Åsa Eriksson (S):
Jag vill yrka bifall till näringsutskottets förslag i betänkande NU22 med undantag för det tillkännagivande som några partier vill rikta till regeringen. För tids vinning kommer jag dock inte att yrka bifall till reservationen. Jag yrkar avslag på samtliga motioner. Det är så kul att äntligen få prata lite immaterialrätt igen! Jag tror att mina kollegor håller med mig om det.
Tyvärr är kunskapen om betydelsen av immaterialrätt ofta ganska låg, trots att de immateriella tillgångarna utgör cirka 80 procent av ett företags värde i snitt.
Vi vet de företag som utvecklar och vårdar sina immateriella tillgångar ofta har högre tillväxt, högre lönsamhet och bättre utveckling än de företag som inte gör det. Alltså borde vi prata immaterialrätt betydligt oftare än vi gör i dag. Kunskapen behöver öka både inom politiken, inom akademin och även hos många små och medelstora företag.
Utan kunskap om vad som eventuellt behöver skyddas, när man ska göra det och hur man ska göra det är risken stor för att stora värden går förlorade till andra som egentligen inte har rätt till dem. Fru talman! Vi behöver börja med att slå fast att alla former av ip-intrång är stöld. Den uppfattningen är inte så utbredd som den borde vara.
Därför vill jag tydliggöra detta. Kommentarer som "det skadar väl ingen om jag fildelar lite?" eller "en kopia på en dyr handväska har väl inte dödat någon?" kan göra mig riktigt upprörd. Det handlar ju om rättigheter. Det handlar om att få betalt för det man har skapat för att kunna leva på det man gör.
Det handlar dessutom om konsumentsäkerhet, om att inte göda organiserad brottslighet och om att de som skapar all vår underhållning, som vi tycker är så rolig i livet, måste få in pengar för att skapa ännu mer. Så är det dessvärre inte i dag. Det bor nästan 1 1⁄2 miljon pirater i Sverige.
De tittar tillsammans på 63 miljoner illegala filmer per år, och de streamar ungefär 75 miljoner illegala serieavsnitt per år, enligt Rättighetsalliansen. Av dessa är det ungefär 600 000 som abonnerar på illegal ip-tv. Det vill säga att de får hundratals tv-kanaler för en struntsumma.
Men de som tjänar på detta är inte de som äger rätten till det som sänds utan organiserad brottslighet. Det är ett värde av ungefär en halv miljard kronor som går i helt fel fickor. Detta måste få ett stopp.
I Sverige beräknas varumärkesförfalskning och piratkopiering leda till minskat värdeskapande på nästan 60 miljarder årligen. Detta behöver vi i näringsutskottet, och skatteutskottet också, för den delen, debattera mycket oftare, och vi måste vidta åtgärder. Det handlar om utträngning av nära 71 000 jobb i olika näringar som är intensivt beroende av immateriella rättigheter. Skatteintäkterna påverkas också.
Nästan 16 miljarder går förlorade på grund av att legala företag, alltså företag som har rätt till olika värden, trängs ut genom varumärkesförfalskning och piratkopiering. Detta göder organiserad brottslighet. Fru talman! I dag tar det lång tid för en rättighetshavare i Sverige att via domstol blockera webbsidor som olovligen tillgängliggör upphovsrättsskyddat material.
För att förkorta förberedelsen av målen i domstolen har ett antal rättighetsinnehavare och Sveriges större internetleverantörer alldeles nyss ingått en branschöverenskommelse. Det är jättebra. Det kommer att ge en förenklad och mer effektiv hantering av blockeringsföreläggande.
Denna typ av avtal kan, tror jag, inom ramen för den svenska modellen göra stor skillnad för många rättighetsinnehavare. Ett annat exempel är den risk- och ansvarsförsäkring mot ip-intrång som branschorganisationen Trä- och möbelföretagen har tagit fram. Det är ett jättebra initiativ som jag hoppas att fler branschorganisationer tar efter.
Även om vi politiker givetvis måste göra mer och sätta ramverket kommer vi alltid att behöva ha starka parter som enligt den svenska modellen förhandlar fram sådant som vi politiker inte är de bästa att lösa.
Socialdemokraternas målsättning är att Sverige även fortsättningsvis ska rankas som ett av de mest innovativa och kreativa länderna i världen och att vi ska dra största möjliga nytta av den tekniska revolution som vi är mitt inne i just nu. Vad har då den socialdemokratiskt ledda regeringen egentligen gjort på detta område under de gångna två mandatperioderna?
Man har satsat stort på kunskapshöjning, bland annat genom uppdrag till PRV, Vinnova, Almi och regionala exportcentrum. Man har infört ip-checkar. Man har gett uppdrag till Statens medieråd och Konstnärsnämnden. Man har infört tydligare skrivningar i grundskolans kursplaner, så att barn får lära sig mer om upphovsrätt och så vidare. Men det absolut viktigaste är den domstolsreform som genomfördes under förra mandatperioden.
Nu finns det två specialdomstolar som bara dömer i den här typen av ärenden för att förkorta den tid det tar och effektivisera hanteringen och specialisera sig på dessa ibland ganska snåriga ärenden. Detta gör att det tillkännagivande som en del partier vill rikta slår in öppna dörrar, menar jag. Regeringen har satsat hårt på att öka kvaliteten och effektiviteten.
Vi vet att sedan domstolarna infördes har man alltid avgjort långt fler mål än vad som har inkommit, vilket gör att balansen har minskat. Vi är på rätt väg. Vi har också fått enhetliga patent inom EU, vilket förkortar handläggningstider och minskar företagens kostnader. Det är jättebra. Det är något som svenska regeringen har drivit.
Vi jobbar också inom biståndet med att öka kunskapen om immaterialrätt i andra länder, framför allt i Afrika och Asien. Fru talman! Vad vill vi då se framöver från Socialdemokraternas sida? Vi sossar i näringsutskottet har tagit fram ett förslag. Vi tycker att vi behöver en innovationsstrategi där vi satsar mycket mer på kunskapshöjning på till exempel det immaterialrättsliga området. Ett kunskapspaket behövs.
Vi tycker att vi behöver bli mycket bättre på att strategiskt använda patentdata för att effektivisera forskning. Vi behöver också ännu bättre kunskapshöjning inom akademin, så att fler forskningsresultat kan kommersialiseras och se dagens ljus. Vi socialdemokrater menar att svenska företag även fortsättningsvis ska konkurrera genom innovation och kvalitet, inte genom låga löner.
Och vi ska vara världsledande även i framtiden. Med ökad kunskap, utvecklad samverkan mellan olika samhällssektorer och stabila trygghetssystem som gör att fler vågar satsa och förverkliga sina drömmar kan vi både fortsätta att vara en världsledande nation när det gäller innovation och en stark kulturnation.
Avslutningsvis vill jag tacka mina kollegor för det här riksdagsåret och för mandatperioden. Dessutom vill jag rikta ett jättetack till den eminenta personalen på näringsutskottets kansli.