylansökan eller av andra skäl inte får stanna i Sverige återvänder till sitt hemland.
Inledningsvis vill jag understryka att antalet asylsökande är det lägsta på över 20 år och att antalet avvikna och efterlysta stadigt har minskat sedan 2015. Dessutom har mer än 94 000 före detta asylsökande lämnat Sverige de senaste åren, och Sveriges andel återvändande ligger över genomsnittet i EU. En rad åtgärder har vidtagits för att öka återvändandet och motverka framväxten av ett skuggsamhälle. Förvarskapaciteten har fördubblats.
Polismyndigheten har fått utökade möjligheter att utföra arbetsplatskontroller och fler verktyg att använda vid inre utlänningskontroll. Regeringen intensifierar nu arbetet ytterligare, bland annat genom åtgärder som syftar till att åstadkomma en bättre kontroll av arbetsmarknaden och ett effektivare återvändande.
Anders Ygeman (S):
Det är något slags sverigedemokratiskt sagoberättande som pågår här. Låt mig ändå bidra med några små fakta för att störa det sverigedemokratiska sagoberättandet: Sverige har den striktaste migrationspolitiken på 40 år. Vi har det lägsta asylmottagandet på 20 år. Sedan 2014 har 94 000 människor återvänt.
Sverigedemokraterna tog upp verkställighetshinder. Ja, men låt oss tala om verkställighetshinder! Vi hade bland annat ett stort problem med medborgare från Marocko. Marocko vägrade att ta emot sina medborgare. Den regering som Sverigedemokraterna ville stödja hade skrivit tio brev till Marocko och inte fått något svar. Inte någon medborgare från Marocko hade kunnat utvisas till Marocko. Det var den situation som fanns när jag kom till Rosenbad.
Numera utvisar vi medborgare till Marocko. Vi har inte längre något problem med marockanska gatubarn på våra städers gator. Samma sak är nu på väg att hända med Irak. Vi har utvisat de första dit. Vi har utvisat ett par till Libanon. Fler och mer ska följa.
Det är nämligen så här, fru talman: Råda bot på skuggsamhället gör man inte genom sagor och prat. Det gör man genom praktisk handling, precis på samma sätt som vi har gjort i exemplet Marocko.
Anders Ygeman (S):
Den ena sverigedemokraten berättar sagor, och den andra ljuger. Jag vet inte vilket som är värst och vilket som är bäst. Men väljarna kan inte bli imponerade. Vi kan väl börja med vad jag faktiskt sa i stället för de sverigedemokratiska lögnerna. Jag sa att mellan 60 000 och 80 000 kommer att få återvända. Sedan 2014 har 94 000 återvänt. Du kan göra matematiken själv.
Jag rekommenderar dig att a) öppna en tidning eller en tv-kanal som inte är er egen propagandamegafon och b) att ta tillbaka dina lögner i riksdagens talarstol. De klär dig inte. Det är också lätt för Sverigedemokraterna, för de har aldrig fått väljarnas förtroende att ta ansvar för landet. De har aldrig behövt sitta i regeringsställning. Ibland undrar jag om de ens vill det själva.
Det är ju ganska bekvämt där på läktaren med sagoberättandet och lögnerna. Men berätta för mig! Ni har ju en hel international. Var, där Sverigedemokraterna har regeringsinflytande, är man bättre än Sverige när det gäller skuggsamhället och återvändandet? Det finns europeisk statistik.
Hur ser det ut i Ungern, det land som ledande sverigedemokrater utvandrar till för att de är trötta på invandringen? De lyckas ju sämre än Sverige med återvändandet. Berätta gärna för mig i vilka länder, där ni har regeringsinflytande, där ni sitter på taburetterna, som återvändandet funkar bättre!
Anders Ygeman (S):
Ludvig Aspling har frågat mig om regeringen har för avsikt att påbörja en reform för en återgång till en myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning för uppehållstillstånd för arbete. Regeringen beslutade före jul om en lagrådsremiss, och arbete med en proposition om förbättrade regler för arbetskraftsinvandring pågår för fullt på Regeringskansliet. Under den här mandatperioden avser regeringen att tillsätta en ny utredning om arbetskraftsinvandring som bland annat får i uppdrag att överväga frågan om arbetsmarknadsprövning. Sverige ska ha ett regelverk som möter företagens behov av arbetskraft från andra länder. Arbetskraftsinvandring kan hjälpa företag att växa och utvecklas när det inte går att hitta rätt kompetens här i Sverige.
Det är däremot inte självklart att låta arbetsgivarna själva avgöra om de behöver ta in arbetskraft från ett land utanför EU.
Anders Ygeman (S):
Sanningen är ju att det under lång tid har saknats stöd i kammaren. Nu är situationen annorlunda. Det ger jag Ludvig Aspling rätt i. Vi har vidtagit ett antal åtgärder, och vi kommer att vidta andra. Det handlar om bindande anställningsavtal och bättre kontroll.
Även de andra åtgärderna som Ludvig Aspling av någon anledning tillskriver borgerligheten, det vill säga ökat straffansvar och lönegolv, är sådana förslag till åtgärder som jag planerar att lägga fram. Jag stänger inte heller dörren för att vidta andra åtgärder som inte har varit uppe i debatten.
Skälet till att jag inte nu direkt kan lägga fram ett förslag om arbetsmarknadsprövning, där jag delar Ludvig Asplings uppfattning om att det är önskvärt, är att det helt enkelt inte finns ett beredningsunderlag i Regeringskansliet. Man hade kunnat önska sig att det fanns på plats, men det finns inte. Därför måste frågan utredas så att ett sådant förslag ska finnas på plats.
När förslaget finns på plats - det kommer att utredas i enlighet med Ludvig Asplings vilja - är frågan om Ludvig Asplings parti faktiskt kommer att rösta för det.
Kanske ännu viktigare att fråga sig är om förslaget kommer upp till röstning i kammaren efter valet, om Ludvig Asplings parti Sverigedemokraterna kommer att vara berett att stödja en regering som inte tänker lägga fram ett förslag om arbetsmarknadsprövning. Det vore intressant att höra.
Anders Ygeman (S):
Nej, inte alls. Vi vet inte hur riksdagen skulle ställa sig till sådana förslag, precis som Ludvig Aspling ger uttryck för. Låt mig göra en liten randanmärkning.
Även om jag är en stor anhängare av arbetsmarknadsprövning och en anhängare av ett kraftfullt höjt lönegolv, innebär den invändning som Ludvig Aspling har mot regeringens proposition på området om bindande anställningsavtal att man måste veta att även om man är för förslaget är det också giltigt för arbetsmarknadsprövning. Man får inte vara naiv, Ludvig Aspling.
Du kan ansöka om att få arbetsinvandra för ett jobb och sedan utföra ett helt annat jobb. Du kan komma hit som till exempel elektriker - som det råder brist på - och sedan jobba med att bära ut rivningsmaterial.
Inget av förslagen löser enskilt problemen, utan det måste finnas bindande anställningsavtal, lönegolv, arbetsmarknadsprövning och betydligt bättre kontroll. Vi har underlättat för kontroller. Vi har kriminaliserat nya områden och utökat det kriminaliserade området.
Så sent som i dag fick vi det första resultatet av regeringens förändrade lagstiftning. Högsta domstolen fäller i åtta olika domar för människoexploatering, vilket är positivt. Jag har en fråga som jag inte riktigt fick svar på, och Ludvig Aspling försökte sig på ett slags politikerglidning.
Anders Ygeman (S):
har frågat mig varför jag inte har hörsammat riksdagens tillkännagivande angående tvångstester. Han har även frågat mig om rörelsefriheten för tvångsutvisade och om regeringen mot bakgrund av att tiotusentals utlänningar, enligt honom, nyligen gått under jord kommer att uppdra åt Polismyndigheten att öka antalet inre gränskontroller och att låta myndighetens kompetens bäst avgöra hur den målsättningen nås.
En grundläggande förutsättning för en långsiktigt hållbar migrationspolitik som motverkar framväxten av ett skuggsamhälle är att den som har fått avslag på sin asylansökan eller av andra skäl inte får stanna i Sverige lämnar landet. En rad åtgärder har vidtagits för att öka återvändandet och motverka framväxten av ett skuggsamhälle. Förvarskapaciteten har fördubblats, och Polismyndigheten har fått utökade möjligheter att utföra arbetsplatskontroller och fler verktyg att använda vid inre utlänningskontroll.
Regeringen intensifierar nu arbetet ytterligare, bland annat genom åtgärder som syftar till att åstadkomma en bättre kontroll av arbetsmarknaden och ett effektivare återvändande.
Anders Ygeman (S):
Det är något talande att Sverigedemokraternas främsta kritik mot regeringen är ett citat från 2013, då den här regeringen inte ens satt vid makten. Ett nio år gammalt citat - har man inte bättre grund än så för sina påståenden kanske man ska göra annat än att skriva interpellationer och sitta i riksdagen.
Vår skrivning i regleringsbrevet till polisen och till Migrationsverket är att de påtagligt ska öka återvändandet. Sedan är vi beredda att vidta ett antal åtgärder för att nå dit. Vi har fördubblat antalet förvarsplatser. Det är ett viktigt steg. Vi kommer att fortsätta öka dem.
Vi har haft och kommer att ha en ganska sträng dialog med de länder som vägrar stå upp för sina åtaganden och ta emot sina egna medborgare. Under min tid som inrikesminister hade jag en sådan dialog med Marocko, dit vi under åtta år inte hade kunnat återsända en enda marockansk medborgare.
Men med den dialog vi hade lyckades vi lösa det problemet, och det problem vi hade med marockanska gatubarn på våra gator försvann. Sedan dess har vi haft ett bra samarbete med Marocko och kunnat återsända. Vi gör motsvarande arbete med ett antal andra länder som vägrat ta emot sina egna medborgare. Vi har sett de första återvändandena till Irak. Jag tror att vi är uppe i ett tiotal återvändanden till Irak. Till Libanon har det börjat. Det är i alldeles för liten skala i både Libanon och Irak.
Det är väl ett par stycken till Libanon, men det kommer att bli fler dit också. Vi behöver ha motsvarande dialog med Somalia, som är ett annat sådant land.
Vi är beredda att använda hela vår utrikespolitiska arsenal för att förmå de här länderna att ta ansvar för sina egna medborgare, inklusive att hjälpa dem med mottagandet av deras egna medborgare och sociala åtgärder i länderna. Det pågår alltså ett aktivt arbete.
Sedan 2014 har över 95 000 människor återvänt från Sverige. Vi ligger väl till i den europeiska statistiken över återvändanden. Vi ligger väl till i den nordiska statistiken över återvändanden. Men jag är inte nöjd. Jag vill att vi ska toppa den statistiken. Vi ska vara duktigast på att ge ett ja och ett bra mottagande till dem som behöver fly krig och förtryck, men vi behöver också vara duktigast på att se till att de som inte flyr krig och förtryck kan återvända till sina hemländer på ett bra sätt.
Anders Ygeman (S):
Det är ett tragiskt politiskt skådespel Adam Marttinen framför i riksdagens talarstol. Men det är klart att om det bästa argumentet är något citat från 2013 får man ersätta det med politisk teater, och längst fram i gyckelspelet står Adam Marttinen själv.
När det gäller regleringsbrevet som Adam Marttinen frågar om finns det ingenting i det som föreskriver att antalet inre utlänningskontroller ska vara X eller Y, av den enkla anledningen att polisen förfogar över det verktyget själv. Det som står i regleringsbrevet är att betydligt fler ska återvända. Det är det som står i centrum.
Anders Ygeman (S):
Att Adam Marttinen inte förstår svaren är inte grund för att säga att de inte är några svar. Jag ska försöka att förklara det ytterligare. Vi styr inte myndigheten mot enskilda åtgärder, utan vi styr myndigheten mot resultat. Resultatet som regeringen vill se är att fler av dem som saknar rätt att vistas i landet ska återvända.
För att uppnå detta resultat har vi vidtagit ett antal olika åtgärder, som jag har föredragit här i talarstolen. Vi har förbättrat läget med mottagarländerna så att människor kan återvända till fler länder. Vi har fördubblat förvarskapaciteten så att fler kan tas i förvar i väntan på av- eller utvisning. Vi har satsat 12 miljarder kronor extra på polisen.
