Maud Olofsson (C):
Ibrahim Baylan har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka förutsättningarna för näringslivet i Västerbotten, om transportstödet till Volvo Lastvagnar i Umeå samt om initiativ till bygget av Norrbotniabanan. Tillväxt och konkurrenskraft främjas framför allt av goda generella villkor för företagande och entreprenörskap. Därför genomför regeringen 172 insatser för jobb och företagsamhet under mandatperioden. Dessa insatser syftar till att det ska bli mer självklart, enklare och lönsammare att starta och driva företag i Sverige.
Exempel på åtgärder är regelförenklingsarbetet, förbättringar av trygghetssystemen för företagare, satsningar på forskning och innovation, insatser för att stärka företagens tillgång till finansiering, sänkningar av arbetsgivaravgifter och egenavgifter med mera. Ett ytterligare exempel är nedsättningen av elskatten, något som bland annat näringslivet i Västerbotten har stor nytta av. Bevakning och hantering av situationen beträffande varsel i olika branscher och i olika delar av landet hanteras med stöd av regionala samordnare, en metod som fungerar väl och som uppmärksammats av OECD.
När det gäller förutsättningarna i Västerbotten vill jag nämna regeringens strategi för att stärka utvecklingskraften i Sveriges landsbygder. Regeringen har genomfört drygt 140 åtgärder som tillsammans stärker landsbygdernas tillväxtmöjligheter och attraktionskraft. Det handlar exempelvis om förändringar av strandskyddet, satsningar på enskilda vägar, bredbandsutbyggnad, satsningar på Sverige - det nya matlandet och turism. Inriktningen för regeringens regionala tillväxtpolitik har sin tyngdpunkt i långsiktiga strategier kombinerat med ett starkt regionalt och lokalt inflytande.
Det är genom egen kraft, byggd på de förutsättningar som kommuner och regioner själva har bäst kunskap om, som man kan skapa en långsiktigt god jordmån för företag och därmed fler jobb. Syftet med transportstödet är att kompensera för de merkostnader för transport som företag i de fyra nordligaste länen har. Principerna för stödet är mer till norr än till söder, mer till inlandet än till kusten och mer till de mindre företagen i förhållande till de större.
Regeringen har höjt anslaget till stödet med 100 miljoner kronor sedan 2006, vilket ökat förutsättningarna särskilt för de mindre företagen i Västerbottens inland att växa. Riksdagen beslutade i december 2008 om ramarna för utveckling av transportsystemet. Totalt omfattar ramarna 417 miljarder kronor fördelat på 200 miljarder för drift och underhåll av vägar och järnvägar samt 217 miljarder för investeringsåtgärder med mera.
Regeringen slutbereder för närvarande förslaget till nationell plan för utveckling av transportinfrastrukturen för perioden 2010-2021 och länens förslag till regionala planer. Det går inte att föregripa denna process och i dag ge besked om enskilda projekt. Utöver detta har regeringen 2009-2010 satsat närmare 11 miljarder kronor i en närtidssatsning på infrastruktur.
Detta innebär för Västerbottens del rejäla förstärkningar, inte minst på E4 och E12 i Umeå, på stambanan mellan Boden och Umeå, på underhåll och bärighetsförbättringar samt på enskilda vägar. Detta är efterlängtade satsningar som tidigare regering utlovat delar av men aldrig någonsin genomfört.