Kjell-Arne Ottosson (KD):
Vi är mitt inne i en livsviktig omställning, en omställning som alla måste vara med på - det är det ingen tvekan om. Elektrifieringen är en jätteviktig del i omställningen. Vi kunde ha kommit betydligt längre i omställningen om det hade funnits en tydligare vilja hos regeringen, vilket vi noterar att det inte gör.
Dock kommer elektrifieringen inte att fungera överallt, och då är biobränsle oerhört viktigt. Reduktionsplikten är ett viktigt redskap. Vi var från Kristdemokraternas sida för ett år sedan med och röstade igenom den. Då tankade jag hemma vid min lanthandel i Östervallskog för 15 kronor litern. Att vi skulle få en viss höjning visste vi.
När jag åkte hemifrån i måndags kollade jag när jag åkte förbi: 27,36. Det är alltså mer än 12 kronor högre på ett år. Och detta är verkligen inte hållbart. Vad är det man offrar på vägen? Vi var som sagt med, men vi ser att det blev fel. Därför vill vi från Kristdemokraterna göra om och göra rätt.
Som sagt, reduktionsplikten är viktig, men vi måste finna de rätta nivåerna. I betänkandet står det att syftet med den pausade reduktionsplikten är att undvika alltför höga priser på bensin och diesel under 2023. Då kan man ju fråga sig vad som är alltför höga priser. Tydligen är vi inte där än, eftersom regeringen inte ens bemödar sig med att möta tidigare tillkännagivanden i frågan om reduktionsplikten.
Som vi hörde här tidigare har det ju tagits beslut i mars i år om en tillfällig justering för att vi skulle åstadkomma en sänkning av drivmedelspriserna under 2022. Det skulle ske i samråd med drivmedelsleverantörer och andra berörda aktörer. Men än så länge har vi inte sett något resultat av detta.
Jag har under våren rest runt ganska mycket i Sverige och fått ta del av många berättelser från förtvivlade landsbygdsbor, lantbrukare och åkeriägare och även ganska många meddelanden via mejl och telefon. Det senaste meddelandet, som jag fick i fredags, tänkte jag läsa upp här nu: Reduktionsplikten försämrar och fördyrar bränslet, så det går åt ännu mer dyr diesel.
Jag måste nu omsätta 30-40 procent mer för att täcka bränslepriset. Jag betalar i dag 60 000-70 000 kronor per månad i bränsleskatter med en lastbil. I dag går 35-40 procent av omsättningen till bränsleskatter. Själv kan jag bara ta ut 16 000 kronor per månad före skatt på 250-300 timmars arbete för att det över huvud taget ska gå ihop. Så kan vi inte ha det. Vi kan inte straffa ut våra svenska företagare.
Vi måste hitta lösningar som fungerar. Regelbördan är en sak som väldigt många lantbrukare verkligen önskar att vi ska lätta på. Det är jättetungt att ha så många regler på sig. Men bränslepriserna är en annan sak, där vi faktiskt har möjlighet att påverka. Vi ser nu i hela Sverige ökade dieselstölder, även om det tydligen är extremt i mina delar av Värmland.
Nu när dieseln är så dyr har det blivit än mer lukrativt att stjäla diesel. Jag noterar att det även görs från våra telemaster, så att det inte kommer att finnas någon nödström om strömmen skulle gå. Vi kan inte ha dessa priser när vi ser vad det leder till.
Därför anser vi kristdemokrater att reduktionsplikten inte bara bör pausas utan skyndsamt sänkas, till 6 procent för diesel och 2 procent för bensin, och detta bör gälla tills en lämplig nivå för reduktionsplikten har utretts. Vi anser att reduktionsnivåerna måste harmoniera med produktionen på ett bättre sätt, eftersom en stor skillnad mellan tillgång och efterfrågan har drivit upp priserna extra mycket.
Vidare anser vi att arbetet med kontrollstation 2022 bör utvecklas för att få fram ett bättre underlag när det gäller realistiska reduktionsnivåer. I det arbetet måste man lägga mer vikt vid hur hela samhällsekonomin påverkas. Det behövs ett bättre underlag när det gäller tillgång, förväntad produktionsökning och konsumtion. Herr talman!
Varje dag som går med bränslepriser i Europatoppen försämras möjligheter att även i fortsättningen vara ett föregångsland i klimatomställningen. Svenska företag producerar i regel mer hållbart än deras utländska konkurrenter. Vi har även väldigt mycket bra teknik som vi kan exportera ut till omvärlden, vilket är två mycket starka skäl till att svenska företag behöver en starkare konkurrenssituation.
Det är på det viset som vi kan gå före. Dessutom påstås det att vi slaktar klimatfrågan genom att sänka reduktionsplikten. Men klimatfrågan är faktiskt global. Det biodrivmedel som vi inte kommer att använda i Sverige om vi skulle sänka reduktionsplikten kommer att användas någon annanstans i världen. För klimatet blir summan av kardemumman densamma.
I en fungerande marknadsekonomi är balansen mellan tillgång och efterfrågan helt avgörande. Att reglera bränslets sammansättning på ett sätt som driver upp priset som vi ser nu fungerar inte.
Vi vill därför att den kontrollstation för reduktionsplikten som sker nu 2022 ska utökas och att tillgång, kommande produktionsökning och efterfrågan vägs av till en genomförbar nivå för de olika bränsleslagen. Det skulle inte äventyra klimatomställningen, och vi menar att det skulle ge industrin de långsiktiga incitament som behövs.
Ett annat långsiktigt incitament som kan ges är att vara väldigt tydlig när det gäller brukande av skogen. Man ska vara tydlig om vad som gäller - äganderätten och brukanderätten är centrala - och att vi får bruka vår svenska skog. Menar vi allvar med omställningen är det detta vi ska göra.
Men vill vi inte ställa om ska vi låta skogen stå och bli något slags museum som så småningom kommer att ruttna bort och skicka ut en massa CO2 i atmosfären i stället. I går såg vi att det landade ett flyg på Bromma som kom från Malmö. Det planet flög på 100 procent förnybart bränsle. Där ser vi verkligen ett stort behov av biobränsle.
Vi noterar att elektrifieringen vad gäller flyg och långdistansflyg ligger långt bort. Där är biobränslet oerhört viktigt. Jag har tidigare pratat om flygplatsen hemma i Karlstad, där man tankar flygplanen med biobränsle. Eftersom det är i Värmland tänker man att det biobränslet skulle vara baserat på skog. Men det är det inte.
Det är rester från hamburgerrestauranger i Kalifornien som skeppas till Gävle för att sedan gå i raffinaderi och komma till Värmland. Vi har enorma möjligheter om vi bara vill. Jag hade tänkt att jag skulle säga en hel del om inflationen eftersom de höga energi- och bränslepriserna är ganska inflationsdrivande, men jag noterar att min tid går mot avslut. Herr talman!
Av formaliaskäl kunde vi inte vara med på reservation 3. Men eftersom vår reservation 4, som jag yrkar bifall till, inte ser ut att kunna gå igenom, kommer vi i eftermiddag ändå att stödja reservation 3 i hopp om att åtminstone kunna få till något. Jag yrkar alltså bifall till reservation 4.
Slutligen, herr talman, vill jag säga att detta såvitt jag nu vet är min sista debatt för den här mandatperioden. Jag vill passa på att önska talmannen, talmannens kollegor, kammarkansliet, MJU-kansliet och alla kollegor i miljö- och jordbruksutskottet en fantastiskt skön sommar, så får vi se om vi möts här i höst igen.