Hillevi Larsson (S):
Ett problem i sammanhanget, som jag ser det, är att det inte bara handlar om själva sakfrågan. Det känns som att man hela tiden försöker föra diskussionen till vissa politiska lösningar, och det brukar ofta landa i skattesänkningar och låglönesatsningar. Den inriktningen i politiken har ju provats under åtta år. Det fungerade faktiskt inte, och då är det dags att prova någonting nytt. Det är klart att det är omöjligt att sia om vad som kommer att hända i framtiden.
Hittills under dessa två år har det faktiskt gått åt rätt håll. Men vi kan titta historiskt, för där vet vi ju vad som hände med olika politiska inriktningar. Vi socialdemokrater hade ett kunskapslyft som handlade om att människor skulle komplettera sin utbildning. Många var arbetslösa, men det var även människor som redan hade ett jobb och som kände att de ville komplettera gymnasieutbildningen. Vi blev utskrattade.
Detta skulle inte lösa problemen på arbetsmarknaden. Det gjorde dock väldigt stor skillnad; man kan se hur vi halverade arbetslösheten under den perioden. De arbetslösa som gick Kunskapslyftet hade större chans att få jobb. Det var nämligen arbetskraftsbrist inom en del sektorer, på samma sätt som det är i dag. En del som hade haft ett jobb tidigare bestämde sig för att byta jobb.
En del kompletterade sin utbildning ytterligare och gick vidare till högskola, och många av dem fick såklart jobb senare. Vi har nu ett nytt kunskapslyft, precis som vi hade förut när vi hade för hög arbetslöshet. Historien har visat att den bästa ingången är att rusta för framtiden. Jag tror inte att vi kommer att behöva mindre kunskap i framtiden - snarare mer.
Däremot är det inte så enkelt som att det bara handlar om högre utbildning. Det handlar inte bara om högskolenivå. Jag har själv besökt ett intressant projekt i Malmö, nämligen hotellprojektet. Det har byggt på att nyanlända så snabbt som möjligt ska kunna jobba på hotell. Många av dem som var med i projektet hade erfarenhet av att jobba på hotell i sina hemländer. En del hade aldrig jobbat på hotell men skulle gärna vilja göra det.
De läste därför sfi, det vill säga svenska för invandrare, kopplat till hotellkunskap. Det innebar att de lärde sig svenska snabbare, eftersom de hade en stark motivation för att snabbt komma i jobb. Det innebar också att de snabbare kunde börja jobba, för de ord de lärde sig på svenska var speciellt inriktade mot hotelljobb. Man slog alltså två flugor i en smäll; det var snabb sfi, och deltagarna kom snabbt i jobb. Det var också så att de allra flesta kom i jobb.
De fick praktik på hotell runt om i Malmöområdet, och de allra flesta fick stanna kvar och jobba där. Det gick väldigt snabbt från att de kom till Sverige till att de kom ut i jobb. Man såg också att det kunde vara en stor tillgång att de hade ytterligare ett språk. När det till exempel var en rysk delegation på besök på ett hotell sprang man ut i köket och hämtade kocken som var ryss och kunde prata ryska. Det kunde alltså verkligen berika verksamheten.
Detta är bara ett av många projekt. I Malmö har man gått vidare inom till exempel restaurangnäringen, där vi också ser arbetskraftsbrist. Det har hittills varit väldigt positivt och framgångsrikt. Vi har precis startat någonting nytt som handlar om att man blir anställd på ett företag och får utbildning. Man får lön och utbildning, och man blandar praktik och teori. Man är anställd i två till tre år.
Dessa nya sätt att hjälpa folk så att de både lär sig svenska snabbare och kommer i jobb snabbare tycker jag är väldigt spännande. Det är inte alls så att vi bara satsar på högre utbildning, men någon form av utbildning behöver de flesta för att komma i arbete.