Helena Vilhelmsson (C):
Det känns onekligen lite knepigt att stå här i dag och debattera punktskatter när världen runt omkring oss ser ut som den gör - när världen runt omkring oss faktiskt är galen. Det känns som att vi inte har gjort annat de senaste två månaderna än att diskutera just punktskatter för att kompensera höjda kostnader med anledning av Putins krig i Ukraina. Vi behöver ha ett robust och förutsebart skattesystem, för då står vi bättre rustade för nästa kris.
Är det någonting vi lärt oss de senaste åren är det att kriser kommer - och förhoppningsvis går. Just därför är det viktigt att vi, trots allt, debatterar och beslutar om förbättringar i skattesystemet. Vi behöver fästa större vikt vid skatter som korrigerar problem och inte snedvrider ekonomin. Det gäller inte minst punktskatter, som är det vi diskuterar i dag. Med punktskatter kan vi styra människors konsumtion och produktion.
Det är det som är vitsen: att styra människor att göra olika val. Men då måste vi också förvissa oss om att man styr mot något som är bra eller bättre. Annars är det liksom ingen idé. Vi beskattar det vi inte vill ha i samhället, men i den andra vågskålen sänker vi skatterna på det som vi vill ha mer av, till exempel arbete och arbetade timmar, för att få Sverige på fötter. Fru talman!
Många tänker nog på alkoholskatter eller tobaksskatter när man pratar om punktskatter. Färre tänker kanske på den potential till styrande effekt som ryms inom detta område, exempelvis inom miljö och klimat. Jag vill säga någonting om vägtrafiken, som är det som ger upphov till den största delen av våra utsläpp. Det är bortom allt tvivel att utsläppen från trafik måste minska kraftigt.
Men när det gäller just vägtrafik är lösningen enligt Centerpartiet inte att beskatta avstånd. Man kan inte beskatta enbart avstånd i ett land som Sverige. Man kan inte bestraffa människor och företag som bor och verkar på landet, för det finns inga järnvägsspår att byta ut vägtransporterna mot. Vägslitage och utsläpp från trafiken handlar inte bara om koldioxidutsläpp, vilket bland annat är det som beskattas när man tankar. Det handlar om väldigt mycket mer.
Vilken miljöbelastning har fordonets körande i hela trafiksystemet? Modellen med punktskatt på utsläpp måste ta hänsyn till stad och land, till vilken tid på dygnet man kör, till vilka vägar man kör på och till om det finns alternativ till fordonstransport. Teknik på fordonet, vikt, axlar, drag och mängder av saker - allt detta och mer därtill behöver ingå i en översyn om skatteväxling inom transportsektorn.
Sverige måste driva på inom EU för att det ska vara möjligt att fortsätta att befria förnybara drivmedel från koldioxidskatt, och detta utan att EU lägger sig i vilka råvaror som finns och deras lämplighet för biodrivmedelsproduktion. EU har tidigare angett att till exempel livsmedelsbaserade biodrivmedel inte är riktigt lika bra som andra, utan att för den skull värdera effektivitet eller klimatnytta.
Vi producerar faktiskt biodrivmedel i Sverige, och den produktionen måste öka. Det har blivit väldigt uppenbart, inte minst nu. Fru talman! Den småskaliga dryckesproduktionen har fått ett enormt uppsving de senaste åren, och med en del regelförenklingar kan den blomstra än mer.
EU har öppnat för att medlemsstaterna ska kunna tillämpa en lägre alkoholskatt på öl som är producerad av oberoende små bryggerier. Samtliga EU:s medlemsstater - om jag inte har fel - förutom Sverige och Italien tillämpar nedsatt alkoholskatt i enlighet med direktivets intention, liksom Norge.
Utvärderingar från länder som tillämpar dessa nedsättningar visar att de har haft en positiv effekt på den inhemska ölmarknaden vad gäller både konkurrens, tillväxt och utbud. Alla hantverksbryggerier är, som vi vet, små företag. De största bryggerierna som räknas som småföretag har definitivt inte fler än 20 anställda.
Nedsatt punktskatt på öl kan alltså leda till lite bättre konkurrens och till att konkurrensvillkoren utjämnas så att alla kan få de fördelar som större bryggerier kan uppnå. Det är därmed ett stöd till småföretagande. Centerpartiet menar att regeringen bör se över möjligheten att införa en differentierad punktskatt på öl producerad av mindre lokala bryggerier. Fru talman!
Jag vill avsluta med några ord om avfallsförbränningsskatten. Flera utredningar konstaterar, som vi har hört här, att skatten inte påverkar återvinning, utsortering eller materialval, likaså att skatten inte överförs till den som genererar avfallet och därmed inte följer principen om att förorenaren ska betala, samt att skatten inte får någon miljöstyrande effekt.
Skatten är rent fiskal, vilket minskar konkurrenskraften i stadsnära elproduktion i exempelvis kraftvärmeverk. Här i Stockholm har vad jag förstår situationen varit så akut att tillfälliga lösningar med kostsamma avtal utan marknadsmässiga grunder har slutits mellan lokala elproducenter och kommunen.
Avfallsförbränningsskatten måste differentieras för att få en större miljöstyrande effekt, i kombination med att en ny strategi för ökad utsortering och återvinning av hushållsavfall tas fram enligt principen om en cirkulär ekonomi. Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer men yrkar här bifall endast till reservation 43.