Lars Beckman (M):
Jag tackar statsrådet för detta brandtal. Låt mig då notera att det finns ett dokument på regeringens hemsida som handlar om regelkrångel, och det handlar om TTIP-avtalet. Det avtalet hade i och för sig varit bra för Sverige; där är vi överens. Låt oss då konstatera hur verkligheten ser ut. Det måste rimligtvis alltid vara så att det är företagarna som har tolkningsföreträde, eftersom det är företagarna som upplever regelkrånglet.
Det spelar ingen roll vad jag och statsrådet tycker. Då kan vi konstatera att det är betydligt fler företagare - 29 procent - som upplever att det har blivit krångligare än som upplever att det har blivit enklare - 2 procent - att följa de statliga reglerna jämfört med hur det var för bara ett år sedan. 29 procent är en våldsamt stor ökning. Och Skop har ställt samma fråga sedan 2009.
Den andel som anser att det har blivit krångligare har ökat från 15 procent i april 2014 till 29 procent i dag. Så kan man fortsätta sida upp och sida ned. Fru talman! Verkligheten slår alltid retoriken. Men jag tycker att det skulle ha varit bra om regeringen hade haft ett korståg mot regelkrångel.
Statsråden hade kunnat samlas en gång i veckan, och näringsministern hade kunnat fråga de olika statsråden: Vad har du gjort på ditt område för att minska regelkrånglet, Peter Eriksson? Vad har du gjort på ditt område när det gäller plan- och byggregler? På vilket sätt har vi lyckats korta handläggningstiderna inom Lantmäteriet? På vilket sätt använder vi digitalisering vad gäller öppna data i byggprocessen? Det hade kunnat vara ett fantastiskt arbete för näringsministern.
Precis som Jonas Sjöstedt gjorde hade man kunnat ställa frågan: Vad har du gjort, Micke? Det man har gjort är att man har skrivit en debattartikel om TTIP som ligger på regeringens hemsida. Den var bra, och den kan fler gå in och läsa. Men prat hjälper naturligtvis inte Sveriges företagare. På område efter område uppfattar företagen att det har blivit krångligare och dyrare. Och de förlorar naturligtvis konkurrenskraft.
Det är klart att man kan säga att Näringslivets Regelnämnd är en intresseorganisation. Men precis som statsrådet sa i sitt svar har också Tillväxtverket konstaterat att företagens administrativa kostnader har ökat under de senaste åren. Jag tror därför att vi är ganska överens om problembilden: Det har blivit dyrare, krångligare och svårare att vara företagare i Sverige under den senaste mandatperioden. Det tror jag drabbar jobben.
Jag tror att detta har dolts lite grann under den högkonjunktur som världen befinner sig i. Men det kommer en dag då världsekonomin inte kommer att dra Sverige. Då har vi skapat inhemska kostnader för våra företag och försämrat konkurrenskraften för företagen. Vi har kanske också gjort det lite tråkigare att vara företagare.
Jag tror nämligen att om man är rörmokare, som min kompis Åke är, tycker man att det är mycket roligare att vara ute och hjälpa kunder att fixa vatten och avlopp än att sitta på lördagen och göra bokföringen eller att skicka in personnummer på alla som har jobbat med månadsrapportering och så vidare. Varje litet steg från myndigheterna är säkert rätt och riktigt.
Men summan av reglerna och summan av krånglet blir att om vi har 400 myndigheter i Sverige har vi en företagare som ska hantera alla regelverk, allt regelkrångel och alla situationer. Där tror jag att det vore bra om näringsministern hade haft ett korståg mot regelkrångel och att näringsministern hade plågat sina statsrådskollegor varje vecka och frågat dem: Vad har du gjort för att minska regelkrånglet på ditt område?
Då tror jag att vi hade sett effekter av det.