Carina Ståhl Herrstedt (SD):
Sverige får allt svårare att hävda sig i den internationella konkurrensen vad gäller högre utbildning. Det finns olika listor, och även om de mäter på olika sätt är resultaten ganska entydiga: Sverige tappar mark. I ett utpräglat kunskapssamhälle, vilket Sverige ändå kan sägas vara, tycker jag att detta är högst olyckligt. Det är ju inte så att vi vill hävda oss i den globala konkurrensen genom låga löner och arbetslöshet.
Då återstår egentligen bara att bli mer effektiva och mer innovativa, och detta upprätthåller vi långsiktigt genom att bevara och utveckla vår grundutbildning och vår högre utbildning. Herr talman! Allting hänger ihop. Vi har i tidigare anföranden hört beskrivningar om skolans problem.
En fungerande grundutbildning utgör basen för den högre utbildningen, och tyvärr klagar i dag många universitetslektorer på allt sämre förkunskaper hos de nyblivna studenterna. Det grundskolan och gymnasiet inte har lyckats med kan inte universitet och högskolor reparera.
Vi sverigedemokrater tror inte att grunden till innovationer består i att vi här i kammaren bestämmer eller antar vilka områden innovationer kommer att poppa upp på, utan den frågan överlåter vi med varm hand till akademiker och tekniker.
Det vi kan göra här i kammaren är att skapa goda grundförutsättningar för kunskapssamhället, med både bredd och spetskompetens i grundutbildningen samt konkurrenskraftiga utbildningar på högskole- och universitetsnivå.
Jag talade för inte alltför länge sedan med en universitetslektor i biokemi på en medelstor högskola, och han beklagade sig över att två tredjedelar av hans studenter inte klarade utbildningen på ett tillfredsställande sätt.
Han var noga med att poängtera att de som arbetade med utbildningen satsade på programmet, men de flesta hade så dåliga förkunskaper och så dålig motivation att de egentligen aldrig ens haft några förutsättningar att klara utbildningen. Av dem som klarade utbildningen var det bara ungefär hälften lektorn skulle betrakta som flygfärdiga kemister. Han gick till och med så långt som att säga att utbildningen närapå var bortkastad på fem sjättedelar av studenterna.
Vissa blir i praktiken godkända för att institutionen inte vill mista finansiering. Det kan låta extremt, men man hör det faktiskt från olika håll. Det oroar mig verkligen. Råder det då någon brist på kemister? Nej, det gör det inte. En chef i Borås framhöll att han fick in över hundra ansökningar när han hade en annons ute om att anställa en kemist.
Det var arbetslösa kemister som hade tagit examen, och nu pratar vi trots allt om ett utbildningsområde som i någon mening betraktas som ganska intressant ur ett arbetsmarknadsperspektiv. Jag säger detta för att det kanske inte är så att det vi måste satsa på är fler högskoleplatser generellt.
Vad som krävs i verkligheten är i stället att vi har bra kompetens hos dem som kommer in på utbildningarna och att vi verkligen har kompetens och kunskap på de områdena. Att bara satsa på högskoleplatser generellt, för sakens skull, blir snarare en illa dold arbetsmarknadspolitik. Det vi verkligen behöver är till att börja med en mycket bättre grund- och gymnasieskola.
Den ska kunna producera studiemotiverade studenter med tillräckliga förkunskaper, så att de kan tillgodogöra sig den utbildning som ges. På högskolor och universitet måste vi våga prioritera kvalitet, inte bara till varje pris försöka trolla fram så många utbildningsplatser som möjligt och trycka upp så många examensbevis som möjligt.
Sverigedemokraterna inser att alla inte kan, vill eller bör bli akademiker och att yrkesutbildade efterfrågas i en allt större utsträckning. Den stora skillnaden mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden är särskilt tydlig när det gäller företagens skriande behov av just yrkeskunniga. Det är viktigt att samarbetet mellan näringsliv och skola blir bättre.
Utbildningarna måste på ett bättre sätt matcha den kunskap som efterfrågas på arbetsmarknaden. Därför satsar vi på lärlingsutbildningar och på ett ökat antal platser på just yrkeshögskolan. Det behövs också satsningar på utbildningar kopplade till näringen, såväl längre civilingenjörsutbildningar som KY-utbildningar till exempelvis maskinoperatörer.
Vi avsätter därför resurser till Myndigheten för yrkeshögskolan och till Luleå tekniska universitet, som är säte för Sveriges enda professur inom mineralogi och är huvudman för högskoleutbildningarna i Bergsskolan i Filipstad. Syftet är att öka antalet utbildningsplatser med inriktning mot gruv- och mineralverksamhet, för där finns det ett tydligt behov.
Herr talman! När det kommer till forskning så verkar vissa leva i föreställningen att forskarsamhället är oberoende av politiken. Det är fel. Vi politiker har ett enormt inflytande över den forskning som genomförs, för vi beslutar om finansieringen.
Vi styr över anslag och finansiering till Vinnova, Formas, Almi och universiteten. Det är inte av omoral som vissa forskare lär sig att anpassa sig efter finansieringen. Det är en överlevnadsstrategi. Har de ingen finansiering har de inte heller någon verksamhet. Därför bör vi politiker vara försiktiga med hur vi ytterst styr forskningen.
Sverigedemokraterna vill se större fokus på grundforskning, lite större fokus på framgångsrika universitet och tekniska högskolor och lite mindre decentralisering. Vi vill lyssna in vilka behov våra företag har och vilken kompetens de behöver. Samtidigt vill vi ge den akademiska världen friare tyglar. Det är inte vi politiker som i detalj ska uppfinna framtidens kunskapssamhälle. Låt kunskapssamhället uppfinna sig självt.
Vi vill öka anslagen till forskningsrådet Formas vars uppgift är att främja och stödja grundläggande och behovsprövad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Den forskningsverksamhet som bedrivs på svenska universitet och högskolor är oerhört viktig för att landet ska kunna upprätthålla och återskapa den spetskompetens som är nödvändig för att skapa innovationer. Herr talman!
Låt mig ännu en gång understryka att det viktigaste är att resultaten i den svenska skolan förbättras så att vi kan tillgodogöra oss den utbildning som erbjuds högre upp.