KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Låt mig inledningsvis poängtera att jag helt nyligen redan besvarat Lars Mejern Larssons riksdagsfråga i samma ämne som han nu interpellerar i. Lars Mejern Larsson frågar mig alltså återigen om jag anser att den industriella utvecklingen fortfarande har möjligheter att bidra till regional och nationell tillväxt, och om jag avser att vidta åtgärder för det. På den första frågan är därför mitt svar: Ja, det anser jag. Näringslivets och inte minst de små och medelstora företagens förmåga att utvecklas och konkurrera på nya marknader är en nyckelfråga för regional tillväxt. På den andra frågan är därför mitt svar också ja.
Låt mig påminna om att jag och regeringen redan har vidtagit en rad åtgärder för att främja näringslivets utveckling som grund för regional och nationell tillväxt, och det tänker vi fortsätta med. Sådana åtgärder utgår från att skapa goda generella villkor för företagande och näringsliv och handlar bland annat om regelförenklingar, sänkta skatter och reformerade arbetsregler. Vidare ska den regionala tillväxtpolitiken bidra till utvecklingskraft i alla delar av landet och stärka lokal och regional konkurrenskraft.
Politiken bygger på att varje region ges ansvar och inflytande som innebär möjligheter att växa utifrån sina egna förutsättningar.
Maud Olofsson (C):
Det var hårda ord från ett parti som säger sig vilja ha samtal och samarbete. Jag tycker att det är viktigt att inledningsvis säga att det är viktigt att man inte lägger ord i min mun som jag inte har sagt. Jag tror på en industriell utveckling i Sverige. Jag tror att svensk industri har goda förutsättningar framöver. Men det är också viktigt att se vilka verktyg vi behöver för att stärka den delen. Vi gör en översyn av alla insatser som företagsstöd, program och annat, för att få det så effektivt som möjligt.
Det gör vi tillsammans med dem som ingår i de industriella utvecklingscentrumen. Vi är alla lika medvetna om att vi behöver titta på om det är det bästa vi gör, om det är anpassat till situationen här och nu eller om vi behöver göra andra saker. Behöver vi kraftsamla för några saker på några orter, eller hur ska vi göra? Den dialogen tänker jag slutföra innan jag ger besked om hur vi ska gå vidare med den ansökan som det pratas om.
Jag tror också att det är viktigt att säga att om vi har minskat utanförskapet med 180 000 personer har vi gett oss ökade möjligheter att investera för framtiden. Därför kunde regeringen lägga fram en budget på 32 miljarder kronor i investeringar för framtiden på forskning och innovation, infrastruktur, sänkta kostnader för företag och så vidare. Det är självklart att vi i det här läget ska se till att kraftsamla.
Vi ska kraftsamla för att stärka de lokala och regionala arbetsmarknaderna och vi ska se till att de verktyg vi har är så vassa som de bara kan vara för att möta situationen på olika ställen. Olika delar av Sverige har ju olika förutsättningar. Det är de olika förutsättningarna som vi ska ta till vara. Värmland har sina förutsättningar. Mitt eget hemlän Västerbotten har andra.
Västra Götaland har ytterligare andra förutsättningar. Vi ska se till att vi har verktyg som passar de olika delarna av landet. Därför är vi noga med att jobba med generella åtgärder som sänkta kostnader för företagen, regelförenklingar, en miljö som gör att de vill investera och kan vara konkurrenskraftiga med övriga världen. Det är det som skapar en stark industriell bas.
När det gäller IUC vill jag återkomma när vi har gjort den gemensamma genomgången och se hur vi kan kraftsamla och vilka insatser vi behöver göra.
Maud Olofsson (C):
Jag hoppas att Lars Mejern Larsson har noterat den finansiella kris som pågår globalt och att regeringen har varit mycket aktiv för att hitta en europeisk lösning på detta område, vilket jag tror är en av de viktigaste sakerna för att lösa det som är här och nu. Lars Mejern Larsson säger att regeringen sitter still. Jag vill rekommendera en läsning av den budget som presenterades för inte så länge sedan.
