Stefan Jakobsson (SD):
Jag vill börja med att yrka bifall till Sverigedemokraternas reservationer 2 och 7, så är det gjort. Herr talman! Sverigedemokraterna anser att Sverige måste återta industrin till Sverige. Myten om att vi inte kan konkurrera med de asiatiska länderna måste vi slå hål på. Vi har fortfarande många andelar kvar inom industrin och ska absolut inte förlora fler.
Ett industriarbete renderar tre tjänstearbeten. Det är en grundläggande tes som vi alla måste komma ihåg. Industrin vill och behöver anställa många inom de närmaste 10-20 åren, och kan inte skolan erbjuda de personer som industrin behöver måste industrin flytta dit där kompetensen finns, tyvärr kanske inte Sverige.
Yrkesprogramsutredningen fick i februari tilläggsdirektiv som ska redovisas den 30 september 2015. Det är alltid bra att en utredning görs före genomförande, men det får absolut inte dra ut på tiden. Sverigedemokraterna tycker att utredningar och kommissioner är bra, men vi glömmer bort den lokala nivån.
Lokala företag vill ha lokala gymnasier som kan leverera framtida personal till dem. Därför har vi en reservation i ärendet då utredningarna inte ges lokala direktiv. Näringslivet har enligt Sveriges största företag i dag en bättre kontakt med högskolan än man hade tidigare, men tyvärr är gymnasiekontakten mycket bristfällig.
Det har gått så långt att stora svenska företag likt Volvo ser till att rå sig själva när de inte kan lita på att staten levererar. Volvo har öppnat upp Volvosteget, Tekniksprånget, Skolsteget och Volvo Academy för att säkerställa sin egen buffert och framtida möjligheter för att företaget ska kunna utvecklas.
Dessa versioner är mycket goda exempel, herr talman, på hur lokala företag och gymnasier bör samarbeta. Små företag kanske inte klarar av detta själva, men då kan man gå ihop i större samarbetsgrupper och ta del av hur de större företagen har arbetat. Ett exempel: Volvosteget handlar om hur man tar hand om personer som har gått ut gymnasiet med godkända betyg men som inte kommit ut i arbetslivet.
Man tar in 400 personer per år. Detta är personer som går upp varje morgon och får en tro på sig själva igen. De motiveras kanske till att läsa vidare, de får tillgång till a-kassa om de inte skulle få arbete och Volvo avser att anställa ett antal av dessa personer som visar framfötterna. Vad händer med dem som inte går ut? De får ett intyg från Volvo att de under ett års tid varit villiga att arbeta.
Detta är en stor fördel för de lokala småföretagen runt omkring. De vet att dessa personer är förtroendeingivande och kommer att utföra det arbete man ger dem. Alltså skapar man även en buffert för andra företag. Herr talman! Jag tror inte att någon här inne motsätter sig vikten av att företagens möjlighet att stanna kvar i Sverige eller nyetablera sig här baseras på förmågan att få tag i kvalificerad arbetskraft.
Sverigedemokraterna vänder sig mot att det tyvärr förekommer en oseriös marknadsföring på gymnasieskolorna. Enligt den svenska skollagen ska grundbeloppet, alltså elevpengen, avse ersättning för specifikt sju områden: undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader.
Att skolor använder tid och pengar till något annat och i vissa fall tyvärr till rena mutor till eleverna ska anses som mycket olämpligt. Sverigedemokraterna vill därför att det ska införas tydliga regler för skolornas marknadsföring och att dessa skrivs in i skollagen. Herr talman!
Under mina år som lärare har jag tyvärr blivit medveten om att drogbruket ökar, inte bara på så sätt att det går ned i tidigare åldrar, utan det ökar även i mängd och styrka. Tyvärr är drogbruket många gånger osynligt. Genom att öppna för möjligheten att införa drogtester i skolan har vi en chans att komma åt problemet tidigt.
Det är en extremt billig kostnad om vi kommer åt det tidigt jämfört med när individen är 30 år. Det återstår massor av olika hinder för att en frivillighet till detta ska införas, vilket gör att det kanske måste till en lagändring för att vi ska komma åt problemet. Sverigedemokraterna vill i dagsläget inte yrka något i frågan, men vi avser att återkomma till hösten med tydligare förslag.
När det gäller grundläggande högskolebehörighet för elever i gymnasieskolan kan elever inte tvingas in i saker med piska. Vi ska vara noga med att alla arbeten som utförs, oavsett utbildningsnivå, är lika viktiga. Arbetsmarknaden behöver alla nivåer av utbildning men däremot kanske inte alla inriktningar.
För journalister och socionomer, för att nämna några högskoleutbildningar, är arbetslösheten i dag uppemot 40 procent, medan det saknas enormt många av de tidigare gymnasieingenjörerna från fyraårigt program. Ett särdragande av antalet år snarare än en hopklumpning vore att föredra, herr talman. Herr talman! Gymnasiestudierna är frivilliga. Man kan inte tvinga personer att gå gymnasiet.
I dag kräver många arbeten slutförda gymnasiestudier, men det finns runt 25 procent i varje kull som är praktiker och inte i första hand teoretiker. En tvingande skolform skulle inte få dem att fortsätta. Även om vi skulle tvinga dem skulle de ändå kunna hoppa av, för regeln vi skriver in gäller bara fram till 18 år.
Det är inte mer piska vi behöver i detta fall utan mer morot, till exempel en koppling till näringslivet under studiegången så att eleverna vet vilka möjligheter de har att skaffa arbete när de har slutfört sina studier.