KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Jag tror att alla som lyssnar på de debatter vi har här kan konstatera att det tydligen finns en sedelpress gömd någonstans i rummen här i riksdagen. Bland annat en mycket kreativ bokföring och andra budgettak gör att det går att ha helt andra regler och att göra av med mycket mer pengar. Men någon gång ska det granskas!
Jag underskattar inte motståndet från er i oppositionen - absolut inte - utan jag försöker bara konstatera vad det är som ni kommer att genomföra om ni får regeringsmakten. Det blir 50 miljarder i skattehöjningar om Vänsterpartiet får styra. Det blir skattehöjningar för att anställa unga under 26 år. Ni vill straffbeskatta de unga; så tycker ju Socialdemokraterna. När det gäller de ungdomar som i dag lyckats ta sig in på arbetsmarknaden och att arbetsgivare funnit att det är lönsamt att anställa unga tänker ni ta bort den möjligheten.
Det är det viktigt att berätta för väljarna. Ni vill inte öppna upp den offentliga sektorn och uttrycker er föraktfullt om att det är hemskt med vinst inom vård och barnomsorg - precis där kvinnor i allra största utsträckning råkar ha möjligheter att starta och driva företag. Det här är ett bekymmer, särskilt som vi ser att vi behöver fler tjänsteföretag och att vi behöver exportera. Men ni är otroligt rigida. Ni vill avskaffa detta med hushållsnära tjänster och ROT-avdrag.
Men framför allt är det de hushållsnära tjänsterna, som gett 7 000 nya jobb, som ni riktar in er på. Många arbetslösa har fått jobb, och många nya företag växer fram. Men den möjligheten vill ni avskaffa. Jag tror att det kommer att vara många väljare som tycker att det är otroligt tråkigt om det blir på det sättet, så en sådan valdebatt ser jag fram emot. Jag tror att den privata tjänstesektorn snarare kommer att växa.
Både ROT-avdrag och hushållsnära tjänster, så kallade HUS-avdrag, har minskat svartarbetet. De anställda inom sektorn har professionaliserats i sitt arbete och har en större trygghet. Detta skapar också nya möjligheter när det gäller företagandet. Ni vill återinföra förmögenhetsskatten och därmed avskaffa en möjlighet som ger kapital till företagen. En viktig sak som jag har reagerat på är att ni vill avskaffa de kvinnliga ambassadörerna för kvinnors företagande.
Detta med 880 kraftfulla och duktiga kvinnor som åker land och rike runt för att bli synliga som förebilder för kvinnor som vill starta och driva företag vill ni ta bort. Vilka signaler sänder ni till landets företagare när ni lägger fram en sådan politik? I den kommande valrörelsen tar jag gärna en debatt om det bästa alternativet för landets företagare.
Maud Olofsson (C):
Jag tror att alla företag som granskar vad regeringen gjort ser att det har hänt väldigt många positiva saker. Hundra åtgärder för ett bättre företagsklimat är ett ambitiöst och bra arbete under de senaste tre åren. Här finns sänkta skatter, regelförenklingar, en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar, satsningar på kvinnor, satsningar på ungdomar, satsningar på turism, en snabbare skuldsanering, förmånsrätten - ja, väldigt länge skulle jag kunna stå här och räkna upp åtgärder.
Det är klart att det spelar roll att man har egen erfarenhet från företagsvärlden. Det gör att det går lättare att genomföra saker. Men man ska veta att det med den opposition som nu är formerad kommer att bli väldigt stora effekter för svensk företagsamhet i form av ökade kostnader, en mindre flexibilitet, en mindre öppenhet och mindre möjligheter att driva företag inom den offentliga sektorn.
Om ungdomsarbetslösheten är hög är det omöjligt att förstå varför man ska ha straffskatt för att anställa unga. Det borde i stället gå åt det andra hållet. Jag tror att landets ungdomar ska fundera en hel del på den politik som oppositionen tänker sig föra. Straffar vi ut ungdomar har vi inga som tar över i företagen. Inte heller har vi då den kompetens som ungdomar står för.
