Daniel Riazat (V):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 2. Statlig styrning av skolan är centralt och viktigt för likvärdigheten mellan både skolor och elever. Därför tycker vi i Vänsterpartiet att regeringens förslag till stadieindelad timplan är ett steg i rätt riktning. Alla elever ska ha samma rätt till kunskap oavsett var i landet de bor.
I dag är skillnaderna mellan regioner, kommuner och till och med kommundelar alldeles för stora. Bristen på statlig styrning och skapandet av en skolmarknad har lett till katastrofala konsekvenser i det svenska utbildningssystemet, som har blivit alltmer segregerat. Föräldrarnas bakgrund och utbildningsnivå är i dag det som har mest påverkan på om en elev klarar skolans kunskapskrav eller inte.
Andelen elever som är födda i ett annat land eller som har ett annat modersmål än svenska ökar. För dessa elever blir den ökande skolsegregationen ofta väldigt påtaglig, något som även PISA-undersökningen och OECD har påvisat vid ett flertal tillfällen. Den svenska skolans tilltagande segregering följer ett klassmönster, som dessutom har etniska perspektiv. Åtgärder för att bryta såväl boendesegregation som skolsegregation är därför nödvändiga.
Skolans resurser behöver också fördelas annorlunda jämfört med i dag, så att de skolor som har störst behov av resurser också ska få det. För att skolan ska kunna ge nyanlända och flerspråkiga elever de kunskaper de har rätt till behöver flera övergripande åtgärder inom skolpolitiken vidtas, men man kan även genomföra förbättringar i de insatser som särskilt riktas till dessa elever.
En sådan åtgärd är att i timplanen fastslå en garanterad undervisningstid i modersmål. När förslaget till ny timplan presenterades betonade regeringen vikten av likvärdighet mellan elever och skolor. Men denna likvärdighet tycks tyvärr bara gälla vissa elever och på vissa skolor.
I förslaget till timplan ges modersmål inte samma status som övriga skolämnen med garanterad undervisningstid trots att ämnet har kunskapskrav och betygskriterier. Enligt Skolverket var 24 procent av landets grundskoleelever berättigade till modersmålsundervisning läsåret 2014/15. Men bara hälften av dessa barn deltog i modersmålsundervisning samma år.
Av dem som deltar i sådan undervisning får ungefär 60 procent den utanför timplansbunden undervisningstid i grundskolan. Dagens lagstiftning säger att modersmålsundervisning får anordnas som språkval i grundskolan och specialskolan som elevens val inom ramen för skolans val utanför den garanterade undervisningstiden.
Detta är något som rektorn på varje skola själv får avgöra. All seriös forskning visar att goda kunskaper i modersmålet är en viktig utgångspunkt för all inlärning. Därför måste modersmålsundervisningen också stärkas. Vi ska möjliggöra flerspråkighet tidigt i åldrarna, eftersom det har betydelse för såväl den personliga identiteten som den intellektuella och emotionella utvecklingen.
Med anledning av detta vill vi i Vänsterpartiet se en reglering i timplanen med ett lägsta antal garanterade undervisningstimmar för att alla barn ska ha en likvärdig rätt till ett eget språk. Regeringen bör därför ges i uppdrag att utreda hur modersmålsundervisningen kan regleras som ett eget ämne i timplanen med ett visst antal timmar.