Olle Felten (-):
Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2. Syftet med den årliga redovisningen av skatteutgifter är att beskriva avvikelser från en enhetlig beskattning inom ett visst område, till exempel inkomstskatt, kapitalvinstskatt eller mervärdesskatt. För att bilden ska vara komplett finns det också skatteutgifter som innebär mer skatt än normen. Dessa kallas skattesanktioner.
Skatteutgiftsredovisningen är en viktig komponent vid sidan av annan information om skatter i statsbudgeten för den som vill sätta sig in i och förstå vårt komplexa skattesystem. Den kan ge en bild av hur alternativkostnaden, det vill säga ökade eller minskade skatteintäkter, skulle se ut om en enhetlig skattesats använts för de olika posterna.
Om man vill ge en öppen, transparent och korrekt bild av hur verkligheten ser ut måste man utgå från objektiva kriterier och göra en samlad redovisning av varje skatteutgift på ett korrekt sätt. För att kunna göra det måste man etablera en strikt norm för olika grupper av skatteutgifter. Det kan till exempel vara 25 procents moms eller genomsnittlig kommunalskatt, beroende på vilken skatteutgift som avses.
Nyttan av en skatteutgift beskrivs som en samhällsekonomisk effekt och påverkan på sysselsättningen. Det finns tyvärr inte mycket av sådan analys i regeringens redovisning. Det är allvarligt eftersom riksdagen har krävt en sådan uppföljning vid varje debatt av detta slag de senaste åren. Regeringen undanhåller därmed viktiga fakta om skatteutgifternas effekter för det svenska folket.
Ett bra exempel på detta problem är inkomstskatt, där det inte finns någon norm för själva skattesatsen för olika inkomstslag, det vill säga tjänst, näring och kapital. Regeringen beskriver situationen så här: "Det finns . ingen gemensam norm för vilken skattenivå som ska gälla för de olika inkomstslagen tjänst, kapital och näringsverksamhet.
Olika skattenivåer är således förenligt med normen." Regeringen redovisar, föga förvånande, inte något skäl för att inte hålla en gemensam norm för skatt på inkomst. Om det inte finns en sådan norm, varför inte konstruera en? Hur svårt kan det vara? Min tolkning är att regeringen är för bekväm för att uppfylla riksdagens krav. Fru talman!
Redovisningen omfattar totalt 175 olika skatteutgifter. Förra gången regeringen fick i uppdrag av riksdagen att utveckla redovisningen så att den ger en mer objektiv och heltäckande beskrivning av de olika skatteutgifterna och deras effekter var för ett år sedan. Då gjorde man en utvecklad redogörelse av en skatteutgift.
I år har man ökat antalet med hela 100 procent, det vill säga att i år är det två skatteutgifter av 175 som man gör en utvecklad redogörelse av. Regeringen borde kunna åstadkomma en betydligt vassare redovisning av skatteutgifter. Den aktuella redovisningen är ett uttryck för arrogans mot riksdagen i och med att man så tydligt gör avsteg från riksdagens beslut.
Men den sporten är ju regeringspartierna väl bevandrade i. Nu lämnar regeringen återigen en redovisning av skatteutgifter som gör att det inte går att följa upp effekterna av regeringens politik. Därmed försvårar regeringen också det demokratiska samtalet på skatteområdet. När Alternativ för Sverige sitter vid rodret kommer det att se helt annorlunda ut. Fru talman!
Vi kan konstatera att det svenska skattesystemet är komplext och svårgenomträngligt. Det framgår med all önskvärd tydlighet av regeringens oförmåga att analysera effekten av skatteutgifterna. Därför är en reformering av skattesystemet nödvändig. Det måste bli enklare att förstå skattesystemet och dess syften.
Beskrivningen av dessa måste bli tydligare och kopplas till de delar av skattesystemet som berörs av varje åtgärd. Vi måste ha en väl motiverad målsättning för skatter och de offentliga kostnaderna. Vi måste också ha skatteintäkter som räcker för att finansiera de ambitioner som fastställts.
Slutligen måste vi kunna kontrollera att målen nås och att de effekter olika lagar förväntas få också uppnås. Alternativ för Sverige jobbar på hela denna skala. Vi kommer att lägga fram förslag om att avveckla flera tiotals statliga förvaltningsmyndigheter. En del läggs ned, och för en del slås verksamheten ihop med andra myndigheter.
