KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Elisabeth Björnsdotter Rahm har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder på sjukförsäkringsområdet för att tydliggöra vilka regler som är tillämpliga i olika fall och vilka intyg som ska användas, i syfte att förbättra förutsättningarna för enhetlighet i Försäkringskassans bedömningar. Regeringen har under covid-19-pandemin arbetat för att begränsa de skador som pandemin orsakar människor på olika sätt.
Flera tillfälliga åtgärder har vidtagits på kort tid inom ramen för socialförsäkringarna för att minska pandemins negativa konsekvenser. Regeringen har under pandemin också agerat för att snabbt kunna genomföra en permanent förändring i sjukförsäkringen utifrån förslag som lämnats i utredningen En trygg sjukförsäkring med människan i centrum , för att komma till rätta med brister i sjukförsäkringen, som blivit extra tydliga under pandemin.
Regeländringen började gälla den 15 mars 2021 och handlar om att beviskraven vid dag 180 i rehabiliteringskedjan sänks. Regeländringen gör att fler människor får möjlighet till längre tid att rehabiliteras tillbaka till sitt eget arbete, och detta omfattar bland annat de människor som drabbats av postcovid. Regeringen arbetar aktivt med övriga förslag i utredningen.
Mot bakgrund av de kvalitetsbrister som utredningen En trygg sjukförsäkring med människan i centrum identifierade i Försäkringskassans utredningar gav regeringen hösten 2020 myndigheten ett uppdrag att förbättra kvaliteten i ärenden om rätt till sjukpenning. Uppdraget syftar till att identifiera och åtgärda eventuella brister i handläggningen.
För regeringen har det varit särskilt viktigt att under pandemin kontinuerligt ge aktuell information på regeringens hemsida om status för de tillfälliga åtgärderna. Närmare information om de olika ersättningarna, och gällande villkor för dem, har lämnats på Försäkringskassans hemsida.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Elisabeth Björnsdotter Rahm för interpellationen. Jag hoppas att vi kan fortsätta att ha en dialog och en diskussion om hur vi kan förbättra den ekonomiska tryggheten vid sjukdom. Jag vill återigen understryka behovet av att vi gör olika justeringar av våra trygghetssystem och anpassar dem till de behov som våra medborgare har under pandemin. Medborgarna har olika typer av behov beroende på vilken grupp de tillhör.
Därför har vi också satt in specifika åtgärder för olika grupper och kategorier av försäkrade, till exempel föräldrar, personer som tillhör riskgrupp samt gravida. Det är helt rätt: Vi kan inte sätta systemens enhetlighet främst. Vi måste sätta medborgarnas behov främst, och medborgarnas behov ser olika ut. Då måste systemen anpassas till de behov som medborgarna har.
Det är precis som Elisabeth Björnsdotter Rahm säger: När det gäller postcovid och andra typer av symtom och diagnoser är det svårt att ha de säkra beskeden. Därför måste vårt sjukförsäkringssystem ha en flexibilitet, och det var precis den flexibiliteten som saknades. Det var därför det var nödvändigt att ändra regelverket för prövningen dag 180, och det är definitivt också nödvändigt att framdeles ändra regelverket för prövningen dag 365.
Annars är det människor som far illa. Livet fungerar inte så att man blir sjuk och får ett exakt datum för när man kommer att bli frisk. Vid en del diagnoser är det så, men inte vid andra. Sjukförsäkringssystemet måste vara anpassat även till de diagnoserna. Nu har vi åtminstone tagit ett steg när det gäller 180-dagarsprövningen, men vi behöver nog göra mer även för dem som har längre sjukperioder, som passerar 365 dagar.
Det är dessutom många som inte har hunnit få sina behandlingar under det gångna året på grund av att sjukvården koncentrerat sin verksamhet till hanteringen av pandemin. Jag vill framföra ett stort tack till Elisabeth Björnsdotter Rahm för frågan och diskussionen.
Ardalan Shekarabi (S):
Lars Beckman har ställt liknande frågor i flera interpellationer. Jag välkomnar hans engagemang i denna viktiga fråga, och jag ser fram emot att i samarbete med flera partier fortsätta arbetet med att förbättra tryggheten för denna grupp. Arbete pågår i flera olika delar för att komma till rätta med brister i dagens regelverk. Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att se över sjuk- och aktivitetsersättningen .
