KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tuve Skånberg (KD):
Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. Jag deltog i Presstödskommittén, vars betänkande presenterades i september 2013. Där fick vi veta, vilket vi naturligtvis redan hade en allmän kunskap om, hur illa ställt det var för i synnerhet papperstidningarna och för branschen som sådan.
Annonserna gick alltmer till Google och Facebook, till digital annonsering. Papperstidningen var vikande, och jag som i flera år hade gett mina tre barn tidningsprenumerationer i pappersform för att hjälpa dem att komma igång med att läsa. Min son säger då till mig: Pappa, jag är beredd att betala för att slippa papperstidningen.
Det är klart att en pappa inte blir glad då. Man vill ju att de ska läsa. Men så sa han: Jag läser ju på nätet. Sedan räknade han upp alla nyhetsmedier som han där tog del av. Sådan är verkligheten. Det är några år sedan det förra betänkandet lades fram, 2013, och nu är jag likadan. Nu läser jag nästan allting på nätet.
Precis som vi var och en förändras och tar till oss nyheter på ett nytt sätt måste också branschen förändras. Alla vi sju partier som deltog i utredningen var 2013 helt eniga. Vi ville ha generella förbättringar för hela tidningsbranschen och ett modernt stödsystem.
Vi hade fyra huvudförslag: bättre och billigare distribution genom att post och tidningar delas ut tillsammans, ett presstöd med en mer utjämnad stödtrappa, stöd för digitalt distribuerad press och avskaffad reklamskatt. Alla sju partierna ställde sig bakom detta. Vi måtte ha gjort ett gott arbete, för det är denna enighet som manifesteras nu.
Det har varit lite turbulent på vägen och ett och annat gupp, men nu är vi alla samma sju partier överens. Den artikel som publicerades den 14 februari 2018 i Dagens Nyheter under rubriken "Presstödet höjs med fokus på lokala medier och innovation" bygger på den utredning som jag nämnde.
Där kom vi fram till ett nytt stöd för journalistik i områden som är svagt eller inte alls bevakade. Dagens utvecklingsstöd vidareutvecklas och höjs med 20 procent från den 1 januari 2019. Teknikneutralt innovations- och utvecklingsstöd införs, och dagens driftsstöd förlängs och höjs. Driftsstödet för medel- och högfrekventa tidningar höjs med 10 procent.
Här vill jag lägga till att jag som kristdemokrat i en framtid gärna ser att även stödet för lågfrekventa tidningar kan höjas. Dagens distributionsstöd förlängs och höjs med 50 procent. Detta är bra. Det var vad vår gemensamma utredning 2013 kom fram till och ytterligare något.
Jag skulle vilja tacka dem som har ingått i tidigare utredningar och framför allt konstitutionsutskottets ledamöter. Även ledamöter i kulturutskottet har varit med och förhandlat fram detta. Förutsättningarna kanske inte var de allra bästa, och det såg lite guppigt ut på vägen. Men vi kom snart upp mitt på vägen och gick i mål. För det är jag tacksam och tackar dem som har medverkat till det. Journalistik i hela landet
Tuve Skånberg (KD):
Efter andra världskriget samlade sig nationerna för att säga: aldrig mer! Människovärdet hade trampats i smutsen. Miljoner och åter miljoner människors liv hade gått förlorade. Vilka mänskliga rättigheter var det som hade förtrampats? Man kände behovet att bilda den nya organisationen Förenta nationerna.
Där Nationernas förbund hade misslyckats med att bevaka de mänskliga rättigheterna skulle man härigenom tillsammans kunna stå upp för vad alla var överens om är basala mänskliga rättigheter. Det är riktigt som tidigare har sagts - Eleanor Roosevelt var en av dem som skapade förutsättningarna för att de mänskliga rättigheterna formulerades i FN-stadgan.
Arbetet med att precisera vad mänskliga rättigheter är har fortsatt. Normalt sett är det så att när en regering ratificerar en FN-konvention ska den därefter implementeras i svensk lag. Detta sker här i parlamentet, där vi som parlamentariker är ansvariga.