Vi måste helt enkelt ta bort en del onödiga utgifter, inte minst meningslös byråkrati. Det krävs också en lång rad åtgärder för att stoppa den pågående dräneringen av välfärdssystemen. Koppla välfärdens tjänster till medborgarskapet, och gör medborgarskapet i Sverige till något man måste förtjäna om man inte föds i Sverige av svenska medborgare!
Men myndigheterna måste också skärpa sin verksamhet så att de blir bättre på att säkerställa god måluppfyllelse. Slutligen måste Riksrevisionen växlas upp så att revideringen av myndigheterna blir påtagligt mer omfattande och frekvent. Vi måste helt enkelt använda våra resurser på ett bättre sätt och se till att välfärden används till det den är avsedd för.
Vi kan inte fortsätta dela ut bidrag till hundratusentals personer - personer som har möjlighet att bidra - utan att kräva en motprestation. På den andra sidan har vi ett förslag till stomme till ett nytt skattesystem som syftar till att göra det mer intressant att arbeta och att starta och driva företag.
Också det går ut på att genomföra en lång rad förenklingar så att incitamenten för att syssla med skatteundandragande och skattefusk minimeras. Vi täpper till hålen genom att göra systemet mindre komplext och lättare att förstå och acceptera. Grunden i detta system är att harmonisera skattebaserna i så stor utsträckning som möjligt. Det ger oss dessutom bredare skattebaser som ökar skatteintäkterna.
Många av våra åtgärder går ut på att sänka skatten på arbete och öka den indirekta skatten på sådant som kan anses mindre nödvändigt. Herr talman! Detta leder oss fram till en platt inkomstskatt kombinerad med ett högt grundavdrag. Skattesatserna harmoniseras för olika inkomstslag.
Det betyder att vi helt tar bort skillnaderna i beskattning mellan inkomst av tjänst och kapital, vilket i sin tur tar bort incitamenten till att trixa med inkomsterna för att skaffa sig skattefördelar. Det lönar sig helt enkelt inte att skattefuska i Alternativ för Sveriges skattesystem. Skattefusk ska heller inte behövas eftersom det blir mer pengar i plånboken för alla.
Det skapar valfrihet och möjlighet för många fler att bygga en egen buffert för framtiden. Mervärdesskatten genomgår också en förändring genom att en mängd undantag från grundregeln med 25 procents moms tas bort. Vissa delar med sänkt moms blir kvar för baslivsmedel och vissa hygienartiklar för att underlätta för barnfamiljer och personer med sämre ekonomiska förutsättningar.
För företagare och entreprenörer införs ett särskilt inkomstslag kallat företagarlön. Detta inkomstslag ska kunna väljas av ägare till företag med minst en och högst några tiotal anställda, om ägaren själv arbetar i sitt företag på heltid. Syftet med detta är att uppmuntra entreprenörer att bygga sina bolag starka och utöka sin personalstyrka.
Företagarlön beskattas några procentenheter lägre än annan inkomst därför att småföretagare ofta tar ut en lägre lön ur sitt eget bolag än om man skulle vara anställd med samma arbetsuppgifter. I och med införandet av företagarlön avskaffas 3:12-reglerna helt.
Det måste också bli billigare att anställa, och vi ser därför över arbetsgivaravgifterna, särskilt den allmänna löneavgiften. Vi vill fasa ut ränteavdragen och i stället öka incitamenten för ett ökat privat sparande, inte minst privat pensionssparande. En sund amorteringskultur måste också utvecklas.
I dag har vi en extrem och osund hantering av avbetalning av låneskulder, inte minst bolån, trots amorteringskravet. Den situationen har skapats av en lättsinnighet i banksystemet och en kravlös politisk ledning. Låneinstituten måste ges ett större ansvar för de säkerheter de använt som grund för sin utlåning. Fru talman!
Alternativ för Sverige vill ha ett skattesystem som har stor trovärdighet hos medborgare och företag och som är transparent och lättförståeligt och motverkar skattefusk. Det krävs ett rejält tag i regelverket kring våra skatter för att åstadkomma ett skattesystem som klarar allt detta. Tyvärr har varken de rödgröna eller Alliansen lyckats med att ta de större innovativa grepp som behövs för att rensa upp i regelfloran på ett tillräckligt genomgripande sätt.
Med Alternativ för Sverige i förarsätet kommer detta att ske.