Den innehåller kraftfulla satsningar på infrastruktur och på forskning och innovation, och vi gör detta tillsammans med näringslivet. Det är också kraftfulla satsningar på sänkningar av skatter för företag och annat. Jag blir då lite bekymrad när jag hör debatten. Det sägs att regeringen genomför populistiska skattesänkningar. Är det populism att sänka skattetrycket för företag och för enskilda? Är inte det en del i en tillväxtpolitik som skapar jobb framöver?
Lars Mejern Larsson vill att vi ska samtala med oppositionen. Det finns två förutsättningar för det. Den första är att det måste leda till jobbskapande. Jag tror inte att mer Amspolitik är det som skapar den långsiktiga sysselsättningen. Vi har gjort det i fullskaleförsök under den förra mandatperioden. Då hade vi en miljon människor i utanförskap. När vi har minskat utanförskapet med 180 000 personer har vi siktat på en politik som leder till att människor kommer tillbaka till jobb.
Det som ni nu föreslår i er budgetmotion är att skatterna ska höjas för dem som står längst från arbetsmarknaden. Den skattechock på 70 miljarder som ni vill införa under den kommande perioden kommer att drabba företag och enskilda. Straffskatten på unga som ni vill genomföra kommer också att innebära att många unga kommer att förlora sina arbeten. Den andra viktiga förutsättningen för mig är att man ska hålla utgiftstaken.
Att i en finansiell kris lägga fram en budget som innebär att man sätter i gång sedelpressarna precis som man vill är en mycket oansvarig politik. Det ger fel signaler till det näringsliv som behöver bra, långsiktiga och stabila spelregler. Vi kommer att fortsätta att jobba för ett bättre företagsklimat.
Det finns mer att göra i det sammanhanget för att skapa stabila spelregler och också se till att banksektorn nu startar utlåning igen så att företag vågar investera för framtiden.
Maud Olofsson (C):
Jag tror att det är väldigt viktigt att vi kraftsamlar nu och också är noga med att inte skrämma upp folk i onödan. Det är också viktigt, oavsett om man sitter i regering eller i opposition. Det är allvarligt med den finansiella krisen och det som pågår. Vi har därför ett ansvar att skapa trygghet för de människor som drabbas av varsel. Vi har suttit med fordonsindustrin på förmiddagen. Jag tror att samordning och koordinering av insatser med hjälp av verktyg från de verktygslådor som vi har är A och O just nu.
De som blir varslade och som kanske till och med blir uppsagda ska veta att vi finns där för att hjälpa dem. Det kan handla om olika insatser. Det kan handla om att starta eget. Det kan handla om utbildning. Det kan handla om matchning till nya jobb. Men om de ska kunna gå till nya jobb måste det finnas några jobb att gå till. Det är därför som den generella företagspolitiken är helt A och O för att vi också ska kunna skapa trygghet på det området.
När det gäller de industriella utvecklingscentrumen kommer jag att återkomma när vi har haft den dialogen. Alla som jobbar med dessa frågor är nämligen överens om att vi nu måste se till att detta ska bli så bra som möjligt. Vi måste kraftsamla kring olika delar på olika håll i landet. Men den genomgången måste vi få göra innan vi kan återkomma med besked om IUC:s framtid i detta fall.
Maud Olofsson (C):
Carina Adolfsson Elgestam har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att stärka svensk besöksnäring. För lite drygt en månad sedan hade Carina Adolfsson Elgestam och jag en debatt här i riksdagen om investeringar i besöksnäringen. Sedan dess har världskonjunkturen förändrats drastiskt, vilket självfallet kommer att påverka efterfrågan inom olika näringar och även turistnäringen. En minskning av besökare till Sverige noterades i somras från vissa marknader medan besökare från andra marknader ökade stadigt.
Inom hela EU noterades den ekonomiska situationens påverkan på turisters konsumtionsmönster. Turistnäringen är en framtidsnäring med stora möjligheter för Sverige. Den har de senaste åren utvecklats väl, både vad gäller konkurrenskraft och sysselsättning. För att svensk turistnäring ska fortsätta att utvecklas positivt och stärka sin position internationellt fordras fortsatta gemensamma insatser på flera områden.
