KBLab/rixvox huggingface dataset:
Åsa Romson (MP):
Jag tackar ledamot Nordin för ytterligare en debatt i detta angelägna ämne. Jag kan försäkra ledamoten att regeringen är angelägen om att säkerställa att när man på den svenska marknaden får information, till exempel sådan viktig information som miljöinformation om produkter som bilar, ska den informationen vara korrekt. Man ska kunna lita på den.
Konsumenten och företaget som beställer miljöprofiltransporter men också myndigheter och regering ska kunna lita på de uppgifterna så att man också kan planera allra bäst för att Sverige ska ta steg framåt mot en fossilfri transportsektor, där vi helt enkelt gör oss oberoende av fossila bränslen och minskar kvävedioxidutsläppen i våra städer.
En läxa som jag tror att det är oerhört viktigt att se - och som jag tror att även tidigare ministrar rimligen ser i backspegeln - är att när man som alliansregeringen gjorde bygger in miljösubventioner som till exempel den femåriga nedsättningen av fordonsskatt för ett segment av bilar, då hänger det med de bilarna. Det är rimligt - man får en premie, och man vet att den håller över tid. Men fem år i den här sektorn är ganska länge.
Nu kommer det uppgifter om att bilar släpper ut betydligt mer. Det är inga nya uppgifter. De är i samklang med de uppgifter vi har haft på kvävedioxidsidan. Det gör att man i backspegeln ser att det är ett problem att vi står med de löpande subventioner som alliansregeringen gav till de här miljöbilarna och som finns även i årets budgetar. Det kan absolut sticka i ögonen.
Jag tror att vi ska ta den lärdomen med oss när vi tittar på och säkerställer att vi med skatteincitament och andra förmåner verkligen premierar en teknikutveckling. Jag ser att teknikutvecklingen går alltmer mot eldrift, som är oerhört bra ur luftmiljösynpunkt men också ur klimatsynpunkt. Men att de bränslen som görs i ett livscykelperspektiv inte leder till fossila utsläpp är också oerhört viktigt.
Åsa Romson (MP):
Jag delar ledamoten Rickard Nordins syn på att andelen av nybilsförsäljningen som utgörs av laddhybrider, elbilar, biogasbilar och etanolbilar, helt enkelt bilar som kan gå på förnybara bränslen eller el till 100 procent, är bekymmersamt låg - 6,6 procent 2015.
Men jag är något mer hoppfull och tycker att man har en felaktig bild när man tycker att detta är det stora bekymret, sett till varifrån man kommer. År 2013 var nämligen denna siffra 3,4 procent. Den har alltså fördubblats på två år. Varför har andelen fördubblats på två år, och vad har lett fram till det? Det handlar om styrmedel. Alliansregeringen införde en supermiljöbilspremie. Det har skett till exempel en nedsättning av förmånsvärdet.
Det har även varit annat i omgivningen som har gjort det lättare att ha biogas- eller elbil i Sverige, eftersom tillgången på el och biogas har ökat. Vad gör regeringen? Regeringen stärker, förlänger och breddar dessa stöd, så att fler kan få tillgång till dem. Elbilsköparna ska bli fler. Då måste vi göra plats för dem.
Därför mångdubblar vi stödet under 2015 och 2016 till supermiljöbilspremien, så att inte osäkerhet och köer uppstår. Vad vi gör är att miljödifferentiera premien.
När tekniken har gått längre och vi ser att prisbilden ser så olika ut mellan de rena elbilarna och laddhybriderna och vi dessutom ser att utsläppen skiljer sig åt ganska markant - de rena elbilarna är mycket renare - är det rimligt att man differentierar premien. Herr talman!
Regeringen stärker, förlänger och breddar alltså just de stöd som har lett fram till att vi åtminstone har fått en fördubbling av den lilla andel av nybilsförsäljningen som nu utgörs av bilar som går på förnybara bränslen eller är laddhybrider eller elbilar. Jag är därför förvissad om att det är den vägen som vi ska fortsätta. Det som jag är mer bekymrad över är oppositionens svar på detta.
