Tomas Kronståhl (S):
Staten har som alla vet vid flera tillfällen genom historien diskuterat hur man på bästa sätt ska sköta sina statligt ägda fastigheter. Målsättningen har alltid varit ett långsiktigt ägande och en förutsägbar förvaltning för att skapa så goda förutsättningar som möjligt för den typ av verksamhet som ska bedrivas i lokalerna.
Riksdagen beslutade redan 1992 att den tidigare byggnadsstyrelsen skulle läggas ned och att man i stället skulle lägga samtliga statliga fastigheter i aktiebolagsform. Därför bildades Akademiska Hus AB 1993, och där finns de flesta av statens universitet och högskolor i dag.
Att renodla olika verksamheter är i grunden en framgångsrik väg att gå, inte minst för att lyckas få så mycket kunskap och expertis som möjligt in i olika verksamheter för att därigenom garantera och fokusera på de värden som de är satta att förvalta. Det är alltid en stor fördel om universitet och högskolor koncentrerar sig på pedagogik och utbildning och om de som kan fastigheter koncentrerar sig på fastighetsskötsel.
Akademiska Hus AB har till uppgift att bygga, renovera samt äga och förvalta i nära dialog med de verksamheter som finns i fastigheterna.
Riksdagen har beslutat att Akademiska Hus ska bedriva sin verksamhet på affärsmässiga grunder, vilket innebär att olika aspekter som fastighetens ålder, skick och/eller anskaffningskostnad utgör grunden för en transparent hyressättning i en naturlig förhandling och nära dialog med respektive högskola eller universitet.
När det gäller Akademiska Hus AB:s hyressättning har riksdagen fastslagit ett antal principer som ska gälla när hyror sätts för högskolor och universitet. Det fastslogs också en lokalförsörjningsreform som skulle gälla för bolaget. Där slås fast att hyrorna ska sättas på marknadsmässiga grunder, där olika faktorer spelar in och utgör grunden för hyressättningen.
Faktorer som kontraktslängd, investeringskostnader, ortspriser, fastighetstyper med mera är viktiga komponenter för att fastställa en rättvis marknadsmässig hyra. Akademiska Hus AB har möjlighet att skriva kontrakt på upp till tio år utan vidare godkännande av Sveriges riksdag eller regering. Detta innebär att Akademiska Hus har betydligt större möjligheter till attraktivare hyressättning än andra statliga bolag.
Med detta sagt, fru talman, menar jag inte att Akademiska Hus AB till fullo har fullgjort sina förpliktelser och allt man kan önska för att uppnå en balans mellan rimliga hyror och långsiktigt ägande samt det framtida lokalförsörjningsbehovet.
Jag delar Riksrevisionens bild att bolaget ytterligare borde förstärka sitt arbete med att skapa gemensamma incitament och förutsättningar för att sänka sina kostnader och naturligtvis även hyreskostnaderna för lärosätena. Jag anser dock att det är viktigt och helt avgörande att bolaget även fortsättningsvis bedrivs i bolagsform samt att det ska vara på marknadsmässig grund.
I annat fall tar staten en mycket stor risk att anklagas för hyresdumpning och/eller subventionerande av hyressättningen samt att det därmed inte ges samma förutsättningar på en gemensam marknad.
40 procent av landets högskolor och universitet har en annan fastighetsägare än Akademiska Hus, och detta är en viktig komponent att minnas när vi diskuterar bolagets affärsmässighet, transparens och hyressättning. Det får aldrig upplevas som osjysta villkor för andra aktörers möjligheter att finnas på marknaden.
Min övertygelse, fru talman, är att det finns möjligheter att bli betydligt bättre och mer kostnadseffektiv genom intern effektivisering samt närmare samarbete mellan bolaget och lärosätena vad gäller såväl lokalutnyttjanden som ombyggnationer och renoveringar i nära dialog. Därmed blir det både lägre kostnader för bolaget och lägre hyror för statens lärosäten.
Jag anser inte att detta ska ske genom en ändring av avkastningskravet i ägardirektiven. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner.