KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för frågan! När det gäller genomförandet av kommitténs förslag har inte kommittén lämnat något slutbetänkande. De har lämnat ett delbetänkande där de har tagit ställning i de frågor som du relaterar till. Men det finns en hel del saker som den här regeringen har gjort när det gäller svensk landsbygd under den här tiden, inte minst på bredbandsområdet. Där har vi historiskt stora belopp. Det är 3,25 miljarder för bredbandssatsningar på svensk landsbygd.
Det är också 1,2 miljarder för Norrland till ortssammanbindande nät. Vi har också gjort satsningar på landsbygdsbutikerna. I landsbygdsprogrammet finns 752 miljoner avsatta för att säkerställa landsbygdsbutikerna plus 35 miljoner för de butiker som finns längst ut på svensk landsbygd.
Vi har alltså vidtagit en massa åtgärder redan, men jag tycker att kommitténs förslag är intressanta, och det är dessutom en enig kommitté. Det är bara att gratulera kommittén!
Sven-Erik Bucht (S):
Delbetänkandet lämnades den 31 mars. Det är inte så många dagar sedan. En hel del är på gång och görs redan nu, men det är ändå ett delbetänkande, och jag ser fram emot slutbetänkandet som kommer i januari 2017. Regeringen jobbar också med kompetensförsörjning. Det har aldrig satsats så mycket på nya utbildningsplatser som just nu.
När det gäller den statliga närvaron i form av statliga jobb ser vi att de faktiskt blir kvar på många orter.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för den viktiga frågan! Som landsbygdsbo vet jag hur viktigt det är att det finns en affär där man kan handla livsmedel, få drivmedel till sin bil och paket och apoteksvaror utlämnade med mera. Därför är det oerhört viktigt att vi säkerställer att dessa butiker finns kvar, för det är precis som frågeställaren säger: Landsbygdsbutikernas antal har de senaste tio åren minskat dramatiskt, och detta måste stoppas.
Därför går vi in med 35 miljoner för att stötta upp dessa butiker så att de ska kunna finnas kvar och till och med så att en och annan ny butik ska kunna öppna. Det har varit ett jätteintresse från butikerna. Utbetalningen började den 1 april, och redan den 2 maj hade 26 butiker fått stöd. Ytterligare 100 butiker har sökt stöden. Dessa handläggs nu, och tanken är att de ganska snabbt ska få besked.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är viktigt att man utvecklar butikerna till att bli lite mer än bara livsmedelsbutiker, bli mer av servicepunkter. Där finns också i landsbygdsprogrammet möjligheter till investeringar som är betydligt större än tidigare. Det handlar om mer än en fördubbling av investeringsstödet. Det är 88 miljoner per år som de här butikerna kan söka i investeringspengar just för att utveckla sin butik till att kunna bli en servicepunkt.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för frågan! Vi har en väldigt stor vildsvinsstam, även om den varierar beroende på var vi är i landet. Vissa delar har haft stora problem men har fått en balans i stammen, men det finns också ställen i landet där vildsvinen går väldigt hårt åt jordbruket, inte minst. Där är det givetvis så att man måste skjuta av dem och förvalta stammen på ett bättre sätt än man gör i dag.
Här finns också förslag om kameraövervakning av de här vildsvinsåtlarna som är under beredning. Det fanns en utredning om detta som var ute på remiss, men det var en mycket omfattande kritik mot de förslag som fanns om att få en bättre övervakning för att kunna skjuta ned stammen.
Det finns alltså vissa ytterligare överväganden som måste göras innan vi kan lägga fram något förslag på området.
Sven-Erik Bucht (S):
Vildsvin är ett svårt djur att jaga. Det känner jag till personligen. Dessutom jagas de ofta under den varma tiden av året, vilket gör att det inte är lätt att ta hand om köttet. Viltbesiktningsanläggningar har rätt att ta hand om köttet för att få ut det på marknaden.
Det finns många som driver frågan om att ta hand om köttet privat, men det finns stora risker med att göra det privat med tanke på trikinproblemet.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag vill också säga att det gjordes en del av alliansregeringen. Matlandet är en del, som kanske inte behandlar hela livsmedelskedjan men en specifik del av den. Detsamma gäller Konkurrenskraftsutredningen och primärproduktionen. Vi har varit väldigt tydliga med att vi har tagit avstamp i de saker som gjordes under alliansregeringen.
