KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Det verkar som om Alexandra Anstrell inte lyssnade på mitt svar. Vi satsar mer. Vår ambition är att fler ska kunna delta i elitsatsningar, både nationellt och regionalt. Det ska vara ordning och reda i vem som kan delta och inte. Det ska vara en tydlig satsning. Där har vi samma ambitionsnivå.
Det är viktigt att vi läser och förstår att detta är en satsning. Det är därför de flesta remissinstanser är väldigt positiva. Man har inte den farhåga som Alexandra Anstrell har, att det här skulle vara en halvering. Varför skulle då så många ha varit positiva till förslaget?
Vart ska annars de 75 miljoner som vi lägger till de redan existerande 43 miljonerna till riksidrottsgymnasier gå? En häst, säger Alexandra Anstrell. Det finns faktiskt naturbruksgymnasier utan hästar och djur, även om de har djurinriktning. Sverige har i dag ett unikt system.
Jag tycker att vi kan återgå till detta med soffpotatisar. Jag tycker att det var väldigt intressant att vi gick från soffpotatisar till elitidrottande. Det finns någonting däremellan som handlar om socioekonomi. Barns och elevers föräldrars utbildningsbakgrund påverkar hur mycket man idrottar. Vi ser det tydligt i övervikt och i många andra folkhälsoaspekter.
De frågorna ligger utanför detta, men jag tycker att de är väldigt viktiga. Hur når vi dem som inte rör sig men som faktiskt har en talang för en idrott och skulle kunna bli elitidrottare? Då måste vi börja i skolan och i ett starkt fritidshem. Det måste finnas möjligheter för föreningslivet att vara involverat i alla bostadsområden.
Det måste finnas ett tydligt kompensatoriskt uppdrag för skolan - förskolan, grundskolan, fritidshemmet och gymnasieskolan - för det är där vi hittar talangerna. Och vi hittar talangerna i alla bostadsområden. Därför är det viktigt att vi har ordning och reda, att vi har demokratisk kontroll på vad våra pengar går till och så vidare.
Den promemoria som vi har lagt fram om idrottsutbildningar har fått tummen upp av väldigt många. Man ser nämligen att fler kommer att kunna delta, inte bara de som kan flytta, som har möjligheter och som har föräldrar som kan stå för både ditten och datten. Det är dyrt att vara hockeyförälder eller att ha tillgång till en häst. Det kanske finns andra möjligheter, så det ska vara ordning och reda.
Jag hoppas att det här kan göra att det blir det. Om vi märker att det här inte ger fler platser, låt oss då sitta ned tillsammans och se till att det blir fler platser! Jag delar faktiskt ambitionen med Alexandra Anstrell, och jag uppskattar väldigt mycket att vi är måna om att unga ska få känna att de har en talang och en möjlighet att låta den växa.
Den möjligheten ska många fler ha chansen till. Därför ser vi att de här pengarna kommer att göra nytta och att den här förändringen förhoppningsvis går igenom i riksdagen utan problem våren 2023.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Det där var spridda skurar av sanningar och osanningar. Det finns inget förslag om att halvera. Det finns ett förslag om att utöka. Det finns ett förslag om att stärka kvaliteten.
Varför är det så farligt att man utvecklar någonting som faktiskt ger fler möjligheter och som tar bort det som hindrar det grundläggande: att svensk skola ska vara kostnadsfri för dem som går i den? Det är en rättighetsfråga, en likvärdighetsfråga och en jämlikhetsfråga. Som sagt skjuts det till pengar. Det ska bli fler platser.
Jag är villig att tala med Alexandra Anstrell om det här. Alexandra Anstrell representerar här någonting som inte vill förändra de problem man har sett. Här vill vi utveckla detta så att fler får möjligheter. Det är synd om vi bara har satsningar på idrott för en viss grupp i samhället.
Nu vill vi att fler ska kunna tänka att de faktiskt har en möjlighet inom idrotten. Jag tror att det finns flera kommuner som tänker att de kanske kan profilera sig genom att ha en idrottsprofil där. "Vi är ju faktiskt ganska intresserade av hockey" kanske de tänker, som i Nynäshamn. Det kan säkert vara bra, som vi hörde här.
