KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sten Bergheden (M):
Först och främst tänker jag inte föregripa den utredning som kommer att ske. Om vi hade alla svar på de frågor Jan Lindholm ställde om exakt hur det ska se ut skulle vi inte behöva någon utredning. Det är därför vi kommer att tillsätta en - det är grunden. Jan Lindholm från Miljöpartiet påstår att man inte ska slänga bort pengar på en utredning. Jag vet inte om Miljöpartiet över huvud taget ska tala om att slänga bort pengar på utredningar.
Jag kan bara nämna Bromma flygplats. Hur många utredningar gjordes, och hur mycket pengar lade ni i Miljöpartiet och regeringen på att utreda en nedläggning av Bromma flygplats? Om ni hade använt de pengarna till att i stället sätta upp de alkobommar som vi behöver vid våra gränsstationer runt om i landet hade vi stoppat alkoholmissbruk och fulla chaufförer som kör in i landet.
Men ni valde att lägga pengarna på en utredning av något så meningslöst som en nedläggning av Bromma flygplats. Jag tror inte att Miljöpartiet är rätt parti att över huvud taget ifrågasätta en utredning när det gäller gårdsförsäljning av öl och vin.
Sten Bergheden (M):
Jag vet inte om jag var otydlig i mitt förra inlägg, men jag sa: Jag tänker inte göra utredningen. Vi tänker tillsätta en utredning som tittar på hur detta ska lösas - just den formulering som vi är överens om. Jag kan läsa upp den för ledamoten en gång till om det var otydligt.
Vi vill ta fram en lagstiftning som gör det möjligt att tillåta gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker, exempelvis öl, vin och cider, under förutsättning att Systembolagets monopol kan upprätthållas. Det är vårt ingångsvärde. Sedan vill Jan Lindholm att jag ska lägga direktiv till utredningen om vad den ska komma fram till och vad vi tror och tänker.
Jag vet inte hur ni i Miljöpartiet jobbar med utredningar, men lades direktiv till utredningen att Bromma flygplats skulle läggas ned? Jobbar man på det sättet? Nej, vi tittar på detta förutsättningslöst. Men vi har ambitionen att hitta en möjlighet att tillåta gårdsförsäljning i Sverige, för vi tror att det är bra för landsbygden. Vi tror att det är bättre att satsa på att landsbygden av egen kraft kan bygga upp sina näringar och jobba vidare.
Vi tror inte på sådana akutåtgärder som Miljöpartiet och den övriga delen av regeringen jobbar med - att sätta igång ett röjningsarbete efter en misslyckad landsbygdspolitik.
Sten Bergheden (M):
Visst summerar vi snart fyra år med en socialdemokratisk regering. Med facit i hand kan vi konstatera att det man sa före valet icke har levererats. Däremot har man gjort en del andra trevande försök att rätta till saker och ting. Men det är inget som märks där ute på våra vägar. Det var ett långt tal Leif Pettersson höll.
Men i sak var det oerhört fattigt. Det är bara att konstatera att Socialdemokraterna egentligen är som piggast i opposition. Det är då man jobbar och sliter. Sedan sätter man sig på sina händer i regeringsställning och gör ingenting. Man tillsätter en utredning för att flytta fram klampningstiden med tolv timmar, och den utredningen håller man på med i tre och ett halvt år, för att komma fram till att det inte är möjligt att klampa längre än ytterligare tolv timmar.
På tre och ett halvt år hade vi nog kunnat utreda de flesta frågorna inom hela åkerinäringen. Vi hade kunnat titta över vad som skulle kunna vara den tyska modellen, att klampa tills vi verkligen har fått fast dem och fått in böterna. Men i stället valde man tolv timmar. Jag måste fråga: Är Leif Pettersson nöjd med tolv timmar? Är det verkligen att klampa på riktigt, som man sa före valet, fru talman?