Det vi gjort är en förlängning av detta, men helhetsgreppet var inte detsamma som i denna nationella livsmedelsstrategi; den tar hand om hela kedjan. När det gäller skatter har denna regering gjort en del.
Man har bland annat höjt dieselskattereduktionen, vilket gjorde att dieselskatten totalt sett gick ned för jordbruket och skogsbruket - en satsning på 900 miljoner på tre år. Vi har också gjort andra skattejusteringar när det gäller metangasreducering och lagt fram förslag om skattereducering för den först anställda.
Men när det gäller skatter vet också Jonas Jacobsson Gjörtler att den frågan diskuteras i samband med budgeten. De åtgärdspaket som vi har antagit nu handlar om att vidta olika åtgärder för att underlätta produktion. Vi har satsat en hel miljard för detta ändamål i olika paket som vi kan återkomma till.
Sven-Erik Bucht (S):
När det gäller tillkännagivandena som är flera stycken - och yrkandena är också många - är jag väldigt glad för att de har kommit. Det visar att det finns ett engagemang i hela det politiska Sverige. Jag känner igen mycket av det som finns i tillkännagivandena och många av yrkandena i den politik som vi redan har satt igång för att förverkliga den nationella livsmedelsstrategin. Vi har tjuvstartat lite.
Strategin ska klubbas i morgon i den här kammaren, och redan i februari satte vi igång med åtgärdspaket 1. Där finns exempelvis kunskapsutveckling för kostnadseffektivt byggande inom animalieproduktionen som togs upp i Konkurrenskraftsutredningen som en hämmande faktor.
Rådgivningsmodeller inom animalieproduktion är ett annat exempel som också har berörts där, liksom utveckling av nyckelhålsmärkning som branschen tydligt och klart vill ha och exportprogram. Det är 27 åtgärder, och om Jonas Jacobsson Gjörtler vill kan jag efter debatten överlämna hela listan med 27 punkter som vi har tagit fram. Vi har satsat en kvarts miljard på det här sedan februari.
När det gäller landsbygdsprogrammet är det nya pengar. Det skulle ha kommit igång 2014 men kom inte igång förrän 2015, men det hade att göra med fördröjningar som inte var förorsakade av den här regeringen.
Sven-Erik Bucht (S):
Både fisket och vattenbruket tas upp i den nationella livsmedelsstrategin som viktiga delar. Det finns ingen del av näringen som är utelämnad. Det finns en enorm potential när det gäller vattenbruket i vårt land. I grannlandet Norge har man hundra gånger så mycket vattenbruk som vi har i Sverige. Det här finns det all anledning att utveckla.
I åtgärdspaketen som vi har satt in här - både i åtgärdspaket 1 och i åtgärdspaket 2 - har vi allokerat särskilda pengar just för att utveckla vattenbruket. När det gäller miljödomarna kring de här specifika odlingarna i öppna kassar är det inte någonting som jag som statsråd kan gå in och värdera. Det är en domstol som har tagit de besluten på grund av att man har gjort bedömningen att de inte håller den standard som ska hållas enligt lagstiftningen.
Men vattenbruket har definitivt möjligheter. Jag noterade att ledamoten själv tog upp det i sitt anförande och bland annat nämnde näringsfattiga reglerdammar som kan vara ett exempel när det gäller att utveckla vattenbruk.
Sven-Erik Bucht (S):
Vi har medel i bland annat havs- och fiskeriprogrammet. Där finns 1,5 miljarder för att utveckla bland annat vattenbruket och fisket. Vi vill ha mer differentieringar inom näringarna så att man inte bara är beroende av en del i det här. Som jag nämnde gick vi in i åtgärdspaket 1 med en särskild satsning på vattenbruket.
I åtgärdspaket 2 som kom i mars, tror jag, gick vi in med tre olika åtgärder för att stimulera fortsatt utveckling inom vattenbruket. Det handlar mycket om att hitta metoder som är långsiktigt hållbara i slutna system. Det här är en stor utmaning, men jag är övertygad om att den här satsningen på vattenbruket kan leda till väldigt många jobb, inte minst ute på svensk landsbygd.
Sven-Erik Bucht (S):
De 27 punkter som vi har tagit beslut om redan i dag gör skillnad ute på gård, och är uppskattade av branschen. De frågor som tas upp när jag besöker lantbrukare varierar väldigt mycket. Men vanliga kommentarer är: "Se till att vi får kompetent arbetskraft! Se till att det utbildas folk som kan ta de här jobben! Tyvärr är det inte på det sättet i dag." De kommentarerna kommer allt oftare.
En annan sak som ofta kommer upp är: "Jobba mer med att marknadsföra de svenska mervärdena!" Man prisar det initiativ som handeln tog med svenskmärkning. Det har lett till att trycket på de svenska varorna har ökat avsevärt. Jag tror att det är en viktig del.
Trots att det är högre skatter på de svenska varorna och trots att de kostar mer väljer konsumenterna de varorna, därför att de håller hög kvalitet - världsledande kvalitet. Det är något som jag tror att vi måste framhålla mycket mer. En annan sak som tas upp, trots att det är många små och inte sällan medelstora företag, är att det är viktigt att vi satsar på tillämpad forskning.
De här företagen har nämligen inte pengar för att gå in i forskningen, som till exempel inom skogsindustrin där man kan jobba med tillämpad forskning. Vad som kommer upp vid besöken är alltså väldigt varierande. Jag lovar att det kommer att komma fler åtgärdspaket. Det kommer att komma med budgeten, i BP18, men jag avslöjar inte innehållet i den i dag. Jag kan inte avslöja allt heller.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag ska börja med att svara på ledamotens sista fråga om jordförvärvslagen. Det var en sak som Konkurrenskraftsutredningen tog upp. Det finns inte ett förslag i den utredningen som vi inte har tagit hand om. Jag sa också att vi har tagit ansatser när det gäller det. Man pekar på att jordförvärvslagen, som den är utformad i dag, är hämmande för utvecklingen av jordbruket. Jag är inte säker på att det är så. Men jag vill säkerställa att vi får ett bra underlag.
Därför har SLU fått i uppdrag att göra en djup analys av om den lagen hämmar utvecklingen eller inte och av hur det ser ut i andra länder där man har en annan lagstiftning. Vi ska ha ett väldigt bra underlag så att en framtida regering och riksdag kan fatta beslut om det här. Och det förslaget ska ges tid. Det ska presenteras den 31 december 2018. Det behövs en rejäl genomlysning av det här.
Man måste ta Konkurrenskraftsutredningens förslag på allvar. Det gör den här regeringen. Det är därför vi tar hand om och analyserar allt som finns med i den. Jag tror också att vi ska försöka ge en positiv bild av primärproduktionen, Kristina Yngwe.
I de undersökningar som gjorts den senaste tiden ser jag att den bilden har förändrats och att man uppfattar primärproduktionen och minst jordbruket på ett helt annat sätt. Om vi ska fånga upp de unga människorna kan vi inte ge en eländesbild. Människor söker sig inte till mörker. Människor söker sig till ljus. Jag tror på svenskt jordbruk och svensk primärproduktion.
Vi som politiker måste säkert göra en massa saker mycket bättre än tidigare.
Sven-Erik Bucht (S):
Både vattenbruket och fisket omnämns i strategin och är viktiga delar. Det finns inget område som är utelämnat. Av de åtgärder som vi redan har tagit beslut om, alltså 27 åtgärder sedan februari fram till dags dato, är två direkt allokerade till vattenbruket.
Och i andra omgången får man tre olika uppdrag för att stimulera vattenbruket. I det tredje åtgärdspaketet, ett forsknings- och innovationspaket, finns bland annat ett forskningsprogram. Jag utgår från att vattenbruket och landbaserat vattenbruk kommer att hanteras där.
I det paketet tillsätter vi också industridoktorander på livsmedelssidan. Det har inte funnits i Sverige tidigare. Vi har haft det i andra branscher, och det har varit lyckat. Det är en del som säkert kommer att beröra inte minst vattenbruket. Jag tror på svenskt fiske och svenskt vattenbruk. Jag tror framför allt på att utveckla det. Om Norge kan ha 100 gånger så mycket som Sverige kan vi göra mycket.
Vi har en hemläxa att göra här.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag är väldigt glad över Lars Tysklinds engagemang, inte minst för fisket och vattenbruket. Vi har diskuterat det vid flera tillfällen tidigare här i kammaren. De här frågorna behöver diskuteras mycket mer. Fiskeripolitiken är gemensam inom EU. Jag vill påstå att där är Sverige drivande för ett hållbart fiske. Vi ligger längst fram av alla 28 länder när det gäller hållbar produktion.
Det betalar sig eftersom den svenska konsumenten väljer det hållbara. Man väljer bort det som inte är hållbart. En annan sak som är viktig när vi talar om fiske och vattenbruk är givetvis sysselsättningen inom fisket och vattenbruket. Men vi ska inte glömma bort beredningsindustrin, särskilt i det område där Lars Tysklind bor, i Västsverige.
Där finns det ungefär 2 000 industriarbeten inom beredningsindustrin, och det kan bli många fler. Livsmedelsstrategin pekar just på att även fisket och vattenbruket måste utvecklas. Det ger också industrijobb i förlängningen.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag håller med Svenneling om att svenskt kött är betydligt mer hållbart än utländskt kött. Jag har ingenting emot att människor äter mindre kött, om de bestämmer sig för det. Men i så fall bör de välja svenskt kött i stället för utländskt kött. Det är inte bara transporterna som är orsaken till att svenskt kött har mindre utsläpp. Det handlar också om en kombination mellan mjölkproduktion och köttproduktion som kanske inte finns i många andra länder.
Vi har alla möjligheter att öka vår animalieproduktion och vår odling. Det finns 600 000 hektar åker som inte är under plog i dag. Det är klart att här finns en potential. Att öka livsmedelsproduktionen skapar jobb och sysselsättning, inte minst i det gröna Sverige på svensk landsbygd. Som du nämnde pratade förre statsministern Göran Persson om det gröna folkhemmet.
När vi under de senaste 20 åren har minskat vår produktion har det försvunnit väldigt många jobb. Primärproduktionen sysselsätter i dag ungefär 57 000 personer. Det kan bli många fler. Livsmedelsindustrin sysselsätter ungefär 55 000 personer. Det kan bli många, många fler. Det här är ett jobbprojekt för svensk landsbygd. Livsmedel produceras i huvudsak på någon landsbygd någonstans i världen.
Vi vill ju att livsmedel ska produceras på svensk landsbygd. Detta är också en solidaritetsfråga. Jag nämnde i mitt anförande att vi blir fler och fler människor, inte bara i vårt land utan också i världen. Frågan är då: Ska vi hämta mat från länder med 50 procents självförsörjningsgrad när vi kan producera maten själva?
Sven-Erik Bucht (S):
Magnus Oscarsson har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder för att säkerställa att de EU-ersättningar som skulle ha betalats ut under 2015 kommer att betalas ut under 2016 samt om EU-ersättningarna inte betalas ut snarast, hur jag i så fall kommer att säkerställa att böndernas likviditet och kreditvärdighet inte drabbas av fördröjningen av utbetalningarna.
Jag har stor förståelse för att de försenade utbetalningarna av jordbrukarstöden medför problem för lantbrukarna och är medveten om vilka svårigheter som det innebär för de lantbrukare som drabbas.
De svårigheter som finns gällande stödutbetalningarna försätter lantbrukare i en allvarlig situation, och regeringen arbetar därför aktivt för att stödutbetalningarna ska ske i snabbare takt.
För att de sena EU-regelverken ska få så liten påverkan på lantbrukarnas ekonomi som möjligt har Jordbruksverket prioriterat att betala ut de budgetmässigt största stöden först, såsom gårdsstödet och de stora miljöersättningarna.
Regeringen har i budgetpropositionen för 2017 föreslagit att Jordbruksverkets förvaltningsanslag ökas med 60 miljoner kronor per år 2017-2020 för att stärka de administrativa resurserna. Detta kommer de stödsökande till del genom att det skapar förutsättning för en effektivare handläggning hos myndigheten.