Vi har fler polisanställda och fler poliser än någonsin. Vi har också i likalydande regleringsbrev till Migrationsverket och Polismyndigheten sagt att antalet återvändande kraftigt ska öka. Adam Marttinen ljuger när han här i talarstolen säger att det inte finns någon styrning av polisen.
Det är detta som står i regleringsbrevet - antalet återvändande ska öka kraftigt. Det är väl en ambition som även Adam Marttinen kan ställa sig bakom?
Anders Ygeman (S):
Markus Wiechel har frågat mig om jag anser att personer som innehar uppehållstillstånd till följd av flyktingskäl kan behålla sin flyktingstatus även i de fall de åkt till sitt hemland på semester och vilka åtgärder jag är beredd att vidta om så inte är fallet. Han har även frågat hur nuvarande hantering av uppehållstillstånd rimmar med asylrätten när människor som inte har skyddsbehov ändå har flyktingstatus i Sverige samt om jag kommer att vidta några generella åtgärder mot bakgrund av att personer med flyktingstatus åkt på semester till sina hemländer.
Om en person med flyktingstatus frivilligt återvänder till det land som han eller hon flytt från kan det innebära att personen inte längre är flykting och att personens flyktingstatusförklaring därmed ska återkallas. Detta följer av både utlänningslagen och internationell rätt. Det kan i vissa fall då bli aktuellt att återkalla personens uppehållstillstånd. Det är Migrationsverket som efter en individuell bedömning i varje enskilt fall avgör om en statusförklaring eller ett uppehållstillstånd ska återkallas.
Att vissa människor missbrukar asylsystemet är beklagligt och ska motverkas. Både Migrationsverket och gränspolisen arbetar i dag också med att kontrollera att detta inte sker. Migrationsverket har bland annat fattat beslut om att inrätta en nationell funktion för kontrollanalys som ska öka förmågan att upptäcka och agera mot missbruk. Regeringen har förtroende för att Migrationsverket tillsammans med gränspolisen tillämpar befintligt regelverk och avser inte att vidta några ytterligare åtgärder i nuläget.
Anders Ygeman (S):
Precis som Markus Wiechel ger uttryck för är reglerna tydliga. Det är upp till myndigheterna att tillämpa reglerna. Myndigheten har ju också tagit bort flyktingstatus för personer som har gjort den typ av resor som Markus Wiechel talar om, och domstolen har dömt i enlighet med detta. Om det behöver vi inte vara oense. Den möjligheten finns. Så ser vår lagstiftning ut, och så ser europeisk lagstiftning ut.
Markus Wiechel säger att definitionen av vem som är flykting och vem som inte är flykting inte kan bli tydligare än den är. Jag välkomnar detta; det är ett bra ställningstagande från Sverigedemokraterna. Men jag blir lite fundersam, eftersom Sverigedemokraterna i flera andra sammanhang har sagt att det inte är riktiga flyktingar som har kommit till Sverige. Markus Wiechel säger att vi bara ska ta emot flyktingar från vårt närområde.
Han säger att vi främst har tagit emot flyktingar från länder som ligger långt bort från vårt land. Då blir jag lite fundersam, för ett av de absolut största flyktingmottaganden vi gjort är från kriget i det forna Jugoslavien och av flyktingar från Bosnien.
Ledande företrädare för Sverigedemokraterna har ju gett uttryck för att massmordet i Srebrenica inte skulle ha varit något riktigt folkmord och för att de som flytt kriget inte skulle ha varit några riktiga flyktingar. Även om jag också räknar Ukraina till vårt närområde är det trots allt så att Mariupol, som nu bombas sönder av Putins krigföring, ligger längre bort än Mostar, som många flydde från under Bosnienkriget.
Min enkla fråga till Markus Wiechel är: Varför ansåg ni inte att flyktingar från kriget i Jugoslavien var riktiga flyktingar trots att de ju kom från vårt närområde?