Har man nått det målet nu? Jag ställde en fråga i mitt anförande som jag gärna vill ha svar på. Jag tänkte att nu kommer väl Leif Pettersson ändå att ägna sig åt att svara på den frågan i sitt långa anförande på nästan 20 minuter. Men nej, det gjorde han inte med ett enda ord. Vi vill ha en konkurrensutredning för att stämma av hur konkurrenssituationen ser ut för svensk åkerinäring gentemot utländska åkare. När kommer den utredningen? Det svaret borde vi kunna få.
Det har riksdagen faktiskt ställt sig bakom, och det vore väl rimligt att börja utreda konkurrenssituationen innan ni utreder nya skatter.
Sten Bergheden (M):
Jag kan inte räkna upp allt. Vi införde första steget i beställaransvaret. Vi införde försök med alkobommar. Vi införde krav på vinterdäck på drivaxeln. Det var några delar. Vi satte också igång en utredning för att få till stånd sund konkurrens på våra vägar. Där kom vi fram till en hel del förslag, som vi sedan förväntade oss att nästa regering, i det här fallet den socialdemokratiska regeringen, skulle fortsätta driva. Men i stället började ni utreda nya skatter för åkerinäringen.
Jag tolkar det som att Leif Pettersson och regeringen inte tänker tillsätta någon utredning om konkurrenssituationen. Däremot kan man tänka sig att införa en ytterligare skatt på diesel på 1 krona eller 1,50 utan att ha någon kontroll. Om ni hade tittat på konkurrenssituationen skulle ni ha slängt skattehöjningen på diesel och bensin i papperskorgen, för den försämrar ju konkurrensen ännu mer.
Att i det läget ens komma på tanken att införa en ytterligare kilometerskatt som skulle drabba ett av de länder i Europa som är mest beroende av långa transporter kommer - det säger sig självt - att snedvrida konkurrensen ännu mer. Jag vill ändå ha svar på ytterligare några frågor. Leif öppnade för att vi skulle titta på en polis som är bättre organiserad när det gäller trafikövervakningen, alltså något liknande trafikpolis. Tyskarna har BAG.
Detta har vi moderater motionerat om och drivit på för. Är Leif beredd att titta på detta för att få en tydligare trafikpolis? Det skulle verkligen vara bättre om vi kunde få den funktionen mer renodlad. Alkobommarna var färdiga att tas i bruk. Utredningen var klar, och bommarna var uppsatta, först i Göteborg, sedan i Frihamnen i Stockholm. Men när Socialdemokraterna tog över lade de ned detta. De gjorde ingenting.
De lämnade till och med bort alkobommarna till Finland under tiden, i stället för att sätta upp dem i svenska hamnar. Nu har vi alltså inga alkobommar. Varför blir det inga alkobommar? När kommer de?
Sten Bergheden (M):
Jag vill göra en rättelse av det yrkande jag hade i mitt anförande. Jag yrkar bifall till reservation 2 av Moderaterna och Centern tillsammans och till reservation 8. Fru talman! Karin Svensson Smith frågar mig vad vi har för strategi.
Det är lite av det vi lade fram i våra förslag när det gäller att satsa på elvägar, biobränsle till flyget och ny teknik med självkörande bilar och annat. Det är vår utveckling. Man kan inte tro att man får en utveckling om man lägger på höga skatter för en verksamhet som behöver de pengarna. Företagen som utvecklar detta måste kunna driva fram och få lönsamhet i sin verksamhet.
De människor som bor och lever i landet måste kunna röra sig och skapa den tillväxt som behövs i hela landet. Ni lägger en skatt över delar av Sverige som gör att tillväxten sjunker i landet. Det gör att vi har mindre pengar totalt sett till att utveckla de saker vi måste göra i landet. Om jobben minskar och flyttar utomlands är det inte vi som kommer att rädda klimatet, utan då kommer det att försämras.
Vi hoppas och tror mycket på att den nya tekniken kommer att hjälpa oss att klara målen framåt. Det är därför vi driver på regeringen några månader till så att den jobbar vidare. I dag är det politiken som sitter och bromsar utvecklingen därför att man inte har någon tydlig riktning, signal eller strategi framåt. Det enda man jobbar med är nya miljöskatter från verksamheten i stället för att jobba med: Vad är vårt ansvar? Hur får vi fram elvägarna?
