Per Åsling (C):
För drygt ett sekel sedan sökte många svenskar en bättre framtid i Amerika. De som gjorde resan gjorde den inte i tron att de skulle få överflöd och lyx, utan de trodde att de skulle få arbete. De visste att det krävdes uppoffringar och hårt arbete också i det nya landet.
De reste för att få möjlighet att bygga något nytt och ta sitt eget öde i sina egna händer. Det här är en dröm som också behövs i Sverige i dag. Vi har mycket som är fantastiskt i vårt land.
Vi har en hög utbildningsnivå, social trygghet, låg korruption och ordning i de offentliga finanserna. Men också i vårt land finns det många som inte ser någon möjlighet att förverkliga sina drömmar. De vågar inte ens drömma längre. Därför behöver vi en politisk ambition om nybyggarlandet.
Människor ska våga satsa, vara entreprenöriella och förverkliga sina drömmar. Det är nästa stora svenska projekt, en ny satsning. Låt oss kalla den småföretagarlinjen. Fru talman! Sverige är väl rustat.
Trots den finansiella storm som svept fram över Europa står de svenska statsfinanserna stabila. 15 års stabiliseringspolitik med starkt centerinflytande visar nu tydligt sitt värde.
När andra europeiska länder tvingas skära ned och hålla igen kan vi i Sverige satsa i krisen. Vi kan bygga för framtiden och förbättra vårt lands konkurrenskraft. Sverige ligger i topp inom EU när det gäller offentliga investeringar. Vi ligger på en nivå strax över 3 procent, och det är en nivå som vi brukar ligga på över tid.
Men vi kan inte heller blunda för utmaningar. Det handlar om att korrigera decenniers misslyckanden på det integrationspolitiska området, om att ge de tusentals ungdomar som står utanför arbetsmarknaden framtidstro och om att öka vardagstryggheten för den del av de svenska hushållen som saknar en vettig ekonomisk buffert.
Det handlar också om att göra hela landet delaktigt i tillväxt och jobbskapande. Fru talman! Under alliansregeringen har det blivit mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. På sikt handlar det om ett par hundra tusen arbetstillfällen som ett resultat av en ny ekonomisk politik.
Reformer som sänkt restaurangmoms och sänkta arbetsgivaravgifter gör det lättare att anställa och underlättar främst de ungas inträde på arbetsmarknaden. Samtidigt är det uppenbart att det krävs ytterligare reformer för att sänka trösklarna för de grupper som har svårast att komma in.
En hårt sammanpressad lönestruktur förenad med höga ingångslöner och en stelbent arbetsrätt gav tydliga negativa effekter på viljan att anställa den som stod utanför. Därför är det ett välkommet steg att finansministern bjudit in parterna till att diskutera hur trösklarna kan sänkas.
Jag vill inskärpa vikten av att samtalen leder till resultat. Genom Centerpartiets och därigenom regeringens arbete får människor i landets glesare delar större möjligheter att inte bara bo kvar utan också skapa sig en bättre framtid och förverkliga sina ambitioner.
Genom finansierade satsningar på fysisk och digital infrastruktur förbättras villkoren för utbildning, arbete och företagsamhet i hela landet. Regelförenklingar och satsningar på de gröna näringarna, som är basen för tillväxt på landsbygden, förbättrar villkoren för företagande, sysselsättning och utveckling.
Med det som grund bör de kommande åren tas ytterligare steg genom en garanterad grundservice i hela landet, genom ytterligare satsningar på de gröna näringarna, genom Matlandet Sverige, gårdsförsäljning och Skogsriket, för att nämna några exempel. Fru talman!
Att öppna möjligheter är nödvändigt för att frigöra människors förmåga, men det måste förenas med åtgärder som rustar henne till att kunna möta utmaningar och ta ansvar för sin framtid. Det största svek samhället kan stå för är att svika de ungdomar som tvingas lämna skolan med otillräckliga kunskaper för arbete eller fortsatta studier.
Att så många som nästan var fjärde elev lämnar grundskolan eller gymnasieskolan utan att vara godkända, vilket varit fallet under många decennier, är en skamfläck i svensk skolpolitik.
Att ge fler unga möjlighet att forma sin egen framtid måste vara en huvuduppgift för varje regering, och det ska även ge avtryck i den ekonomiska politiken. Att satsa på utbildning är också ett sätt att minska det utanförskap som drabbar många unga människor som växer upp under knappa ekonomiska förhållanden.
Det misslyckandet är naturligtvis ett samhällsekonomiskt slöseri, men framför allt är det en tragedi för den som drabbas. Ett utvecklat samhälle kan inte med bibehållet anspråk på anständighet lämna människor i ett permanent utanförskap, vilket varit fallet under många decennier.
En förstärkt arbetslinje, satsning på utbildning och kraftfulla åtgärder för integration av invandrare på den svenska arbetsmarknaden är viktiga steg mot ett mer inkluderande och anständigt samhälle. Fru talman!
Mot regeringens politik står främst den socialdemokrati som är mer splittrad internt, som det verkar, än vad den samlade oppositionen lyckades vara under förra mandatperioden. Det finns säkert goda ambitioner, men resultatet har blivit bedrövligt.
Man föreslår i dag en straffbeskattning på de tunga transporter som är nödvändiga för basindustrin och de gröna näringarna för att finansiera stora infrastrukturprojekt i storstäderna.
Landets ungdomar får en dubbel smocka genom fördubblad arbetsgivaravgift och en sämre arbetsmarknad genom en hög restaurangmoms, trots att man nyss gått till val på att sänka den.
Man ökar Sveriges sårbarhet i en otrygg värld genom ofinansierade utgifter och höjda utgiftstak. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att Sverige inte behöver denna typ av enkel populism och billiga utgiftslöften.
Nybyggarlandet Sverige bygger på fortsatt ansvarstagande i förening med tydliga åtgärder för jobb och tillväxt i hela landet. Jag vill yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag.