Åsa Lindhagen (MP):
Ludvig Aspling har frågat mig om jag står bakom tanken på att föra ett nationellt eller europeiskt register över människors "ras eller etniska ursprung", om jag kommer att arbeta för att förtydliga vad begreppet "företrädare för en ras eller etnisk grupp" är och vad jag kommer att göra för att förvissa mig om att involveringen av sådana personer inte går emot önskemålen hos medlemmarna av den etniska gruppen.
Ludvig Aspling har vidare frågat hur jag ställer mig till ett förslag om att politiker blandar sig i hur journalister rapporterar om frågor som har med mångkultur att göra. Frågan är ställd mot bakgrund av meddelandet En jämlikhetsunion: EU:s handlingsplan mot rasism 2020 - 2025 som presenterades av EU-kommissionen den 18 september 2020.
EU-kommissionens handlingsplan syftar till att på ett konkret sätt lägga fram åtgärder som ska vidtas för att motverka rasism och diskriminering på grund av etnicitet inom unionen. Den 23 oktober överlämnade regeringen en faktapromemoria i ärendet till riksdagen. Jag kommer också att överlägga med arbetsmarknadsutskottet i ärendet. Regeringen välkomnar kommissionens initiativ och delar på övergripande nivå den analys och de slutsatser som presenteras i handlingsplanen.
Arbetet mot rasism och diskriminering är av stor betydelse i samtliga medlemsstater. Jag ser fram emot att diskutera denna viktiga fråga med det ansvariga utskottet för att nå en svensk position. I handlingsplanen lyfter kommissionen fram vikten av data som kan ge en bild av såväl människors erfarenheter av diskriminering som av rasismens och diskrimineringens strukturella aspekter.
Kommissionen avser därför att vidta åtgärder för ett enhetligt tillvägagångssätt gällande insamling av uppgifter om jämlikhet, särskilt när det gäller uppgifter uppdelade efter etniskt ursprung, och uppmanar medlemsstaterna att förbättra insamlingen av sådana uppgifter. Det är mycket välkommet att behovet av kunskap om människors livsvillkor med koppling till rasism och diskriminering lyfts fram.
Samtidigt är arbetet med data som kan ge sådan kunskap komplext, och det är av stor vikt att upprätthålla medlemsstaternas utrymme att agera utifrån den nationella situationen samt de förutsättningar och behov som råder i staten. Den här typen av data innehåller känsliga uppgifter, och arbete med sådana uppgifter måste alltid ske med största respekt för etiska aspekter och i enlighet med rättsliga regelverk, däribland om dataskydd. Skyddet för den personliga integriteten måste upprätthållas.
Den svenska uppfattningen är, och har under lång tid varit, att det är helt centralt att sådana data aldrig går att koppla till enskilda individer. Det finns metoder där man kan undvika behandling av känsliga personuppgifter, och det är dessa metoder som behöver undersökas närmare. EU:s byrå för grundläggande rättigheter, FRA, har en viktig roll i arbetet med att skapa en god kunskapsbas med jämförbara data från samtliga medlemsstater.
Kommissionen lyfter fram vikten av att föra en god dialog med olika aktörer, däribland det civila samhället och företrädare för olika grupper. Jag instämmer i att en sådan dialog är nödvändig för att såväl EU:s institutioner som nationella myndigheter ska kunna få ett bredare beslutsunderlag. Enskilda företrädare för organisationer uttrycker naturligtvis sina uppfattningar, och dessa kan skilja sig åt sinsemellan. Det är därför som en inkluderande dialog är så viktig för att belysa en bredd av olika erfarenheter.
Kommissionen slår i sitt meddelande även fast att stereotyper grundade på etniskt ursprung som sprids via medier, utbildning, kultur och idrott bör motverkas. Inte minst covid-19-pandemin har gett många exempel på hur sådana stereotyper används i spridande av desinformation, hot och hat. I meddelandet aviseras bland annat att man avser att utforma seminarier som samlar journalister, civilsamhällesorganisationer och representanter för minoriteter för att diskutera sådana stereotyper.
Kommissionen konstaterar också att oberoende medier präglade av mångfald är nödvändiga för en balanserad demokratisk debatt. Jag instämmer i bedömningen att insatser för ökad kunskap i syfte att undvika stereotyper grundade på etniskt ursprung är viktiga i arbetet mot rasism och hatbrott, samtidigt som oberoende medier utgör en central beståndsdel i vårt demokratiska samhälle.
Låt mig vara tydlig med att regeringen aldrig accepterar ingrepp i mediernas oberoende, något som det inte heller är fråga om i detta fall. Sammantaget är det regeringens uppfattning att kommissionens handlingsplan ger stöd och verktyg för ett förstärkt arbete mot rasism runt om i unionen.