Hur får vi fram regelverket för de självkörande bilarna? Hur ser vi till att samordna de resurser som finns i samhället så att det verkligen ska gå framåt? Regeringen ägnar sig bara åt att höja skatter och tror att det är lösningen.
Sten Bergheden (M):
Vi kan börja med biogasen. Den kan vi få fram mycket mer av om vi ökar djurantalet här i Sverige. Er politik går tvärtemot den delen. Ni vill införa köttskatt och olika skatter på diesel och annat som minskar ned produktionen som sker på landsbygden. Det är snarare så att er landsbygdsfientliga politik minskar möjligheten för biogasen. Ni i Miljöpartiet tror att den ska komma från himlen.
Nej, det krävs djur och annat där framme som kan plocka fram den. Det motarbetar ni i er övriga politik. Det handlar för vår del om längre och tyngre lastbilar. Det löser en hel del. Er politik går ut på att bromsa utvecklingen på lastbilar. Ni vill ha kortare lastbilar. Ni vill gå ned till EU:s nivå på 18,75 meter när vi redan i dag har 25,25 meter. Ni vill snarare öka miljöbelastningen med kortare och fler lastbilar. Er politik hänger inte ihop.
Ni tror att skatterna i Sverige kommer från himlen, men det gör de inte. De kommer från våra företag och människor där ute som håller på med utveckling och satsningar. De pengarna säger ni är satsningar från er sida. Nej, det är våra företag och människor som har skattat in de pengarna. Det är den begränsningen jag har gjort. Ni kallar det för era miljökliv hit och dit.
Det kommer inte att lösa det, utan det är tekniken där ute och att människorna kan ha kvar sina pengar i företagen och jobba vidare. Ni satsar för fullt på ett höghastighetståg i stället för att satsa på elvägar. Varför driver inte Miljöpartiet elvägar fullt ut? Det kommer ändå att vara lösningen framåt. Det talar alla om. Men det är inte vad ni vill göra. Ni vill ha ett höghastighetståg som ingen har efterfrågat och som kommer att äta upp alla investeringar i infrastruktur framdeles.
Det är dessutom olönsamt och går inte ihop någonstans i världen. Det är vad ni tänker göra, och ni vill att skattebetalarna ska betala det. Nej, tack, fru talman!
Sten Bergheden (M):
I dag debatterar vi betänkande TU19 om körkortslån. Det är faktiskt ett nästan helt enigt trafikutskott som står bakom betänkandet, vilket jag tycker är bra. Förslaget innebär att det blir möjligt för personer som tar körkort B att ansöka om studielån för att klara finansieringen av sitt körkort.
Detta är en fråga som jag och mitt parti har drivit länge, och jag är glad att vi nu äntligen är här och att detta har gjorts möjligt. Det som inte är bra med körkortslånet är att det bara riktas till dem som är arbetslösa och bara avser B-körkort. Men det är ändå en bra början. Fru talman! Körkortsutbildningen är en av de absolut viktigaste utbildningar en person kan genomgå.
Man lär sig inte bara att köra ett fordon, utan man lär sig också hur man uppträder i trafiken i övrigt samt riskbedömningar med mera. Att ha ett körkort öppnar också helt nya möjligheter att bo och verka i hela landet i stället för att vara tvingad att bo i städerna, där det finns en utbyggd kollektivtrafik. Ett körkort ger också personer en stor frihet att röra sig fritt, utan tidtabeller eller planerade avgångar. Fru talman!
Sverige behöver bilen och även lastbilen, bussarna och flyget för att fungera. Sverige behöver fler chaufförer och fler som tar körkort. Men Sverige behöver inte en socialdemokratisk regering som gör allt för att straffbeskatta alla våra fordon och deras bränsle.
