Olle Felten (-):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen i betänkande 2015/16:SkU4. Betänkandet handlar om hanteringen av dubbelprövningsförbudet och andra rättssäkerhetsfrågor.
När vi har behandlat detta har vi koncentrerat oss på att se på konsekvenserna för rättssäkerheten i de olika delarna av propositionens förslag. Själva utgångspunkten i propositionen är att man ska stärka rättssäkerheten i hanteringen på grund av olika förhållanden som har uppstått.
Vi har också tittat på det ur följande perspektiv: Är de framlagda förslagen verkligen de bästa för att reda ut de problem som finns med rättssäkerheten i skattemål av den art som avses i propositionen? Herr talman! Svaret på de frågor som vi har ställt är nej.
I propositionen har regeringen inte agerat tillräckligt skarpt för att skapa den bästa lösningen, som verkar avskräckande för dem som får för sig att agera brottsligt med sina skatteuppgifter och annat och som gör att man behandlas på ett så rättssäkert sätt som möjligt i den aktuella typen av mål. I själva verket menar vi, herr talman, att man har lyckats göra det precis motsatta.
Man skapar mer rättsosäkerhet och godtycklighet genom att dela på processen att avgöra om skattetillägg ska dömas ut, beroende på förutsättningen, det vill säga om den tilltalade först dömts för skattebrott eller ej. Det är dubbla förfaranden med helt olika utgångspunkter och rättsliga bakgrunder.
I det förra fallet ska det hanteras av en domstol och i det senare fallet - det är samma fråga, det vill säga ett eventuellt utdömande av skattetillägg - av tjänstemän på Skatteverket. Man har krånglat till det på ett helt ofattbart sätt.
Vi menar att man borde ha tagit ett radikalt grepp på den avart i svensk rättstillämpning som kallas för skattetillägg. Ett av de grundläggande och uttalade målen för hela statsförvaltningen är att skapa en relevant och för gemene man förståelig lagstiftning och tillämpningsföreskrifter som gäller lika för alla och som dessutom ligger inom ramen för det allmänna rättsmedvetandet.
De aktuella förslagen i propositionen går, herr talman, i motsatt riktning i alla dessa avseenden. Skatteverket menar att skattetillägg ska ses som en administrativ avgift. Här har vi ett av de stora problemen. Detta synsätt har länge varit en uppfattning som legat långt bortom gränsen för det allmänna rättsmedvetandet. I stort sett alla som drabbas av denna pålaga uppfattar det som ett straff.
Det är ett straff utan dom, och det förekommer inte i en rättsstat. Det är emot alla rättsprinciper vi kan hitta. Ingen ska straffas utan att vara dömd för ett brott - det är vår grundläggande utgångspunkt i vår bedömning av det här. Och i fråga om att dömas för ett brott har vi en lång tradition i Sverige.
Man ska anses oskyldig till dess att motsatsen har bevisats. I bjärt kontrast till Skatteverket har Högsta domstolen och EU-domstolen tydligt fastställt att skattetillägg ska anses som ett straff. Det är självklart - så är det. Detta är i sig tillräcklig grund för att dra de slutsatser vi har dragit.
De rättsvårdande myndigheterna har gått emot Skatteverkets bedömning i flera fall. Såväl Skatteverket som regeringen bör dra rimliga slutsatser av sådana ställningstaganden. Referenser till dessa ställningstaganden finns också i propositionen, vilket gör det tydligare att man bör finna en annan väg än den regeringen har valt. Regeringens förslag bryter alltså mot de rättsprinciper vi håller högt i denna kammare. Propositionens förslag rättar inte till problemen.
De skapar snarare nya och fler problem av samma art. Därför har vi, herr talman, valt att yrka avslag på propositionen. Vi har också valt att yrka på att regeringen ska göra om arbetet utifrån vårt förslag att helt avskaffa straffet skattetillägg. Det håller inte en tillräckligt hög standard för att få finnas i en rättsstat, oavsett om man ser det ur en processrättslig synvinkel eller om man ser det utifrån det allmänna rättsmedvetandet.
I stället bör alla fall av felaktigheter som kan bedömas hålla en brottslig standard och som kan bedömas som skattebrott utredas som ett brott i samma ordning som nu och därefter hanteras av rättsväsendet i vanlig ordning. Skattetillägg avskaffas därmed helt, och i stället skärps påföljden böter och, vid allvarliga brott, fängelse. Vårt förslag innebär att rättssäkerheten påtagligt stärks.
Den orättfärdiga påföljden skattetillägg, utan att brott kan styrkas, avskaffas helt. Den rättsliga processen blir enhetlig och förutsägbar i både form och principer på det sätt som alla rättsprocesser ska vara beskaffade i en rättsstat. Herr talman! I vår motion diskuterar vi de förutsättningar som bör gälla med utgångspunkt från det resonemang jag har redovisat i detta inlägg.
Förutom att regeringen helt missar tillfället att ställa rättssäkerheten till rätta i skattebrottsmål skapar de aktuella lagförslagen en mer omfattande byråkrati och mer komplexa regler som ska tolkas och förstås i komplexa sammanhang. Och man bygger förutsättningar för att minska viljan till regelefterlevnad i skatteärenden. Detta är helt emot regeringens egna instruktioner till Skatteverket, till exempel regleringsbrevet.
Vi behöver öka förtroendet för rättssäkerheten i skattemål. Vi behöver också öka relevansen i hanteringen av skattebrott genom att ta bort processregler som ligger utanför rättsväsendet. Straff ska endast kunna följa efter en lagakraftvunnen dom i domstol. Därför måste propositionen avslås. Regeringen bör återkomma med ett nytt förslag i enlighet med vad som anförs i vår reservation och som uppfyller dessa krav.