Syftet är att förmånerna ska ge hög trygghet vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, god förutsebarhet för den enskilde och stabilitet i tillämpningen över tid. Regelverkets krav för att en försäkrad ska beviljas förmånerna ska bli mer ändamålsenliga och i möjligaste mån ta till vara den försäkrades arbetsförmåga.
Uppdraget ska redovisas senast den 30 juli 2021 och blir ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med att säkerställa tryggheten för målgruppen. Förutom översynen av regelverket har regeringen uppdragit åt Försäkringskassan att förbättra stödet till unga som får avslag på sin ansökan om aktivitetsersättning . De som får avslag på ansökan om aktivitetsersättning ska ges hjälp och stöd för att kunna arbeta eller studera.
Regeringen har också uppdragit åt Inspektionen för socialförsäkringen att granska och analysera hur Försäkringskassan tillämpar bestämmelsen om utredningsskyldigheten i handläggning av ärenden gällande sjukpenning och aktivitetsersättning där ansökan om ersättning har avslagits . ISF har också på regeringens uppdrag analyserat variationen i avslag och nybeviljande av aktivitetsersättning .
Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen har även ett gemensamt uppdrag i respektive myndighets regleringsbrev att samverka kring bland annat unga med aktivitetsersättning för att säkerställa att rätt stöd ges och att relevanta insatser görs. För mig är det självklart att sjukförsäkringen ska ge trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, och regeringen arbetar intensivt för att säkerställa detta.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag betvivlar inte Lars Beckmans engagemang för de människor som ska få sin ekonomiska trygghet säkrad genom aktivitetsersättningen. Men jag måste ändå uppmana Lars Beckman att visa en större grad av självkritik, för regeringen tar vårt ansvar på stort allvar.
Vi ser nu efter ISF:s granskning att styrningen av Försäkringskassan måste förändras, och det arbetet har vi satt igång. Men också de partier som var med och stiftade den lag som har inneburit en skärpning i mycket restriktiv riktning måste klara av att kritiskt granska sina egna ställningstaganden.
Om det hade varit så att det inte fanns en process för lagändring hade man kunnat säga att det återstår att se och allt det där som man brukar få höra i politiska debatter om att noga överväga möjligheten och så vidare. Men Lars Beckman behöver inte göra det så svårt.
Utredningen pågår för närvarande, och den är i slutfasen med att lägga fram ett förslag som innebär att exakt de prövningar som Lars Beckman har synpunkter på ska regleras på ett annat sätt för att öka tryggheten för de här grupperna. Jag har här deklarerat väldigt tydligt att vi är på bollen när det gäller styrning av Försäkringskassan.
Jag uppmanar ödmjukast Lars Beckman att göra det han kan för att påverka förutsättningarna för att den här kammaren ska fatta de nödvändiga besluten så att också lagen ändras. Vi måste gentemot våra medborgare visa förmågan att granska politik självkritiskt.
Regeringens arbete med att förändra styrningen av Försäkringskassan måste kombineras med regeländringar där vi har alltför restriktiva regelverk. Det räcker inte med tomma ord, med den här debatten eller med Lars Beckmans ställningstaganden i den här kammaren.
Det hjälper inte dem som drabbas av dessa missförhållanden, som vi är överens om, om vi inte också ser till att följa upp debatten och de muntliga ställningstagandena med att trycka rätt när frågan om lagändring ska hanteras i den här riksdagen.
Jag uppmanar Lars Beckman att också ta med den här debatten in i det parti som han företräder så att vi får förutsättningar att ändra lagstiftningen, för det är uppenbart att den situation som vi har vad gäller sjuk- och aktivitetsersättningen inte kan accepteras.
Det är så uppenbart det kan bli att kombinationen av det restriktiva regelverket och den restriktiva tillämpningen av detta regelverk har fått hemska konsekvenser för våra försäkrade, och det gäller tyvärr också sjukersättningen. Det får också långtgående konsekvenser för andra grupper.