Till sist: Jag tror visst på Börje Vestlunds engagemang när det gäller företagarfrågor. Tyvärr tillhör han ett parti och en opposition som inte har någon möjlighet att föreslå och genomföra konkreta åtgärder för företagandet. Jag är mycket stolt över att ha fått vara näringsminister i den nuvarande regeringen och tar gärna i den kommande valrörelsen en debatt om företagsklimatet i Sverige. Med dessa ord önskar jag Börje Vestlund god jul och tackar för det gångna årets debatter. Jag önskar också herr talmannen och övriga god jul.
Maud Olofsson (C):
Per Bolund har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den kooperativa vindkraften ska överleva och få en positiv utveckling i Sverige. Jag delar Per Bolunds uppfattning att andelsägandet är betydelsefullt eftersom det kan bidra till en ökad acceptans för vindkraft.
Utbyggnaden av vindkraften stöds i dag framför allt via systemet med elcertifikat. Produktionen av förnybar el från vindkraft har mer än fördubblats de senaste tre åren. År 2009 byggdes mer vindkraft än något tidigare år. Sedan alliansregeringen tillträdde har vi genomfört ett stort antal förbättringar av möjligheterna att bygga ut vindkraften, bland annat genom att förenkla tillståndsprocessen och reglerna för nätanslutning.
Genom budgetpropositionen för 2009 tillfördes dessutom utökade medel för bland annat länsstyrelser och miljödomstolar för att möjliggöra en snabbare handläggning av vindkraftprövningar. Regeringen har högt ställda mål för förnybar energi. I den energiproposition som överlämnades till riksdagen i mars förra året föreslogs att andelen förnybar energi år 2020 ska vara minst 50 procent av den totala energianvändningen.
Samtidigt gjordes bedömningen att ett nytt mål i elcertifikatssystemet bör sättas till 25 terawattimmar till år 2020 jämfört med läget år 2002. En utgångspunkt för att nå dessa mål på ett kostnadseffektivt sätt är att styrmedlen så långt som möjligt är generella. Elcertifikatssystemet skapar möjligheter för en ökad förnybar elproduktion oberoende av anläggningarnas teknik och storlek. Den långsiktiga lönsamheten för investeringar i ny förnybar elproduktion avgörs av priset på el och elcertifikat.
Förslagen innebär en kraftig höjning av ambitionsnivån och syftar till att det även i framtiden ska vara lönsamt för bland annat privatpersoner att investera i vindkraft. Sammantaget anser jag att detta visar att regeringen arbetar målmedvetet för att skapa goda möjligheter för investeringar i såväl småskalig som storskalig vindkraft oavsett formerna för ägandet. Därmed skapas även förutsättningar för en positiv utveckling av kooperativ vindkraft.
Maud Olofsson (C):
Jag tycker att det är rätt anmärkningsvärt att Per Bolund, som har ett engagemang i miljöfrågorna, snackar ned vindkraften, precis som Roger Tiefensee säger. Är det inte det ena, så är det det andra. Jag trodde att den övertygelse i miljöfrågorna som Per Bolund har skulle leda till att han använde lite försiktigare ord och var lite gladare över de positiva saker som händer.
Jag tror att Per Bolund har politiska motiv för att snacka ned detta. Han tycker att det är otroligt besvärande att den här regeringen gör mer än vad som hände under den tid när Miljöpartiet hade något inflytande. Jag tror att det är den bakomliggande orsaken. Jag tycker att det är tråkigt. Jag skulle tycka att det var väldigt roligt om Per Bolund och Miljöpartiet uppskattade att vi faktiskt har en större vindkraftsutbyggnad än någonsin.
Det borde vi kunna förenas kring därför att vi tycker att den här kraftkällan är bra. Jag tror att det spelar roll om man pratar positivt om vindkraftsutbyggnaden eller inte. Det har Per Bolund rätt i, och det har jag ägnat mig åt hela tiden. Jag har försökt att beskriva alla de saker som vi gör på den positiva sidan. Det handlar om elcertifikatssystemen, tillståndsgivningen som vi snabbar på, bättre och enklare anslutningar, utbyggnad av kraftnäten och så vidare.
Det är viktiga signaler. Jag har haft överläggningar med bankerna för att de ska förstå certifikatsystemet och kunna läsa marknaden på ett bättre sätt. Vi behöver göra många saker för att vindkraften ska byggas ut. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi som ledande politiker också berättar sanningen och inte bara svartmålar. I det här fallet tolkar jag det så att det bara sker av politiska skäl och inte därför att man vill vindkraften väl.
Det är precis som Roger Tiefensee säger att uttagsbeskattningen är en lagstiftning som har funnits sedan 1928. Den har funnits väldigt länge. Det blir väldigt konstigt att undanta just vindkraft från detta. Vi skulle få EU på oss om vi skulle göra den här förändringen, precis som Roger Tiefensee säger. Vad gör man då?
Det är klart att regeringen följer allt det som händer när det gäller vindkraften, inklusive det som händer efter uttagsbeskattningen och hur kooperativen påverkas. Därför tycker jag att det är bra att Roger Tiefensee beskriver vad man gör här i riksdagen för att hitta alternativa lösningar. Vi för en dialog för att kunna hitta bra lösningar. Jag noterar dock att Miljöpartiet inte har kommit med ett enda förslag. Jag lyssnade väldigt noga på vad Per Bolund sade, men det kom inte ett enda förslag.
Det finns inget enklare att göra i en politisk roll än att bara klaga, Per Bolund. Det är svårare att hitta lösningarna. Jag har levererat en massa lösningar för att öka vindkraftsutbyggnaden. Det har resulterat i att vi har en rekordstor utbyggnad just nu. Per Bolund klagar över en massa saker men har faktiskt inte något bra track record i det här sammanhanget. Utnyttja gärna tiden!
Jag är beredd att lyssna också på Per Bolund om han har goda förslag och idéer om detta. Vi har en gemensam ambition. Vi vill ha mer vindkraft. Vi vill ha fler som investerar, inklusive kooperativen. Välkommen att presentera förslagen!
Maud Olofsson (C):
Jag tror att det är extremt viktigt att vi som vill ha förnybart och vindkraft också pratar väl om det. Tyvärr är det så att en del av det som Per Bolund har ägnat sig åt den senaste tiden alldeles i onödan har skrämt investerare. Det tycker inte jag har varit något positivt. Det är väldigt viktigt att vi beskriver den verklighet som faktiskt finns. Det är vettigt att investera i vindkraft i dag, också i kooperativ vindkraft.
Vid en jämförelse är det klart att dagens situation är sämre än om man vore undantagen från uttagsbeskattningen. Men det är inte så att det är en dålig affär. Det är en bra affär att investera i vindkraft. Den är långsiktig och klimatsmart, och det är bra avkastning. Om vi vill ha mer vindkraft måste vi allihop vara försiktiga med att prata illa om en massa saker av rent politiska skäl. Det är det som är min poäng.
Per Bolund vill ha vindkraft, men han vill inte att jag som energiminister, Centerpartiet som leder detta och regeringen ska lyckas. Det är paradoxen i debatten. Jag är helt säker på att Per Bolund i grunden vill ha mer vindkraft. Men då måste han också vara varsam med vad det är han säger och hur han förklarar situationen.
Det är bra att det förs en dialog om hur vi följer detta och hur vi hela tiden justerar våra regelsystem och annat så att det här ska bli bättre, vilket är vår avsikt. Det är klart att det är ett komplicerat system. Utbyggnad, finansiering, nätutbyggnad, tillstånd - alla de här sakerna måste vara på plats. Det behövs bara att något fallerar så blir det lite oro. Vi har haft en finanskris också.
Men i grunden vet alla vart vi är på väg. Vi ska ha 50 procent förnybart 2020. Det vill till att investeringarna fortsätter i den takt som sker. Det är vår ambition, och så ser också verkligheten ut, tack och lov. Det gläder jag mig åt.
Maud Olofsson (C):
Luciano Astudillo har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta i syfte att skapa en nationell samling och samordning kring de kreativa näringarna i Sverige för att därigenom utveckla, effektivisera och främja tillväxten inom dessa branscher. Den 17 september förra året presenterade jag och kulturminister Lena Adelsohn-Liljeroth en gemensam handlingsplan för de kulturella och kreativa näringarna. Syftet med handlingsplanen är att skapa goda förutsättningar för entreprenörer och företagare inom detta breda fält.
