KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lise Nordin (MP):
Cecilie Tenfjord-Toftby frågar mig om jag tycker att klimat ska skrivas in i miljöbalken. När jag säger att det inte är en fråga för den här debatten får jag svaret att jag inte är engagerad i klimatfrågan. Jag tycker att vi behöver lite ordning och reda i debatten. Självklart, säger jag, är vattenkraft, klimat och elproduktion nära sammankopplat, men de juridiska justeringar som eventuellt diskuteras i miljöbalken kan vi väl lämna till en annan debatt än denna.
Cecilie Tenfjord-Toftby nämner också den småskaliga vattenkraften. Där har vi en svår utmaning just nu med många människor som har det tufft. Den process länsstyrelserna i Sverige just nu arbetar med inleddes långt innan den här regeringen tillträdde, och det är en process som är väldigt svår. Vi behöver politiskt se hur vi kan lösa detta på ett smartare sätt. Som jag nämnde tidigare föreslog de två myndigheterna med ansvar för de här frågorna i förra veckan en konkret väg framåt.
Bland annat tittar de på hur man skulle kunna ha en fondlösning. En av de största utmaningarna för dem som nu bygger småskalig vattenkraft är nämligen den byråkratiska kostnaden för lagprövningen, och om de kan få hjälp med den prövningen - exempelvis genom fondlösningen - har vi kommit en bra bit på rätt väg. Låt oss dock inte blanda ihop den småskaliga och den storskaliga vattenkraften! Det mesta av den kraftproduktion vi får från vattenkraft är från de större anläggningarna.
Den småskaliga vattenkraften skulle jag säga framför allt har ett värde utifrån kulturgeografi och landsbygd, men den småskaliga vattenkraften är inte den som står för den stora delen av vattenkraftens 40 procent av vår elproduktion. Vattenkraften ska vi värna. Energimyndigheten beräknar att vi i framtiden, trots miljöåtgärder, kommer att ligga kvar på ungefär samma produktion som i dag. Vi ser också att den svenska vattenkraften i framtiden kommer att efterfrågas som reglerkraft från våra grannländer.
Det är alltså en resurs vi måste vara väldigt rädda om, men låt oss ha en seriös diskussion om hur de 16 nationella miljömålen kan mötas när vi bygger ett hållbart energisystem! Miljöpartiets vision är 100 procent förnybart.
Lise Nordin (MP):
Som miljöpartist kan jag hålla två bollar i luften samtidigt, både en historiskt stor satsning på klimatåtgärder och satsningar på målet om 100 procent förnybar energi. Jag ser att det i världen är förnybar energi som byggs ut snabbast. Det är också den som är billigast. Den som har ett klimatengagemang drar rimligen slutsatsen att det bästa sättet att fasa ut fossil energi är att bygga förnybar energi. Det går snabbare och blir billigare.
Det är mitt svar på hur vi med vår energipolitik på bästa sätt bidrar till klimatarbetet. Jag måste säga, herr talman, att jag är väldigt glad att Sverigedemokraterna nu uttrycker engagemang i klimatfrågorna, eftersom de har gett ganska olika besked om de tror på en mänsklig klimatpåverkan eller inte. Det vore jätteintressant att få ett tydligt svar på hur Sverigedemokraterna ser på klimatfrågan, för allt engagemang behövs för de frågorna.
Vi vet i dag att svensk kärnkraft börjar att bli gammal. Då står vi inför vägvalet vad vi ska bygga för något nytt. Sverigedemokraterna brukar förorda att vi ska bygga ny kärnkraft i Sverige, fjärde generationen till och med, den dyraste tekniken och den som i dag är ganska oprövad i världen. Det är ett mycket dyrare vägval än att bygga förnybar el. Den kärnkraft som byggs runt om i våra grannländer har en kostnad på ungefär 1 krona per kilowattimme.
I Sverige bygger vi vindkraft för 50 öre per kilowattimme, halva kostnaden. Vad är det som gör att Sverigedemokraterna vill bygga kärnkraft som är så mycket dyrare än om vi satsar på förnybar el som sol och vind som tillsammans med vattenkraften kan skapa ett helt förnybart och stabilt energisystem?
Lise Nordin (MP):
Jag missade frågan om sol. Det var inte min mening. Jag ska självklart svara på den. Nej, sol kommer inte att framför allt ha sitt stora bidrag vintertid. Visserligen visar den nya tekniken att solenergi produceras som mest när det är kallt. Solenergin brukar slå rekord i Sverige en kall vinterdag. Det är väldigt inspirerande. Men framför allt kommer sol att ha sitt största bidrag under sommarhalvåret. I Sverige har vi en vattenkraftproduktion som fungerar alldeles utmärkt som elkraft.
Vi har goda möjligheter, kanske bättre än något annat land, att lagra energi. Med batteriteknik kan vi lagra energi dygns- eller veckovis. Med vattenkraften kan vi lagra energi säsongsvis. Det är en fantastisk möjlighet vi har att välja både mer sol och vind och vattenkraft. Jag undrar vad Sverigedemokraterna räknar på för pris för ny kärnkraft. Det är en sak att ha visioner, och det respekterar jag. Men när vi börjar diskutera de frågor som vi har framför oss i närtid bör man också svara på vilket pris man räknar på.
När Miljöpartiet tittar på 100 procent förnybar energi landar vi i att det är det mest kostnadseffektiva, bäst för miljön och säkrast. Om man uttrycker visionen om nya kraftslag bör man rimligen svara på vilket pris man ser på det. Vad gäller frågan om att kunna återanvända avfall är det ungefär lika många forskare som säger att det inte går rent tekniskt att återanvända kärnavfallet i den så kallade fjärde generationens kärnkraft.
Bland annat SKB med statens ansvar säger att det inte är en tekniskt eller ekonomiskt framkomlig väg. Min slutsats som miljöpartist är att det kärnavfall som produceras och har producerats måste vi ta ett långsiktigt ansvar för. Vi kan inte sopa det problemet under mattan. Då menar jag att det också vore ansvarslöst av oss att säga att vi tror att avfallsfrågan kanske kan lösas i framtiden om det kanske kommer fjärde generationens kärnkraftverk.
Som Mattias sa har man diskuterat fjärde generationens kärnkraft sedan 50-talet, men den har uppenbarligen inte levererat. Då behövs det en analys av varför den inte har kommit fram och vad vi ska satsa på i stället.
Lise Nordin (MP):
Maria Weimer började med att fråga mig om signalvärden. Jag anser att det finns ganska många i den här kammaren, med den debatt vi har, som har ett ansvar för de signaler som har sänts till aktörer som är intresserade av solenergi. Jag menar att den här debatten är väldigt skev och att det finns många som har ett ansvar för vilka signaler som har sänts. Om man kallar den skattejustering som nu görs på grund av EU:s statsstödsregler för införande av skatt på förnybar el sänder det väldigt tveksamma signaler till marknaden som jag skulle säga är mer eller mindre lögnaktiga.
Det som det här förslaget handlar om och som jag också diskuterade alldeles nyss med Rickard Nordin är en mindre skattejustering för dem som producerar anläggningar på över 255 kilowattimmar och använder så mycket el för eget bruk. Enligt Finansdepartementet är det ungefär tio anläggningar som påverkas över huvud taget i Sverige. Sedan ska vi vara ödmjuka inför att vi vill att det byggs många fler i framtiden, och det är därför som vi nu tittar på förändringen.
Men i frågan om signal är frågan vem som har ansvaret när det i dag är ungefär tio anläggningar i Sverige som påverkas av den skatteförändring vi diskuterar, samtidigt som det görs väldigt stora satsningar på solenergi. Vi har pratat om investeringsstödet här. Den kanske viktigaste signalen är att vi nu ger myndigheten ett uppdrag att ta fram Sveriges första solstrategi som tydligt kan ge ett mål och signaler till marknaden om vart vi är på väg.
Miljöpartiet har under lång tid drivit att det skulle behövas ett mål i Sverige för egenproduktion. Vi ser ett egenvärde i att människor som äger sin elproduktion får mer makt över sin elräkning, blir mer medvetna om sin energianvändning och förhoppningsvis blir mer positiva och påtryckande mot politiker när det gäller politik för förnybar energi - att de får mer makt helt enkelt.
Jag ser många egenvärden med ett mål för egen elproduktion, och jag hoppas att också Liberalerna ställer sig bakom ett mål om egen produktion och solenergi.