Det är sällan man kan vara så här tydlig, men nu kan vi vara det i den här frågan. Frågan går att lösa tämligen snart; det är det som är så bra! Politiken är det som formas av oss i regering och riksdag.
Om regeringen nu har tagit detta initiativ och tillsatt en utredning som ska lägga fram ett konkret lagförslag som löser exakt den problematik som Lars Beckman lyfter i den här debatten borde vägen vara ganska enkel till att åtgärda detta. Jag tolkar välvilligt och ödmjukast Lars Beckmans engagemang som ett bevis på att förändringen är möjlig.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tolkar ändå inlägget som att det finns någon typ av stöd för nödvändiga lagändringar, även om Lars Beckman verkar ha svårigheter att medge detta. Men vi måste alla vara optimister, så jag väljer att tolka Lars Beckmans inlägg optimistiskt och utgå ifrån att det finns en vilja också på den högra sidan av blocklinjen att göra någonting åt det restriktiva regelverk som vi har. Processen framåt är ganska tydlig.
Vi kommer inom några månader att få ett förslag på vårt bord. Förslaget kommer med stor sannolikhet att handla om ändringar av regelverket för sjuk- och aktivitetsersättningen i syfte att öka tryggheten. Jag kan försäkra Lars Beckman att regeringens ambition är att göra det som krävs för att den ekonomiska tryggheten för personer med sjukdom och funktionsnedsättning ska öka.
Jag kan försäkra Lars Beckman att i väntan på lagändringen gör regeringen vad vi kan i dialogen med myndigheten i fråga för att utredningarna ska hålla högre kvalitet och för att vi ska få en tillämpning som stämmer överens med de krav som vi bör ha på handläggning av ärenden i svensk förvaltning. Men återigen: Vi kommer inte ifrån att lagändring behövs.
Jag hoppas verkligen att de intentioner som uttrycks i denna debatt också följs av praktisk handling den dag den typen av förslag landar på riksdagens bord. Jag vill avslutningsvis instämma i Lars Beckmans önskan att Brynäs IF blir kvar i högsta ligan.
Ardalan Shekarabi (S):
Sofia Westergren har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder med anledning av att vissa personer som inte arbetar alls kan få mer i bidrag än en pensionär som har arbetat stora delar av sitt liv. Sverige har ett system som präglas av universalism. Hela befolkningen omfattas alltså av välfärden.
De socialförsäkringar och bidrag som det innefattar har byggts upp under lång tid och syftar till att underlätta vardagen för människor som bor och lever i Sverige. Den svenska välfärden måste värnas. Alla ska kunna leva ett anständigt liv. Möjligheten att klara sig utan ekonomiskt stöd skiljer sig åt mellan människor, och vi kan alla hamna i en situation där det finns behov av stöd.
Sofia Westergren för fram att det i dag är möjligt att stapla bidrag på varandra. Syftet med välfärdssystemets olika socialförsäkringar och bidrag är att tillgodose olika behov och därigenom hantera olika risksituationer. Jag instämmer i att det ska löna sig att arbeta. Alla som kan jobba ska jobba. Respektavståndet mellan personer som har och inte har arbetat måste öka.
Av denna anledning är det inkomstpensionstillägg som riksdagen har beslutat om att införa en viktig åtgärd. Det är ett tillägg som från och med september kommer att leda till höjd pension för 1,2 miljoner pensionärer.
Regeringen anser även att pensionsavgiften behöver höjas för att möjliggöra högre pensioner och för att minska inkomstskillnader mellan pensionärer och arbetsföra. Vi hoppas att Moderaterna och övriga partier i Pensionsgruppen kommer att ansluta sig till en sådan avgiftshöjning när förutsättningarna för det har analyserats och utretts.
Det skulle göra det ytterligare lönsamt att ha arbetat.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Sofia Westergren för interpellationen.
Det som Moderaterna fortfarande inte har sett är att vi har en sjukförsäkring som blöder och har allvarliga brister. Tryggheten för våra sjuka och funktionsnedsatta har försämrats. Trygghet för dem som slitit ut sig efter många års slitsamt arbete har försvagats. Vi måste återupprätta den här tryggheten.