Näringsdepartementet har tillsammans med Nutek, Visit Sweden AB och turistnäringen inlett ett samarbete kring strategiska framtidsfrågor för att turismens positiva utveckling ska fortsätta.
Maud Olofsson (C):
Det är bra att både Carina Adolfsson Elgestam och Börje Vestlund engagerar sig i turistfrågorna och för den här viktiga debatten. Turismen är en väldigt viktig näring. Det är bra att turismen äntligen har blivit en näring. Den har ju så länge varit en kulturfråga. Vi har gett Visit Sweden ökade resurser just för att kunna öka bredden också i marknadsföringen av Sverige och för att locka hit konferensdeltagare och affärsresande och även olika aktiviteter så att fler kommer till Sverige.
Att vi tillfört ytterligare 10 miljoner utöver de 10 miljoner som vi tillförde precis när vi tillträdde har ökat Visit Swedens möjligheter att få en medfinansiering också från andra delar. Matlandet Sverige tror jag är en viktig del. Vi har ju mycket bra råvaror. Vi har också under en lång tid utvecklat den småskaliga livsmedelsförädlingen. Det gör att turistnäringen nu kan dra nytta av det.
Att koppla ihop matupplevelser med turistupplevelser, geografiska upplevelser eller kulturupplevelser är viktigt framöver. I det landsbygdsprogram som vi håller på att ta fram finns turismen som en viktig del. Det är alldeles givet att här finns både stora etablerade företag och många små företag. Vad Visit Sweden gör är att de försöker koppla ihop starka turistattraktioner med många små företag som kan leverera.
Ishotellet är ett sådant exempel. Visit Sweden har bidragit till att vi har en ny flyglinje mellan London och Kiruna för att marknadsföra Swedish Lapland. Man har ett förstärkt samarbete med Exportrådet för att ytterligare kunna förstärka bilden av Sverige som turistland. Låt mig också säga att infrastruktursatsningar är en avgörande faktor för att vi ska kunna få hit turister.
Att vi har bra transporter till och från Sverige och också inom Sverige är helt avgörande för att människor ska kunna nyttja och besöka de turistanläggningar vi har. Där är den närtidssatsning som regeringen gör, alltifrån enskilda vägar till storstadssatsningar, något oerhört viktigt. Vi har också sett att mer behöver göras när det gäller företagsutveckling. Där är strukturfondsprogrammen ett bra verktyg. Utbildning krävs och marknadsföring lokalt och regionalt.
De verktyg som behövs finns i stor utsträckning, men vi har också en diskussion om att kunna göra mer. Vi har fått på plats något som vi inte har haft tidigare, nämligen Visit Sweden. Det är ett samarbete mellan näringen och det offentliga. Vi har en mer professionaliserad försäljnings- och marknadsföringsprocess. Vi har också fått mer professionella företagare i Sverige och en ökad medvetenhet om att vi måste vara duktiga när vi ska sälja våra produkter.
Nog har Sverige utvecklats som turistland, men självklart går det alltid att göra mer och det går alltid att göra det bättre - men vi är på god väg.
Maud Olofsson (C):
När Carina Adolfsson Elgestam säger att det är oroväckande kan hon trösta sig med att under vår tid har intresset för turistnäringen ökat i Sverige. Det är otroligt underligt att när vi går in i en lågkonjunktur få ett förslag från Socialdemokraterna att höja arbetsgivaravgifterna för ungdomar under 26 år. Alla ungdomar bör veta att om de är under 26 år och anställda inom turistbranschen kommer kostnaderna för deras anställningar att höjas.
Jag tror inte att det är en bra politik att föra just i en lågkonjunktur. Jag tror inte heller att det är bättre att höja skatter för företag eller inkomsttagare. Det minskar också konsumtionsutrymmet för många som skulle behöva satsa på en vistelse - även om det bara är fråga om en helg. Det är bra att Socialdemokraterna har idéer. Självklart är vi beredda att lyssna på alla goda förslag.