Det är viktigt att handläggningen utförs och beslut fattas på korrekt grund för att inte riskera att enskilda stödsökare drabbas av återkrav och Sverige av sanktioner för en felaktig hantering av stöden. För detta behövs it-system för kontroll och handläggning.
Mot bakgrund av de problem som har identifierats tog jag den 23 mars 2016 initiativ till att ge Statskontoret uppdraget att genomlysa Jordbruksverkets hantering av införandet av den nya jordbrukspolitiken. Den 9 november 2016 lämnade Statskontoret sin rapport av uppdraget, och beredning av denna pågår nu inom Regeringskansliet.
Statskontorets rapport är ett viktigt underlag för hur arbetet inom Jordbruksverket ytterligare kan förbättras. I dessa sammanhang brukar också frågan ställas om lantbrukarna kan få någon kompensation för att utbetalningarna kommer senare än vanligt.
Svaret är att det inte finns något rättsligt stöd för att betala kompensation till lantbrukare som ännu inte har fått sina stöd eftersom utbetalningarna har sin grund i EU-reglerna. Därför kan ingen sådan ersättning betalas ut.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag delar Magnus Oscarssons oro för de jordbrukare som ännu inte har fått ut sitt stöd, även om vi ska komma ihåg att förhållandevis få har drabbats av problematiken. Tittar man på hela programmet ser man att det handlar om 9 miljarder, alltså 9 000 miljoner. Av dessa kvarstår ungefär 600 miljoner.
Den absoluta merparten har redan betalats ut, vilket är viktigt att framhålla. Jag har gjort allt för att få Jordbruksverket att snabba på sina utbetalningar. Det finns dock förklarliga skäl, vilket jag ska återkomma till. När vi ger ett stöd på 60 miljoner måste vi självklart också se till att utbetalningarna snabbas på.
Man kan inte, som Sten Bergheden vill, säga att man inte ska ge detta stöd. Annars drabbas ju jordbrukarna ännu hårdare. Anledningen till att jag gav Statskontoret i uppdrag att belysa detta var att omfattande kritik har framförts, och det finns säkert goda skäl till denna kritik. Den rapport som Statskontoret nu har gett oss ska vi granska mer ingående. Jag vet att Jordbruksverket också jobbar med frågan kontinuerligt för att hitta snabbare system.
Sedan jag tillträdde har jag dessutom haft en kontinuerlig dialog med Jordbruksverket om denna fråga. Jag vill betona att jag fortsättningsvis har förtroende för Jordbruksverkets ledning, och jag utgår från att verket kommer att lösa denna uppgift, som faktiskt inte är liten. Jag vill inte heller att man ska hamna i samma situation en gång till. Jag ska återkomma till vad vi gör för att inte hamna där en gång till.
Jo, man måste faktiskt dra lärdom av läxan. Läxan var inte gjord när vi tillträdde som regering. EU fattade det definitiva beslutet kring detta mycket komplexa regelverk i december 2013. Det var någonting som skulle börja gälla dagen efter, den 1 januari 2014.
Det var det som hände. När vi tillträdde som regering och jag tillträdde som statsråd, den 3 oktober, fanns det 333 utestående frågor från EU-kommissionen kring det svenska programmet.
Här satt det en myndighet som inte visste hur man skulle kunna ha en administrativ kapacitet och ett system för att hantera detta komplexa system. Den här regeringen jobbade oerhört intensivt tillsammans med bland andra Jordbruksverket och Regeringskansliet för att få detta på plats.
Vi lyckades få det på plats, med alla beslut, i maj. Parallellt med den resan jobbade Jordbruksverket givetvis med att få fram ett it-system som klarar av detta. Hemläxan var inte gjord. Läxan var inte gjord när vi tillträdde den 3 oktober 2014.
Det finns anledning till självkritik, hoppas jag, från den borgerliga sidan. Jag har tagit initiativ för att detta inte ska hända igen 2021. För drygt ett år sedan togs ett initiativ: Nu måste vi börja jobba med nästa programperiod och ta fram ett system och ett regelverk, så att inte jordbrukarna än en gång ska drabbas av detta.