Den här regeringens skattepolitik hotar bilen, bussen, lastbilen och flyget, och den hotar våra jobb och vår landsbygd. Sverige behöver en ny regering den 9 september. Fru talman! Sverige behöver fler chaufförer. I dag fattas det många lastbils- och busschaufförer. Detta äventyrar både jobb och företag i Sverige.
Om fler tog körkort skulle det säkert minska arbetslösheten i Sverige, och därför måste detta uppmuntras ännu mer. I många andra länder är det billigare att ta körkort eftersom man har lägre moms på körkortsutbildningar. Man har alltså lägre skatt på körkort, något som även vi i Sverige borde titta på och eventuellt införa.
Varför ska man ha skatt på en så viktig utbildning som körkortsutbildningen, när det inte är skatt på andra utbildningar i Sverige? Avslutningsvis vill jag bara säga till den som ännu inte har tagit ett körkort: Ta ett körkort och ta vara på möjligheten att röra dig fritt och slippa alla dessa tågförseningar!
Jag vill också passa på att önska alla skaraborgare samt ledamöter och kanslipersonal i trafikutskottet en trevlig sommar.
Sten Bergheden (M):
Tack för frågan! Jag vidhåller fortfarande att det var brösttoner innan vi var färdiga med detta 2014 om att det bara var att sätta upp alkobommarna i hamnarna. Det var saktfärdigt från den gamla regeringen som höll på i två års tid med att göra utvärderingen och proven. Sedan har det nästan gått fyra år innan man kom fram till att de ska sättas upp, och de är fortfarande inte uppsatta.
Ambitionen är att den första bommen ska vara uppsatt den 1 juli. Det tycker jag är bra. Men i det läget ska Socialdemokraterna kanske påminnas om att det är väldigt lätt att sitta i opposition och lova saker och ting som man sedan inte klarar att leverera i majoritet. Detta är ett ypperligt bevis. Man gjorde lite fel i de här sammanhangen och var inte tydlig nog mot Trafikverket med att tala om: Vi ska ha upp dem. Man gav förutsättningslöst Trafikverket i uppdrag att titta på om de gick att sätta upp.
Man tappade nästan ett år i utredningstid innan man fick fart på det igen. Det är regeringens ansvar att se till att hålla tempot. Det är bra att det är finansierat. Det är nästan förutsättningen för att kunna sätta upp dem. Det är självklart, och det ligger med i den andra delen. När det gäller polisens arbete tycker jag att Johan passar rätt kraftigt i sammanhanget.
Vi har väl ändå några former av ambitioner att man även måste kolla utandningsproven ute på våra vägar. I detta läge sjunker antalet drastiskt. Det ger en sådan tydlig signal där ute att det är väldigt liten risk att åka dit om du kör onykter. Både regeringen och riksdagen borde vara upplysta om att det just nu görs väldigt få utandningsprov där ute. Det ökar risken för att det är människor som kör omkring onyktra som inte blir tagna.
I det läget behöver ministern och andra påpeka detta för polisen. Det kan vara en allvarlig brist.
Sten Bergheden (M):
Jag kan svara på den fråga som Johan Andersson ställde till mig tidigare om hur vi ser på polisens arbete framåt. Vi moderater tycker att trafikpolisen behöver ha ett tydligare uppdrag och en tydligare roll. Vi tittar rätt mycket på den tyska varianten på detta som heter BAG där man har en mer särpräglad trafikpolis som jobbar mycket mot yrkestrafiken. Det är en modell som tilltalar oss och som vi tittar vidare på.
Det skulle kunna vara bra för att komma åt det olagliga när det gäller ren yrkestrafik att vi har specialiserade poliser som kan slå till på ett helt annat sätt. När det gäller polissituationen som sådan vet vi hur den är. Vi behöver ha fram fler poliser, och då behöver vi ha fler utbildningar. När jag ändå står här kan jag passa på att trycka på för att vi kanske behöver ha en till ny polisskola i Sverige. Vi har slagits rätt hårt från Västsverige för att vi vill ha en sådan placering i Borås.