Jag tycker att det är väldigt viktigt med entreprenörskap och möjligheter för kommuner att profilera sig och utveckla detta, kanske tillsammans med föreningar lokalt och så vidare, och ha det som en väldigt tydlig del på gymnasieutbildningarna. En del vill åka till skolorna med riksintag och göra elitsatsningar.
Andra kanske inte riktigt är där än utan får prioritera annat och göra sitt bästa. Vem vet var de stora talangerna kommer från? Det viktiga måste ändå vara att så många som möjligt kan göra ordentliga satsningar på att bli riktigt bra och nå så långt som möjligt utifrån sina intressen.
Det är därför merparten ser det här förslaget som positivt. Det är därför vi är tydliga med att det här kommer under våren 2023 så att ingen ska börja tvivla på att vi är ambitiösa och att vi tycker att alla ska ha möjlighet att utöva en idrott.
Det är därför vi också säger att alla ska ha möjlighet, och därför är det viktigt att det kompensatoriska uppdraget gäller för alla åldrar. Det är inte att stressa barn att visa att man tror på dem. Det gäller även barn som kanske inte har mött vuxna som har vågat göra det.
Det är inte att stressa barn att erbjuda barn, som inte har föräldrar som skjutsar dem till träningar, möjligheter att ha vuxna som kan följa dem till träningar och fråga dem hur det gick, vad de vill satsa på och så vidare. Det är det kompensatoriska uppdraget.
Jag tror inte att vi hade sett Zlatan eller andra stora stjärnor i Sverige om vi inte hade haft en skola för alla, en möjlighet för alla på lika villkor och om vi inte sett till att det finns talanger i alla samhällsklasser, även hos dem som inte har så mycket pengar hemma.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
En elev ska inte utestängas från idrottsutbildning av ekonomiska skäl. Det är grunden. Och det är därför vi har lagt fram det här förslaget. Vi ser gärna att fler deltar. Det är det som svaret handlar om.
När Skolinspektionen började slå ned på utbildningar som kostade väldigt mycket pengar för eleverna som gick där förstår jag att en fråga blev: Varför är Skolinspektionen så dumma och slår ned på det här? Man ansåg att det var naturligt att vissa har möjligheter, fysiska eller ekonomiska, att delta och vissa inte. Vi socialdemokrater tycker att det är fel. Vi tycker att alla ska kunna delta.
En elev ska inte av ekonomiska skäl utestängas från en idrottsutbildning. Det är vad det här handlar om. Därför utökar vi också antalet platser. Vi vill också att det ute i kommunerna och regionerna ska finnas möjligheter för de kommuner och regioner som vill att göra satsningar tillsammans med föreningslivet. Det är väldigt viktigt. Det är i föreningslivet många börjar.
Det finns också möjligheter för skolan att samarbeta med föreningslivet. Gymnasieskolan, grundskolan, fritis och föreningslivet kan tillsammans hitta och uppmuntra alla elever att satsa på idrott. Det handlar inte om att hålla någon tillbaka.
Om det blir fler som deltar i fotbollen blir det inte sämre för några få. Det blir bara bättre. Det finns som sagt många talanger där ute som aldrig fick bli stjärnor i den marknadsskola där pengar försvinner lite var som helst. Det tycker jag är synd. Samhället har ett starkt kompensatoriskt uppdrag. Skola och utbildning ska vara gratis för alla.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
har frågat mig när jag avser att komma till riksdagen med förslag om att alla skolor ska ha tillgång till bemannade skolbibliotek och varför regeringen inte prioriterat att lägga fram dessa lagförslag än trots att de finns med i budgeten för 2022 som reform.
God läsförmåga är avgörande för att elever ska klara sina studier i alla skolans ämnen. Läsförståelse och medie- och informationskunnighet är också viktigt för att elever ska ha möjlighet att delta i det demokratiska samtalet. Att stärka skolbiblioteken och ge alla elever likvärdig tillgång till skolbibliotek är därför mycket viktigt.
