KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jens Holm (V):
Den 13 mars skickade Riksdagsförvaltningen in min interpellation om pausen av inventering och registrering av nyckelbiotoper till Sven-Erik Bucht. Jag fick sedan svar från Sven-Erik Bucht om att interpellationsdebatten skulle äga rum här i kammaren den 25 april. Men denna debatt ställde Sven-Erik Bucht in med kort varsel.
Motiveringen var då att beredning pågår och att man ville återkomma med ett mer uttömmande svar. Herr talman! Jag har nu väntat i nio veckor på att debatten ska komma till stånd. Detta är en mycket angelägen fråga. Vi vet att riksdagsordningen anger att en interpellation ska besvaras inom två veckor. Jag fick vänta i nio veckor, dessutom med en inställd debatt.
Det papper jag har i handen är ministerns svar till mig - inte ens en A4sida. Det innehåller inte ett enda svar på mina frågor. Det tycker jag är under all kritik, herr talman. Detta är en viktig fråga.
Skogsstyrelsen beslutade i början av mars att upphöra med att inventera och registrera så kallade nyckelbiotoper i ett område stort som halva Sverige. En nyckelbiotop är ett område med mycket höga naturvärden. Att inventera och registrera nyckelbiotoper är en välbeprövad och inarbetad metod hos Skogsstyrelsen.
Det görs även av frivilliga krafter och av skogsbolag. Jag skulle vilja säga att nyckelbiotopsinventeringen är det viktigaste sätt vi har för att få rätt faktaunderlag för att kunna skydda mer skog. Att använda sig aktivt av nyckelbiotoper är också en politik från regeringen, som har ambitionen att skydda mer skog.
Man ska också komma ihåg att Skogsstyrelsens arbete med att registrera och inventera nyckelbiotoper var ett konkret regeringsuppdrag. Åren 1990-1991 fick Skogsstyrelsen detta uppdrag. De fick också extra pengar för att arbeta med nyckelbiotoper. Nu har myndigheten bestämt att ett område stort som halva Sverige - från Värmland ända upp till norr - ska pausas.
Där ska man inte längre inventera nyckelbiotoper. Skogsstyrelsen har därmed lämnat hela frågan i ett stort limbo. Detta har skapat stor osäkerhet och stor upprördhet hos de egna anställda på Skogsstyrelsen, hos facket och hela vägen över till miljörörelsen, som inte längre vill samarbeta i samverkansgruppen för att förbättra metoderna.
Man känner sig helt enkelt sviken. Herr talman! Jag ville veta av ansvarig minister på området, alltså Sven-Erik Bucht, hur regeringen försäkrar sig om att skyddsvärd skog och viktiga områden inte kommer att avverkas under pausen. Jag fick inget svar.
Eftersom ursprunget till nyckelbiotopsinventeringen var ett politiskt uppdrag ville jag också veta om ministern kommer att ta några initiativ till att registreringen och inventeringen av nyckelbiotoper ska återupptas. Jag fick inget svar. Man kan undra varför. Beror det på att ministern inte kan någonting om de här frågorna? Nej, det tror jag inte. Jag tror att ministern medvetet väljer att stoppa huvudet i sanden.
Det tycker jag är allvarligt när så mycket står på spel i ett sådant viktigt område som skogen.
Jens Holm (V):
Jag tycker att Sven-Erik Bucht glömmer en viktig del i sin historieskrivning här. Jag delar den i stort, men det har varit långa perioder då man inte aktivt har bedrivit nyckelbiotopsinventering. Vi ska komma ihåg att grunden för det här var ett politiskt uppdrag till Skogsstyrelsen.
Ansvarig minister får gärna rätta mig om jag har fel, men var det inte så att dåvarande regering 1990 gav uppdraget till Skogsstyrelsen att man skulle börja arbetet med nyckelbiotopsinventering? Man började i Norrbotten, men successivt, precis som ministern också var inne på, utsträckte man arbetet till större delar av Sverige och sedan till att göra det i hela Sverige.
