Per Åsling (C):
Låt mig konstatera att kampen mot skatteflykt inte är en ideologisk fråga. Det är givetvis helt oacceptabelt med skatteflykt och mycket provocerande med avancerad skatteplanering som ligger fjärran från hur vanligt folk resonerar.
Skatteflykt får konsekvenser på många olika sätt, konkret i form av uteblivna resurser och känslomässigt när systemet inte är lika för alla. Skattebedrägeri och skatteflykt begränsar vårt lands förmåga att dra in intäkter och genomföra den ekonomiska politiken fullt ut.
För att bekämpa skattebedrägerier och skatteflykt krävs åtgärder såväl på nationell nivå som på EU-nivå och internationell nivå. Vi måste vara tydliga här i kammaren med att det internationella samarbetet är avgörande för ett framgångsrikt arbete mot skatteflykt.
Att företag och enskilda personer via banker har använt sig av systematisk och olaglig skatteplanering via brevlådeföretag i Panama måste givetvis tas på största allvar. Det är viktigt att banker tar ett samhällsansvar. Det är rimligt att ställa högre krav på bankerna att på olika sätt motverka olaglig skatteplanering och skatteflykt. Herr talman!
Det ska vara lätt att göra rätt. När vi pratar om skatteflykt och avancerad skatteplanering ska måltavlan vara de privatpersoner och företag som missbrukar systemet.
Samtidigt som vi måste vara offensiva i vårt arbete måste vi också se till att det blir lätt att göra rätt så att inte regelbördan blir ännu tyngre och påverkar företagens konkurrenskraft. Exempelvis är det en balansgång mellan krav på offentlighet och företagens rätt till affärshemligheter.
För ett litet exportberoende land som Sverige är det oerhört viktigt med internationella och globala standarder så att företagen vet vad de ska rätta sig efter. Alltför spretiga lapptäcken av skattelagstiftning riskerar i slutändan att dämpa företagens tillväxt och att leda till skattefel.
Skatteverkets egna analyser visar att skattefelet minskar, och det är viktigt att denna trend fortsätter. Herr talman! Vi ska inte i riksdagens kammare agera domstol. Vår uppgift är att täppa till vägarna för skatteflykt.
Oavsett vad de straffrättsliga konsekvenserna blir av de utredningar som nu genomförs är en sak säker - skandalen förnyar debatten kring skattelagstiftningen, utredningsresurser, straffskalor och ökat informationsutbyte mellan länder för att täppa igen luckorna. Så sent som häromdagen beslutade vi i kammaren om ytterligare två informationsutbytesavtal.
Det blir lättare att få stöd för att klubba hårdare regler efter Panamaläckan. Skatteverket har ca 200 personer som arbetar offensivt med utlandskontroller. Skattemyndigheter i olika länder samarbetar nu gemensamt under OECD:s ledning kring skatteuppgifter som finns i de läckta dokumenten.
Med utgångspunkt i EU-systemet kan medlemsstaterna och EU, genom att inta en stark och samlad ståndpunkt i G8, G20 och OECD, bidra till att det automatiska informationsutbytet blir en ny världsomfattande standard. Herr talman!
Det är viktigt att påminna om att det under ett antal år har skett stora framsteg i arbetet mot skatteflykt och avancerad skatteplanering. Låt mig lyfta fram några exempel. Både i Sverige och internationellt har arbetet mot skatteflykt trappats upp det senaste decenniet.
Automatiska informationsutbytesavtal om informationsutbyte i stor omfattning tecknades löpande under förra alliansregeringen. Allt som allt skulle man kunna säga att land-för-land-arbetet när det gäller informationsutbytesavtal tog fart.
OECD:s BEPS-projekt, som startade under Alliansens tid i regering, är nu slutfört, och arbetet med EU-implementering pågår. Förra sommaren publicerade EU en lista över så kallade skatteparadis.
Möjligheten att skatteplanera med hjälp av så kallade räntesnurror har kraftigt begränsats, även det med en allianssignatur. Herr talman! Jag är övertygad om att vi nu har ett bra tillfälle och en ny grogrund för att både i Sverige och internationellt ta fler stora kliv för att bekämpa skatteflykt. Det kommer att hända mycket på kort tid.