Det är lätt för Socialdemokraterna att lägga fram en massa ekonomiska förslag eftersom de inte behöver följa de budgetramar som vi andra tvingas följa. Men det är ingen bra politik heller i en lågkonjunktur och i den finansiella kris som råder att inte vara noga med de budgetrestriktioner som finns. Det skapar osäkerhet för många företag och för den offentliga ekonomin. Jag delar uppfattningen att turistnäringen är en viktig näring.
Vi kommer att fortsätta med både generella åtgärder och riktade åtgärder till turistnäringen. Vi kommer att fortsätta att satsa på Visit Sweden därför att vi tycker att det är ett bra verktyg. Vi kommer att jobba regionalt och lokalt för att stärka turistnäringen, och vi kommer att använda de resurser som finns för att åstadkomma det. Vi tror att det finns stora möjligheter. Vi kommer också att försöka koppla ihop mycket av det som finns på Eskil Erlandssons område med maten och det som finns på mitt område med näringslivsutveckling.
Vi tror att det här är en viktig näring för Sverige. Här finns många jobb att få framöver, och det ska vi också gemensamt arbeta för.
Maud Olofsson (C):
Alf Eriksson säger att marknaden känner stor oro. Ja, då kan väl Alf Eriksson upplysa dem på marknaden som han träffar om att vi kommer att ha ett elöverskott på minst 20 terawattimmar år 2015. Det är möjligt att bidra med den faktaupplysningen i den typen av möten. Jag gör i alla fall det. Det är inte jag som kommer med fakta. Det är Energimyndigheten som levererar fakta. Jag har bara de siffrorna att gå efter och kan också tala om att ni inte behöver vara oroliga, eftersom det investeras.
Någonstans måste väl marknaden ändå känna trygghet om man är beredd att investera så mycket som man nu faktiskt gör. Det andra jag vill säga är att Alf Eriksson inte kan bortse från det som sker på EU-nivå. Vad skulle vi ha suttit och pratat om? Vilka mål skulle vi leva upp till? Vad är det för ambitionsnivå vi ska ha? Vi vet att EU har en klimat- och energiöverenskommelse som vi skriver under och som jag fått mandat från riksdagen att förhandla fram.
Bortse inte från att det som nu hänt på EU-nivå är någonting stort och viktigt, och det kommer att förbättra vårt klimat framöver och ge en stabilare energiförsörjning. Då måste vi också ta hänsyn till det. Vi kan inte sitta och diskutera innan den är beslutad och innan vi vet detaljerna och innehållet i den. Det skulle bli en helt orimlig situation. Jag försöker inte lura er, och jag försöker inte låtsas som om det inte är möjligt att nå en överenskommelse.
Jag försöker förklara att vi har en energiöverenskommelse som vi ska analysera, och sedan ska vi också bjuda in riksdagens oppositionspartier till överläggningar. Jag hoppas verkligen att vi kan nå en energiöverenskommelse och lägga retoriken åt sidan. Det händer en massa saker. Det finns en bra energiöverenskommelse på EU-nivå. Den ska vi följa och leverera efter, och det ska vi göra gemensamt. Jag hoppas att det blir möjligt framöver.
Maud Olofsson (C):
Alf Eriksson har frågat mig om jag har för avsikt att ställa större krav på förnybara investeringar på Vattenfall än på övriga energibolag. Alf Eriksson har vidare frågat mig om jag avser att förtydliga Vattenfalls uppdrag om att vara det ledande företaget i omställningen till en uthållig svensk energiförsörjning. Jag vill börja med att påminna om att Sverige är det land inom EU som har högst andel förnybar energi, drygt 40 procent av den totala energianvändningen. Kommissionen har också föreslagit att Sverige ska nå en andel om 49 procent förnybar energi år 2020.
Vattenfall bedriver sin verksamhet på affärsmässiga grunder. Vattenfalls produktion består av en blandning av olika energislag där det förnybara är en viktig del. Vattenfall kommer att från och med årsredovisningen för 2008 tydligare även redovisa sin utveckling inom förnybar energi. Jag vill också ta tillfället i akt att berätta vad Vattenfall gör inom det förnybara området i Sverige, Danmark och Tyskland. Under de kommande tio åren planerar Vattenfall att investera 82 miljarder i ny elproduktion i Norden.
Av dessa beräknas den största delen, 41 miljarder, komma från vindkraft. Vattenfall har nyligen tagit i drift världens tredje största vindkraftpark till havs, Lillgrund utanför Malmö. Även i Tyskland undersöker Vattenfall möjligheterna att bygga större vindkraftsparker till havs. Sammantaget är Vattenfall i dag den tionde största vindkraftsproducenten i Europa och näst störst i världen på havsbaserad vindkraft.
Vattenfall har också ett trettiotal biobränsleeldade värme- och kraftvärmeverk och är därmed en stor köpare och användare av biobränsle. De gör även många stora nyinvesteringar inom biobränsleområdet. I Hamburg har Vattenfall byggt ett kraftverk som baseras på returträ. I Danmark byggs för närvarande två kraftvärmeverk som ska drivas med halm. Det görs alltså mycket stora ansträngningar för att ställa om till en högre andel förnybar energi - men det tar också tid, inte minst med tanke på tillståndsprocesser.
Jag välkomnar därför de förslag som Miljöprocessutredningen nyligen presenterade som bland annat innebär slopade krav på bygglov och detaljplan enligt plan- och bygglagen för tillståndspliktiga vindkraftsanläggningar. Arbetet med den bolagsgenomgång av statligt ägda företag som regeringen aviserat pågår. Denna genomgång omfattar även Vattenfall i den del som rör eventuella förändringar eller förtydliganden av uppdrag. Där kommer frågan om hur balansen mellan energiproduktionsslagen ska se ut att ingå som en viktig del.
Jag har därför inte nu för avsikt att förtydliga krav eller göra förändringar av det tillägg i bolagsordningen som frågan gäller.
Maud Olofsson (C):
Jag hoppas verkligen att Alf Eriksson inte menar att vi ska ha statlig prispolitik på energiområdet, för det är verkligen inte min avsikt. Menar han det står vi väldigt långt ifrån varandra. Det är Vattenfall och dess styrelse som ansvarar för driften av bolaget. Jag är väldigt noga med att styra bolaget på det sättet och lägga ansvaret på styrelsen.
Precis som jag sade pågår en genomgång av alla de statliga bolagen, där vi tar fram strategier för respektive bolag. Det arbetet pågår just nu under ledning av ny ordförande i Vattenfall. Vad är det som styr energipolitiken? Ja, jag tycker att vi ska ha klara spelregler. Alf Eriksson säger att det inte finns några spelregler och att det inte händer någonting. Men det är inte sant.
I så fall har Alf Eriksson helt tappat kontrollen på vad som händer ute i samhället. Utsläppshandeln och de gröna elcertifikaten är otroligt styrande i dag. De gröna elcertifikaten, som ju Centerpartiet och Socialdemokraterna kom överens om och som var en gammal centerpartistisk idé, är ett alldeles utmärkt instrument för att skynda på produktionen av det förnybara.
Utöver det tillför regeringen resurser för att snabba på hanteringen av investeringarna i det förnybara, till exempel vindkraftsparker. Vi har precis presenterat en utredning som ska underlätta plan- och byggprocessen. Vi ser till att stärka de kunskapsområden som vi har i Sverige när det gäller vindkraft.
Vi agerar nordiskt, vilket jag tycker är väldigt bra, för att förbättra på det här området. Sverige kan och ska vara världsledande i detta, både teknologiskt och i fråga om omfattning. Det gör att den energi- och klimatöverenskommelse som vi har på EU-nivå kommer att vara styrande för vad vi ska göra här hemma. Jag tycker att det är fantastiskt bra om Socialdemokraterna vill vara med om en sådan dialog. Jag välkomnar det, det har jag sagt hela tiden.
Men innan man kan föra samtal om detta måste vi veta vilka förutsättningar som gäller. Jag tror inte att Socialdemokraterna har något bättre svar på vad som kommer att hända på EU-nivå än vad jag som minister har. Jag uppmanar snarare Socialdemokraterna att se till att man håller fast vid de höga ambitionerna också i den socialdemokratiska gruppen på EU-nivå. Det är inte säkert att man orkar det när det nu är finansiell kris och annat. Men vi kan hjälpas åt.