Det är en metod som har varit under ständig utveckling, kan man säga. Jag har full respekt för att alla metoder inte är perfekta på alla områden, men ska man kasta ut barnet med badvattnet? Ska man bara slänga iväg en metod som ändå uppskattas och fungerar, även av Skogsstyrelsens egna anställda?
Vi har ju sett att till exempel fackförbundet ST har uppmanat Skogsstyrelsens generaldirektör att återuppta inventeringen och registreringen. Det handlar om ett politiskt ansvar för de här frågorna.
Precis som regeringen själv brukar konstatera är nyckelbiotoperna det viktigaste underlaget för att vi sedan ska kunna skydda skog genom att bilda reservat och så vidare. Där är vi överens om att det behövs mer pengar, och vi har anslagit mer pengar i budgeten.
Men om man inte vet vad som finns i skogen och om man inte vet var de riktigt skyddsvärda skogarna finns, är inte risken då uppenbar, Sven-Erik Bucht, att viktig skog kommer att avverkas? Sven-Erik Bucht säger nu att man fortsätter med inventeringen av nyckelbiotoper. Det stämmer. Skogsstyrelsen gjorde ju ett sådant utspel.
Men vad ska man göra med det som man inventerar i nordvästra Sverige, Sven-Erik Bucht? Skogsstyrelsen har ju sagt att man inte kommer att avgränsa och registrera de nya nyckelbiotoper som man hittar. Jag undrar också vad som händer med tillgängliggörandet av den här informationen.
På hemsidan Skogens pärlor som Skogsstyrelsen ansvarar för lägger man upp bland annat nyckelbiotoper - man kan hitta dem på en karta. Men nu när man inte längre lägger in den informationen och inte avgränsar och registrerar de här områdena tappar vi offentlighetsbiten i det hela.
Människor får inte längre veta var den värdefulla skogen finns. Det är klart att det finns ett politiskt ansvar för det här, och det är därför, Sven-Erik Bucht, som jag vill att du ska sätta ned foten i den här frågan och få upp huvudet ur sanden. Ytterst handlar det om våra miljökvalitetsmål, till exempel Levande skogar och Ett rikt växt- och djurliv, som äventyras om vi inte vet var nyckelbiotoperna finns.
Det handlar om att skyddsvärda skogar inte ska få avverkas, som regeringen brukar upprepa hela tiden, och att det här ytterst var ett politiskt uppdrag till Skogsstyrelsen. Ifall man nu drar tillbaka den här metoden tycker jag att politiken måste agera för att säkerställa att målen uppnås. Ska det inte vara så?
Jens Holm (V):
Jag kan hålla med om att det lätt blir tekniskt då man diskuterar de här frågorna. Jag försöker att inte vara teknisk utan fokusera på det politiska. Men ibland finns sanningen i detaljerna, och det är viktigt att också gå in på det. Nu förklarade ministern bland annat vad det är för slags flexibiliteter som den svenska regeringen driver. Jag tycker att det är rimligt att det man inte klarar det ena året får man uppfylla nästa.
Så pass flexibel tycker jag också att man kan vara. Sedan talar ministern om de 100 miljoner ton som man då ska kunna ta från utsläppshandelssystemet. 100 miljoner är inget att sticka under stol med. Vi ska också komma ihåg att i förslaget om markanvändning och skog, som vi inte har kommit in så mycket på, talar man om 260 miljoner ton som man ska kunna tillgodoräkna sig. Tillsammans blir det alltså en hel del.
Precis som ministern säger blir det också en form av kryphål om man utgår från ett sämre basår. Alla kryphål underminerar hela trovärdigheten och ambitionsnivån i systemet.
Men jag tolkar det som att ministern kommer att driva på för att ambitionsnivån totalt sett ska höjas och att det ska finnas så få kryphål som möjligt: Ska man minska med ett ton ska man göra det och inte hålla på och siffertrixa! Det är bra. Den internationella dimensionen är viktig.
Det viktigaste är att det händer något konkret, så att Tanzania, Vietnam, Bangladesh och Peru får den senaste och bästa tekniken och att de får pengar, så att de inte behöver göra om våra misstag.