Vi har fortfarande inte sett några tendenser till att den skulle landa. Det vore bra om vi fick fram fler utbildningsplatser i olika områden av Sverige för att attrahera fler att välja detta yrke. Vi behöver börja där. Det handlar om ekonomi och utbildningar så att vi får fram fler poliser. I detta läge är det den sittande regeringen som har ansvaret för att leverera.
Jag önskar att det vore lite mer verkstad.
Sten Bergheden (M):
Tack, ministern, för svaret! Jag trodde att den fråga som är enklast att svara på är vilka åtgärder statsrådet vidtar inom sitt ansvarsområde för att minska vargens påverkan på landsbygden och djurhållningen.
Jag hade kanske förväntat mig något om att vargstammen faktiskt är lite för stor i Sverige och att vi borde se över hur många vargar som verkligen finns på vår landsbygd och i våra skogar. Men tack ändå för svaret! Ministern säger i svaret att tamdjurshållningen inte påtagligt ska försvåras. Ministern säger också att människor på landsbygden ska känna trygghet, bedriva jakt och hålla tamboskap.
Vi har en vargstam som ligger långt över den nivå som riksdagen har beslutat om: 170-270 individer.
Det är en vargstam som på vissa ställen har gjort det helt omöjligt att släppa jakthundar, som allvarligt har fått människor på landsbygden att sluta med sin djurhållning för att de inte orkar längre och som har gjort att älgjakten tvingats ställas in för att det är för få älgar på grund av vargen.
En inventering har nyligen gjorts där man konstaterade att vi har minst 400 vargar. Jag tror att landsbygdsministern precis som jag när jag reser runt i landet får en tydlig bild av vad människor där ute anser om vargstammen. Man anser att den är för stor, och man vädjar till oss politiker att göra något. Herr talman!
Jag lyssnar på vad människorna säger, och det är en av de stora anledningarna till att vi har denna debatt i dag. Det är här vi måste fatta någon form av beslut och ha något slags inriktning för när vi anser att vi har för många vargar i landet och vad vi kan göra åt situationen. Herr talman! Läget är inte acceptabelt. Tamdjurshållningen och jakten har försvårats högst påtagligt.
Ministern är ansvarig för det som sker, även om ministern och Socialdemokraterna uppenbarligen har förhandlat bort vargfrågan och lämnat över den till Miljöpartiet att sköta i regeringsställning. I de interpellationsdebatter vi haft här tidigare har det varit uppenbart att det inte är Socialdemokraterna och ministern som styr detta utan Miljöpartiets ideologi.
Ministern har helt enkelt offrat landsbygdens människor och deras trygghet, tamdjur, hundar och jakt för att hålla Miljöpartiet på gott humör. Detta är ett svek mot landsbygden.
I stället för att öka livsmedelsproduktionen och ta vara på de möjligheter vi har att producera mer djur och mer mat på landsbygden har regeringen valt att se till att vargstammen får öka där. Herr talman!
Landsbygden behöver svar på några frågor som kommer här: Anser ministern att nuvarande vargstam är acceptabel för landsbygden och att den inte på något sätt hämmar tamdjurshållningen? Anser ministern att nuvarande vargstam inte påverkar jakten påtagligt?
Anser ministern att landsbygden helt enkelt får tåla denna nivå av vargar i Sverige?
Sten Bergheden (M):
Om ministern med ordning och reda i Vargsverige menar att vargstammen får öka utan att något mer händer och att landsbygden får tåla detta kan det stämma, om det var syftet med att bringa ordning och reda. Regeringen har låtit vargstammen öka på landsbygden - på landsbygdsbefolkningens, tamdjurens och hundarnas bekostnad.
Det är jättebra att vi ska ha en lokal kännedom och en dialog med människor som är drabbade, men vad gör vi när vi ser att situationen inte håller där ute och att vi måste börja diskutera? Vi har faktiskt fattat ett beslut om 170-270 vargar i Sverige, och vi har enligt inventeringen över 400 vargar. Självfallet måste vi börja diskutera om nivåerna håller och om människor verkligen ska tåla detta.