Lise Nordin (MP):
Det är klart att jag som miljöpartist vill att förnybar energi ska vara så billig som möjligt och att jag av princip inte gillar någon skatt på förnybar energi. Det är helt givet, och jag önskar att fler ställer sig bakom det. Vi måste ta ansvar för de regelverk som finns hos EU och som tvingade oss att göra en justering. Jag vill göra den effekten så liten som möjligt.
Den första pusselbiten var att vi efter mycket arbete lyckades höja nivån på dem som påverkas från 144 till 255 kilowattimmar. Som jag nämnt tidigare i debatten avser regeringen att se hur man kan gynna dem som äger flera anläggningar genom att bland annat flytta skatteplikten. Kan vi lösa detta ser jag inte att det finns några utmaningar kvar. Den viktiga signalen är att det är löst och att det finns goda förutsättningar för solenergi med alla de satsningar som görs.
Vad gäller att kärnkraften börjar bli gammal vet vi att de reaktorer vi har i Sverige byggdes med en teknisk livslängd på 40 år. Jag kan konstatera att fyra av tio reaktorer har blivit 40 år. Man kan diskutera om man kan förlänga livslängden, och jag har respekt för den diskussionen. Men det är en sanning att de byggdes för att hålla i 40 år, så allt som är längre än 40 år är i praktiken en teknisk livslängdsförlängning, om man vill det.
Jag tror inte att det kommer att vara ålder som gör att Sveriges kärnkraftsreaktorer fasas ut. Jag tror att det kommer att vara kostnad. Nu har vi väldigt låga elpriser, och ett antal kärnkraftverk har svårt med lönsamheten. Det beror inte på effektskatten, för den är mycket mindre än de andra ekonomiska verktyg som finns för kärnkraften. Kärnkraften har svårt med lönsamheten. Jag tror att kärnkraften kommer att fortsätta att fasas ut framöver för att den är olönsam. Herr talman!
Just nu står tre av Sveriges kärnkraftsreaktorer still. Det gäller bland annat Forsmark 3, vilket kan förvåna eftersom det är den nyaste reaktorn, om jag minns rätt. Den står just nu still på grund av tekniska problem. Det är ganska återkommande om man följer statistiken att de svenska kärnkraftsreaktorerna har tekniska problem.
Lise Nordin (MP):
Som sagt vet vi inte om det kommer att komma ett bud och i så fall till vilket pris. Men om det kommer till det läget att regeringen tillsammans med Vattenfalls styrelse ska diskutera om man ska säga ja eller nej till ett bud är det inom ramen för de befintliga ägardirektiven som regeringen kan agera. Miljöpartiet önskar att de ägardirektiven såg annorlunda ut. När riksdagen beslutade om ägardirektiven 2010 föreslog vi en tydligare klimatstyrning. Sedan 2010 har vi sett att Vattenfall har utökat sina investeringar i brunkol.
Miljöpartiet har vid alla tillfällen sedan Vattenfall började med brunkolsverksamhet röstat mot den expansionen. Inom ramen för ägardirektiven kan staten bedöma om ett eventuellt bud är affärsmässigt eller inte. Men som ägardirektiven är utformade i dag tycks det inte vara möjligt att av klimatskäl säga nej till en eventuell försäljning. Miljöpartiets önskan är att brunkolsverksamheten fasas ut och inte säljs.
Jag beklagar att det inte finns en riksdagsmajoritet för en tydligare klimatstyrning. De fyra borgerliga partierna har samtliga uttryckt att man vill sälja verksamheten. Därmed kan jag se att den klimatstyrning som behövs inte finns i dag. Om det fanns signaler om att fler partier i riksdagen ville se över ägardirektivet för en tydligare klimatstyrning skulle Miljöpartiet välkomna det.
Lise Nordin (MP):
Miljöpartiet lade redan 2010 fram förslag på hur vi bedömde att ägardirektiven för Vattenfall behövde se ut för att bolaget skulle vara en av de ledande aktörerna i energiomställningen. Den borgerliga regeringen, som Ann-Charlotte Hammar Johnssons parti var en del av, röstade mot en tydligare klimatstyrning. Miljöpartiet vill gärna se en tydligare klimatstyrning. Kommer det signaler om att fler partier vill göra en sådan styrning välkomnar jag och Miljöpartiet det.
