Jan Björklund (L):
Det är viktigt. Det är bra att unga studerar i stället för att gå arbetslösa. Precis därför har Sverige under min tid som utbildningsminister haft fler studenter än någonsin förut. År 2011 var det absoluta toppåret. Då fanns fler studenter än någonsin. Sedan har det gått ned något. Även i år finns fler i studenter i Sverige än vad det fanns när Marie Granlunds parti styrde senast.
Sverige ligger i dag på en högre nivå än 2006, även om den 2011 låg ännu något högre. Sverige ligger på en mycket hög nivå. Enligt OECD-rapporten Education at a Glance , som kom häromdagen, går 49 procent av ungdomarna före 25 års ålder in på högskolan.
Det är en mycket hög siffra, sannolikt den högsta någonsin i Sverige - i alla fall under överblickbar tid. Däremot finns en siffra som oftast förvillar debatten, som Marie Granlund nämnde, nämligen att Sverige har den lägsta examensfrekvensen i Norden. Det beror på att Sverige har ett system där studenterna inte behöver ta ut sin examen. Många går färdigt utbildningen utan att ta ut sin examen. Därför har Sverige låg examensfrekvens.
Om vi vill ändra på den får vi väl tvinga alla att ta ut examen. Man tar inte ut sin examen i Sverige eftersom examen inte krävs på samma sätt som i andra länder för olika yrken. Det intressanta är att ungdomarna går färdigt sina utbildningar. 49 procent av ungdomarna går före 25 års ålder in på högskolan och läser en utbildning där. Det är en mycket hög siffra. Det är självklart viktigt att resonera om arbetslöshet och högskola.
Men den stora gruppen arbetslösa ungdomar, Marie Granlund, består inte av dem vi nu talar om, utan det är fråga om de som hoppar av gymnasiet eller inte ens går gymnasiet. Det är där arbetslösheten är hög. Socialdemokraterna gör ofta det misstaget. De ungdomarna ser ni inte.
Om man ska komma åt ungdomsarbetslösheten är det viktigare att införa lärlingssystem, yrkesintroduktion, lägre ingångslöner för unga personer och att inte kräva att alla ska bli högskolebehöriga på gymnasieskolan. Det är där problemet finns.
Forskningsinstitutet IFAU granskar detta med ungdomsarbetsarbetslöshet, och forskarna där pekar på att det faktum att Sverige under många år har krävt högskolebehörighet för alla gymnasister är ett huvudproblem för ungdomsarbetslösheten, inte brist på högskoleplatser. Läs forskningsstudierna om detta, Marie Granlund, för då kommer du att landa i andra slutsatser om det är ungdomsarbetslösheten du vill bekämpa.
Är jag beredd att tillföra platser? Nja, inte nu. Det finns två faktorer som vi nu väger in. Vi har fler platser än någonsin i högskolan under dessa år. Hur ska detta med platser utvecklas på lite längre sikt? Ja, det finns två variabler som är centrala i sammanhanget. Det ena är demografin.
Antalet ungdomar går nu ned mycket kraftigt till följd av att det föddes färre barn under senare delen av 90-talet än i början. Det ser vi när gymnasier nu lägger ned. Det blir mest omdebatterat när fristående gör det, men även kommunala läggs ned. Det sker en omfattande minskning av storleken på ungdomskullarna nu, och det gör att vi om något enstaka år kommer att se ett kraftigt fallande söktryck till högskolan. Det andra är att vi ser framför oss att finanskrisen håller på att ebba ut.
Skulle det vara så att den inte gör det, att krisen fortsätter eller förvärras, är jag beredd att diskutera nya utbyggnader av högskolan. Men den prognos vi gör är ändå att vi befinner oss i slutfasen av denna finanskris och att konjunkturen är på väg att gå uppåt. Då vet vi av erfarenhet att också det kommer att minska söktrycket kommande år.