Vi har ansvar för att pröva det hela och se till att det kommer in i svensk lagstiftning på det grundliga sätt som vår konstitution medger och föreskriver. Men att konventioner blir lag sker inte automatiskt. Mänskliga rättigheter är något som är oerhört angeläget att bevaka.
Därför ankommer det på KU att i riksdagen ta ansvar för att respekten för mänskliga rättigheter finns inskriven i våra grundlagar, vilket är fallet, och att lagen efterlevs. Om och om igen har Kristdemokraterna och andra partier motionerat om att bevakandet av mänskliga rättigheter ska stärkas. Detta sker inte minst genom civilsamhällets organisationer för MR-frågor.
Vi har haft samtal med dem även i denna fråga. Vi har lyssnat till vad de har haft att säga och hur de har velat ha det organiserat, och vi har dragit slutsatser utifrån det. Konstitutionsutskottet vill att riksdagen riktar ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska utreda frågan om en nationell institution för mänskliga rättigheter i Sverige.
Vi baserar detta på den rapport av professor Hans-Gunnar Axberger som vi hört om tidigare i debatten. Vi har vägt denna fråga väl, och vi tror att detta är den bästa vägen att gå framåt. Syftet är, som sagt, att detta arbete ska säkerställa full respekt för Sveriges internationella åtaganden om mänskliga rättigheter.
Det behövs ett svenskt institutionellt skydd av de mänskliga rättigheterna utöver det som parlamentet och KU erbjuder. Vi noterar att det finns ett starkt stöd för arbetet med mänskliga rättigheter inom det civila samhället. Vi utgår från att det civila samhället bör spela en viktig roll för att bevaka dessa frågor.
Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet KU6 och därmed också till förslaget om tillkännagivande.
Tuve Skånberg (KD):
I all korthet vill jag presentera ett enigt betänkande, Tystnadsplikt i riksdagen , KU7, och yrka bifall till förslaget i det. Detta ärende är lite speciellt på det sättet att det är ett initiativ av konstitutionsutskottet självt.
År 2015 beslutade konstitutionsutskottet att ge en utredare i uppdrag att genomföra en översyn av riksdagsordningens bestämmelser om tystnadsplikt i ett utskott eller i EU-nämnden. Utredaren skulle också föreslå lagändringar som bedömdes nödvändiga. Utgångspunkten för uppdraget var att den aktuella bestämmelsen skulle anpassas till de arbetsformer som används i utskotten och EU-nämnden.
Utredaren skulle också överväga hur den krets som omfattas av bestämmelsen skulle avgränsas. I juni 2016 tog KU del av utredarens förslag genom rapporten Översyn av bestämmelserna om tystnadsplikt i riksdagen . Sedan gick förslaget ut på remiss. Utifrån de synpunkter som kom från remissinstanserna har konstitutionsutskottets kansli arbetat vidare med att ta fram en lagrådsremiss.
Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Detta hände i november 2017. Detta är ett ganska stort arbete, inte minst för KU:s kansli. Jag vill därför passa på att rikta ett stort tack till konstitutionsutskottets kansli för ett gediget och väl genomfört arbete.
Vi är många som har insikt om den stora arbetsbörda som kansliet har i denna fråga men också i alla andra frågor som vi hanterar. Det är glädjande att se att det inte går ut över kvaliteten i det som produceras - tack! Det förslag som vi nu har framför oss och som vi ska besluta om innebär en återgång till vad som tidigare har gällt.
Samtliga ledamöter och suppleanter i ett utskott eller i EU-nämnden ska omfattas av tystnadsplikt, inte bara de som har närvarat vid ett sammanträde då utskottet eller nämnden beslutat om tystnadsplikt. Motsvarande gäller också i förekommande fall här i kammaren. Tjänstemän, som redan omfattas av tystnadsplikten enligt OSL, föreslås exkluderas. I och med detta hoppas vi att reglerna bättre anpassas till riksdagens arbetsformer.