Redan i dag ska enligt skollagen eleverna i grundskolan och motsvarande skolformer samt gymnasie- och gymnasiesärskolan ha tillgång till skolbibliotek. Hur skolbiblioteken är utformade skiljer sig dock kraftigt mellan skolor - från några böcker i ett litet rum till ett välutrustat bibliotek med många böcker, olika medier och en utbildad bibliotekarie.
Det brister i likvärdighet i svensk skola. Därför tillsatte regeringen den 28 november 2019 en utredning med uppdrag att bland annat utreda och föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken. Utredningen lämnade sitt delbetänkande Skolbibliotek för bildning och utbildning den 19 januari 2021.
Betänkandet har remitterats. I budgetpropositionen för 2022 föreslog regeringen att medel skulle tillföras Statens skolverk för att vidta vissa åtgärder med grund i utredningens förslag för att stärka skolbiblioteken. Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag.
Mot den bakgrunden har regeringen genom förordningen om ändring i förordningen med instruktion för Statens skolverk föreskrivit att Skolverket ska driva ett nationellt centrum för språk, läs- och skrivutveckling och skolbibliotek.
Genom ändringen har regeringen genomfört ett av utredningens förslag - att Nationellt centrum för språk, läs- och skrivutveckling ska få ett utvidgat uppdrag och även ansvara för skolbiblioteksfrågor. Som utredningen framhåller kan en sådan ordning stärka skolbiblioteken och skapa förutsättningar för ett långsiktigt och systematiskt utvecklingsarbete om skolbiblioteksverksamhet.
Utredningens övriga förslag i betänkandet bereds för närvarande inom Regeringskansliet.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Jag vill börja med att tacka Annika Hirvonen för denna viktiga fråga. Jag uppskattar väldigt mycket att få en fråga av någon som jag delar grundsynen med när det gäller läsning och skolbibliotekets roll för det demokratiska uppdraget, som är så tydligt i läroplanen.
Jag tänker också på att skolbiblioteket utgör en plats där tänkandet kan ske. Dit kan man gå och komma undan från undervisningen och möta andra vuxna. Jag delar fullt ut Annika Hirvonens engagemang i frågan, och jag skulle gladeligen stå här i höst och fortsätta diskussionen och se hur det är då.
Däremot är jag inte beredd att i dag föregå en beredning som sker av de förslag som finns och göra någon sorts utfästelse. Men jag vill säga som så att jag tänker att svensk skola måste fokusera. Vi vet att resurserna inte är oändliga, och vi vet att man inte kan ha hur många fokus som helst.
När det gäller barnens lärande och allas möjligheter att bli unga vuxna som kan delta i det demokratiska samtalet, få sitt första jobb och komma till rätta i livet är skolbiblioteken en viktig del. Jag vill ha ordning och reda i svensk skola.
Om det står i skollagen att man ska ha biblioteksverksamhet vill jag att vi tittar på vad "verksamhet" är för något. Är det en låda med några böcker i som föräldrar har skänkt? Eller är det lite mer? Här måste vi fokusera. Svensk skola fokuserar på väldigt mycket annat i dag.
I dag hade jag ett möte där vi pratade om möjligheterna att göra ett bra jobb som lärare. Då tänkte jag: Vad härligt, ett möte som handlar om det vi har som fokus för skolan! En lärare som lyckas med sitt uppdrag enligt läroplanen - det är det skolan handlar om.
Men när jag står i den här talarstolen pratar vi faktiskt sällan om den frågan, för det är väldigt många som har fokus på mycket annat i svensk skola än på just elevers lärande. Ordning och reda i skolan innebär också ordning och reda när det gäller att vi har fokus på så mycket. Har man fokus på rätt ställen och det står i skollagen att man ska ha ett skolbibliotek - då ska man ha ett skolbibliotek.
Ska man ha biblioteksverksamhet är jag väldigt tveksam till att det kan vara en bokhylla i en skrubb. Jag är som sagt tacksam för att frågan ställs, och jag hoppas att den återkommer till hösten. Då tycker jag att vi ska ta den vidare.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Jag delar Annika Hirvonens engagemang för det här. Det handlar om en helhet. Alla förslag som vi lägger fram på kammarens bord måste ha bra underlag. Vi kan inte lägga fram förslag som inte har full finansiering, och vi måste kunna se att finansieringen finns långt framåt.