Läser man oppositionens budgetar ser man att Centerpartiet stöder regeringens förslag när det gäller supermiljöbilspremien och förmånsvärdet, vilket är glädjande. Men Alliansen är extremt splittrad. Rickard Nordins kollegor i Liberalerna slopar hela supermiljöbilspremien över en natt. Vi skulle inte ens ha haft den i dag. Det skulle ha blivit 40 000 kronor dyrare att köpa en elbil i januari i år än vad det var i december förra året.
Moderaterna går helt emot en differentiering i fråga om miljöprestandan i supermiljöbilspremien.
Dessutom, vilket jag faktiskt är mest bekymrad över, anser man inte att dessa stödinsatser för att vi ska producera mer biogas i landet och få ut den till mackar och tankställen och bygga fler laddstationer i hela landet, så att det blir möjligt att åka bil på ren el i hela landet, förtjänar ett stöd och en samordning av staten. Det är detta vi gör.
Vi har samordnat dessa insatser på Energimyndigheten, vi har gått ut med stöd till kommunerna för laddstolpar och det byggs nu laddinfrastruktur i hela Sverige. Men det säger allianspartierna, med Centern i spetsen, nej till. Jag undrar varför ni gör det.
Åsa Romson (MP):
Jag tackar för inspelen. Jag upprepar det som jag sa i svaret om bedömningarna av branschen. Vi kan stå här och ha olika skräckscenarier och säga att de åtgärder i budgeten som vi beslutar om här i kammaren inte kommer att ha någon effekt för att stärka det som vi båda faktiskt vill, det vill säga att de bilar som är miljöbäst också ska gynnas.
När någon ska köpa en ny bil ska allt fler välja en bil som kan gå på helt förnybara bränslen eller el. Branschen, Bil Sweden i detta fall, bedömer att försäljningen kommer att öka - uppemot 14 000 laddhybrider och elbilar. Det är bland annat tack vare de stöd som vi har fattat beslut om här i riksdagen. Vad är målet? Regeringen har ett mycket tuffare mål totalt sett än vad Sverige har haft tidigare.
Det är för att vi ser att klimatfrågan är än angelägnare. Vi ser att det är en viktig ansvarsfråga för att vi ska kunna se våra barn i ögonen i framtiden. Men vi ser också att det för Sverige är en otrolig möjlighet. Vi kan premiera lösningar som vi kan sprida i Sverige. Jag är glad att Centerpartiet stöder till exempel regeringens förslag i budgeten om en elbusspremie. Det är en av lösningarna, där man genom att investera klimatsmart i Sverige också kan sprida lösningar.
Men jag tror också att vi måste underlätta för allt fler i Sverige att gå den fossilfria vägen när det gäller transporter. Därför har vi följt upp den rapport om en fossilfri fordonsflotta som kom under förra mandatperioden. Alla åtgärderna framgår tydligt på regeringens hemsida. Jag tror att det är närmare 20 åtgärder. Jag ska inte stå här och räkna upp dem.
Men det handlar bland annat om att vi faktiskt tar bort skatt på biodrivmedel som alliansregeringen införde när det gällde låginblandningen i förnybara bränslen. Där tar vi bort skattetaket. Vi tar alltså bort en skatt på förnybart som alliansregeringen hade infört. Vi säkerställer samordningen kring en laddinfrastruktur. Vi ser också till att vi får igång biogasproduktionen fortsättningsvis, vilken drogs ned när man tog bort de tidigare investeringsstöden från den sektorn.
Jag välkomnar debatten om hur vi ska precisera målet om den fossilfria transportsektorn. Det pågår diskussioner, och den här regeringen står bakom samma visioner och ambitioner som antogs här i riksdagen under den förra regeringens tid. Man kan tycka att de var svajiga. Men det är i så fall någonting som får stå för oss alla.
Jag hoppas också att inte minst den diskussion som nu förs i Miljömålsberedningen om klimatmål kan hjälpa oss att se när i tiden olika sektorer kan nå fram till målet att vara fossilfria. Jag tror att det är viktigt för Sverige. Det är viktigt för innovationskraften, för vårt ansvar i klimatfrågan men inte minst för att goda idéer kan spridas. De behöver spridas när klimatfrågan är så allvarlig som den är.