Anders Ygeman (S):
Vi är överens om att den som har kommit hit och hävdat en skyddsgrund och sedan åker tillbaka till det land som han eller hon säger sig behöva skydd från bör mista sin flyktingstatus. Det sker också i dag, som jag beskrev. Migrationsverket har dessutom ytterligare intensifierat det arbetet.
Det behöver vi inte vara oense om. Men jag blir lite osäker, Markus Wiechel. Svarade du verkligen på min fråga? Frågan var varför ni anser att de som flydde från kriget i Jugoslavien inte var riktiga flyktingar men tycker att de som flyr från kriget i Ukraina är flyktingar.
Med den definition som Markus Wiechel läser upp skulle inte de från Ukraina heller vara flyktingar, för Sverige och Ukraina gränsar såvitt jag vet inte till varandra.
Det skulle vara intressant att veta varför den ena gruppen, de som flyr undan Putins krig i Ukraina, betecknas som riktiga flyktingar, medan de som flydde från kriget i Jugoslavien inte betraktades som riktiga flyktingar.
Man har från Sverigedemokraterna till och med gått så långt att man försöker förringa folkmordet i Srebrenica. Det vore spännande om Markus Wiechel kunde ta sig tid att utveckla sitt svar. Jag är rejält nyfiken. Det har varit en rätt stor diskussion om det här. Olika sverigedemokrater har sagt olika saker. Men jag hoppas att Markus Wiechel kan reda ut det.
Anders Ygeman (S):
Först ska jag svara på Markus Wiechels fråga. Det krävs ett aktivt myndighetsbeslut. Så är det med all myndighetsutövning, oavsett om det gäller att ge någon skyddsrätt eller att ta ifrån någon skyddsrätt. Detta måste också kunna prövas i domstol. Det tror jag egentligen att även Sverigedemokraterna, om de funderar igenom det, tycker är en riktig ordning. Sedan kan man naturligtvis önska att fler av dem som missbrukar detta skulle kunna upptäckas.
Det är därför Migrationsverket har inrättat en speciell avdelning för att komma till rätta med den här typen av fusk. Sedan är det väl tyvärr så att oavsett hur många insatser man gör kommer det alltid att finnas någon som man inte kommer att upptäcka. Sådan är tyvärr livets ordning. Men vi ska göra allt vi kan för att se till att man hittar detta. Markus Wiechel frågade mig varifrån jag fått det jag sa om folkmordet i Srebrenica.
Jag har helt enkelt fått det från Erik Almqvist, som jag tror var finanspolitisk talesperson för Sverigedemokraterna. Han sa så här i samband med minnesdagen av folkmordet i Srebrenica: "Urvattnas inte begreppet rätt mycket av att kalla en massaker av 8 000 personer för ett 'folkmord'?" Han menar att det inte ens skulle klassas som ett folkmord. Han var väl en av de ledande sverigedemokraterna då.
Jag skulle också kunna stå här i talarstolen och läsa upp ett antal citat som Markus Wiechel säkert känner igen från sverigedemokrater som hävdat att de som flydde från ex-Jugoslavien inte var flyktingar. Första asyllandsprincipen, säger Markus Wiechel. Men Sverige gränsar inte till Ukraina. I så fall skulle Polen, Rumänien eller Ungern ta hand om alla flyktingar.
Jag har ändå förstått det som att Sverigedemokraterna numera tycker att - för att citera en annan sverigedemokrat i södra Sverige - vi ska öppna våra hjärtan för dem som flyr från Ukraina.
Anders Ygeman (S):
Marie-Louise Hänel Sandström har frågat socialministern om hon kan redogöra för vilka initiativ som ministern och regeringen har vidtagit med anledning av desinformationskampanjerna mot svensk socialtjänst samt vilka initiativ som ministern och regeringen avser att vidta för att säkerställa att korrekt information om svensk socialtjänst når ut till allmänheten. Ludvig Aspling har i en interpellation på samma tema frågat vad socialministern avser att göra för att hantera situationen. Båda interpellationerna har överlämnats till mig.
