Åsa Torstensson (C):
Monica Green har frågat mig vad jag avser att göra för att Sverige ska återta ledarpositionen inom IT-området. Hon har även frågat vad jag avser att göra för att snabba på utbyggnaden av IT-infrastruktur och ge alla chansen att hänga med i IT-samhället. Monica Green målar i sin interpellation upp en bild av att regeringen inte gör något på området och att Sverige inte är en ledande nation på IT-området. Jag vill börja med att säga att jag inte håller med om Monica Greens verklighetsbeskrivning.
Sverige har en ledande position inom IT-området, vilket flera internationella jämförelser visar. Ett exempel är att Sverige så sent som i mars 2009 placerades på första plats i ITU:s index över 154 länders IT-utveckling. Ytterligare exempel är World Economic Forum som placerar Sverige på andra plats i sin Networked readiness index för 2008-2009.
Regeringen arbetar aktivt på många sätt för att IT ska bidra till fler jobb genom fler och växande företag, till utvecklingskraft i alla delar av Sverige och till att förena miljö och företagsamhet. Statens huvudsakliga roll är att få marknaden att fungera effektivt och att ge marknadsaktörerna goda förutsättningar för sin verksamhet. Jag ska här nämna några av regeringens insatser.
Regeringen har infört möjlighet till så kallad funktionell separation vilket innebär att Post- och telestyrelsen, om det finns synnerliga skäl, kan ålägga Telia Sonera att särskilja verksamhet som rör åtkomst till kopparnätet. Syftet är att öka konkurrensen på bredbandsmarknaden och därigenom åstadkomma större valmöjlighet för konsumenterna. Regeringen har frigjort radiofrekvenser för andra kommunikationstjänster än radio och tv.
Frekvenserna har särskilt goda egenskaper för att erbjuda tjänster med god geografisk täckning, till exempel mobilt bredband. Sverige var tidigt ute, redan i december 2007, och verkar nu aktivt för att fler länder ska göra på samma sätt som vi, vilket behövs för att skapa en tilläckligt stor marknad för att bra tjänster och produkter ska utvecklas.
Regeringen arbetar kontinuerligt med att förbättra regelverket för marknaden för elektroniska kommunikationer både på europeisk nivå, EU och nationellt. Ett viktigt led i detta arbete var den reformering av överklagandeprocessen som genomförts och som syftar till konkurrens och bättre fungerande marknader. Ytterligare en åtgärd är att regeringen sedan 2008 anslagit medel för stöd till kanalisation för bredband.
I dagarna har regeringen lämnat förslag till riksdagen om att slå samman skatteavdrag för hushållsarbete med avdrag för byggtjänster i hemmet i ett så kallat HUS-avdrag. I propositionen klargörs att arbetskostnaden för markarbeten vid anläggning av ledningar för elektronisk kommunikation i anslutning till bostad omfattas. Detta ger en möjlighet att minska kostnaden för den husägare som vill skaffa modernare bredbandsledningar.
Att Sverige ligger bra till och regeringen genomfört en rad viktiga åtgärder betyder dock inte att vi därför kan slå oss till ro. Tvärtom finns det stora utmaningar inför framtiden. Regeringen gav i oktober 2008 Myndigheten för handikappolitisk samordning, Handisam, i uppdrag att inhämta, sammanställa och analysera initiativ för att minska de digitala klyftorna för personer med fysiska och kognitiva funktionsnedsättningar.
Analysen ska ligga till grund för initiativ på nationell och EU-nivå fram till och under det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionen hösten 2009. Behoven av bredband ökar starkt. Detta drivs inte minst av en ökad användning av Internet, interaktivitet och ljud och bild. Samtidigt finns risk för att befintlig infrastruktur i form av delar av Telia Soneras kopparnät monteras ned.
Sammantaget finns ett behov av betydande investeringar i IT-infrastruktur. Jag och regeringen har stor tilltro till de drivkrafter som finns på marknaden. Samtidigt får vi inte blunda för att förutsättningarna för att bygga ut ny infrastruktur är sämre i de glest befolkade delarna av vårt land. Utmaningen är större i dessa delar. Staten har ett ansvar för den miniminivå av så kallade samhällsomfattande tjänster som medborgarna har rätt till.
Här pågår ett arbete både inom EU och i Sverige för att diskutera vilken ambitionsnivå vi ska ha och hur nödvändiga åtgärder ska finansieras. Regeringen har fått in ett antal förslag som rör tillgängliga elektroniska kommunikationer. Det gäller de statliga utredningarna Effektivare signaler och Bredband i hela landet och förslag från Post- och telestyrelsen.
Mot bakgrund av de utmaningar och de förslag som jag nämnt kommer jag att fortsätta mitt arbete tillsammans med berörda aktörer för god tillgänglighet till elektroniska kommunikationer i hela landet. Inte för att toppa någon rankningslista utan för att kunna möta de stora utmaningar som klimathot, ett glest befolkat land, internationell konkurrens och en åldrande befolkning utgör. Sverige är och ska förbli en ledande IT-nation.