Åsa Romson (MP):
Tack för debatten! Vi kommer säkert att återvända till ämnet. Vi redogjorde för konsekvensanalysen. Vi kan se vad som har lett fram till dubbleringen av elbilarna och nybilsförsäljningen av bilmodellerna som drivs av förnybar energi. Vi kan se hur incitamenten kan förstärkas, breddas och förlängas. Vi gör så. Bedömningen är att försäljningen ska öka.
Det är också branschorganisationernas bedömning. Dessutom är det viktigt att lägga till ökad produktion av biogas i landet och ökad laddinfrastruktur. Om det ska bli gjort i hela landet måste detta samordnas. Det sker genom en nationell samordning på Energimyndigheten. Det finns stöd för utbyggnad i hela landet. Vi ska följa upp och leverera. Det producerades mängder av förslag under den förra regeringen.
Det var lätt för politiker att säga att de tycker så här och så här. Men om man ska leverera förslagen måste uppgiften göras. Därför uppmanar jag ledamoten att gå in på regeringens hemsida och se hur regeringen följer upp förslagen om en fossilfri fordonsflotta. Vi bockar av förslag efter förslag och genomför sådant som vi kan vara stolta över - en fossiloberoende fordonsflotta.
Projektet att göra Sverige oberoende av fossilt kol och fossil olja kan vara nåbart. Det är regeringens mål. Sverige ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Jag hoppas att vi kan jobba tillsammans med detta.
Åsa Romson (MP):
Johan Hultberg har frågat mig hur regeringen och statsrådet ställer sig till det arbete och de slutsatser som Strandskyddsdelegationen presenterar, om regeringen avser att återkomma till riksdagen med en proposition vars syfte är att reformera och göra strandskyddet mer ändamålsenligt i hela landet samt om regeringen och statsrådet avser att se över reglerna för inrättandet av kommunala naturreservat i syfte att säkerställa att nuvarande regelverk inte utnyttjas på felaktiga grunder. Herr talman!
Det svenska strandskyddet är tillsammans med allemansrätten unikt i ett internationellt perspektiv. Strandskyddsreglerna syftar till att skapa förutsättningar för allmänhetens tillgång till naturupplevelser och för bevarandet av biologisk mångfald i strandnära områden. Låt mig påpeka att strandzonen är särskilt viktig för biologisk mångfald. Samtidigt finns en flexibilitet i strandskyddsreglerna som främjar landsbygdsutveckling och lokalt beslutsfattande.
Ett väl fungerande strandskydd kräver ett ändamålsenligt regelverk och en god tillämpning. Detta innebär bland annat att reglerna medger utveckling av Sveriges landsbygder samtidigt som strandskyddets syften inte äventyras. De vägledande myndigheterna har en viktig roll för att tillämpningen sker i enlighet med de intentioner som ligger till grund för regelverket.
Strandskyddsdelegationens insatser med att i enlighet med sitt uppdrag utföra och samordna en informations- och kunskapsinsats om tillämpningen av strandskyddsreglerna har fyllt en viktig funktion, och delegationens betänkande kommer nu att hanteras vidare i Regeringskansliet. Jag och regeringen följer noga frågan om strandskyddsreglernas tillämpning och betydelse för både samhällsutvecklingen och bevarandet av de värden reglerna syftar till att skydda.
Kommunala naturreservat är ett viktigt verktyg för att utveckla naturvården på lokal nivå. Att inrätta naturreservat är ett av flera viktiga planeringsverktyg för kommuner. Min och regeringens uppfattning är att kommunerna använder sig av möjligheten att inrätta kommunala naturreservat på ett ansvarsfullt sätt för att skydda områden av värde för naturvården och friluftslivet. Det är därför inte aktuellt att se över reglerna för inrättande av kommunala naturreservat.
Åsa Romson (MP):
Jag tackar Johan Hultberg för diskussionen i en för hela Sverige angelägen fråga.
Som både Johan Hultberg och jag har betonat behöver vi ett ändamålsenligt regelverk för strandskyddets syften att dels tillgängliggöra den mest attraktiva marken för allmänhetens rekreation, dels att skydda zonen mellan vatten och land som ju många gånger har de högsta biologiska värdena.
Därigenom får vi ut så mycket som möjligt av vår miljöpolitik. Strandskyddsreglerna har en lång historia i Sverige. Regelverket har också förändrats kontinuerligt efter samhällets behov, synen på skyddsvärden och andra samhällsintressen.
Inte minst gäller det den reform som gjordes för landsbygdsutveckling, som såvitt jag kommer ihåg hela riksdagen ställde sig bakom och tyckte var en viktig reform inom strandskyddet för att säkerställa att detta fungerar i hela landet.
Vi är medvetna om att strandskyddet är som mest laddat med flest olika intressenter och högst tryck på marken i storstadsområdena och i en del av skärgårdsmiljöerna. Vi har dock en mycket varierad situation över landet.
Vi har gjort ett antal genomlysningar av de förändringar som har gjorts tidigare och som Johan Hultberg redogjorde för. Rapporterna från länsstyrelserna över hur man använder instrumentet med ett ökat strandskydd till 300 meter eller en begränsning till 100 meter visar att strandskyddsarealen totalt sett har minskat i Sverige.
Jag är dock medveten om att det ser väldigt olika ut. Men olikheter måste få finnas i ett land som har en så varierad landskapskaraktär och så varierade förhållanden, inte minst mellan stad och land. Det är alltså fullt rimligt. Självklart handlar det också om rättvisa mellan markägare och allmänna intressen. Det är alltid känsliga fall.
Vi vet att det kommer många överklaganden, som ibland hanteras av regeringen. Man behöver titta på och följa upp detta kontinuerligt, och det gör regeringen. Vi har mottagit Strandskyddsdelegationens bedömning, analys och rapport om det arbete som de har genomfört. Jag är glad att de har gjort sitt arbete.
Vi kommer att titta på deras förslag och den diskussion som finns kring detta framöver. Riksdagsledamoten kan känna sig trygg med att regeringen gör detta. Regeringen bedriver ett kraftfullt arbete för bostadsbyggande. Det är en mycket högt prioriterad utmaning i Sverige att fler bostäder måste byggas. Det finns dock fler hinder mot detta än strandskyddet.
Det kan vara lite svårt att se att det stora problemet med det svenska bostadsbyggandet i dag inte är strandskyddsreglerna. Jag vet att det på sina platser kan föras sådana diskussioner lokalt.
Åsa Romson (MP):
Tack, debattörerna! Jag upprepar att regeringen inte har tagit ställning till ändrade regler. Jag utesluter inte att vi, efter de översyner som görs, kommer med några förslag till ändringar - det verkar dumt att utesluta kloka förslag, inte minst från riksdagen. Det ska naturligtvis tas fram, för det behöver Sverige, inte bara för att tillgängliggöra mark för byggande utan också för att utveckla Sverige - hela Sverige.
Jag förstår att allianspartierna beklagar att den reform som de genomförde för två mandatperioder sedan inte har fallit ut som man önskade. Jag tror att vi i det kan se att det kanske inte är så enkelt, när man ändrar de här reglerna, att få ett visst utfall. Det kanske finns andra verktyg att jobba med också. Det kan handla om kultur i förvaltningarna.
Det kan handla om hur vi hittar en tydlig, bredare politisk linje, som vi också för ut så att den blir gällande i hela landet. Men tack för en god och viktig debatt!
Åsa Romson (MP):
Tack, Jesper! Jag var ganska tydlig och ingående i mitt inledande svar och redogjorde för alla de initiativ regeringen jobbar med just nu som har bäring på mikroplaster. Det är både ett kemikalieproblem och ett avfallsproblem, ska vi väl säga. Det är kombinerat. Vi i Sverige vill gå före och visa vägen, och det gör vi på flera miljöområden.
När det gäller att värna medborgarnas hälsa och skydd mot farliga kemikalier tror jag att det är oerhört viktigt att vi säkerställer att vi håller en hög skyddsnivå i Sverige. Det är viktigt av hälsoskäl, helt enkelt, men vi har precis som ledamoten pekade på även ett ansvar att visa vägen för andra länder som just nu inte ser detta som sitt största problem men som kommer att komma i ett sådant läge.
I det läget är det också viktigt att se hur vi jobbar tillsammans med branschen i utvecklingen av produkter. Jag är nämligen övertygad om att framtiden för hållbara produkter som är säkra för medborgare och konsumenter är produkter där man har tänkt till i giftighetsfrågor och när det gäller hur produkterna spelar i ett hållbart samhälle.
De kanske bygger på kretslopp och på hur annan produktion i samhället redan har sett ut. Framför allt tänker man längre: Vad händer när produkten inte längre används till det den är såld för att användas till? Vad händer med mobiltelefonen när konsumenten vill byta ut den? Det handlar om att hela tiden tänka på kretsloppen. Det är ju väldigt spännande, för i Sverige har vi flera bolag som vill ligga i framkant i sin bransch.
Bland annat när det gäller mikroplaster ser vi att majoriteten av de kosmetiska, avsköljbara preparaten - tandkräm, duschgeler och så vidare - är utan mikroplaster. Det är oerhört välkommet. Vi har dessutom en branschorganisation som aktivt jobbar med att dess medlemsorganisationer och företag ska ha ett program för att fasa ut detta.
Det är någonting vi måste jobba tillsammans med, och ett sätt att stödja en sådan utveckling är att vara tydlig med att till medborgarna kunna leverera produkter som inte är farliga för vare sig hälsan eller miljön. Därför är Kemikalieinspektionens förslag att man inför ett sådant förbud i Sverige, i samma tidsanda som den branschen själv har jobbat i, det vill säga efter 2018.
Parallellt med detta är det jätteviktigt - det är absolut intentionen från regeringen, och det är så vi bedriver arbetet - att jobba med EU-spåret. Vi har nämligen en gemensam marknad. Självklart får det ännu bättre resultat för miljön om fler produkter i hela Europa är säkra både ur miljö- och hälsosynvinkel. Därför jobbar vi alltid med en väldigt tydlig och prioriterad EU-hantering i kemikaliefrågorna.
Jag kommer att ta upp ett antal kemikaliefrågor när jag deltar i miljöministermötet som hålls nu på fredag.
Åsa Romson (MP):
Jag är av uppfattningen att vi inte kan jobba nog med att säkra både människors och miljöns hälsa från produkter som innehåller onödigt farliga material. Mikroplaster har, som jag har redogjort för, en potential att sprida miljögifter. Inte minst ser vi det i den marina miljön. Därför är det befogat att titta på alla förslag på hur man kan gå vidare för att säkra miljön i det sammanhanget.
Kemikalieinspektionens underlag till regeringen är som jag sa på remiss, och vi kommer att behandla och ta ställning till det konkreta förslaget. Men man redovisar i underlaget att så mycket som 40 procent av den här produkttypen på marknaden i Sverige - tandkrämer, duschgeler och liknande - fortfarande innehåller mikroplaster, trots att det finns en uppsjö fungerande alternativ som används av majoriteten på marknaden.
Jag är ganska övertygad om att det är svårt att få bort de där 40 procenten enbart genom branschorganisationens frivilliga arbete, och det beror på att de redan i dag säger att i stort sett hela deras bransch har ställt om. Problemet är att det på marknaden inte bara är branschorganisationens aktiva medlemsföretag och organisationer som verkar. Jag kan snarare se att de kommer att få problem.
Om de har gått före och varit duktiga och fasat ut mikroplasterna från sina produkter vill ju jag att de ska fortsätta känna att de har gjort ett bra jobb. Det tycker inte jag att vi ger dem förutsättningar för om vi som politiker säger: Nej, det här är inte ett så stort problem.
Det finns ju andra stora miljöproblem, så vi låter de företag som har produkter som inte är miljöbra fortsätta konkurrera med de miljöbra produkter som har tagits fram - trots att det finns fullgoda alternativ och trots att vi har oerhört stora belägg framför allt för att mikroplaster är ett bekymmer i den marina miljön men också för att de kan sprida andra tungmetaller. Jag tycker alltså inte att det är ett bortkastat arbete.