Det måste finnas långsiktighet, kvalitet i underlag och så vidare. Vi vet tydligt vad som hänt när det inte har funnits. Det finns redan i dag en skyldighet för alla huvudmän att ha biblioteksverksamhet.
Man kan förstås skriva in det tydligt i skollagen som ett tvång, och även att staten ska betala för det, när det nu ser ut som det gör i skolans värld med mycket frihet och många aktörer som alla tävlar mot varandra. Apropå vinst i skolan kan man ju vara så smart att man har lite rätt att ta ut lite vinst.
Jag läste i förra veckan en tidning där någon sa att man inte behöver ha skolbibliotek, för eleverna kan väl gå till det kommunala. Då sparar man ju in lite, och då är det lite svårt när man har fått statsbidrag för det. Men det kanske möjliggör för annat. Det är lite oordning i svensk skola. Vi sköt till 1,2 eller 1,3 miljarder för pandemin under två års tid.
Det är väldigt svårt att följa upp hur de pengarna användes ute i kommuner och i fristående företag. Pengar är någonting som vi i framtiden måste vara försiktiga med. Vi måste ha ett system där pengarna har ett tydligt syfte. Det måste vara ordning och reda.
Det måste finnas politiker som inte bara vill skicka ut pengar utan också vill ta ansvar för hur de används där ute så att de används på rätt sätt. Därför måste vi ha en svensk skola som alltid har eleven i tydligt fokus och inte massor med annat.
Jag ser fram emot att till hösten, om jag får det privilegiet - jag är tacksam för varje dag jag får - få jobba vidare med just den här frågan. Jag tror att skolbibliotek och de satsningar vi har gjort och kommer att göra kommer att ha betydelse. Jag vet att man redan 1997 fördelade 24 miljoner årligen för inköp av biblioteksböcker.
Mycket av det gick till just unga. Mellan 2016 och 2019 fanns det ett statsbidrag som totalt fördelade 105 miljoner kronor.
Även 2016 och framåt har skolbibliotekarier varit en uttalad målgrupp inom regeringens satsning Läslyftet, som har en kompetensutvecklingsinsats inom läs- och skrivutveckling, alltså hur bibliotekarier kan stötta lärare. Vi har även vidare flera sådana satsningar.
Jag tänker att de förslag vi har lagt fram nu och de förslag vi kommer att lämna är en fortsättning på detta.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Jag vill återigen säga att jag är glad att få diskutera den här frågan. Den sitter ihop med många andra frågor som Annika Hirvonen och jag har diskuterat under de senaste månaderna här i kammaren. Den dagen vi har offentlighet så att vi vet hur pengar används kommer det att bli lättare att se om det blev en bibliotekarie eller om det blev en svensklärare i årskurs 3 som fick extra arbetsuppgifter.
Det handlar också om att titta på hur vi överkompenserar fristående skolor för ett uppdrag de inte har, samtidigt som de har färre skolbibliotek än de kommunala skolorna. Det måste vara ordning och reda i svensk skola. Jag vill säkerställa att de pengar vi lägger in i sådana här satsningar i framtiden kommer barnen till godo.
Om det står skolbibliotek på etiketten ska det bli skolbibliotek och ingenting annat. Med de orden vill jag tacka Annika Hirvonen och önska henne en trevlig sommar och förhoppningsvis ett bra fortsatt samarbete. Jag vill också tacka kammaren för den här våren och önska alla en trevlig sommar.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Jag är glad att frågan ställs. Det är väldigt viktigt för oss att vi kan säkerställa detta. Att översätta en lärares bedömning genom ett digitalt verktyg är någonting som är både komplicerat och svårt. Vi måste förstå att det inte är en enkel uppgift. En sak är att frigöra resurser för att skapa ett system som håller för tusentals elever. Det kommer att ta sin tid.