Sven-Erik Bucht (S):
Det finns anledning till eftertanke och till att titta på vad som hände. Det var det jag försökte göra i mitt första inlägg. Sten Bergheden!
Jordbruksverket har nu ett system på plats, trots att den borgerliga regeringen inte tog sitt ansvar och såg till att regelverket, så att de kunde jobba, var på plats. Nu har man ett system på plats. Det är rekordstora utbetalningar gjorda i oktober och november i år - så stora har aldrig tidigare gjorts.
Magnus Oscarsson frågar sig: Kan bönderna ha tillit till staten? Jag lovar att så länge jag och den här regeringen har ansvar för dessa system kommer vi att göra hemläxan i tid. Jag har startat detta långt före nästa programperiod, bara för att jordbrukarna ska ha tillit till staten.
Jag har tagit upp frågan med kommissionär Hogan för ett och ett halvt år sedan: Ni måste starta jobbet med nästa programperiod. Man kan inte slarva som man gjorde sist. Det är jätteviktigt att detta kommer på plats, för det är stora pengar för svenskt lantbruk. 9 miljarder per år är inga småpengar. Det mesta är nu utbetalt - det ska vi inte glömma bort. Men det är ett komplext system. Det är inte bara jordbrukarna som får ur det systemet.
Det är också 2 miljarder som finns till investeringsstöd. Det är bredband och så vidare kring landsbygdsprogrammet. Sedan har den här regeringen faktiskt tagit ansvar för den exceptionella kris som mjölkbönderna satt i. När jag och regeringen tillträdde, den 3 oktober 2014, var det inte bara kris i fråga om det här systemet, där man inte hade gjort hemläxan. Det var också en mjölkkris som inte var hanterad. Den har vi hanterat.
Vi har gått in med särskilda pengar, 152 miljoner, till mjölkföretagen. Vi går nu i andra omgången in med 65 miljoner kronor till mjölkföretagen. Vi började också höja dieselskattereduktionen - den förra regeringen höjde hela tiden skatten. Vi fördubblade stödet till metangasreduktion. Det kom just de bönder till godo som hade det svårt.
Vi gick in med 150 miljoner under programperioden som särskilda pengar för klövvård. Det kommer också de bönder till godo som Magnus talar om och som är i en svår situation. Det finns många fler saker som vi har gjort. Det finns faktiskt anledning att blicka tillbaka.
Jag säger till er borgerliga, särskilt till Sten: Det finns nog anledning till viss ödmjukhet. Jag är ödmjuk inför uppgiften. Jag har inte gjort allt rätt. Men jag har i alla fall försökt hantera dessa mycket speciella kriser så snabbt som jag har kunnat.
Sven-Erik Bucht (S):
Magnus Oscarsson efterlyser en förståelse från mig. Jag har i alla inlägg som jag har gjort hittills i dag sagt att jag förstår den problematik som bönderna försätts i, och jag känner också väldigt starkt för dem. Jag avser även att hantera detta så att det ska fungera. Jag har tagit massor med initiativ kring det här, vilket jag har redovisat. Allting har inte rotts i land, men mycket har förändrats.
Det ska inte få upprepas att en regering, i likhet med den förra regeringen, inte gör hemläxan. Den måste göras i tid. År 2021 måste det vara ett dukat bord. Det får inte vara som när vi tillträdde 2014, det vill säga 333 utestående frågor till kommissionen, när det nya programmet kommer på plats. Detta kräver ett intensivt arbete, och det kräver tid.
Men det kräver också att myndigheten får spelreglerna på plats och ges en chans att skapa ett nytt administrativt system som kan hantera det komplexa nya system som har trätt i kraft. Det liknar inte alls den förra programperioden. Det kan säkert finnas saker och ting som Jordbruksverket har gjort fel.
Jag kan inte detaljerna och ska därför inte gå in på det. Säkert finns det anledning till kritik i vissa stycken, men kom ihåg att det är politiken som sätter spelreglerna för våra myndigheter så att de kan agera! Tyvärr satte man inte spelreglerna i tid, och detta har gjort att många jordbrukare har drabbats. Jag hoppas att detta inte ska få ske någonsin mer.