Pernilla Stålhammar (MP):
I dag är det faktiskt en stor dag för mig. För ungefär fyra år sedan började jag fundera över Utrikesdepartementets och Sveriges roll i internationella konflikter och medling. Jag kände att vi borde kunna bli ännu mer spetsiga i fråga om detta. Det ledde till att jag väckte en motion på Miljöpartiets kongress. Den avslogs.
Men jag fortsatte att jobba mycket hårt med dessa frågor när jag kom in i riksdagen och så vidare. I och med att vi fattar beslut om denna budget fattar vi faktiskt beslut om just det sekretariat som jag föreslog. Det är mycket roligt att Sofia Damm och Kerstin Lundgren ger ett starkt stöd för detta medlingssekretariat. Jag kan säga att det verkligen finns ett innehåll i detta. Det är en allokering på sammanlagt 25 miljoner kronor som görs.
I dagarna rekryteras det personer som ska sitta i ett medlingssekretariat i Utrikesdepartementet. Sedan kommer det att tillsättas personer med spetskompetens i konflikt och medling runt om i hela världen. Detta är tänkt att vara långsiktigt. Det är ingenting som ska pågå under bara de två år som vi sitter i säkerhetsrådet, även om det såklart är kopplat till detta arbete.
Nu kommer Sverige att kunna ligga ytterligare i framkant när det gäller att medla i konflikter runt om i världen. Flera andra länder har gjort det tidigare. Herr talman! FN:s flyktingorgan UNHCR ger varje år ut en stor rapport som heter Global Trends . Den senaste rapporten hade titeln Forced Displacement , alltså tvångsförflyttning.
Året innan var titeln World at War . Det säger någonting om den värld som vi i dag lever i. Det säger också någonting om det centrala perspektiv som vi bör ha för ögonen när vi formulerar och debatterar Sveriges politik på detta område och också om det fokus som regeringen har haft på detta område.
Vi behöver ägna oss åt fred och säkerhet i en omvärld där hoten är allvarligare än på länge, och där det säkerhetspolitiska läget i Europa och i vårt närområde faktiskt är det allvarligaste på 25 år. De senaste årens utveckling i omvärlden har kännetecknats av en större osäkerhet, fler konflikter, mer våld och stora flyktingströmmar.
Vi vet alla vad som sker i Somalia, i Afghanistan, i Ukraina, i Centralafrikanska republiken och i Jemen, bara för att nämna några av de krigshärdar som världen har. Och vi vet inte minst vad som händer i Syrien, där kanske så många som 400 000 människor har mist livet, och 11 miljoner människor är på flykt.
I fredags hade jag den stora äran att få presentera De vita hjälmarna på Right Livelihoods prisutdelning. Det var en oerhört stark upplevelse att få presentera dem. De vita hjälmarna är frivilliga krafter - ungefär 3 000 personer - som i Syrien står och väntar på att bombplanen ska komma, och sedan springer dit och gräver fram människor ur rasmassorna.
Tack vare dem är 62 000 människor i livet i dag. Det är en skam att det internationella samfundet inte har lyckats få stopp på denna konflikt. Vid förra årets slut var mer än 65 miljoner människor på flykt i världen. Det är inte mindre än en humanitär katastrof.
Det är en tragisk utveckling, särskilt som den långsiktiga trenden tidigare har varit att vi går mot en mindre våldsam värld. Herr talman! De största utmaningarna som vi står inför i dag är gränsöverskridande. Vi kommer inte att kunna hantera dem framgångsrikt om vi inte jobbar globalt. Det är en stor glädje att Sverige tar plats i FN:s säkerhetsråd i januari.
Det är tredje gången i historien som Sverige har en tvåårig plats i rådet, i själva hjärtat av den fredsorganisation som Förenta nationerna är. Säkerhetsrådet är såklart inte fritt från problem, snarare kanske tvärtom. Vetorätten används alltför ofta där.
Men inte desto mindre är detta det organ som i dag står oss till buds när det gäller att förhandla och samtala om de konflikter som finns runt om i världen. Då är det mycket viktigt att vi får komma in där och verkligen stå upp för vår feministiska utrikespolitik.
Det handlar om att få in kvinnor i fredsprocesserna, att få kvinnor att komma till medlingsbordet, att få kvinnor att vara med när man sluter fred och när man förhandlar om hur ett samhälle ska byggas upp vid fredsslutet.
Det handlar om att vi kan komma in där och lägga fokus på att man inte ska dra sig ur så fort konfliktens eld har upphört utan att man ska fortsätta att finnas kvar. De flesta länder som kommer ur en konflikt har inte fått de resurser som krävs för att bygga upp samhället igen och för att skapa de strukturer som behövs i ett samhälle för att man inte återigen ska falla tillbaka i konflikt.
Sverige kommer också att jobba för att demokratisera säkerhetsrådet och öka transparensen. Arbetet inom FN ska förbli en hörnsten. Sverige har ett starkt engagemang för FN, och det kommer att återspeglas i det mångsidiga stöd som vi har genom organisationens alla delar. Det gäller inte minst det fredsbevarande och konfliktförebyggande arbetet. Herr talman!
För mig som feminist och miljöpartist är det särskilt glädjande att vår regering för en feministisk utrikespolitik. Det kommer till tydligt uttryck inom ramen för Sveriges internationella engagemang för fred, nedrustning och stabilitet.
Med dessa ord vill jag bara säga att vi med dessa resurser och med de insatser som vi nu gör förhoppningsvis ska hjälpa till att få en värld där vi inte ska behöva se fler rapporter med titlar som Forced Displacement och World at War , även om vi säkert har en lång väg att vandra. Jag tror på fred på jorden.
Jag yrkar bifall till propositionen och till förslaget i utskottets betänkande.