En annan sak är att centralt rättade prov också kräver att det finns lärare tillgängliga som har den kvaliteten att utföra den uppgiften. Vi arbetar på det. Jag ser gärna fram emot ett prov inom kort.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Jag kan i dag inte ge ett tydligt datum. Jag vet att man jobbar på det, och man gör det bästa. Jag vill också upplysa om att vi har genomgått en pandemi som har ställt allting på ända. Vi har inte ens kunnat genomföra proven. I dag har vi en väldigt luddig och svår läroplan som är svår att följa för både lärare och elever. Därför genomför vi reformer av den.
Det kommer också att hjälpa oss att digitalisera nationella prov så att vi kan göra dem likvärdiga och så att de visar vad eleverna kan.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Christian Carlsson och jag delar oron för Sveriges elever och lärare. Regeringen lägger fram en plan där vi ger både lärare och rektorer ökad befogenhet. Det gläder mig att fler i riksdagen kommer att rösta för förslaget. Detta är prioriterat. Vi har också tillskjutit många miljarder, för lärare behöver kollegor. Vi kommer att jobba med fler insatser som har med de här sakerna att göra.
I planen finns bland annat åtgärder för systematisk uppföljning både på nationell och på lokal nivå för att vi ska upptäcka och kunna åtgärda saker på en gång. Fru talman! Till sist handlar det om befogenheter och rättigheter att ingripa och fatta beslut om åtgärder, till exempel att omplacera elever som stör andra.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
I förslaget finns en förlängning av möjligheten att omplacera elever och vidta åtgärder. Vi har även en plan som handlar om resursskolor. Vi kan inte bara avskilja elever, utan vi måste ge dem verkliga möjligheter att lyckas i skolan. Planen ger befogenhet och behörighet att vidta åtgärder både för lärare och för rektorer.
Det handlar också om att se till att de här eleverna får en skolgång så att de kan finna sig till rätta i samhället och skaffa sig ett jobb.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Det här förslaget ligger mig väldigt varmt om hjärtat. Jag tror att det finns många ungdomar där ute som vill jobba med någonting som är meningsfullt, när saker blir någonting. Det snabbaste sättet att bli vd, företagare eller entreprenör kanske är yrkesutbildningen.
Hittills har den stigmatiserats eftersom den ibland har förknippats med introduktionsprogram och enklare utbildningar. Detta är dock någonting som Svenskt Näringsliv och alla fackliga organisationer står bakom, och det är för mig en kvalitetsstämpel. Framför allt elevorganisationerna säger: Ge oss tillbaka möjligheten!
Jag vet att förslaget har legat på bordet förut, men jag tror att vi nu ser det med nya ögon.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Samarbetet med näringslivet som sker via Skolverket är en viktig del av detta. Även de andra förslag som ligger under statsrådet Anna Ekström angående anpassning efter näringslivets behov av de utbildningar som vi genomför är viktiga delar.
Ska vi lyckas med uppdraget att ge alla elever i Sverige en möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden tror jag att det måste finnas en nära dialog med både näringslivet och välfärden, som i framtiden kommer att behöva alla den kan få.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Det är en väldigt viktig fråga som Liberalernas Roger Haddad lyfter. Vi ska komma ihåg att särskolan kräver att det finns en medicinsk psykiatrisk bedömning och också en psykologbedömning. Det sker en inskrivning. Sedan 2014 ser vi sällan sådana skandaler som har funnits tidigare. Jag skulle säga att rättssäkerheten vid inskrivning i särskolan är bättre än någonsin.
En annan sak jag skulle vilja upplysa om är att den här regeringen nu lägger fram förslag som handlar om att öka kompetensen hos lärare isärskolan. I deras uppdrag ligger också att säkerställa att man hela tiden reviderar de diagnoser som finns och att de följs upp. Likadant följer man upp betygsättning och kompetensförsörjning hos lärarna också.
Jag delar alltså inte Roger Haddads bild av att inskrivningarna ökar. De ligger ungefär på samma procenttal som tidigare, ungefär 2 procent.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Det är ju en ny frågeställning: Vad ska vi göra med dem som blivit felaktigt bedömda att gå i särskolan för många år sedan? Den frågan tar jag gärna med mig och diskuterar mera. Det är väldigt stigmatiserande att bli inskriven i särskolan utan rätt bedömning. Därför är jag glad över att det i dag finns ett tydligt regelverk som Skolinspektionen kan följa upp. Det följs också upp statistiskt.
