Sofia Damm (KD):
Människovärdet ska stå i fokus, och arbetet för att skydda och värna mänskliga fri- och rättigheter ska vara ett huvudmål för utrikespolitiken. Begreppet mänskliga rättigheter bygger på tesen att den enskilda människan ska värnas mot övergrepp i alla olika religioner och kulturer i hela världen. Mänskliga rättigheter reglerar varje persons rättigheter mot staten och statens förpliktelser mot varje person.
Men i en globaliserad värld är det inte längre bara staten som har till uppgift att främja och garantera respekten för mänskliga rättigheter. Alla enskilda människor och globala aktörer, som internationella organisationer och multinationella företag, har ett ansvar för sina medmänniskors situation. Den kristdemokratiska ideologin sätter just människovärdet i centrum. Varje individ har ett och samma värde, ett okränkbart värde.
Ska vi gemensamt komma någon vart i vår strävan efter att utrota fattigdom och förtryck måste vi ha människovärdet som utgångspunkt. Apartheid i Sydafrika vore otänkbart om de vita i Sydafrika hade velat ta till sig att människovärdet inte har något alls med hudfärg att göra. Tortyr och mord på hbtq-personer i Tjetjenien hade inte kunnat ske om insikten funnits att människovärdet inte har något alls med sexuell läggning att göra.
Dawit Isaak, Gui Minhai och Raif Badawi hade inte suttit fängslade, och Islamiska staten hade aldrig kunnat mörda på grund av religiös eller etnisk tillhörighet - den hade inte ens funnits. Listan kan dessvärre göras mycket lång, antingen det gäller listan på grova brott mot mänskliga fri och rättigheter som pågår i vår värld eller listan på vad som inte hade hänt om människovärdet stod i centrum. Kampen för mänskliga fri- och rättigheter är inte lika självklar längre. Kampen är på väg att tystna.
Vi såg det i förhandlingarna om FN:s nya hållbarhetsmål. Vi ser det i EU-samarbetet, där länderna som tydligt står upp för mänskliga rättigheter blir färre. Det är i ljuset av detta oerhört viktigt att Sverige inte sviker. Det är viktigt att Sverige inte sviker när vi vill idka handel med länder där respekten för mänskliga fri- och rättigheter inte är av betydelse. Det är viktigt att Sverige inte sviker i jakten på berömmelse och positioner i FN-samarbetet. Herr talman!
Världen är stor och MR-förbrytelserna många. Engagemanget i denna kammare är stort när det gäller att försvara mänskliga fri och rättigheter, vilket gör att också detta betänkande är omfattande. Jag har därför valt att i detta anförande bara nämna några exempel på tematiska områden där vi kristdemokrater hade velat se ytterligare insatser och mer konkret handlande från svensk sida. Låt mig börja med FN.
I skrivelsen står att FN är det enda världsomspännande mellanstatliga forumet för normutveckling och tillsyn när det gäller efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna och att Sveriges arbete inom FN speglar en allmän ambition att öka organisationens roll och förstärka de internationella insatserna för mänskliga rättigheter. Det är en god ambition. FN är en unik och viktig organisation, men det krävs mer, för det är en organisation med enorma utmaningar och vars trovärdighet har skadats.
Sverige befinner sig som FN-medlem jämte en rad länder med en syn på demokrati och mänskliga rättigheter som skiljer sig avsevärt från vår egen. Därför är det också helt avgörande att FN ökar tempot när det gäller reformarbetet. Utan en förändring kommer tilltron till FN inte att bestå. Regeringen satsade stort på att få en plats i FN:s säkerhetsråd. Samma engagemang och samma stora satsning måste nu till för att få till stånd en reformering.
Att det finns brister visar inte minst den senaste tidens uppmärksamhet kring att Sverige inte har haft någon hållning när det gäller Saudiarabiens inträde i kvinnokommissionen. Exemplen som inte når medierna är givetvis många. Det är exempelvis nu oklart om Sverige har medverkat till att Kina har fått en plats i MR-rådet - detta råd för mänskliga rättigheter som dessvärre består av medlemmar som konsekvent bryter mot de rättigheter som de är utsedda att försvara.
Kristdemokraterna föreslår därför att krav och kriterier måste finnas för att länder ska kunna få en plats i MR-rådet. Herr talman! Yttrandefrihet är en mänsklig rättighet och en av hörnstenarna i en demokrati. Alla människor har rätt att uttrycka sig, ta del av och sprida information och åsikter. Det fria ordet främjar samhällelig och demokratisk utveckling. Internet har bara på några decennier förändrat vår värld.
Det har ökat människors möjlighet att få kunskap och information, uttrycka åsikter och utbyta idéer. Samtidigt finns en tendens att regeringar genom censur, övervakning, restriktiv lagstiftning och filtrering försöker ta kontroll över den informationsspridning som internet bidrar till. I vår alliansgemensamma reservation betonar vi därför att Sverige måste vara en förkämpe för friheten på nätet. Vi ska följa upp MR-rådets resolution om principen om att samma rättigheter gäller på internet som utanför.
Sverige var en gång initiativtagare till denna resolution, och vi ska fortsätta att vara dess främsta försvarare. Herr talman! Religions- och övertygelsefriheten ägs av varje enskild människa. Den kränks i dag i många länder. På alltför många håll förföljs människor för sin tro eller icke-tro och drivs på flykt från sina hem under de mest vedervärdiga hot. Inskränkningar av denna frihet måste uppmärksammas och fördömas.
Kristdemokraterna menar att arbetet med religionsfrihet måste komma högre upp på den internationella dagordningen. Vi anser exempelvis att alla diplomater bör ha genomgått en utbildning i frågor som rör religionsfrihet för att bejaka detta bättre i olika länder där vi verkar. Herr talman! Det finns många civilsamhällesorganisationer som arbetar särskilt för att stödja oppositionella grupper och människorättskämpar i repressiva stater runt om i världen.
Detta arbete är oerhört betydelsefullt för de enskilda som dagligen riskerar sin egen och sin familjs säkerhet för att stå upp för mänskliga fri- och rättigheter. Trots detta begränsas människors möjligheter att organisera sig i allt större utsträckning. Minskat utrymme för civilsamhället och för politiker som försvarar mänskliga rättigheter är ett stort utvecklingshinder.
Sverige måste sätta hårdare press på partnerländer där det civila samhällets utrymme krymper och oppositionspolitiker får allt svårare att verka. Herr talman! Med denna skrivelse vill regeringen ta ett helhetsgrepp om mänskliga rättigheter i hela utrikespolitiken, men vilka mål som finns för utrikes- och säkerhetspolitiken är inte lika tydligt. Regeringen anser sig återigen ta helhetsgrepp och uppfinna hjulet. Att inte erkänna tidigare regeringars arbete känns i sammanhanget lite futtigt.
Det är inte första gången som en regering lyfter fram kvinnors rättigheter. Det är inte första gången fredsarbete bedrivs. Sveriges riksdag får aldrig någonsin tystna när mänskliga fri- och rättigheter förtrampas. Vi får aldrig någonsin tystna, utan vi ska stå upp mot regeringen och mot andra länders regeringar. Jag står givetvis bakom Kristdemokraternas samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 13.