Vi måste se till att den som har jobbat i 40 år och slitit ut ryggen eller axeln får en ekonomisk trygghet och inte tvingas sänka sin pension efter 40 års arbete. Sådan är verkligheten i dag, fru talman.
Är du en 62-årig undersköterska som har jobbat sedan 19 års ålder och slitit ut kroppen finns det ingen ekonomisk trygghet för dig med dagens regelverk, som gäller sedan Fredrik Reinfeldt ändrade reglerna för förtidspension. Då blir du hänvisad till att ta ut din ålderspension i förtid. Vad händer då med den undersköterskan? Jo, då sänker man en redan låg pension till ännu lägre nivåer, som kommer att gälla livet ut.
Det är inte vad våra undersköterskor förtjänar efter de heroiska insatser som vi har sett under pandemin. Det de förtjänar är i stället trygghetssystem som fungerar. Bort med diskussionerna om tak och försämringar av våra socialförsäkringar! Låt oss bygga upp våra socialförsäkringar igen och kombinera dem med en politik som handlar om att den som kan arbeta ska arbeta! Det ska vara rimliga krav och bra förutsättningar. Tack för diskussionen!
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Nooshi Dadgostar, för den viktiga frågan! Regelverket för sjukförsäkringen från och med den 180:e sjukdagen är problematiskt. Regelverket ger inte det skydd till de försäkrade som de förtjänar. Det innebär att många människor, en relativt stor andel av de försäkrade, blir av med sin sjukpenning den 180:e sjukdagen. Regeringen har uppmärksammat detta.
Vi har förslag på vårt bord från utredningen om en tryggare sjukförsäkring om hur regelverket kan förändras. Regeringen arbetar med de förslagen. Under tiden har vi gett uppdrag till Försäkringskassan att förstärka arbetet med utredningar inför beslut och erbjudande om rehabilitering till människor de första 179 dagarna så att människor får den rehabilitering och det stöd de har rätt till. Vi avser naturligtvis att jobba vidare med de ändringsförslag som ligger på regeringens bord. Här behövs det också regeländringar.
Ardalan Shekarabi (S):
Vi jobbar med frågan. Under tiden har vi säkerställt att vi har särskilda undantagsregler med anledning av coronasituationen. Det innebär att vi genom tillfällig förändring av regelverket på kort sikt har gett större handlingsutrymme till Försäkringskassan att fatta beslut om att människor får behålla sin sjukpenning i väntan på rehabilitering och vårdinsats. Det är särskilt aktuellt med anledning av den vårdskuld som uppstått på grund av corona.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Mattias Vepsä, för frågan! Det första steget är att erkänna att pensionerna är för låga för många grupper i vårt samhälle. Det är också många grupper som har jobbat och slitit i Sverige i väldigt många år men som har haft låga löner och som i dag sitter med en låg pension. Det gäller undersköterskor, barnskötare och busschaufförer. Det är många grupper som har applåderats under de senaste månaderna av oss alla. Men de har låg pension. Nu kommer det en pensionshöjning.
Det är ett bra besked i budgeten att pensionstillägget genomförs nästa år och att pensionerna höjs, speciellt för dessa grupper - de som har jobbat och slitit i ett helt yrkesliv. Men vi måste fortsätta att jobba med frågan, och därför avser Pensionsgruppen att intensifiera arbetet med frågan om hur vi kan öka inbetalningarna till pensionssystemet så att vi kan fortsätta att höja pensionerna för dem som jobbar i ett helt yrkesliv. Det här är en viktig fråga. Parallellt med detta har vi också höjt garantipensionen.
Grundnivån i pensionssystemet höjdes den 1 januari. Det här är viktiga steg för att vi ska få pensioner som man kan vara trygg med.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack för frågan, Mattias Vepsä! Arbetsmiljön måste förbättras. Inte minst måste villkoren för dem som arbetar i offentliga verksamheter förbättras. Det gör ont att påminnas om att regeringen under förra mandatperioden lade fram ett förslag för den här kammaren om att det skulle bli obligatoriskt att ställa krav på tjänstepension och försäkringar i alla de verksamheter som finansieras med våra skattemedel och att detta förslag föll i riksdagen.
Jag hoppas att de insikter som har väckts under corona gör att alla partier tänker om och tänker rätt.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Martina Johansson, för frågan! Föräldraförsäkringen är en av de absolut bästa delarna av vår samhällsmodell, någonting som gör att Sverige inspirerar andra länder. Jag hörde precis på vägen hit att den franska regeringen nu visar stort intresse för den svenska modellen med föräldraförsäkring, en försäkring som är en förutsättning för både jämställdhet, välfungerande arbetsmarknad och högt arbetskraftsdeltagande.
Det finns förslag på regeringens bord som handlar om att skapa en ännu mer jämställd föräldraförsäkring. Det är i grunden bra förslag. Dock har det hittills saknats majoritet i riksdagen för förslagen. Delar av förslagen har uttryckligen avvisats av riksdagsmajoriteten. Mot den bakgrunden har regeringen inte lagt fram någon ny proposition efter att den förra mötte motstånd från riksdagsmajoriteten.
Vi har dock fört en dialog med riksdagspartierna i socialförsäkringsutskottet och avser att fortsätta den dialogen för att eventuellt hitta möjligheter att få igenom några förbättringar av föräldraförsäkringen.
Ardalan Shekarabi (S):
Regeringen avser inte att lägga fram en proposition såvida det inte finns majoritet för propositionen. Hittills har vi inte sett någon öppning för majoritet gällande de mest dominerande förslagen som finns i betänkandet. Men förändras läget kommer vi naturligtvis också att överväga att lägga fram förslag. Men vi avvaktar besked om eventuella ändringar av ställningstaganden hos riksdagspartierna.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack för frågan, Julia Kronlid! Det har varit en väldigt konstruktiv dialog mellan riksdagen och regeringen i hanteringen av den här frågan. Det är oerhört viktigt att de människor som ingår i av myndigheten utpekade riskgrupper och som inte kan arbeta hemifrån eller anpassa arbetet på ett sådant sätt att de kan skydda sig mot smittan har en ekonomisk trygghet. Mot den bakgrunden har vi infört en förmån för just den gruppen.
I dag kom beskedet att förmånen förlängs året ut. Det är ett bra och viktigt besked, som också har tagits fram i dialog med riksdagen. I samband med detta meddelar vi att vi breddar den grupp som får ta emot förmånen. Det räcker nu att ha en allvarlig lungsjukdom. Det kommer att beskrivas mer av myndigheten. Det räcker också att man har kommunal assistans. Tidigare var det krav på statlig assistans.
Det är ett sätt att identifiera brister i systemet och att justera systemet.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Pia Steensland, för den viktiga frågan, och tack för engagemanget i frågor som rör socialförsäkringen! Det är glädjande att det sker saker i kammaren på socialförsäkringsområdet. Det skapar förutsättningar för bättre samarbete. Vi tittar på den fråga som Pia Steensland också lyfte upp i samband med mitt besök i socialförsäkringsutskottet. Det är oerhört viktigt att vi säkerställer att de olika delarna av socialförsäkringarna samspelar med varandra och att det är människans behov som sätts i fokus.
Inte minst utifrån ett perspektiv som handlar om personer med funktionsnedsättning måste de allmänna systemen anpassas till människans behov. Därför har vi tagit med oss den fråga som Pia Steensland har väckt, och vi har tittat närmare på hur vi kan verka för att de olika delarna av socialförsäkringarna ska samspela bättre när det gäller inte minst skyddet för barn med funktionsnedsättning.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Bengt Eliasson, för den viktiga frågan! Låt mig först tacka de partier som har samarbetat för att lösa de problem som finns med sjukpenningen. Nästa steg är att lösa de problem som finns i sjuk- och aktivitetsersättningen. Mot den bakgrunden har vi tillsatt en utredning som leds av regeringens särskilde utredare Samuel Engblom. Till den utredningen finns en parlamentarisk referensgrupp. Vår förhoppning är att det ska ske ett samarbete mellan riksdagspartierna så att vi löser de problem som finns inom sjuk och aktivitetsersättningen.