Vi har de senaste månaderna sett exempel på en omfattande ryktesspridning i olika sociala medier - både i Sverige och utomlands - där socialtjänsten påstås kidnappa, fängsla och sexuellt exploatera muslimska barn. En sådan här desinformationskampanj kan innebära att människor inte vågar vända sig till svenska myndigheter och att barn riskerar att inte få det skydd och stöd som de behöver.
I ett större perspektiv innebär det här också ett angrepp på den svenska rättsstaten, på våra myndigheter och ytterst mot vår demokrati eftersom det undergräver människors förtroende för våra gemensamma institutioner. Det är en farlig utveckling. Ansvariga myndigheter har den senaste tiden arbetat intensivt med att bemöta desinformationen med fokus på tillgänglig och rätt information och fakta. Det inbegriper kommunikation på olika språk om LVU och hur lagstiftningen fungerar.
Socialstyrelsen har också kontakt med Sveriges Kommuner och Regioner, SKR, och andra berörda aktörer för att säkerställa att socialtjänsten har de fakta och underlag som krävs för att kunna bemöta ryktesspridning och svara på eventuella frågor. Samtliga svenska ambassader har fått information och förslag till kommunikation för att, om det bedöms lämpligt i den specifika landkontexten, bemöta desinformationen.
UD har även informerat härvarande ambassader om den pågående kampanjen. Även Svenska institutet har kommunicerat i sina kanaler. Regeringen tog den 2 februari 2022 emot betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner , där utredningen bland annat föreslår att det ska införas nya brott för den som angriper vissa utövare av samhällsnyttiga funktioner.
Genom de föreslagna bestämmelserna kommer personal, till exempel inom socialtjänsten, att få motsvarande förstärkta straffrättsliga skydd som till exempel poliser. Utredningens förslag har skickats på remiss. Regeringen har länge påpekat problemen med förekomst och spridning av illegalt material på sociala plattformar. Våldsbejakande extremism, terrorism, hot och desinformation förekommer på dessa plattformar och når ut till miljontals människor varje dag.
Regeringen har därför varit drivande i EU för att skärpa lagstiftningen för att hålla de sociala plattformarna fria från hat, hot och annat olagligt innehåll. Regeringen följer givetvis denna utveckling noga.
Anders Ygeman (S):
Låt mig börja med att svara på Moderaternas fråga. De myndigheter som främst är involverade är Socialstyrelsen, Myndigheten för psykologiskt försvar, våra utlandsmyndigheter i respektive land, Svenska institutet och även säkerhetspolis och polis när det handlar om brottslig verksamhet.
Det ger också svar på frågan vad man gör med de socialsekreterare som oavsett skäl blir utsatta för hot eller hot om våld i sin yrkesutövning. Ludvig Aspling ställer en tudelad fråga. På första delen svarar jag nej, och på den andra svarar jag ja.
Jag tror dock att det är ett stort missförstånd om man tror att desinformationskampanjer bara kan dra nytta av att människor inte talar språket. Vi ser enorma ryska desinformationskampanjer mot den ryska befolkningen, och att vara välutbildad i ryska är alltså inget vaccin mot felaktig information. Tyvärr är det fullt möjligt att föra desinformationskampanjer även på samma språk.
Som ett svar på Ludvig Asplings fråga ska jag ställa en motfråga.
Regeringen och en majoritet i riksdagen har drivit på för att skärpa arbetet inom EU mot desinformation så att de stora plattformsföretagen ska ta fram åtgärdsplaner mot desinformation, att hat och hot ska tas bort från nätet och att plattformsföretagen ska bli skyldiga att ta bort denna typ av desinformationsmaterial.
Sverigedemokraterna har som enda parti i Sveriges riksdag motsatt sig detta. I stället har de velat gå i den andra riktningen och lätta upp regelverket så att det ska bli enklare att sprida hat, hot och desinformation på nätet.
Mot bakgrund av Sverigedemokraternas intresse för just denna desinformationskampanj vill jag fråga Ludvig Aspling om ni har ändrat er och om ni nu tycker att det är rimligt att vi vidtar tuffare åtgärder mot hat, hot och desinformation, eller om ni fortfarande är det enda partiet i Sveriges riksdag som vill göra det enklare att hata, hota och sprida desinformationskampanjer på nätet.