Gustav Fridolin (MP):
Tack, Erik Bengtzboe, för inlägget och interpellationen! För protokollet vill jag vara noga med att säga att regeringen inte har lurat med någon utan i en proposition till riksdagen beskrivit hur man hanterat de tillkännagivanden och den viljeinriktning som finns. Det är riksdagens hantering av det som jag baserar mitt svar på. Jag har full respekt för att Alliansen fortsätter driva sin linje. Jag tänkte bara komplicera bilden som Erik Bengtzboe ger något.
Vi delar nämligen synen att vi i dag brister i likvärdighet också i förskoleklassen. Det är ett problem som är genomgående i det svenska skolsystemet att vi har ökad segregation och ökad olikvärdighet. När det gäller förskoleklassen kan det beskrivas som att på sina håll är förskoleklassen i dag en isolerad ö vid sidan av det gemensamma utvecklingsarbetet i skolan och vid sidan av ett arbete för att man på ett bra sätt ska komma från förskolan och få en bra start i det obligatoriska skolväsendet.
På andra håll fungerar förskoleklassen som en bra brygga mellan förskolans mer grupporienterade lekfulla pedagogik och grundskolans mer kunskapsorienterade eller rättare sagt kunskapsresultatsorienterade pedagogik. Det är en bra brygga som hjälper eleven att ta de steg som eleven behöver ta och ger eleven en god start. Det här har också utvärderats vid ett antal tillfällen.
Den största statliga utredningen på området tillsattes av min föregångare och gavs av SOU namnet Rätt information på rätt plats i rätt tid . I den konstaterades att enligt forskningen skulle en skolstart med mer av formaliserade skoltimmar och större grupper, som det skulle innebära att ha grundskola också för sexåringar, inte automatiskt hjälpa resultaten.
Det som däremot kan hjälpa resultaten är att se till att starten blir likvärdig och bra för alla och börjar sätta det kunskapsfokus som fortsätter genom grundskolan. Hur jobbar vi då för att det ska bli på det sättet? Ja, en del är såklart att det blir obligatoriskt. Det påverkar de procent som Erik Bengtzboe nämner som i dag inte går i förskoleklassen, men det påverkar också hela organisationen.
Det som för varje sexåring är skolstarten ska också för varje rektor och huvudman vara skolstarten. Förskoleklassen ska inte komma vid sidan av organisation eller utveckling för skolan. Det andra är att vi har ändrat läroplanen - det gäller redan för innevarande läsår - så att förskoleklassen i dag till skillnad från tidigare har tydliga skrivningar i läroplanen.
Det är tydligt avgjort vad förskoleklassen ska uppnå för mål, till exempel hur förskoleklassen ska hjälpa till med läsinlärning och påbörjan av matematik, naturvetenskap och de andra ämnena som fortsätter i grundskolan. Det är ett steg framåt för likvärdigheten och möjligheten att utvärdera förskoleklassen. En tredje del handlar om investeringar, utveckling och stöd.
När det gäller investeringar gör vi med stöd av riksdagen, vilket erkänns i alla olika budgetalternativ som lagts fram för riksdagen, stora statliga investeringar i fler anställda i förskoleklass, lågstadium och fritidshem. Det handlar om 2,8 miljarder årligen eller, enligt senaste uppföljningen, ungefär 4 000 personer som är anställda i de tidiga åren med hjälp av statliga medel.
Det höjer såklart likvärdigheten, särskilt som vi samtidigt viktar detta på ett sådant sätt att det går mer resurser till de skolor och förskoleklasser där behovet är som störst. När det gäller utveckling säkrar vi att förskoleklassens lärare, såväl grundlärare som förskollärare, har möjlighet att ta del av de fortbildningssatsningar som görs.
När det gäller stöd är det viktigt att det som står i skollagen i dag, nämligen att elever också i förskoleklassen har rätt till stöd, blir verklighet för varje elev som är i behov av det i varje förskoleklass i hela landet.