Jag påminner om att det är en återgång till vad som tidigare har gällt.
Tuve Skånberg (KD):
Min fråga går till statsrådet Ylva Johansson och handlar om sjukvården i Skåne. I Skåne är det en oerhört ansträngd situation. 17 000 skåningar väntar på operation i detta ögonblick. Särskilt svårt är det för barn och ungdomar. Köerna till BUP, barn- och ungdomspsykiatrin, är oerhört långa.
År 2014 var andelen unga i Skåne som fick hjälp av BUP inom 30 dagar nio av tio, men nu har det minskat till fyra av tio. I februari 2018 var det 27 procent av barnen som fick en bedömning inom 30 dagar. Jag vet att regeringen i dag har presenterat förslag för att åtgärda problemen i sjukvården, men dessa är oerhört otillräckliga.
Skulle statsrådet vilja ge en fingervisning om vad regeringen vill göra i grunden för att hjälpa upp sjukvårdssituationen?
Tuve Skånberg (KD):
Kristdemokraterna vill tillföra 27 1⁄2 miljard mer än regeringen under de närmaste tre åren, så när det handlar om resurser ligger inte Kristdemokraterna efter. I dag fick vi veta att regeringen vill ge 275 miljoner i stöd för unga. Det är helt otillräckligt, då vi vet att det i Skåne finns köer på ett och ett halvt år till neuropsykiatrisk utredning.
Regeringen går alldeles tomhänt, eller näst intill, in i valrörelsen.
Tuve Skånberg (KD):
Vänsterpartiets representant sa att det är ointressant hur Svenska kyrkan vill ha det med sin församlingstillhörighet. Så långt vill inte jag sträcka mig. Däremot är det ingenting som vi här i riksdagen ska besluta om.
Det finns för- och nackdelar med att man har ett geografiskt fritt system, där Svenska kyrkans medlemmar själva får bestämma vilken församling som de vill tillhöra. Ett sådant system skulle kunna innebära nackdelar med ekonomin och ansvarstagandet i den lokala församlingen.
Jag skulle vilja säga att det är ett mycket intressant problem, men det är inte vårt. Genom åren har Kristdemokraterna, Moderaterna och flera andra partier motionerat om och om igen om att vi kanske skulle låta bli att lägga oss i hur Svenska kyrkan vill ha det och ta bort den våta filt som vår överhöghet eller vår jurisdiktion har på denna fråga.
I en utredning från 2004, som förvisso har några år på nacken, står det: "Det står klart att det inte är möjligt att enbart genom ändringar i kyrkoordningen införa denna modell. Det krävs ändringar i föreskrifterna i lagen om Svenska kyrkan om tillhörighet till den församling där man är bosatt. Detta väcker frågor kring den särskilda ställning lagen om Svenska kyrkan har som en grundläggande del av beslutet om ändrade relationer mellan staten och Svenska kyrkan."
Det är vad man brukar kalla ett moment 22. Om Svenska kyrkan vill ändra principen om församlingstillhörighet kan man inte det, eftersom man först måste höra med riksdagen. Om riksdagen vill ändra den säger vi: "Det är Svenska kyrkans sak att bestämma, och därför gör vi ingenting." På det viset händer ingenting. Det i sig är kanske också en bra ordning.
Men det ska i så fall vara ett medvetet ställningstagande om att vi inte vill lägga oss i den här frågan. Frågan var uppe senast förra mandatperioden. Nu går den här mandatperioden utan att det blir ett ställningstagande. Det är lite synd. Men, herr talman, på det här sättet jobbar KU. Det tar lite tid. Men i slutänden blir det bra.
Vi tror att också den här frågan kommer att lösas så småningom och tänker inte använda mer muskler eller högre tonläge än vad som absolut behövs för att det så småningom ska bli en bra ordning. Vi räknar alltså med att alla partier med tiden kommer att inse att detta är den bästa ordningen. Därmed yrkar jag bifall till reservation 3.
