Finn Bengtsson (M):
I den förra interpellationsdebatten var vi överens om målen. I den här interpellationsdebattenen är vi inte riktigt överens ens om målen. Det kräver därför en ideologisk diskussion och föranleder oss att ta en sådan. Jag vill rikta ett stort tack till statsrådet för svaret som i allt väsentligt säger det jag själv skulle vilja ha sagt. Jag fokuserar på det sista stycket där statsrådet poängterar att breddad rekrytering kräver ett helhetsgrepp där alla utbildningsnivåer innefattas. Herr talman!
Låt mig utvidga det och säga att det inte bara handlar om utbildningsnivåerna utan om alliansens hela politik för att stödja det som berör högre utbildning och forskning. Interpellanten gör gällande att 50-procentsmålet är det heliga mål som hans parti har satt upp för att vi ska läsa vidare inom högre studier. Man måste då fundera lite grann på varför det ska vara just 50 procent. Ska det inte vara 52 procent eller 58 procent?
Vad är det som gör att just hälften i ungdomskullarna ska gå vidare till högre studier? Är det en naturlag? Nu försöker interpellanten leda det som han påstår i bevis. Han skriver följande i sin interpellation: "Nu tvingas vi konstatera att andelen som fortsätter i högre studier har minskat sedan den borgerliga regeringen avskaffade målet." Innebär detta enligt interpellanten att det finns en orsak och verkan här som är strikt?
Om man menar att alliansregeringen har stigit av från 50-procentsmålet för att inte primärt styra högre utbildning och forskning efter kvantitetsmått utan i stället rikta in sig på kvalitetsmål tror jag att man möjligen har rätt. Det är viktigare att värna kvaliteten i första hand. Sedan får kvantiteten följa bland annat det arbetsmarknadspolitiska läget. Men kvantiteten är klart underordnad upprätthållandet av kvaliteten. Därför arbetar också alliansregeringen enträget med kvalitetsreformer på högskoleområdet.
Det som då anknyter till helhetsgreppet är, precis som statsrådet sade, att det också gäller att få kvalitet i utbildning som för människor fram till högskolan, så att vi inte sänker kraven, för på det sättet sänker vi all trovärdighet när det gäller vår internationella status som utbildare i denna nation. Här är det ganska tydligt att utbildningsminister Jan Björklund som kollega till ministern driver ett arbete för kvalitetshöjning inom utbildning som ska leda fram till högre utbildning.
En annan tes som drivs av Socialdemokraterna via Mikael Damberg i denna interpellation är att närheten till ett lärosäte har betydelse för hur stor andel som studerar. Nå, vad menas konkret med detta? Om 50 procent i ungdomskullarna ska studera, vill Socialdemokraterna då förfäkta att vi ska ha en geografisk spridning av lärosäten för högre utbildning och forskning som motsvarar ungefär 50 procent i fråga om ungdomarnas befintlighet i detta land?
Hur många lärosäten är det i så fall fråga om? Hur många lärare ska lärarkadern bestå av? Ska vi ha en lärarkader som upptar hälften av den vuxna befolkningen? Detta är frågor som hela tiden ställs och lyfts fram när det gäller kvantitetsmåttet. Därmed faller man på egna grepp eftersom detta blir orimligt om det ska finansieras med offentliga medel, vilket jag hoppas att vi är överens om. Till sist vill jag ta upp en fråga som också är viktig när man lyfter fram den sociala snedrekryteringen.
Vad är det egentligen för villkor för den som investerar i högre utbildning och tar studielån som Socialdemokraterna erbjuder? Det enda som jag kan se av den politik som man har fört i regeringsställning är att man alltid försöker få en särskild skatt på högre utbildning. Det senaste exemplet är värnskatten. Här arbetar regeringen för att sänka skatterna i första hand för låg- och medelinkomsttagare.
Men man riktar också ett stöd till dem som investerar tid av sitt liv då de inte har någon löneinkomst men som förhoppningsvis får högre inkomster av tjänst efter meriter inom högskolan. Hur tänker sig Socialdemokraterna kunna påverka den sociala snedrekryteringen och människors möjligheter att göra karriär och också få en rättmätig del av den löneökningen genom att höja skatterna för dem som har genomgått en högskoleutbildning?