Maud Olofsson (C):
Det är viktigt att som riksdagsledamot hålla sig till sanningen och försöka beskriva verkligheten som den är också när man träffar människor utanför. Det är inte sant att det inte finns några långsiktiga spelregler. Socialdemokraterna har själva varit med om att ta fram dem. Utsläppshandel och elcertifikat är två mycket styrande verktyg. Jag tycker snarare att Alf Eriksson ska vara glad över att han och hans parti har varit med och tagit fram de långsiktiga spelreglerna.
Basindustrin och de stora företagen har långsiktiga avtal med Vattenfall och andra bolag. Det har skapats genom att man har en kapacitet att se till att det kan tecknas långsiktiga avtal. Det är inte ett underskott, det är ett överskott, som vi ser fram emot.
De spelregler som vi har satt fast i den överenskommelse som vi har träffat i den här regeringen har, tillsammans med de styrmedel som har funnits, skapat sådana spelregler att man törs investera. Jag var i Piteå för inte så länge sedan och invigde en vindkraftspark som skulle omfatta 50 miljarder kronor, ett av Europas största industriprojekt över huvud taget. Det här händer runt om i Sverige. Det är inte sant att det inte händer någonting.
Det är viktigt att riksdagens ledamöter talar om för näringsliv och fack att det inte är någon katastrof på energiområdet. Det kommer ny energiproduktion. Men vi kommer att behöva sikta ännu högre när vi vet vilka mål som EU har. Det är där vi driver på för att få fram ett beslut, och vi hoppas att det franska ordförandeskapet ska göra det.
Under tiden kan Alf Eriksson, tillsammans med sina kolleger i vänsterkartellen, sätta sig ned och fundera hur den gemensamma energipolitiken ser ut på ert håll. Ni kommer att behöva svara oss den dag som vi bjuder in att tala om detta. Då finns det en del knäckfrågor, som vi alla känner till. Jag tror att det är bra om ni använder tiden till att förbereda den sortens svar som vi kommer att vilja ha. Jag tackar för att jag ska få komma till Varberg. Det ska bli väldigt trevligt att komma dit.
Maud Olofsson (C):
Christina Axelsson har frågat integrations- och jämställdhetsminister Nyamko Sabuni vilka krav som kunderna kan ställa på elleverantörernas information och huruvida hon avser att vidta åtgärder så att efterfakturering inte kan ske upp till tio år bakåt i tiden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag anser att vi ska ställa mycket höga krav på elbranschen att informera sina kunder.
Grundläggande informationsbehov regleras, till exempel kundens rätt till jämförpriser, förbrukningsuppgifter eller information till grund för byte av elhandelsföretag. Sådan information är viktig för att kunderna ska kunna agera på elmarknaden. Konsumentverket och Energimarknadsinspektionen har också en viktig uppgift i att bevaka att dessa regler följs, och branschen måste ta sitt ansvar för informationsfrågorna och skapa förståelse för hur elmarknaden fungerar.
Som kunder måste vi också utnyttja vår kundmakt och byta till ett annat elhandelsföretag om vi är missnöjda med tjänsten eller kvaliteten på informationen vi får. Jag tycker att det är otillfredsställande och oprofessionellt att det förekommer eftersläpande fakturering. Bolagen måste ta sitt ansvar för att mäta förbrukningen i tid liksom att hitta lämpliga former för avbetalning när detta behövs. När det gäller preskriptionstid är min inställning däremot att elfordringar bör ha samma preskriptionstid som gäller för fordringar i allmänhet, i dag tio respektive tre år.
För att åtgärda bland annat problemet med efterfakturering ska från och med den 1 juli 2009 elmätare läsas av minst en gång i månaden och inte som i dag minst en gång per år. Jag vill också nämna att Energieffektiviseringsutredningen, som redovisade sitt slutbetänkande i november i år, har lämnat ett lagförslag som går ut på att debitering av el i normalfallet ska ske utifrån faktiskt uppmätt elanvändning. Utredningens förslag är för närvarande föremål för remissbehandling.
Sammantaget bedömer jag att det saknas behov av översyn av preskriptionsreglerna.