Tuve Skånberg (KD):
I betänkandet 2018/19:KU27 Fri- och rättigheter, m.m. finns ett antal förslag som har kommit in motionsvägen. Det hanteras så som KU hanterar allting som har med grundlagen att göra: Där vi kan gå fram i bred enighet, där går vi fram i bred enighet. Annars blir det reservationer, och det får man se som goda idéer till förslag.
Också Kristdemokraterna har ett och annat förslag som vi vill föra upp på dagordningen. Ett sådant förslag är att likt Norge inrätta en värdekommission, en brett sammansatt grupp där samhällets olika företrädare som är relevanta i det avseendet samtalar om värderingsfrågor. Betydelsen av tillit kan inte överskattas för ett människovänligt och demokratiskt samhälle.
Varje dialog och varje diskussion blir till en meningslöshet om det inte finns ett gemensamt etiskt minimum för de diskuterande. En sådan värdegrund skulle vara till värde inte minst för den som kommer från ett annat värdesystem, till hjälp för att hålla samman Sverige. Så gjordes i Norge för en del år sedan, och så skulle kunna göras i Sverige.
Detta är reservation 9. Reservation 24 handlar om förebyggandet av våldsbejakande extremism och radikalisering, där Kristdemokraterna lyfter fram ett antal förslag som ytterligare, mot bakgrund av det som redan sker, skulle kunna ske ännu mycket mer.
Det måste till ett mer offensivt och konkret arbete i kommunerna för att förbygga att människor ansluter sig till terrorceller eller blir till exempel IS-krigare, eller den motsvarighet som finns nu när kalifatet har fallit. Kommunerna måste ha konkreta strategier för hur man stärker tolerans, icke-diskriminering, grundläggande rättigheter och dialog.
Till sist har vi reservation 14, som jag yrkar bifall till. Det handlar om återkallande av medborgarskap.
Där är Kristdemokraterna så sparsmakade att vi säger att bara när det är uppenbart att en person fått svenskt medborgarskap genom muta eller bestickning bör det genom en grundlagsändring vara möjligt för domstol att återkalla medborgarskapet. I det fallet ligger ansvarsbördan på myndigheten.
Tidigare sa kollegan och ledamoten Thomas Hammarberg från Socialdemokraterna att vi måste stå upp för att inte ändra i och beröva människor medborgarskap och på så sätt göra dem statslösa. Det är naturligtvis den grunden vi gemensamt står på, och det är så lagen ser ut i dag. Men så har vi de fall där det är uppenbart att det handlar om bedrägeri.
Då menar Kristdemokraterna att just i detta speciella fall bör man kunna pröva det. Om jag förstod Thomas Hammarberg rätt var dörren inte helt stängd, även om han inte yrkade bifall till reservationen. Men det gör alltså jag, fru talman.
Tuve Skånberg (KD):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 5 under punkt 5. I detta betänkande, Offentlig förvaltning , har Kristdemokraterna ställt sig bakom två yttranden som vi egentligen inte har med att göra, för att säga det rakt upp och ned.
Utskottet har om och om igen deklarerat att hur Regeringskansliet är organiserat eller organiserar sina myndigheter inte faller under riksdagens legislatur, utan det hanterar regeringen suveränt.
Det hindrar inte att vi i utskottet och vi i riksdagen kan ha åsikter om och också uttala hur regeringen ska hantera detta. Vi måste dock respektera att det i sista hand är regeringen som organiserar sig och sitt arbete.
Därför instämmer jag förstås i vad utskottets majoritet uttrycker i frågan om ledningen av Sveriges krishantering och hur denna måste organiseras.
Vår ordförande Karin Enström har redogjort ordentligt för vår ståndpunkt, det vill säga att utskottets majoritet anser att regeringen bör göra en översyn av den centrala krisledningsorganisationen, med inriktningen att skapa ett nationellt säkerhetsråd för krisledning vid Statsrådsberedningen. Det andra jag vill lyfta upp berör den motion jag yrkade bifall till och som Kristdemokraterna och Liberalerna står bakom.
