Mikael Damberg (S):
Jag har ställt interpellationen med anledning av att de nya antagningsreglerna för studier till universitet och högskolor som börjar gälla hösten 2010 diskuteras i samhället och skapar en del oro. Finns det några problem med detta system? Ministern delar inte min syn att det finns det.
Jag menar att det nya systemet har en del problem och att man måste se det. Jag hänvisar bland annat till Högskoleverket, regeringens egen expertmyndighet. Chefen Anders Flodström har skrivit en artikel under rubriken "Orimliga krav på unga inför framtiden". Han skriver: De nya antagningsreglerna till högskolan innebär ett krångligt system som är svårt att överblicka och som ställer krav på en mycket tidig planering från elevens sida.
Problemet är att man har skapat ett krångligt system som är svår att överblicka och som ställer krav på mycket tidig planering. Extra språk i högstadiet, som man väljer i årskurs 6, ger meritpoäng för fortsättningskurserna på gymnasiet. Alla vet inte om detta. I november 2009 frågade Högskoleverket 18-åriga elever med studieintresse om de hade koll på de nya reglerna.
I undersökningen svarade 10 procent av de tillfrågade att de var helt och hållet pålästa på de nya reglerna, 40 procent att de i huvudsak hade koll, hela 37 procent svarade att de inte hade särskilt bra koll och 13 procent hade ingen koll alls.
Det är klart att det får konsekvenser för en ung människa om man inte redan tidigt vet hur man ska navigera, vilka kurser man ska välja och hur man ska göra rätt val för att maximera sina möjligheter att komma in på högskolan senare. Högskoleverket har sagt att det skapar problem. Man menar att konsekvensen blir att begåvningar med lågutbildade föräldrar riskerar att få det allt tuffare.
Man efterlyser en satsning på studie- och yrkesvägledning. Det är en av förklaringarna till varför vi i det rödgröna budgetalternativet har anslagit 200 miljoner för att satsa på studie- och yrkesvägledning. Vi tycker också att reglerna har skapat en del andra problem som vi anser att man måste göra något åt.
Ett problem som ministern inte heller ser är att de som gick ut gymnasiet före 2003 inte får tillgodoräkna sig meritpoäng och därmed inte kan få mer än 20.0 i betygssnitt. De som gick ut tidigare tycker att detta är orättvist eftersom de har svårare att komma vidare i studier. Det har varit en del diskussioner om kvotgrupper. Ministern gjorde en poäng av att det var vi som införde dessa grupper, vilket är sant.
Vi såg en del problem med det gamla systemet som vi försökte lösa. Men inte ens regeringen kan väl säga att man inte har sett problem med kvotgrupperna. Regeringen har själv ändrat i kvotgrupperna just för att man har sett vilka problem kvotgrupperna har skapat. Jag hade kontakt med en kvinna vid namn Beatrice Öhman förra veckan. Hon har bott i Sverige i nästan åtta år och har tyska betyg.
Hon sökte till en fristående sommarkurs på Luleå tekniska universitet. Hon insåg att många sökte kursen och ville höra var hon stod i kön. Då fick hon höra att det var så få som ingick i samma betygsgrupp som hon, så de fick inga platser. Hennes betyg från Tyskland spelade ingen roll alls eftersom det var så få med utländska betyg som sökte till universitet och högskolor.
Tycker ministern verkligen att det inte finns några problem i dagens system som han vill göra något åt?