Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Linda Lindberg och Carina Ståhl Herrstedt, för att frågan väcks här i kammaren! Jag tackar också för att vi får en möjlighet att ha en diskussion om vad regeringen gör och avser att göra framöver liksom hur riksdagen kan bidra till arbetet i kampen mot den organiserade brottsligheten inom våra välfärdssystem.
Det är precis som Carina Ståhl Herrstedt säger: Det är en sak med felaktiga utbetalningar, missförstånd och misstag inom välfärdssystemen. Det vi talar om nu handlar dock om organiserad brottslighet. Det är olika typer av organiserad brottslighet som har som syfte att infiltrera våra välfärdssystem för att ta emot offentliga medel. Därmed använder man offentliga medlen till kriminell verksamhet.
Det handlar alltså dels om att få resurser som aktörerna inte har rätt till, dels ibland om att använda pengarna till att bedriva kriminell verksamhet inom andra områden. Jag kan försäkra riksdagsledamöterna om att vi tar det här på största allvar. Vi gör det av flera olika skäl. Det första jag vill nämna är att jag är socialförsäkringsminister i en tid då våra socialförsäkringar har blivit mer och mer restriktiva. Det är massor med människor som far illa för att sjukförsäkringen inte fungerar för dem och för att tryggheten har försämrats.
Assistansen, som nämndes av Carina Ståhl Herrstedt, är ett annat område som handlar om grundläggande trygghet och egenmakt för människor. I denna tid måste vi alla lägga energi på att förbättra våra socialförsäkringar, öka tryggheten och laga den sjukförsäkring som har gått sönder, vilket drabbar människor.
Men för att kunna laga våra socialförsäkringar och för att kunna öka tryggheten för människor, för de försäkrade, för våra svenska medborgare, måste vi parallellt också slå ned på den brottslighet som är systemhotande. Det som händer när organiserad brottslighet tar sig in i den offentliga välfärden är att våra system hotas och att människors tillit till våra system hotas.
Vill man stå upp för svenska socialförsäkringar, vill man återupprätta tryggheten vid sjukdom, vill man se till att vi har en funktionsnedsättningspolitik som sätter människors egenmakt och trygghet i centrum måste man ta den här kampen på största allvar. Då måste vi också vara beredda att slakta heliga kor. Vi måste lägga undan prestige mellan partierna och göra oss av med låsningar. Fru talman!
Vi för nu väldigt mycket resurser till Försäkringskassan för att de ska intensifiera arbetet, utveckla metodiken och anställa människor som arbetar med de här frågorna. Just nu tittar vi på det förslag som finns om att ge Försäkringskassan brottsutredande och brottsbekämpande befogenheter. Det är en väldigt central fråga. Sedan finns det massor med komplicerade rättsliga frågeställningar att hantera.
Det måste vi göra, för Försäkringskassan måste få bättre muskler och verktyg för att bekämpa den organiserade brottsligheten. Återigen: Vi pratar inte om felaktiga utbetalningar på grund av missförstånd. Vi pratar om kampen mot den organiserade brottsligheten i vårt samhälle. Det har vidtagits massor med åtgärder under de senaste åren.
Lagen om uppgiftsskyldighet vid samverkan mot viss organiserad brottslighet, som trädde i kraft under 2016, handlar om att möjliggöra informationsdelning och myndighetssamverkan. Bidragsbrottslagen och lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar skärptes den 1 januari 2020. Det har vidtagits åtgärder som handlar om Skatteverkets kontrollverksamhet kopplat till folkbokföringen. Det har skett massor med saker.
Men det är inte ett skäl för oss att stanna upp nu. Jag menar att vi behöver intensifiera det här arbetet. Vi kommer att prioritera den här frågan under 2021 från Socialdepartementets och regeringens sida. Jag välkomnar att riksdagen visar engagemang. Kan vi ta nästa steg tillsammans kan vi också sätta stopp för den här typen av organiserad brottslighet.