Avslutningsvis vill jag säga att det är viktigt att komma ihåg att detta med att ställa om till låga utsläpp inte bara är en klimatfråga, utan det är också en möjlighet att skapa ett bättre samhälle, där vi lever bättre, med bättre folkhälsa, och skapar nya, gröna jobb och så vidare. Det är en viktig fråga i många dimensioner.
Jens Holm (V):
Jag vill tacka miljöministern för svaret på min interpellation. Jag tycker att detta är en viktig fråga. Vi har ju 16 miljökvalitetsmål samt ett övergripande generationsmål, som handlar om att de stora miljöfrågorna ska vara lösta när vi lämnar över världen till kommande generationer. Vi ska inte heller exportera våra miljöproblem till andra länder.
Miljömålen handlar om extremt viktiga frågor såsom levande skogar, att ingen övergödning ska förekomma, en giftfri miljö, ett rikt växt- och djurliv och begränsad klimatpåverkan. I bästa fall når vi 2 av dessa 16 miljömål, enligt Naturvårdsverkets senaste inventering.
Jag tycker att det är rätt strategi att alla miljömål måste nås, och regeringen har gjort många bra och viktiga satsningar, till exempel i sin budget. Allt det som miljöministern räknade upp är sådant som vi i Vänsterpartiet helt står bakom. Det tas alltså steg i rätt riktning, men tyvärr räcker inte detta, och jag vill att den här debatten ska handla om det. Tidigare har jag tagit upp frågan om inventering av nyckelbiotoper.
Tanken var att vi i dag skulle ha en debatt om stoppet för inventering av nyckelbiotoper i skogen. En nyckelbiotop är ett område med väldigt värdefull natur. Det arbetet har Skogsstyrelsen nu avbrutit, vilket jag tycker är ett slag mot till exempel miljömålet Levande skogar.
Miljöministern sa att hon och jag skulle ha den debatten här och nu i denna kammare. För två dagar sedan fick jag dock besked om att miljöministern hade ställt in debatten, som nu i stället ska äga rum den 30 maj, om jag har förstått det rätt, Herr talman! Jag lämnade in min interpellation den 13 mars.
Jag tycker att det är under all kritik att det tar över två månader innan vi kan ha en debatt i detta viktiga ämne. Jag vill höra från miljöministern varför det dröjer så länge. Och är det inte så att viktiga nyckelbiotoper ska inventeras och registreras i Sverige? En registrering av dem sker nämligen inte nu, även om Skogsstyrelsen har kommit med ett nytt förslag.
Den frågan vill jag ha svar på. Vad gäller miljömålet Levande skogar finns det mycket mer som skulle kunna göras. Det är bra att vi skyddar mer skog nu - det är fantastiskt med 276 naturreservat. Men det behövs mer resurser till skydd.
Ett sätt som man skulle kunna göra detta på är genom att införa en avgift på slutavverkning - en liten avgift som får finansiera byggandet och utvecklandet av nya skyddade områden. Detta skulle vara en så kallad naturvårdsavgift. Jag undrar om regeringen är intresserad av att införa en sådan. Det skulle vara ett konkret sätt att finansiera ökat skydd.
Vad gäller skogen tycker jag också att det är märkligt att vi inte har några sanktionsavgifter för dem som bryter mot skogsvårdslagen. Är ministern beredd att införa sanktionsavgifter mot dem som bryter mot skogsvårdslagen? Avslutningsvis vill jag säga några ord om det viktiga miljömålet Hav i balans. Vi har ju ett antal marina naturreservat, och i de flesta av dem får man bottentråla.
Borde vi inte kunna införa ett förbud mot bottentrålning, Karolina Skog, åtminstone i de marina reservaten?
Jens Holm (V):
Det är bra att miljöministern talar om nya styrmedel, för det är verkligen det som behövs. Vi kan inte sitta med armarna i kors, slå oss till ro och tycka att det är bra som det är. Ministern har mindre än två år kvar som minister, för vad som händer efter valet vet vi som bekant inte. Därför tycker jag att det är brådskande. Jag tog upp ett antal konkreta förslag som jag gärna vill ha svar på.