Jag ställde tre frågor till ministern om detta är acceptabelt för landsbygden, och jag tror att ministern har noterat dem. Innan debatten är slut kanske jag får ett svar på dem. Än så länge har jag inte fått det. Herr talman! Vi har över 250 000 vargar i världen. De flesta länder i Europa har vargar, och i de andra länderna jagar man varg. I vissa länder är vargjakten helt fri.
I övriga Europa har vi ingen debatt om utrotningshotade vargar, utan där betraktas vargen som vilket vilt som helst. Sverige har ungefär 400 vargar, enligt inventeringen, men det kan vara många fler. Finland ligger däremot på 220-245 vargar, på en mycket större yta. Den lilla yta vi har varg på i Sverige är mindre än Finlands totalyta med varg, och de har ungefär hälften så många vargar.
Självfallet får vi stora skador och problem med en vargstam som är så tät som den är i dessa områden. Det är detta som är det centrala bekymret. Om vargstammen hade varit 270 vargar som var utspridda över hela landet hade det varit en helt annan sak, men nu är de koncentrerade till vissa områden. Där blir det stora skador, och där har människor börjat ge upp. EU har nu skapat nya förutsättningar för att flytta arter från rödlistade till jaktbart vilt.
Det skulle underlätta jakten på varg i Sverige om vi fick den överflyttad från rödlistad till jaktbart vilt. Sveriges riksdag har givit ett tillkännagivande till regeringen om att upprätta en ny viltmyndighet dit vargen skulle flyttas från Naturvårdsverket. Ministern har vid ett flertal tillfällen sagt att denna fråga bereds på Regeringskansliet.
Nu har regeringen haft lång tid på sig, sedan mars 2015, att ändra och se till att tillkännagivandet verkligen uppfylls. Även om regeringen kanske inte är så snabb i sitt arbete borde väl ändå nästan tre år räcka för att nu presentera ett förslag på en ny viltmyndighet?
Här har vi inte heller sett någon vilja från regeringen att faktiskt tillmötesgå riksdagens beslut om att lägga fram ett förslag om en viltmyndighet. Mina frågor blir återigen: Ska människor på landsbygden tåla den nivå på vargstammen som vi har i dag med tanke på jakten, tamboskapen och hundarna?
Tänker ministern på något sätt jobba för att flytta vargen från att vara rödlistad till att vara jaktbart vilt i Europa? När kommer förslaget om en ny viltmyndighet att presenteras, efter tre års betänketid?
Sten Bergheden (M):
Även om man reducerar ned det antal som har kommit fram vid inventeringen till 355 har man självklart inte hittat alla individer vid den inventeringen heller. Och 355 individer är såvitt jag vet mer än de 170-270 individer som riksdagen har ställt sig bakom. Det är uppenbart att jag inte får något svar på vad landsbygden ska tåla när det gäller antalet vargar.
Ministern anser tydligen att landsbygden får tåla denna vargstam. Jägarna får uppenbarligen tåla att viltstammarna minskar och att de får sina hundar uppätna. Ministern har inte jobbat fram något förslag om en viltmyndighet, som jag kunde tolka det som han sa, efter tre års betänketid.
Ministern har inte heller här i dag tydligt sagt något om han har som ambition att flytta vargen från att vara rödlistad till att bli jaktbart vilt i Europa, vilket skulle kunna vara möjligt. Regeringen har alltså inte gjort någonting mer än att låta vargstammen växa i Sverige på landsbygdens bekostnad. Under tiden har man lugnt suttit tillsammans med Miljöpartiet i Regeringskansliet och väntat.
Det blir mer och mer uppenbart att ministern och regeringen har tagit ut julledigheten lite väl tidigt. Nu måste regeringen och ministern vara ordentligt utvilade efter tre års vila i Regeringskansliet. Jag önskar ändå ministern lite julefrid, även om jag inte är helt säker på att tomten kommer att besöka ministern.
Avslutningsvis önskar jag både talmannen och ministern en riktigt god jul och ett gott nytt år.