Det är ett viktigt arbete, och jag tror dessutom att det stöder de företag som ligger i framkant. Min uppfattning är inte heller att EU i dag gör tillräckligt för att de egentligen också är framme vid att införa en sådan här reglering - långt ifrån. De signaler jag får från Bryssel är att man inte gör någonting alls när det gäller mikroplastfrågan. Det är snarare USA som har klivit fram, där man har antagit ett liknande förslag för sin marknad.
Jag tycker att fler länder i EU borde göra det, och jag är övertygad om att fler länder i EU får upp ögonen för det om vi i Sverige är tydliga och tillsammans med vår bransch och vår marknad säger att detta är på väg ut - och sätter ett slutdatum.
Åsa Romson (MP):
Även jag tackar för en god debatt. Det är viktigt att diskutera vad som är ett hot mot vår marina miljö och vår miljö i övrigt. Vi ser att kemikalier och olika gifter ansamlas från våra mänskliga aktiviteter och våra produkter, i det här fallet från plaster eller just produktgruppen mikroplaster i avsköljbara dusch- och tandkrämsprodukter, vilket skapar problem i miljön.
Vi som politiker har ett ansvar att se till att vi gör, om jag får citera ledamoten, rätt från början. Och det tror jag att vi har möjlighet att göra om vi går vidare och är aktiva med att säkerställa att vår reglering på området stöder de företag och organisationer som hittar alternativen, för det finns alternativ i dag till just de här produkterna. Det vidare perspektivet på hur avfallshanteringen av inte minst plaster säkerställs och förbättras är också ett viktigt uppdrag.
Vi ser att det här hänger väldigt mycket ihop. Jag är övertygad om att vi kommer att återkomma till den här viktiga debatten. Jag hoppas att min oro för att Moderaterna kommer att säga nej till alla typer av nationella förbud är obefogad.
Även när EU:s dörr är stängd för de här frågorna är det enda sättet att påverka EU att medlemsländerna är tydliga med att de faktiskt prioriterar kemikalielagstiftningen, precis som alliansregeringen var när det gällde bisfenol A i livsmedelsförpackningar som vänder sig till barn. Jag hoppas att vi kan stå starka och tydliga från Sverige i att det är den utveckling som vi vill se i Europa, ett Europa som också tar hänsyn till miljön och till människors hälsa.
Åsa Romson (MP):
Edward Riedl har frågat statsrådet Sven-Erik Bucht vad statsrådet ämnar göra för att lätta på strandskyddet i Sverige. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det svenska strandskyddet är tillsammans med allemansrätten unikt i ett internationellt perspektiv. Strandskyddsreglerna syftar till att skapa förutsättningar för allmänhetens tillgång till naturupplevelser och för bevarandet av biologisk mångfald i strandnära områden.
Strandzonen är särskilt viktig för biologisk mångfald. Samtidigt finns vissa möjligheter i strandskyddsreglerna för att främja landsbygdsutveckling och lokalt beslutsfattande. Som jag utvecklade vid interpellationsdebatten den 4 februari rörande interpellation 2015/16:326 av Johan Hultberg, Moderaterna, kräver ett väl fungerande strandskydd ett ändamålsenligt regelverk och en god tillämpning.
Strandskyddsdelegationens insatser med att i enlighet med sitt uppdrag utföra och samordna en informations- och kunskapsinsats om tillämpningen av strandskyddsreglerna har fyllt en viktig funktion, och delegationens betänkande kommer nu att hanteras vidare i Regeringskansliet. Fru talman! Flera förändringar i strandskyddslagstiftningen har gjorts under de senaste åren.
Framför allt har ändringarna från 2009 och 2010 förändrat förutsättningarna genom att beslutsrätten i högre utsträckning har flyttats till kommunerna och dispensmöjlighet för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, LIS, har tillkommit. Vidare trädde en regel om nya möjligheter för upphävande av strandskyddet vid små sjöar och vattendrag i kraft så sent som år 2014.
Jag och regeringen följer noga frågan om strandskyddsreglernas tillämpning och betydelse för både samhällsutvecklingen och bevarandet av de värden som reglerna syftar till att skydda.