Nu vet vi att debatten om nyckelbiotoper kommer senare, så vi tar den då. Men en naturvårdsavgift på avverkningar, som direkt skulle finansiera ökat skydd av skog, är ett konkret exempel. En sanktionsavgift för dem som bryter mot skogsvårdslagen är ett annat. Inom vilken annan verksamhet tillåter man industrin och utövarna att begå brott och göra fel utan några sanktioner?
Men så är det faktiskt inom skogsbruket, även om de flesta skogsägare och -brukare förstås inte bryter mot lagar. Men här tror jag att det behövs en skärpning. Jag skulle kunna ta ett förslag till, och det gäller blyammunition inom jakt i Sverige.
Det kom en ny rapport från svenska forskare som pekar på att kungsörnar har stora mängder av bly i sig, och det har de fått genom att de ofta äter inälvor och kadaver, djur som har blivit skjutna vid jakt i Sverige. Djuren har blivit skjutna med blykulor, och blyet sprids i våra skogar och marker.
Jag frågade dig, Karolina Skog, om det inte vore dags att införa ett förbud mot blyammunition, men jag fick inget vettigt svar, tycker jag. Ett förbud mot blyammunition skulle innebära konkreta steg mot att lösa fler miljömål som vi inte når i dag, till exempel Giftfri miljö, Levande skogar, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv.
Är ministern beredd att lägga fram ett konkret förslag om förbud mot blyammunition? Jag tog också upp frågan om bottentrålning och i synnerhet i naturreservat. Det kan väl inte vara så att vi tillåter det i våra marina reservat, Karolina Skog?
Avslutningsvis, herr talman, tror jag inte att vi kommer att kunna lösa de stora utmaningarna, och i synnerhet inte det så kallade generationsmålet, om vi inte gör något åt vår konsumtion. Vi sätter ju upp mål för utsläpp på alla andra områden.
Men kött som vi konsumerar kan vara producerat i Brasilien, och bilar, mobiltelefoner etcetera som vi konsumerar i allt högre hastighet i Sverige och västvärlden produceras i Kina och Indien, och utsläppen sker där. Det finns inga som helst styrmedel för att komma till rätta med det.
Det finns inga konkreta mätbara mål som man kan följa upp för de konsumtionsrelaterade utsläppen. Ändå vet vi att dessa utsläpp är minst lika stora som de utsläpp som sker här och nu i Sverige. Ministern nämnde Miljömålsberedningen, där jag var Vänsterpartiets representant.
Vad gäller de konsumtionsbaserade utsläppen sa vi att det står varje regering fritt att lägga fram konkreta mål för området, men något sådant har regeringen än så länge inte lagt fram. Jag skulle vilja veta om regeringen kommer att lägga fram ett konkret mål för de konsumtionsbaserade växthusgasutsläppen och hur de ska kunna minskas.
Jens Holm (V):
Jag fick en del svar på mina frågor, och det tackar jag för. Vad gäller de konsumtionsbaserade utsläppen är de, precis som ministern säger, faktiskt större än de som sker på svenskt territorium. Det är bra att det finns en bilaga, och det är bra att regeringen också har en strategi för hållbar konsumtion. Men jag tror att det behövs mycket mer.
Ska vi kunna komma till rätta med de stora utsläpp som i dag flyger under radarn behövs det ett mål som är mätbart och uppföljningsbart, precis som vi har ett mål för de utsläpp som sker på svensk mark. Vi behöver förstås också ett beslut om hur mycket vi vill att dessa utsläpp ska minska.
Det står regeringen helt fritt att när som helst lägga fram ett sådant etappmål, till exempel inom ramen för miljömålssystemet. Jag ställde tidigare en fråga om sanktionsavgifter för dem som bryter mot skogsvårdslagen. Jag fick inget svar på den, men ministern har chans att ge ett svar. Jag fick inte heller svar på frågan om blyammunition. Ministern har svarat mig skriftligen, men jag tyckte inte att det var ett svar på min konkreta fråga.
Det kan väl inte vara så att bly ska spridas till örnar och andra djur som lever i vår natur? Vi vet att vi kan komma till rätta med detta genom att förbjuda bly i ammunition så att annan ammunition får användas. Herr talman!
