Nyamko Sabuni (L):
Jag tackar Ulf för att han har förståelse för att vi drar tillbaka skrivelsen eftersom den utgår från helt andra politiska värderingar än dem vi har. Det verkar inte andra representanter från de tre tidigare styrande partierna ha förstått. Vi har en annorlunda analys.
Inte någonstans i skrivelsen och inte någonstans i era inlägg pratar ni om kvinnor som företagare, om kvinnors ägande, om kvinnor som arbetsgivare eller om att kvinnor ska ges chans till fler arbetsgivare än bara kommuner och landsting. Inte någonstans pratar ni om möjligheten att avlasta kvinnor i det obetalda arbetet i hemmen.
Inte någonstans pratar ni om möjligheten för kvinnor och män att dela mer lika när det gäller föräldraförsäkringen och ansvaret för barnen. Ingenstans nämner ni dessa saker. Det är därför som ni inte inser att det redan i dag sker mycket för att komma till rätta med de problem som ni beskriver. Det finns ingen anledning att tvinga kommuner och landsting att anställa människor på heltid.
Bara vi ser till att ha sunda ekonomiska näringslivs- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer kommuner och landsting få in mer pengar och kan anställa dessa människor - för ju större skattebas desto mer pengar till den offentliga sektorn, desto större möjlighet att anställa fler och desto större möjligheter och förutsättningar för kvinnor att faktiskt arbeta i den omfattning som de önskar. Det har redan gjorts mycket på Regeringskansliet.
Den budget vi lade fram har lagt grunden för det - en politik för fler jobb så att fler kvinnor kommer ut på arbetsmarknaden. Det finns ingenting som är viktigare än att kvinnor blir ekonomiskt oberoende genom en egen inkomst.
På Näringsdepartementet jobbas det, med hjälp av oss på Integrations- och jämställdhetsdepartementet, med att se till att ge kvinnor chans att bli företagare inom sina kompetensområden, det vill säga att öppna den offentliga sektorn, ge kvinnor chans att avknoppa, ge kvinnor chans att bli företagare, ägare och arbetsgivare och ge kvinnor chans att förhandla om lönen och övriga arbetsmarknadsvillkor med andra arbetsgivare än bara den offentliga sektorn.
Jag har all respekt för den offentliga sektorn, den fungerar jättebra, men ska kvinnor komma in på banan måste de få chansen att verka på de kompetensområden där de redan i dag finns. Vi ska se till att ge kvinnor chansen till avlastning i det hushållsnära arbetet. Genom att subventionera de tjänsterna kan fler personer kombinera familjelivet med yrkeslivet. Vi ska genom jämställdhetsbonusen se till att föräldrar kan dela lika på föräldraledigheten.
Ni kanske hörde på nyheterna i går att väldigt många familjer, jag tror att det var åtta av tio hushåll, tycker att jämställdhetsbonusen är en bra reform. Fyra av tio hade kunnat dela mer lika på föräldraledigheten om denna reform hade funnits. Det jobbas på för fullt med denna reform inom Regeringskansliet. Det sker mycket för att stärka jämställdheten på arbetsmarknaden. Det räcker inte att bara tala om lika lön för lika arbete eller löneskillnaderna.
Det finns mycket mer att göra för att se till att kvinnor har bättre möjligheter och förutsättningar att på lika villkor kunna verka såväl på arbetsmarknaden som i familjelivet. Det är det som regeringen jobbar med, och vi återkommer med fler åtgärder för att stärka just kvinnornas ställning på arbetsmarknaden.