Jag kan konstatera att under den sista tiden Fredrik Reinfeldt var statsminister utökade Vattenfall sin brunkolsexpansion. Den har nu avbrutits efter att regeringen varit tydlig med att brunkol inte är den verksamhet som den bedömer att Vattenfall ska expandera inom. Tvärtom ska Vattenfall nu vara en aktör som satsar på den förnybara energi som vi ser växer snabbast i världen.
Lise Nordin (MP):
Jag är glad att vi i dag har den här aktuella debatten om Vattenfalls brunkol, så att vi kan få ett klargörande kring att regeringen har att säga ja eller nej till affären. Nu pågår granskningen utifrån de ägardirektiv som riksdagen beslutade om 2010. Som svar till Lars Hjälmered och Moderaterna: Både han och jag vet att om det ska till nya ägardirektiv för exempelvis en sådan här affär är det riksdagen som behöver anta dem.
Samtliga partier i kammaren har ett ansvar för vad man vill med Vattenfalls brunkol. Centerpartiet valde att inte kommentera Nuonaffären och de lärdomar som jag tycker att vi alla ska dra om vikten av att sådana här affärer behöver granskas mycket noggrant, det som nu pågår. Har inte Centerpartiet lärt sig någonting efter Nuonaffären?
Det kom en fråga från Vänsterpartiet om den expansion av gruvor som regeringen tillsammans med Vattenfall stoppade för ungefär ett år sedan. Det som hände då var att Vattenfalls styrelse och regeringen nådde en samsyn kring att avbryta expansionen. I dag befinner vi oss i ett annat läge, eftersom Vattenfalls styrelse har föreslagit en försäljning.
Då krävs en så kallad formell ägarstyrning, där regeringen måste ge ett formellt svar på den prövning som nu görs. Det har också i debatten hänvisats till att EU:s klimatpolitik skulle vara det enda viktiga. Vi kan inte, menar jag, ställa en ansvarsfull ägarstyrning av Vattenfall mot aktivt klimatarbete i EU. Tvärtom måste vi jobba med båda.
Om vi jobbar med båda samtidigt kan klimatvinsterna bli större. Att inte vilja styra Vattenfall ansvarsfullt och ge ägardirektiv med tydligare klimatstyrning är att ge bort en av de möjligheter som vi har i klimatarbetet. Den utsläppshandel som vi har i EU, som enligt teorin ska styra klimatarbetet, har i verkligheten inte fungerat vid något tillfälle.
EU:s utsläppshandelssystem är i dag inte det som styr mot minskade klimatutsläpp eftersom vi hela tiden har haft ett alldeles för stort överskott. De försök som har funnits från bland andra miljöpartistiska EU-parlamentariker att skärpa systemet har röstats ned. Vi måste jobba med alla vägar som vi har för att kolet ska stanna i marken. Vi måste kunna prata både om den aktuella, viktiga frågan om Vattenfalls brunkol och om hur vi ska skärpa EU:s klimatpolitik.
Det är många frågor som inte har blivit besvarade i debatten. Jag önskar fortfarande veta vilken bedömning de borgerliga partierna gör av de ägardirektiv som de själva beslutade om 2010, hur de svarar upp mot den affär som vi nu har på bordet. Vi behöver kunna diskutera två saker samtidigt, både affärsmässigheten och hållbarheten. Miljöpartiets åsikt ska ingen tvivla på. Vi vill att kolet stannar i marken, och vi jobbar på alla fronter för att det ska hända.
Lise Nordin (MP):
Centerpartiet säger att affären verkar klar och att detta är ett spel för gallerierna. Oh nej! Ni verkar inte ha lärt er av Nuonaffären om ni tror att regeringen ska hantera affärer på det sättet - släppa igenom affärer utan granskning. Just nu pågår en seriös granskning inom Regeringskansliet, där man prövar affären utifrån de ägardirektiv och krav på affärsmässighet och hållbarhet som finns.