Vänsterpartiet kommer inte bara att backa upp konkreta förslag som bidrar till att lösa vår tids stora ödesfrågor, i synnerhet miljömålen, utan vi kommer att driva på aktivt så att tempot skruvas upp i frågan och det blir fler konkreta beslut och åtgärder.
Jens Holm (V):
Detta är ännu en viktig fråga att debattera i dag. Den enskilt största orsaken till att våra rovdjur dör är, förutom naturliga orsaker, troligen illegal jakt.
Det är bra att ministern säger att det är oacceptabelt, brottsligt och någonting som ska bekämpas. Därom är vi helt överens. Trots den ambitionen och att det har uttalats många gånger finns det tyvärr ingenting som tyder på att den illegala jakten har minskat i Sverige, snarare tvärtom.
Enligt forskare som jag refererar till i min interpellation kan det vara så många som 50 vargar som dödas i tjuvjakt i Sverige varje år. Ungefär 10 procent av kungsörnarna i Sverige, som man inte får jaga, har blyhagel i sig. Hur kommer det sig? Det är med största sannolikhet någon som har försökt skjuta ned dem.
Trots detta är det väldigt få som fälls för jaktbrott i Sverige. Det är knappt en fällande dom per år. Vissa menar att delar av Sverige är laglöst land på det här området. Människor kan åka ut och jaga och vet att ingenting kommer att hända.
Det finns en bristande tillsyn, och ifall det blir en anmälan har de rättsvårdande myndigheterna ändå svårt att leda det här i bevis och få en fällande dom. Ganska mycket mer måste göras. Jag instämmer i ambitionen i ministerns svar. Så mycket kan jag säga.
Men jag tycker kanske inte att han plockar fram de skarpaste knivarna i lådan, när det gäller det här otroligt allvarliga samhällsfenomenet. Det är några saker jag skulle vilja lyfta upp med ministern. Ifall fler människor skulle utöva tillsyn över jakt- och viltvård skulle vi sannolikt kunna stävja tjuvjakten på ett bättre sätt.
I dag är det knappt 90 personer, som är anställda av våra länsstyrelser och som är ute i fält och gör kontroller. En del län har inte ens en enda jakttillsynsman - i ett helt län. Det finns alltså stora svarta fläckar på vår karta. Kan vi se till att få fler jakttillsynsmän som arbetar ute på fältet, SvenErik Bucht?
Skulle man kunna tänka sig att finansiera det genom en extra avgift på jaktkortet, så att det går från att kosta 300 kronor i dag till kanske 500 kronor? Kan man finansiera fler jakttillsynsmän på det sättet? Ministern nämnde också att jaktorganisationerna har fått pengar från viltvårdsfonden för att motarbeta tjuvjakt.
Jag skulle vilja veta om ministern har gjort någon analys av hur effektivt det arbetet har varit. Det är mycket pengar som jägarorganisationerna får varje år, drygt 50 miljoner kronor, men jag vet inte om resultatet är det allra bästa. Kan vi också se till att Naturvårdsverket får ett konkret uppdrag för att arbeta mot tjuvjakten? Man kan sätta upp konkreta mål som man ska sikta på i syfte att minska den illegala jakten.
Vad anser Sven-Erik Bucht om det?
Jens Holm (V):
Hoppsan, det där svaret gick fort att lämna. Jag ställde ju många frågor, men jag fick väldigt få svar. Skarpa knivar var en metafor, Sven-Erik Bucht. En metafor är en bild som man använder sig av ibland i språket. Det betyder ingenting annat utöver det. Det jag vill är helt enkelt att det vidtas fler åtgärder mot tjuvjakten. Jag tog upp ett antal konkreta exempel.
Sven-Erik Bucht svarar då med att vi alla har ett ansvar att anmäla vid misstanke om jaktbrott om man ser något sådant i skog och mark. Det har ministern helt rätt i, men jag tycker att det är lite konstigt med en minister som vill föra över hela ansvaret på den enskilde. Sven-Erik Bucht, det är du som är ansvarig för de här frågorna. Du kan göra väldigt mycket. Det är därför som jag tog upp den här debatten.