Det finns flera professioner som är involverade i de här besluten, och de revideras ständigt.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Det är skillnad på att ha en tydlig och bra plan och att kunna gissa vad framtiden har i sitt sköte. Vi har dragit väldigt många lärdomar sedan 2015. Skolverket har många insatser på det här området. Det vi vet sedan 2015 är att vi tog emot 70 000 barn och unga. 35 000 av dem var föräldralösa och kom hit som tonåringar. Det är de siffror vi har i dag.
Vi kan alla läsa på Migrationsverkets hemsida att man i det värsta scenariot har ungefär 200 000 flyktingar och att 40 procent av dem är barn. Men jag tänker inte spekulera i de siffrorna, utan jag vill ha en skola som är beredd på alla eventualiteter.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Ingen i hela världen kan tala om hur många som kommer att komma till Sverige i morgon, nästa vecka eller inom en månad. Däremot måste vi jobba med de planer som redan finns och ställa alla eventualiteter till vårt förfogande. Därför har vi fattat beslut och gett Skolverket utökade möjligheter. Vi kommer att fatta fler beslut.
Framför allt har vi ett öra mot verkligheten, där vi faktiskt kan fatta snabba beslut och klara de utmaningar som vi står inför.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Det är inte ett ändrat uppdrag som vi har gett utredaren. Det är ett utökat uppdrag. Alla frågor sedan tidigare kommer att finnas med, och vi ger ytterligare ett uppdrag där vi ökar utredningens bredd så att den även inkluderar vuxenutbildning.
Vi vill att utredaren ska fokusera på styrningsproblemen med marknadsskolan så att vi kommer till rätta med den brist på sammanhållen skola som vi har i Sverige. I stället för att skriva svaret i rubriken - statlig skola, vilket vi aldrig riktigt har haft - vill vi att utredaren också ska titta på andra lösningar på problemet.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Det är just därför vi går fram och vill ta bort marknadsskolan, detta marknadskaos som vi har. Vi ser gärna mycket mer statligt ansvar för skolan och ordning och reda - en svensk skola med ett fokus. Det är eleverna som ska vara i fokus, inte vinstjakt och inte marknadsandelar, så jag ser gärna ett ökat statligt inflytande.
Men en jättestor statlig organisation som har hand om saker som berör människor ute i landet är ett delat ansvar.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Jag vill tacka Christian Carlsson för frågan. I dag klubbade vi, som bekant, ett lagförslag som handlar om alla kommuners möjlighet att öppna resursskolor, för att det inte ska vara en fråga bara för större städer eller bara för fristående skolor. Det handlar också om resursfördelning. Vi tydliggör vilka resurser det är och hur de ska fördelas på ett jämlikt sätt över landet.
Det är också viktigt att komma ihåg att vi har klubbat en proposition som handlar om elevhälsan. Det handlar om att elever ska kunna upptäckas tidigt och så vidare. Sedan har vi klubbat en proposition som handlar om ett likvärdigt skolval. Dessa elever har blivit bortvalda under många år, för de är inte lönsamma på en skolmarknad.
Lina Axelsson Kihlblom (S):
Jag vill passa på att tacka Roger Haddad för frågan. Jag har redan påpekat i dag att det inte var fråga om en ändring av uppdraget, utan det var en utökning av uppdraget. Det uppdrag vi har gett tidigare ligger fast. Nu ska vi se på andra lösningar också.
Jag tycker att alla svenska kommuner när de vill sänka skolpengen ska tänka på att det är svårt att styra skolan i dag. Vi vet att det försvinner miljardbelopp i vinster i välfärden i samband med etablering av fristående skolor. Det är något att ta i beaktande.
Vi vill att det ska vara ett ökat ansvar och en ökad styrning av skolan, och vi vill ha en svensk skola med ett uppdrag. Fokus ska vara eleverna, inget annat. Ingen vinst, och inga marknadsandelar.