Miljöpartiet är väldigt aktivt i arbetet med att vrida och vända på alla de krav som rimligtvis behöver ställas på en sådan här affär. Helena Lindahl hänvisade också till Åsa Romson och uttalandet att det inte är avgörande vem som äger kolet. Det är helt korrekt. Låt mig förtydliga: Miljöpartiet är inte av princip för att Vattenfall ska äga brunkol. Vårt arbete utgår ifrån hur vi hittar en lösning för att fasa ut brunkol och klara klimatutmaningen.
Klimatet är vår tids ödesfråga. För att klara klimatutmaningen måste det mesta av den fossila energin stanna i marken. Miljöpartiet har under lång tid arbetat och kommer att fortsätta arbeta för att i alla sammanhang se till att kolet stannar i marken, såväl i FN och EU som i Sverige - och i fråga om Vattenfalls brunkol. Fru talman!
Låt kolet ligga.
Lise Nordin (MP):
Jag undrar om Rickard Nordin lyssnade dåligt på mitt anförande. Jag hänvisade till de siffror som presenterades av Naturvårdsverket nyligen om att Sverige nu ser ut att kunna sluta gapet och därmed nå klimatmålet till 2020, tack vare inhemska åtgärder. Det innebär att Sverige i realiteten har höjt klimatambitionerna rejält, när vi nu inte räknar in åtgärder utomlands. Vi når klimatmålet till 2020 på hemmaplan och höjer klimatbiståndet för åtgärder i andra länder.
Det är viktigt att Sverige fortsätter att minska klimatutsläppen, och det är därför regeringen med Miljöpartiet och Socialdemokraterna har lagt fram tydliga förslag som innebär minskade utsläpp med en rejäl klimatoffensiv.
Jag kan konstatera att Centerpartiet satt i regeringen i åtta år och talade om de förslag som nu genomförs, nämligen ett bonus-malus-system för bättre bilar på marknaden och ett bränslebyte som ser till att vi nu får in en ökad andel förnybara bränslen i systemet. Jag kan också konstatera att Centerpartiet inte står upp för att förorenaren ska betala när det väl är skarpt läge.
Jag har väldigt svårt att förstå Centerpartiets motstånd mot den flygskatt som skulle innebära att även flyget får betala för sina klimatutsläpp. Det är någonting jag tycker är fullständigt rimligt med tanke på att alla andra trafikslag betalar för sina klimatutsläpp. Att regeringen har höjt ambitionerna i klimatarbetet talar ju sitt tydliga språk när Sverige så sent som i går utnämndes till bäst i EU i klimatambitioner.
Vi har nått EM-guld i klimatarbete, vilket är fantastiskt. Självklart räcker det inte eftersom Sverige bara är ett land i världen. Vi måste fortsätta arbeta med de verktyg som finns bland annat inom EU. Jag sa i mitt anförande att regeringen nu uttalat att man också vill införa en koldioxidskatt på att elda olja och kol i kraftvärme - den skatt som Centerpartiet och den tidigare regeringen tog bort. Det finns i dag alltså ingen skatt på att elda olja och kol.
Steg för steg återställer vi nu en ambitiös klimatpolitik i Sverige.
Lise Nordin (MP):
Centerpartiet talar om plakatpolitik, vilket jag inte tycker att det finns något som helst fog för i verkligheten. Sverige har nu den största klimatbudgeten någonsin. Regeringen har just levererat en klimatoffensiv med de konkreta åtgärder som har diskuterats i många år. Äntligen kommer nu en leverans vad gäller bränslebyte, bonus-malus och förslag om flygskatt.
Jag tycker att det är väldigt oroväckande att Centerpartiet raljerar över flygskatten och säger att den ger små effekter. Låt mig ge er siffrorna! Utredningen pekar på att en flygskatt, med det förslag som nu ligger, skulle kunna minska utsläppen med 0,2 miljoner ton. Det är 25 procent av det glapp som finns kvar för att Sverige ska nå klimatmålen till 2020.
Flygskatten kan innebära att vi minskar det gapet med 25 procent och att vi tar oss närmare att nå 2020-målet. Detta är ingenting att raljera över. Det är konkret klimatpolitik. Centerpartiets egna väljare vill införa en flygskatt. Flygskatten och kilometerskatten är två områden där Centerpartiet pratar om klimat men inte står upp. Vi har sett samma sak gång på gång med koldioxidskatten.
När Miljöpartiet har påpekat att vi måste höja koldioxidskatten för att nå klimatmålen har Centerpartiet varje gång sagt nej och menat att detta skulle vara förödande för Sverige, men när det väl har införts har man i stället sagt att det är bra. Hur länge ska vi behöva släpa Centerpartiet framför oss i en offensiv klimatpolitik? Vi har nu ett läge där det går ekonomiskt bra för Sverige, samtidigt som vi höjer ambitionerna i klimatpolitiken.
Med den här regeringen och de åtgärder som nu ligger på bordet kommer vi att kunna nå klimatmålet till 2020. Det är jag väldigt stolt över.
Lise Nordin (MP):
Åsa Westlund från Socialdemokraterna har på ett föredömligt sätt gått igenom betänkandet och de förslag som föreligger, så det behöver jag inte göra igen. Låt mig dock göra en komplettering. Det är viktigt att kraftöverföringen byggs ut på ett samhällsekonomiskt sätt. Elnätet står förstås inför stora utmaningar när Sverige ställer om till ett helt förnybart elsystem. Men det är också så att det befintliga elnätet är gammalt och behöver rustas upp.
I bedömningen av vad som är samhällsekonomiskt lönsamt är det också viktigt att se vilka möjligheter som ges med ny teknik, såsom batterilösningar och flexibilitet. Behov av att bygga nya elkablar kan ibland ersättas med flexiblare elanvändning eller energilagring. Detta kan vara mer samhällsekonomiskt klokt. Jag ser det som positivt att regeringen lyfter fram detta i sitt svar på Riksrevisionens rapport.
När elnätet i Sverige byggdes ut var det el från ett antal stora kraftverk som skulle levereras till konsumenterna. I dag har vi en växande andel konsumenter som också producerar egen el och ibland levererar överskottsel ut på nätet. Den decentraliserade och småskaliga elproduktionen växer. Detta är en utveckling som både kan göra elnätet stabilare och kan minska behovet av nya kablar.
Jag välkomnar att Riksrevisionen har granskat arbetet med Svenska kraftnäts elutbyggnad och att vi därför ges anledning att diskutera politikens styrning för kraftöverföring. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Lise Nordin (MP):
Jag hör Rickard Nordin från Centerpartiet tala om att målet för förnybar energi borde vara högre än det mål om 27 procent som gäller i dag. Då väcks frågan varför Centerpartiet valde att kroka arm med de andra borgerliga partierna och Sverigedemokraterna 2014. En riksdagsmajoritet där Rickard Nordin ingick valde att sänka regeringens förslag om ett mål om 40 procent förnybar energi.
Lise Nordin (MP):
Regeringen med Socialdemokraterna och Miljöpartiet bedömde 2014 att det fanns en god potential att ha ett högre mål för andelen förnybar energi. Regeringen lade fram ett förslag till riksdagen om 40 procent förnybar energi. Jag kan konstatera att det är olyckligt att Sverige anslöt sig till länder som inte kämpade för en högre nivå. Centerpartiet och Alliansen tillsammans med Sverigedemokraterna sänkte regeringen, och Sveriges mandat blev en lägre nivå.
Menar Rickard Nordin att det har hänt så mycket i fråga om förnybar energi att Centerpartiet nu är berett att ställa sig bakom ett mål om 40 procent andel förnybar energi?
Lise Nordin (MP):
Jag vill börja med att tacka Moderaterna för det gemensamma arbetet med energiöverenskommelsen. Forskning om kärnkraft finns redan, exempelvis om hur man ska säkerställa säkerheten i de reaktorer vi har i dag. Sådan forskning finansieras bland annat av Strålsäkerhetsmyndigheten. Det vore bra att få ett svar på vilken forskning om kärnkraft Moderaterna vill se.
Av oppositionspartiernas förslag kan jag konstatera att det är Moderaterna som står för de största nedskärningarna jämfört med regeringens förslag. Moderaterna minskar kraftigt på anslaget även inom energiforskning. Sofia Fölster säger nu att Moderaterna vill få plats med även kärnkraftsforskning inom det anslaget. Vad gäller både energiforskningen och hela anslaget i stort väcks frågan: Vilka konkreta nedskärningar är det Moderaterna vill göra inom energibudgeten?