Gustaf Lantz (S):
I dag debatterar vi åtgärder mot gängbrottsligheten, som så många gånger tidigare i denna kammare. Mycket är sagt. Mycket har redan gjorts. Många lagförslag har antagits för att ge myndigheterna bättre verktyg mot gängen. Inte minst är vi på god väg mot målet om 10 000 fler polisanställda.
Fler gängmedlemmar än någonsin sitter nu bakom lås och bom. Men den situation vi har i dag kommer att kräva mycket mer, såsom fler poliser, skärpt lagstiftning och inte minst förebyggande insatser. Om vi inte hade haft en tillväxt i gängen hade vi snart lyckats få bort dem.
Vi måste se till att det inte alltid finns någon ny som är beredd att ta över platsen från den som försvinner från gänget. Vi måste se till att unga personer går i en helt annan riktning. Det handlar inte om att frånta individen ansvaret för sina egna handlingar, utan om att röja stigar mot ett hederligt liv för att försvåra gängens rekrytering.
Det handlar om en skola, en socialtjänst och en arbetsmarknad som fungerar även för dem med särskilda svårigheter i livet. Herr talman! Under påskhelgen såg vi fruktansvärda scener runt om i Sverige. Mirakulöst nog dog ingen under de kraftiga våldsupplopp som förekom i Sverige.
Utöver alla enskilda poliser som drabbats på ett fasansfullt sätt har även demokratin angripits. Den som med brutalt våld kapar en polisbil uppvisar samma typ av förakt mot demokratin som Trumps supportrar gjorde när de stormade Kapitolium.
Högerextremisten som gör allt för att såra, skada och splittra är nöjd när han fått hjälp att skapa ett kaos som polariserat Sverige ytterligare. Nya verktyg mot gängkriminaliteten Polisen kommer givetvis att göra sin egen grundliga analys av vad som skett, varför det skedde och hur det inte ska hända igen. Men redan nu står det klart att många av dem som utsatte poliser för livsfara var gängmedlemmar.
Domstolarna ska nu döma dem som deltagit i upploppen. I 2022 års lagbok finns brottet grovt blåljussabotage med en straffskala från två års fängelse till livstid. Detta brott är ett exempel på ett nytt verktyg som vi gett rättsväsendet mot kriminella gäng.
Men vi politiker har också uppgiften att fortsätta arbetet mot den organiserade brottsligheten. Herr talman! I dag debatterar vi specifikt sex förslag, alla på områden där regeringen redan har påbörjat ett arbete. Låt mig börja med förslaget om beslag och förverkande av brottsvinster. Idén att i större omfattning ta brottsvinster från gängkriminella är utmärkt.
Förverkandeutredningens förslag är nu ute på remiss. Där återfinns offensiva åtgärder för detta som verkligen skulle göra skillnad. Utredningen har valt en annan väg i stället för omvänd bevisbörda. Det är viktigt att vi kommer åt brottsvinsterna utan att vanligt hederligt folk kommer i kläm. Regeringens arbete med preventiva tvångsmedel är i full gång. Nu är utredningstiden knappt ett år, med drygt sju månader kvar.
Det framstår inte som realistiskt att ta fram lagstiftning, vare sig tillfällig eller permanent, snabbare än så utan att tumma på kvalitet och rättssäkerhet. Utan en grundlig analys är risken stor att lagstiftningen inte kommer att kunna tillämpas.
I fråga om deltagande i en kriminell organisation kan sägas att en stor del av gängens verksamhet redan är kriminaliserad, till exempel förberedande och andra typer av understödjande åtgärder. Många kriminella nätverk är dessutom löst sammansatta, och rörligheten är stor inom och mellan nätverken. Det finns långt viktigare och mer angelägna åtgärder att vidta för att göra det svårare för gängen.
En kriminalisering av allt deltagande i en kriminell organisation skulle vidare kräva en ändring i grundlagen, vilket tar mycket lång tid att genomföra. Låt mig gå över till vistelseförbud. Förslaget vi nu diskuterar ligger i linje med den utredning som justitieministern redan har aviserat, varför vi också kommer att rösta ja till förslaget.
Det finns även ett förslag om effektivare användning av biometrisk information. Den utredning som har fått regeringens uppdrag att titta på frågan har fått ett brett mandat att se över reglerna. Jag ser därför framför mig att utredningen kan lämna genomgripande förslag som kan leda till att polisen får klart bättre förutsättningar att med hjälp av ny teknik och nya metoder lösa allvarliga brott.
Nu får även utredningen ett uttryckligt uppdrag att se över polisens möjligheter att använda den så kallade släktforskningsprincipen. Avslutningsvis är informationsutbyte mellan myndigheter en väldigt angelägen fråga. Det finns alldeles för många exempel på hur sekretess hindrar viktiga insatser på ett orimligt sätt.
Ökade möjligheter att dela information ligger även i linje med den utredning som justitieminister Morgan Johansson aviserade på en pressträff den 17 mars i år. Utredningen kanske fastnar för en annan lösning än den som är uppe för diskussion i dag efter sin djupdykning i ämnet.
Utredaren måste ha ett brett uppdrag så att den inte är låst i arbetet att hitta den bästa möjliga lösningen i linje med det vi alla vill se komma på plats. Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till de reservationer där vi inte har haft en majoritet i utskottet men torde kunna få det i kammaren, det vill säga reservationerna 2 och 3.