Hillevi Engström (M):
Patrik Björck har ställt tre frågor till mig om regeringens agerande i EU. Patrik Björck har frågat mig om jag i fortsättningen avser att följa de beslut som fattas i EU-nämnden. Patrick Björk har också frågat mig om jag avser att ta initiativ till att bryta den tystnad och passivitet som kännetecknar den svenska regeringens agerande när det gäller arbetsmarknadsfrågor i EU.
Patrik Björck har slutligen frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att skydda den svenska arbetsmarknadsmodellen genom att verka för att arbetsmarknadens parters autonomi och ingångna avtal på arbetsmarknaden respekteras och att alla former av social dumpning motverkas. Vad gäller Patrik Björcks första fråga är mitt svar att jag har agerat i enlighet med utfallet av samrådet med EU-nämnden.
Vid EU-nämndens sammanträde den 4 mars i år var jag i nämnden för att söka stöd i frågan om antagande av rådets slutsatser. Slutsatserna innehåller politisk vägledning på sysselsättningsområdet inom ramen för Europa 2020-strategins genomförande.
En majoritet i EU-nämnden var av följande uppfattning: För att regeringen ska kunna acceptera rådets slutsatser måste dessa innehålla tydliga skrivningar som klargör att arbetsmarknadens parters autonomi och ingångna avtal på arbetsmarknaden respekteras och att alla former av social dumpning ska motverkas. Mot bakgrund av samrådet i EU-nämnden tog jag på rådsmötet upp vikten av att motverka alla former av så kallad social dumpning.
Jag betonade också i sammanhanget arbetsmarknadens parters autonomi och att ingångna avtal på arbetsmarknaden ska respekteras. Eftersom rådets slutsatser saknade skrivningar om vikten av att motverka så kallad social dumpning och tillräckligt tydliga skrivningar gällande arbetsmarknadens parters autonomi, inklusive respekten för ingångna avtal, valde jag att markera den inställning som var följden av samrådet i EU-nämnden genom att lägga ned Sveriges röst.
Vad gäller Patrik Björcks andra fråga delar jag inte hans uppfattning. Regeringens utgångspunkt i alla EU-förhandlingar är att värna om den svenska arbetsmarknadsmodellen, och regeringen driver aktivt denna ståndpunkt. Rådets slutsatser, som Sverige alltså inte ställde sig bakom, ligger inom ramen för det europeiska sysselsättningspolitiska samarbetet.
Inom detta samarbete har och kommer regeringen fortsättningsvis att betona vikten av att arbetet sker med respekt för medlemsländernas olika utgångspunkter och nationell praxis, i synnerhet vad gäller arbetsmarknadens parters roll. EU:s samarbete på sysselsättningsområdet är viktigt och värdefullt. Den så kallade öppna samordningsmetoden är central i detta arbete.
Sverige liksom andra medlemsstater ska leva upp till sina åtaganden att genom sin nationella politik bidra till Europas bästa och se till att de gemensamma målsättningar som Sverige är med att utforma uppnås. Regeringen välkomnar detta arbetssätt och har deltagit och kommer fortsatt aktivt att delta i samarbetet. Syftet är att medlemsstaterna ska utbyta erfarenheter för att stimulera ökad sysselsättning och ett ökat arbetskraftsutbud. Regeringen ser ingen anledning att ändra denna hållning.
Det är den öppna samordningsmetoden som är och ska vara det främsta instrument som vi har för att uppmuntra medlemsländerna att genomföra nödvändiga reformer för ett ökat deltagande bland kvinnor och män och ett minskat utanförskap. Jag vill därför att Sverige även fortsättningsvis ska vara en stark röst när det gäller frågor som är viktiga för oss, såsom arbetslinjen och frågor som rör parternas roll och den svenska modellen.
Vad gäller Patrik Björcks tredje och sista fråga vill jag på nytt understryka att regeringens utgångspunkt i alla EU-förhandlingar är att värna om den svenska arbetsmarknadsmodellen. Detta kommer vi fortsatt att driva kraftfullt i alla relevanta sammanhang. Den svenska modellen innebär bland annat att riksdag och regering har överlämnat åt parterna på arbetsmarknaden att i kollektivavtal reglera villkor och löner. Det betyder också att parternas självständighet och ingångna avtal ska respekteras.
Patrik Björcks fråga förvånar mig. Eftersom vi värnar om den svenska arbetsmarknadsmodellen respekterar vi också parternas självständighet och ingångna avtal. Vad gäller frågan om så kallad social dumpning, vilken kopplas till gränsöverskridande arbete, vill jag först slå fast att det är självklart att arbetstagare som arbetar i Sverige ska ha rimliga arbetsvillkor, men vi vet att det inte alltid ser ut så i verkligheten.
Det är bra med rörlighet inom EU, men det får självklart inte leda till att oseriösa aktörer bryter mot lagar och kollektivavtal. Vi stöder därför EU-kommissionens arbete som syftar till att förbättra tillämpningen av utstationeringsdirektivet för att förhindra att oseriösa aktörer missbrukar regelverket. Med detta sagt, vill jag understryka att regeringen anser att rörlighet över gränserna och öppenhet är viktiga drivkrafter för ekonomisk utveckling.
Kvinnor och män måste därför ges möjlighet att röra sig fritt på Europas arbetsmarknader.