Pär Nuder (S):
Carl B Hamilton har frågat mig vilka anpassningar jag finner för gott att vidta i den ekonomiska politiken och prognoserna för de offentliga finanserna mot bakgrund av riskerna för utvecklingen i den amerikanska ekonomin, på olje- och räntemarknaderna samt på börserna. De risker Carl B Hamilton tar upp är utförligt analyserade i den ekonomiska vårpropositionen. Riskbilden för den svenska ekonomin bedöms i vårpropositionen i huvudsak vara balanserad.
Det betyder att en utveckling som är starkare än enligt prognos bedöms vara ungefär lika sannolik som en utveckling som är svagare än prognos. Å ena sida kan efterfrågan utvecklas starkare än väntat och föra med sig en ännu starkare sysselsättningstillväxt. Å andra sidan finns de globala riskerna knutna till fastighetspriser och oljepriser. Min bedömning är att riskbilden för den svenska ekonomin är likartad den som gjordes i samband med vårpropositionen.
Den starka tillväxt som förutsågs i prognosen stöds av de preliminära nationalräkenskaper för det första kvartalet 2006 som SCB nyligen publicerat. Tillväxten första kvartalet blev 5,6 % eller 4,1 % kalenderkorrigerat. Det är en god tillväxt i såväl ett historiskt som internationellt perspektiv. Jämfört med USA och alla EU-15-länder har Sverige starkare tillväxt.
Därutöver vill jag göra några kommentarer relaterade till oljepriset, valuta- och ränteutvecklingen, hushållens konsumtion, investeringarna och exporten. Oljepriset har inte fallit tillbaka såsom bedömdes i vårpropositionen. Den främsta anledningen är konflikten kring Irans kärnutvecklingsprogram som drivit upp riskpremien på olja.
Finansdepartementet räknar med att det höga oljepriset kommer att dämpa efterfrågan på olja i och med att substitut till olja blir relativt billigare samtidigt som det blir mer intressant att bygga ut produktionskapaciteten. Utbudet av olja väntas därmed på sikt växa snabbare än efterfrågan vilket innebär att reservkapaciteten förväntas öka. Det ger förutsättningar för ett lägre oljepris. Det är dock svårt att förutsäga hur oljepriset utvecklas framöver.
Flera internationella oroshärdar gör att det finns en risk för ytterligare uppgång i oljepriset. Som diskuterades i regeringens vårproposition är detta dock inte huvudscenariot. Valutautvecklingen följer i stort prognosen i vårpropositionen. Dollarförsvagningen beror till stor del på förväntningar om en minskad ränteskillnad internationellt. Minskade ränteskillnader bidrar också till ökat fokus på obalanserna i den amerikanska ekonomin. Utvecklingen av obligationsräntorna följer också i stort prognosen i vårpropositionen.
Den starka tillväxten i kombination med den förbättring på arbetsmarknaden som har skett kan innebära att hushållens konsumtion utvecklas i en snabb takt under 2006 och 2007. En mer osäker utveckling på börsen kan dock dämpa konsumtionsutvecklingen. I vårpropositionen gjordes bedömningen att de offentliga finanserna i år skulle visa ett överskott på 2,0 % av bnp. Sedan 2000 ligger därmed det genomsnittliga finansiella sparandet på 1,9 % av bnp.
Därmed klaras överskottsmålet på 2 % av bnp i genomsnitt över en konjunkturcykel. Den information som har inkommit sedan april har bekräftat de starka offentliga finanserna. ESV räknar med ett betydligt starkare finansiellt sparande för staten än vad regeringen räknade med i vårpropositionen. Även Riksgäldskontoret gör en bedömning som är betydligt starkare än regeringens från april. Sammantaget innebär det att den ekonomiska politiken är framgångsrik och att det inte finns skäl att vidta förändringar i detta nu.