Erik Ullenhag (L):
Maria Stenberg har frågat vilka åtgärder jämställdhetsministern avser att vidta för att ge nyanlända kvinnor samma möjligheter som nyanlända män för att de ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen är sedan länge väl medveten om att nyanlända kvinnor har ett lågt arbetskraftsdeltagande. Utrikes födda kvinnors sysselsättning är inte bara en arbetsmarknads- och integrationspolitisk utan även en jämställdhetspolitisk fråga.
Därför har regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att öka utrikes födda kvinnors arbetskraftsdeltagande. Etableringsreformen, som trädde i kraft den 1 december 2010, är ett viktigt steg då den har ett jämställdhetsfokus. För att en familj ska få full etableringsersättning ställs krav på att såväl kvinnor som män deltar i etableringsinsatser. Den som är nyanländ och har en etableringsplan har också rätt att välja en etableringslots.
Lotsen blir en länk till samhället som möjliggör att kvinnorna får tillgång till ett eget nätverk. Det har också införts obligatorisk samhällsorientering för nyanlända som deltar i etableringsinsatser. Det är angeläget att tidigt få ta del av information om sina rättigheter och skyldigheter i det svenska samhället och inte bara vara hänvisad till en partner.
Regeringen kommer att återkomma till riksdagen med förslag om att fler ska få tillgång till både etableringsinsatser och samhällsorientering genom att målgrupperna vidgas. Regeringen gav i oktober 2011 en särskild utredare i uppdrag att analysera och fördjupa kunskapen om nyanlända utrikes födda kvinnors och anhöriginvandrares förutsättningar för etablering på arbetsmarknaden och att lämna förslag på ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att åstadkomma ett ökat arbetskraftsdeltagande i denna grupp.
I utredningens uppdrag ingick även att föreslå åtgärder som säkerställer att nyanlända får en individuellt anpassad etablering som är likvärdig för kvinnor och män. Utredningen presenterade den 23 oktober i år sitt slutbetänkande. Förslagen handlar bland annat om förstärkningar inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken för denna målgrupp, liksom att kvinnorna i större utsträckning ska kunna kombinera föräldraskap med arbete och etableringsinsatser.
Det blir ett viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete för att öka arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen bland utrikes födda kvinnor. Utredningens arbete har redan resulterat i förslag till förändringar. I mars 2012 redovisade utredningen en kartläggning av uttaget av föräldrapenning bland nyanlända utrikes födda kvinnor och män.
Utredningen konstaterade att föräldrapenningens nuvarande regelverk möjliggör ett långvarigt och intensivt uttag av föräldrapenning även för barn som är äldre när de kommer till Sverige. Det kan medföra att etableringen på arbetsmarknaden blir försenad. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat ett förslag om att möjligheten att ta ut föräldrapenning efter barnets fyraårsdag begränsas. Regeringen avser att i denna del återkomma med lagförslag till riksdagen under 2013.
I budgetpropositionen finns ytterligare förslag som gynnar utrikes födda kvinnor, eftersom de i regel har något lägre utbildningsbakgrund än män. Bland annat införs ett praktiskt basår för kortutbildade personer över 30 år och flera möjligheter till arbetsträning. En av våra största jämställdhetsutmaningar är att förbättra möjligheterna för utrikes födda kvinnor att snabbare komma i arbete.
Regeringen kommer därför även fortsättningsvis att följa utvecklingen när det gäller nyanlända kvinnor och fortsätta att reformera integrationspolitiken.