Jag vill veta om det är fler konkreta åtgärder på gång när tjuvjakten inte går ned i Sverige, utan snarare ökar. Då behövs det fler åtgärder. Jag ska börja med jaktkortet. Det kostar 300 kronor, och det inbringar rätt mycket pengar till staten.
Det mesta får jägarorganisationerna tillbaka. Ministern nämnde att jägarorganisationerna får bidrag för att arbeta mot illegal jakt. Har ministern gjort någon utvärdering av hur effektivt det arbetet har varit? Kan man skärpa till det på något vis?
Eller finns det andra organisationer som kan få pengar från viltvårdsfonden för att arbeta mot illegal jakt? Hur ser ministern på förslaget om att man borde få fler jakttillsyningsmän i våra skogar och marker. När jag räknade senaste fanns det 87 anställda av länsstyrelserna.
Det är flera län som inte har en enda anställd jakttillsynsman ute på fältet. Det gäller till exempel Värmland som ju är ett stort skogslandskap med mycket vilda djur. Ministern säger att alla har ett ansvar att anmäla, men att det kommer in alldeles för få anmälningar.
Det kanske är en av lösningarna, att det blir fler tillsynsmän ute på fältet som arbetar med dessa frågor. Sedan vet jag också att det finns naturvårdsvakter och andra som inte är anställda av länsstyrelsen. De gör också ett viktigt arbete, men de är inte heltidsanställda. Kan vi få fler tillsynsmän ute på fältet?
Det var min fråga till ministern. Jag hade också en fråga om man kunde ge Naturvårdsverket ett uppdrag att arbeta mot illegal jakt, att göra återkommande genomlysningar av den här frågan och komma med konkreta förslag till åtgärder.
Kan vi också sätta upp konkreta målsättningar som vi gör på väldigt många andra områden, till exempel att om fem år ska den illegala jakten i Sverige vara halverad och om tio år ska det vara nollvision och inte finnas någon illegal jakt alls? Skulle det kunna vara en bra metod att arbeta med? Jag tänker också på polis och åklagare. Kan man se till att de arbetar mer aktivt med de här frågorna?
De få som arbetar med jaktbrott gör ett fantastiskt arbete, men jag får känslan av att de är underfinansierade och att de är för få. Då kanske vi från politiken borde ingripa. Eller vad anser ministern? Nu är det faktiskt dags att svara på frågorna, Sven-Erik Bucht.
Jens Holm (V):
Självklart har vi alla ett ansvar. Men du och jag, Sven-Erik Bucht, vi är politiker. Är det inte så att politiker med makt - i synnerhet om man är minister med ansvar för det här området - har ett extra stort ansvar? Jag tror att svenska folket är fullt medvetet om att om man ser ett brott begås, då anmäler man det till polisen.
Det är så självklart att det behöver vi inte ens ägna tid åt att upprepa. Men vad jag tror att folk vill höra från oss är om vi agerar mot den illegala jakten, som inte minskar i Sverige utan snarare ökar. Det kan vara så många som 50 vargar som varje år dödas vid tjuvjakt. Detta är otroligt många.
Jag tycker att vi här i debatten ändå är inne på något centralt. Det behövs sannolikt en bättre tillsyn. De jakttillsynsmän och naturvårdsvakter som finns i dag gör ett väldigt viktigt arbete, men de kanske behöver fler kollegor så att de kan arbeta mer proaktivt och stävja dessa problem innan de uppstår.
Tycker Sven-Erik Bucht att det vore bra om vi fick en ökad tillsyn, fler jakttillsynsmän och fler naturvårdsvakter? Ja eller nej? Tycker Sven-Erik Bucht att det vore bra om Naturvårdsverket fick ett konkret uppdrag för att arbeta mot tjuvjakten? Ja eller nej?
Tycker ministern att det vore bra om vi satte upp konkreta mål för att minska den illegala jakten? Ja eller nej? Jag tror att det är dags, Sven-Erik Bucht, att vi får ett tydligare ledarskap i frågan och inte rullar över ansvaret till någon annan. Besluten fattas ju av oss här i kammaren.