Låt mig understryka att vi har ett extremt restriktivt regelverk. Vi har ett extremt restriktivt regelverk sedan förändringarna 2008. Det är dags att förändra det regelverket och anpassa stödet i sjuk- och aktivitetsersättningen till de behov som våra medborgare har. Det kräver lagändringar. Jag är väldigt glad att det nu pågår en utredning som kommer att lägga fram förslagen redan nästa sommar. Låt oss lägga undan prestige, ideologiska låsningar och blame games.
Låt oss räcka ut en hand till varandra precis som vi nu har gjort med sjukpenningen och lösa också frågan om sjuk- och aktivitetsersättningen.
Ardalan Shekarabi (S):
Det gläder mig att Bengt Eliasson lyfter fram det här. Det var inte så länge sedan den här kammaren gång efter gång visade en majoritet mot förbättringar av sjukförsäkringen. Jag är så otroligt glad att vi står och diskuterar frågan om sjuk- och aktivitetsersättningen. Mitt svar till Bengt Eliasson är ja, vi avser att inkludera den gruppen. Det är en skyldighet vi har gentemot våra svenska medborgare att sjuk- och aktivitetsersättningen ska fungera för dem. Det gör den inte i dag, och det är vår skyldighet att förändra lagstiftningen.
Ardalan Shekarabi (S):
Det kom ju ett väldigt viktigt besked i morse om att sjukpenningen nu reformeras. Vi justerar reglerna för prövningen dag 180. Det sker efter ett nära samarbete mellan flera partier i denna kammare. Moderaternas ställningstagande får stå för dem. Det har ingen förankring i verkligheten. Vi har ett allvarligt problem i sjukpenningen.
Människor blir av med sjukpenningen dag 180 trots att de har gjort rätt för sig, trots att de har gjort större insatser i vårt samhälle än samhället kan förvänta sig av dem. Våra sjuksköterskor och undersköterskor som har tagit risker för oss och jobbat ute i verksamheterna mitt under pandemin blir utförsäkrade på grund av det regelverk som gäller i dag.
Det är väldigt glädjande att flera partier här inne har tänkt om och tänkt rätt så att det nu finns majoritet för att ändra reglerna i sjukpenningen och för dag 180. Det kommer vi att göra så fort som möjligt.
Ardalan Shekarabi (S):
Ja, det finns flera förslag på regeringens bord som vi arbetar med. Nästa steg handlar om att lösa de problem som finns i prövningen dag 365. Där finns exakt samma behov av att se till att människor får slutföra sin rehabilitering och vårdinsats så att de kan återgå till sitt arbete. Vi har frågan om att se till att deltidsanställda och behovsanställda omfattas av sjukpenningen, en central fråga inte minst i äldreomsorgen med anledning av pandemin. Sedan har vi frågan om normalt förekommande arbete och de förslag som handlar om att reformera det begreppet. Vi jobbar för fullt.
Vi är öppna för att lägga undan prestigen för att samarbeta med riksdagspartier.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Linda Lindberg, för frågan och engagemanget! Jag måste säga att jag blir glad över att ett parti som fram till för några månader sedan ville återinföra den bortre gränsen i sjukförsäkringen i dag ställer frågor till socialförsäkringsministern om hur vi kan förbättra socialförsäkringen. Det är bara att välkomna detta. Jag lägger undan all prestige; det är bra att denna typ av förändringar sker. Vi jobbar just nu med att titta på hur vi kan se till att förändringarna av regelverket för prövningen dag 180 sker så snabbt som möjligt.
Vi har nu sett att andelen som blir av med sjukpenningen dag 180 ökar. Vi vet att rätt många av de människor som drabbades av covid och nu har långtidssymtom just nu befinner sig vid 180-dagarsgränsen. Vi tittar alltså på vad vi kan göra rättsligt. Det regelverk som ska ändras nu, vilket vi gav besked om i morse, ska förändras så fort som möjligt så att så många som möjligt omfattas av ett bättre skydd.
Det är väldigt bra att denna frågeställning väcks av fler partier i Sveriges riksdag.