I handlingsplanen har vi lyft fram en rad åtgärder som vi bedömer som särskilt angelägna för företag som verkar inom kulturella och kreativa områden. Vi vill dessutom gärna se ett ökat utbyte mellan kultur och traditionellt näringsliv. Tillväxtverket, Vinnova och Tillväxtanalys, myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, ansvarar för genomförandet av handlingsplanen tillsammans med flera nationella kulturmyndigheter.
Vi anser att det är viktigt att våra myndigheter samarbetar, eftersom det handlar om tvärsektoriella verksamheter där kultur och kreativitet behöver sammankopplas med entreprenörskap och företagande och vice versa. Vidare har regeringen i årets budgetproposition aviserat en satsning på de kreativa näringarna om 60 miljoner kronor under perioden 2010-2012. Tillsammans med de 13 miljoner kronor som tidigare avsatts för handlingsplanen blir det sammanlagt 73 miljoner som satsas på kreativa näringar under en fyraårsperiod.
Det är en satsning som ska leda till att just utveckla, effektivisera och bidra till en hållbar tillväxt inom dessa branscher. Svaret är alltså att regeringen redan gör det som Luciano Astudillo efterfrågar.
Maud Olofsson (C):
Jag har i mitt svar försökt att beskriva alla de saker som händer på området. Det är vad Luciano Astudillo borde se. Vad han efterfrågar gör regeringen redan. Det är viktigt att i ett sådant här svar se att det man vill och efterfrågar kan regeringen göra även om regeringen är av en annan färg.
Luciano Astudillo och jag är överens om att det är viktigt att se näringarna, inte minst i ljuset av den diskussion vi har haft om bland annat fordonsindustrin. Vi måste klara av att se att det måste växa fram nya näringar som ger nya jobb. Jag har försökt beskriva sådant i dessa sammanhang. Det här är ett sådant område. Jag skulle vilja ägna några ord åt skolan.
Vi jobbar med en satsning på entreprenörskap i skolan. Det spelar en roll för dessa näringar. Om vi får våra ungdomar att behålla sin kreativitet och skaparkraft kommer också mycket att utvecklas som näringar framöver. Många av våra ungdomar kommer att välja företagen som form. Jag tror mycket på detta.
Det är nästan omöjligt att se alla möjligheter som finns inom musik, film, mode, konst och design. Det finns otroligt mycket att göra. Det här är en bra plattform. Det är första gången vi samordnar våra insatser på det sätt som Luciano Astudillo efterfrågar. Det är första gången vi gör det med hjälp av ett brett anslag gentemot myndigheter. Vi jobbar med både generell företagspolitik och speciella satsningar.
Vi tvingar våra myndigheter och organisationer att också jobba med denna sektor. Det är första gången som detta händer. Det är därför jag är både stolt och nöjd - som socialdemokrater brukar säga - över att allt detta händer när jag är näringsminister. Jag hoppas att också Luciano Astudillo uppskattar detta.
Maud Olofsson (C):
Svenska kraftnät har redan uppdraget att se till att vi får en bättre fungerande elmarknad. Om Anne-Marie vill, tror jag säkert att Svenska kraftnät kan redovisa alla de investeringsplaner som finns. Det handlar om att få en bättre fungerande elmarknad. Vi har legat ganska still när det gäller investeringar för Svenska kraftnät, men nu går man rakt upp i investeringsplanen.
Det sker därför att vi vill möta all den produktion som det nu investeras i. I många stycken är Anne-Marie Pålsson redan bönhörd av Svenska kraftnät. Det tycker jag är bra. Jag tror att vi är helt överens om detta. Sedan vill jag också påpeka att det inte längre bara är en svensk angelägenhet att få den svenska marknaden att fungera - det är det som är det krångliga i detta - utan det är i första hand en nordisk angelägenhet.
Kan vi få den nordiska elmarknaden att fungera på ett bättre sätt kan vi investera i kraftproduktion där det är mest lönsamt att investera. Ser vi den nordiska elmarknaden som en hel marknad kommer det att fungera mycket bättre, och då får vi mer valuta för pengarna i våra investeringar. I nästa steg vill vi koppla ihop oss med Baltikum.