Det handlar om ambassader, vilket också är något som regeringen äger men som riksdagen ändå kan ha åsikter om.
Det israeliska parlamentet, regeringskansliet, statschefens residens, centrala myndigheter samt högsta domstolen är sedan länge lokaliserade till Jerusalem, vilket befäster stadens status som huvudstad. I ett historiskt perspektiv har Jerusalem aldrig varit huvudstad i något annat land än Israel och aldrig för något annat folk än det judiska. Den judiska kopplingen till Jerusalem går 3 000 år tillbaka i tiden.
Mot denna bakgrund är det vår uppfattning att den svenska ambassaden vid lämplig tidpunkt bör flyttas från Tel Aviv till Jerusalem. Ett sådant beslut skulle ge en tydlig signal till parterna i en eventuell kommande fredsprocess att Sverige menar allvar när vi argumenterar för en rättvis fred för alla. Sverige bör samtidigt verka för ett gemensamt nordiskt ambassadområde i Jerusalem.
Sådan samverkan kan visa på de fördelar som finns när grannar lever i endräkt och arbetar tillsammans.
Tuve Skånberg (KD):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 4 under punkt 7. Jag vill också säga att vi vad gäller detta betänkande, KU29 om tryck och yttrandefrihet och massmediefrågor, i långa stycken är väldigt överens. Till exempel kan jag på varje punkt hålla med om det som min företrädare i talarstolen, Linda Ylivainio från Centern, sa.
Jag vill bara understryka betydelsen av samma villkor för lågfrekventa tidningar. Av de reservationer som Kristdemokraterna undertecknat här vill jag lyfta upp en, som vi har tillsammans med Moderaterna. Den handlar om Granskningsnämnden för radio och tv. Vi menar att Granskningsnämndens verksamhet alltid måste präglas av offentlighet och tydlighet.
Det innebär bland annat att högre krav måste ställas på att de beslut som Granskningsnämnden fattar alltid ska vara motiverade. Vi menar att det i dag inte sällan brister när det gäller avslagsbesluten. Det finns starka skäl för att Granskningsnämnden ska få ett tydligare utredningsansvar än vad den har i dag.
Detta skulle skapa bättre förutsättningar för beslut som vilar på korrekta fakta och relevanta omständigheter jämfört med ett system som bygger på att den anmälande partens uppgifter sätter ramen för Granskningsnämndens prövning. Kravet på att ett fällande beslut ska offentliggöras bör förtydligas så att offentliggörandet alltid blir lika tydligt som den klandrande rapporteringen.
Därutöver bör Granskningsnämnden enligt vår mening få fler sanktionsmöjligheter. Mot denna bakgrund bör Granskningsnämndens uppdrag utvecklas i syfte att säkerställa att public service lever upp till kraven på saklighet och opartiskhet. Vi är så beroende av att public service fungerar väl. Jag vill också nämna någonting om meddelarfriheten vid förundersökningar.
Den grundlagsstadgade meddelarfriheten innebär en rätt för var och en att straffritt få lämna normalt sekretessbelagda uppgifter för publicering i medierna. I samband med ett antal uppmärksammade brottmål genom åren har det förekommit att läckor från förundersökningarna blivit uppenbara. Samma sak har skett vid polisingripanden.
Enligt Kristdemokraternas mening är det inte rimligt att enskilda poliser för sin egen vinning ska kunna lämna ut uppgifter som kan skada en pågående förundersökning och på det sättet försvåra polisens arbete. Ytterst går detta ut över rättssäkerheten i vårt land. Rättssäkerheten hotas av detta missbruk av meddelarfriheten.
Vi menar att regeringen bör göra en översyn av meddelarskyddet vid förundersökningar och polisingripanden just för att säkerställa att polisen inte för egen vinning läcker vid förundersökningar och vid polisingripanden.
