Margot Wallström (S):
Désirée Pethrus har frågat mig hur jag ser på Open Doors rapport World Watch List och arbetet framåt för att garantera religionsfriheten i världen. Hon har också frågat mig vilka åtgärder jag anser är viktigast för att skydda förföljda kristna i världen och på vilket sätt jag anser att UD kan arbeta vidare med frågan. Avslutningsvis frågar Pethrus vilka åtgärder jag avser att vidta för att i EU lyfta frågan om religionsfrihet.
Vi har ju sett att diskriminering, trakasserier och våld kopplat till människors religiösa och icke-religiösa identiteter har ökat kraftigt i takt med de senaste årens globala tillbakagång för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Detta är mycket oroande, och låt mig därför kort beskriva vad Sverige gör för att vända utvecklingen.
I de landrapporter om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som UD kontinuerligt publicerar är religions- och övertygelsefrihet en stående rubrik. Det går att se ett mönster: I stater där begränsningar av religions- och övertygelsefriheten görs finns också en tendens att hot, våld och trakasserier mot personer på grund av religiös tillhörighet är vanligare.
Denna dystra bild liknar de rön som Open Doors presenterar i sin årliga rapport World Watch List , vilken interpellanten refererar till. Varje år granskas ett antal av FN:s medlemsländer i den så kallade allmänna ländergranskningen, eller UPR som den förkortas, under vilken medlemsländerna ger varandra rekommendationer avseende mänskliga rättigheter.
Sverige deltar aktivt i dessa granskningar och har inkluderat - och kommer att fortsätta att inkludera - religions- och övertygelsefrihet i de rekommendationer vi ger. Vi tar kontinuerligt upp religionsfrihet bilateralt i våra politiska dialoger i Stockholm och genom våra utlandsmyndigheter samt i olika multilaterala forum. Sverige står i löpande kontakt med ledarna för trossamfund, inklusive representanter för kristna grupper, om deras situation.
Sveriges ambassadör för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer driver löpande religions- och övertygelsefrihet tillsammans med våra diplomater världen över. Man kan följa hennes arbete på nätet. Sveriges ambassadör till Heliga stolen för en dialog med Vatikanen om frågan, och det svenska dialoginstitutet arbetar med interreligiös dialog med målet att minska interreligiösa konflikter.
Vårt sändebud för interkulturell och interreligiös dialog driver frågan om kristnas åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och vad mer vi kan göra för att motverka förföljelsen av kristna och andra utsatta religiösa minoriteter. Den senare har nu även ett särskilt uppdrag för kampen mot antisemitism och islamofobi samt för att värna kristna och andra religiösa minoriteter i Mellanöstern och Nordafrika.
Som en del i Sveriges övergripande religionsdiplomatiska arbete ger regeringen stöd till interreligiösa initiativ inom ramen för United Nations Alliance of Civilizations, Unionen för Medelhavet och Anna Lindh Foundation. Det svenska religiösa spåret i Cypernkonflikten har utvecklat en modell där kristna och muslimska ledare arbetar tillsammans för att stärka religionsfriheten och förebygga konflikt. Detta har varit väldigt intressant att följa.
Sverige trycker också på för att EU ska ha en stark och enad röst till skydd för religions- och övertygelsefrihet. Detta sker bland annat genom EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Stavros Lambrinidis, och kommissionens särskilda sändebud för religions- och övertygelsefrihet, Ján Figel, samt genom unionens stöd till civilsamhället.
Vi är en aktiv och stark röst i unionens arbete med dessa frågor, och vi har bland annat framhållit att EU i ökande grad bör inkludera religions- och övertygelsefrihet i sina landrapporter om mänskliga rättigheter. I FN:s generalförsamlings tredje utskott liksom i FN:s råd för mänskliga rättigheter arbetar Sverige aktivt tillsammans med EU med den resolution om religions- och övertygelsefrihet som EU årligen lägger fram.
Det är en viktig princip att också rätten att byta religion och trosuppfattning, friheten att inte bekänna sig till någon religion eller övertygelse samt rätten att kritisera andras religions- eller trosuppfattningar respekteras. På detta breda sätt avser vi att arbeta även i fortsättningen med denna fråga. Så bidrar vi på bästa sätt för att stärka religions- och övertygelsefriheten och skydda minoriteter, inklusive kristna minoriteter.