Det är inte bara för att vi tycker att vi ska vara snälla mot Baltikum - det finns en solidaritetstanke naturligtvis - utan det finns ju också ett krav på Baltikum att de själva ska ha en produktion så att vi har transport i båda vägarna. I nästa steg vill vi koppla ihop det med en europeisk elmarknad därför att vi tror att det är bra om kunder kan köpa el från olika producenter, för det är egentligen det som det handlar om i slutändan, men också för att vi får en trygghet i den produktion som vi har.
Jag måste säga att under den tid som jag har varit näringsminister och energiminister har det nordiska samarbetet verkligen stått i centrum för vårt arbete, och det står också som en modell för ett bra energisamarbete på den europeiska nivån. Det är stora investeringar på gång, och det är komplicerat och svårt, men vi gör allt vad vi kan för att det ska fungera för kunder både i södra Sverige, i Mellansverige och i norra Sverige. Det är ett uppdrag som vi har.
Maud Olofsson (C):
Jag tycker att det tyska exemplet talar sitt tydliga språk. Kommissionen är beredd att sätta ned foten och protestera även när stora länder går in. Det är väl ett jättetydligt exempel på att kommissionen följer det uppdrag som vi medlemsländer har gett dem. Och det är precis som jag beskriver: Det finns ingen del som vi har redovisat och diskuterat så ordentligt i konkurrenskraftsrådet som just fordonsindustrin.
Men det är bra att vi gör det, därför att det ger kommissionen möjligheter att följa upp det fortsättningsvis. Om Bosse Ringholm ska komma med anklagelser tycker jag att han borde ha mer fakta. Det räcker inte att säga att man har hört att det är konkurrenssnedvridning, utan då måste man komma med konkreta exempel och visa på dessa. Magna fick de bakläxa på, och det är ett jättebra exempel.
Bosse Ringholm säger att regeringen är oerhört passiv. Men oppositionen, som är oerhört aktiv, gör ju fel saker. Det är bättre att vara lite passiv men att göra rätt. Jag förstår att ni inte vill tro på Mona Sahlin, men vad hon faktiskt sade var att hon var beredd att ta över Saab, bara för ett litet tag, därför att man skulle ge Saabarbetarna en chans.
Det var er ursprungliga hållning. Då hade vi riskerat att skicka pengar till GM i USA, till ett multinationellt företag. Jag tror att man ska vara glad att det är en regering som även när det blåser snålt och när det blir en och annan tidningsartikel ändå står upp för några slags principer. En princip är att det måste finnas långsiktiga ägare - det har vi lärt av varvskrisen - privata ägare som har tillräckligt med pengar för att kunna gå in och sköta det här också på lång sikt.
Det är bra för de anställda. Det är bra för Trollhättan. Det är bra för regionen. Det är också viktigt att värna skattebetalarnas pengar. Det är en sak om jag gör av med mina egna pengar, men jag ska vara rädd om andras pengar. Det har jag lärt mig i min politiska gärning, och det tänker jag fortsätta att arbeta efter.
Maud Olofsson (C):
Hans Stenberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ersätta de statliga jobben som försvunnit genom SJ:s neddragningar och avvecklingen av Migrationsverkets, Kriminalvårdens, SVT:s och eventuellt Postens verksamheter i Ånge. Låt mig inleda med att säga att det är regeringens uppfattning att tillväxt och konkurrenskraft framför allt främjas av goda generella villkor för företagande och entreprenörskap.
Därför har regeringen genomfört 172 insatser för jobb och företagsamhet under mandatperioden. Det är insatser som syftar till att göra det självklart, enkelt och mer lönsamt att starta och driva företag. Regeringen följer också noga utvecklingen av varsel i olika branscher och i olika delar av landet bland annat med stöd av regionala samordnare. Det decentraliserade arbetssättet har varit mycket framgångsrikt, något som också har uppmärksammats av OECD. Regeringen arbetar för tillväxt i hela landet.