Tuve Skånberg (KD):
För åhörarna kan det möjligen verka lite svårt att skilja oss åt. Alla som har varit uppe här har talat sig varma för lokal statlig service och på ett eller annat vis sagt att det ska finnas över hela landet. Detta har Kristdemokraterna vurmat för och motionerat om i många år.
Det är viktigt att hela Sverige ska leva och att det finns tillgång till lokal statlig service, gärna i servicecenter över hela landet. Servicecenter är ett bra sätt att samla olika myndigheters service så att basala myndighetstjänster finns att tillgå runt om i landet. Åtgärder bör vidtas för att främja sådan myndighetssamverkan.
Kommuner och statliga myndigheter bör samordna sin grundläggande service till medborgare och företag genom att samarbeta i lokala servicecenter. Detta gäller över hela vårt land, inte bara i storstäder. Det ska vara rimliga avstånd till grundläggande service, såväl offentlig som kommersiell. Detta ger den praktiska möjligheten att bo kvar på landet eller att flytta dit.
Jag fick en fråga om vad Kristdemokraterna anser om de viktigaste statliga aktörerna och myndigheterna. Där nämner vi just, såsom citerades, polisen, Försäkringskassan och även Arbetsförmedlingen, som i princip ska finnas i alla landets kommuner. Ja, det är sant att det blir en hel del frågetecken med den omställning och finansiering som vann riksdagens bifall.
Vi får räkna in också privata initiativ i det som Kristdemokraterna och Moderaterna önskade skulle ersätta Arbetsförmedlingen, för att det ska kunna bli rikstäckande. Det är en helt riktig iakttagelse att det inte räcker att Systembolaget finns över hela landet, utan det behöver också de andra aktörerna göra.
Det är viktigt att upprätthålla en grundläggande servicenivå över hela landet för att människor ska känna sig trygga och för att livet utanför tätorterna ska fungera. Basal och offentlig service ska vara lättillgänglig över hela landet, och jag vill därför underlätta för myndigheter och kommuner att samarbeta kring detta. Ett bra sätt är att upprätta servicecenter i anslutning till den lokala lanthandeln eller andra naturliga samlingspunkter i landsorten.
Jag yrkar bifall till reservation 3.
Tuve Skånberg (KD):
Det betänkande vi nu debatterar, KU7 EU-arbetet i riksdagen , är ett typexempel på hur KU arbetar. Vi höjer inte rösten. Vi kan rent av låta lite torra i våra pläderingar. Men vi har i uppgift att försöka se till att vi får spelregler som vi alla brett kan ställa oss bakom. Sedan kan vi jobba tillsammans utifrån dem.
En utredning har jobbat med detta sedan juni 2016, och den blev klar i februari 2018. Utredningen har analyserat hur riksdagen ska arbeta med EU-frågor. Jag fick vara med ett tag i utredningen och fick därmed inblick i den. Utan att höja rösten och utan att närmare engagera oss med känslolivet såg vi till hur vi bäst skulle kunna organisera arbetet.
Vi kom i bred enighet fram till följande: De föreslagna ändringarna innebär att riksdagen inte längre ska vara tvungen att behandla grön- och vitböcker som överlämnas till riksdagen av kommissionen. Förslag till rättsakter, och inte bara utkast till lagstiftningsakter, ska vara undantagna från riksdagens granskningsförfarande.
Protokollsutdrag från ett utskott om att ett utkast till en lagstiftningsakt inte strider mot subsidiaritetsprincipen ska tas upp på föredragningslistan till ett sammanträde i riksdagens kammare. Det införs en bestämmelse om en delegation till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europol. Det var detta vi kom fram till. Det är inga stora förändringar.
Vi utvärderade vad vi hade gjort under flera år och har anpassat oss till vad som skulle kunna vara ett bättre förhållningssätt gentemot EU. Vi är som sagt eniga om detta, utom Sverigedemokraterna. Jag läser deras reservation, som egentligen bottnar i att de inte är några vänner av EU-samarbetet.