För att stärka landsbygdens tillväxtmöjligheter har regeringen presenterat En strategi för att stärka utvecklingskraften i Sveriges landsbygder - detta för att kvinnor och män ska kunna utbilda sig, arbeta, driva företag och förverkliga sina drömmar i hela Sverige. Regeringen har också vidtagit en rad arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Bland annat har regeringen intensifierat förmedlingsverksamheten, utökat antalet platser i arbetspraktik, förstärkt nystartsjobben och utvecklat yrkesutbildningarna.
Inriktningen för regeringens regionala tillväxtpolitik har tyngdpunkt i långsiktiga strategier kombinerat med ett starkt regionalt och lokalt inflytande. Det är genom egen kraft, byggd på de förutsättningar som kommuner och regioner själva har bäst kunskap om, som man kan skapa en långsiktigt god jordmån för företag och därmed fler jobb. Regeringen har också gjort kraftfulla satsningar på infrastruktur för att öka möjligheterna för individer och företag att bo och verka i hela Sverige.
Regeringen tillhandahåller en rad verktyg och satsningar, som den lokala och regionala nivån kan använda utifrån de prioriteringar som de finner är bäst utifrån de lokala förhållandena. Det är det bästa sättet att stödja såväl Ånge kommun som alla andra delar av landet.
Maud Olofsson (C):
Först ska man väl säga att det inte är första gången som statliga verksamheter läggs ned ute i Sverige. Det hände till och med på Socialdemokraternas tid. Det jag säger är bara att det också är så att det är en balansgång mellan detta och hur effektiv verksamhet man ska ha. Om man inte ska låta myndigheterna driva en effektiv verksamhet är det skattebetalarna som får betala det. Den andra delen handlar om hur vi ser på orter som får det bekymmersamt.
Hur ska man vända den här utvecklingen och göra någonting nytt? Socialdemokraternas svar är alltid staten. Det är alltid det. Det är mer Ams och det är mer myndigheter och allt. Mitt svar är i stället mer privat näringsliv. Ånge kommun, precis som många andra kommuner behöver mer småföretagande och fler ben att stå på för att skapa sysselsättning framöver.
Därför är de 50 miljarderna som vi har sänkt skatterna med för företagen extremt viktiga även för Ånge kommun. Samma sak gäller naturligtvis att nu under den här finanskrisen upprätthålla en service i kommunen som gör att man kan klara sig framöver. Ånge kommun har ju fått del av de pengar som har delats ut till kommunerna.
Sänkta arbetsgivaravgifter för unga och den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften är jätteviktig för Ånge kommun, precis som för de företag som finns i Ånge kommun. De satsningar som vi har gjort på yrkesvux tillfaller Ånge kommun precis som alla andra kommuner. Men man måste själv vara med och bygga upp utbildningsdelar i detta.
När det gäller de satsningar som vi gör på infrastruktur föreställer jag mig att Ånge kommun har en rätt stor andel enskilda vägar och en ganska stor andel av det finmaskiga vägnätet, och där har vi till skillnad från vad ni har gjort höjt anslagen både till skötsel och underhåll och till enskilda vägar. Det är alltså många åtgärder som är generella men som är väldigt bra för de här mindre kommunerna.
Det viktiga tror jag är att ska Ånge kommun och många andra kommuner som har det bekymmersamt få det bättre - och jag tycker verkligen att det är en utmaning - måste man också bygga på de styrkor som man har lokalt och regionalt. Och man måste bygga på att vi får fler mindre och medelstora företag i de här kommunerna. Vi måste ha fler som vill starta och driva företag.
Det gäller oavsett om man pratar om att det är staten som är drivande i de här kommunerna eller inte. Vi måste få ett starkare privat näringsliv, och då ska vi supporta det med sänkta kostnader för företagen och bättre infrastruktur. Men vi ska också koppla ihop företagen med olika innovationsmiljöer. Vi har två olika synsätt. Socialdemokraterna talade alltid om staten i de här sammanhangen medan jag tycker att det är det privata näringslivet som ska bygga kommunerna.
Sedan ska vi också se till att vi har en statlig verksamhet som är väl utbyggd över hela landet, som är effektiv och som är tillgänglig för medborgarna.