KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Jag vill tacka för möjligheten att ge min syn på svensk livsmedelsproduktion. När det gäller skatter vill jag påminna om att regeringen har genomfört viktiga reformer på skatte- och avgiftsområdet. Det handlar om dieselskatten, metangasreducering, sänkning av arbetsgivaravgiften för enskilda näringsidkare.
Jag vill också påminna ledamoten att den förra regeringen, alliansregeringen, höjde dieselskatten två gånger och försämrade dieselskattereduktionen fyra gånger. När den här regeringen tillträdde höjdes återbetalningen från 90 öre till 1,70. Jag vill påminna ledamoten om detta. Jag vill också påminna om att regeringen har stöttat mjölkbönderna, som var i kris när vi tillträdde.
Vi har totalt gått in med 533 miljoner till sektorn i form av stöd för att bönderna skulle klara av den mycket svåra kris de var inne i. Det var en global kris som inte bara drabbade Sverige och EU utan mjölkbönder över hela världen. Utgångspunkten för regeringen är att det finns en stor potential i livsmedelsproduktion i Sverige.
Det har att göra med att vi är ett av de länder som har den högsta livsmedelssäkerheten. Vi har grundförutsättningar som tillgång till mark och ett klimat som är bra. Vi har ett jordbruk som, vill jag påstå, är världsledande när det gäller djurhälsa. Det är också världsledande när det gäller miljötänk. Jag vet dessutom att vårt jordbruk använder minst antibiotika i djurhållningen inom hela EU.
Detta gör att det finns en potential inom livsmedelsproduktionen. Vi har en mycket bra primärproduktion, och ungefär 70 procent av de råvaror som livsmedelsindustrin använder kommer från svensk primärproduktion.
Jag är väldigt stolt över att vi här i kammaren har kunnat fatta ett gemensamt beslut om de långsiktiga och de strategiska målen fram till 2030 när det gäller den nationella livsmedelsstrategin. Målet för arbetet handlar om att öka företagsamheten och öka jobben på inte minst svensk landsbygd.
Jag instämmer i ledamot John Widegrens resonemang och text om att det krävs konkreta åtgärder, och regeringen har konkreta åtgärder. Vi avsätter 1 miljard för att skapa verkstad och för att kunna uppnå de mål som vi gemensamt har satt inom den nationella livsmedelsstrategin. Hittills är 35 åtgärder och 350 miljoner kronor igång.
Det är inte så länge sedan strategin klubbades igenom här i kammaren, och dessa bitar är i full gång. Det är kring de strategiska områdena som satsningarna görs. Det handlar om regler och villkor, om konsument och marknad och om kunskap och innovation. Vi kommer att fortsätta arbetet, och vi kommer att intensifiera det än mer. Vi ska uppnå en betydligt högre livsmedelsproduktion i vårt land.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag vill påminna ledamoten om att LRF Konsult årligen gör något som kallas Lantbruksbarometern. I den frågar man svenska lantbrukare väldigt brett hur de upplever framtiden och sina möjligheter.
Den senaste som nyligen kom visar att lantbrukare inte på tio års tid har upplevt möjligheten till lönsamhet så positiv som just nu. Detta är väldigt glädjande, men vi ska inte slå oss till ro. Mer behöver göras. Jag vill dock säga till ledamoten: Måla inte bilden för svart. Pessimism föder pessimism.
Jag tror att vi är överens om en sak. Sverige är ett importberoende land när det gäller livsmedel. Så är det för många länder. Många, även inom gemenskapen i EU, är importberoende. Genom export, import och handel har svenskt näringsliv faktiskt utvecklats väldigt bra, men tyvärr inte inom denna sektor. Inom livsmedelssektorn har vi inte varit lika framgångsrika.
Vi har en självförsörjningsgrad på knappt 50 procent. Visserligen har vi ett överskott på vissa livsmedel, såsom spannmål och matfågelkött, men det finns många andra exempel där vi inte har det. Jag håller med om ledamoten Widegrens resonemang i interpellationen att detta inte bara är en miljö- och tillväxtfråga utan också en säkerhetspolitisk fråga. Visst är det så.
Med högre livsmedelsproduktion får vi också en bättre försörjningsberedskap. Exporten är dock väldigt viktig för att vi ska kunna öka produktionen. Det kan vi lära oss från många andra branscher i Sverige: Där man har blivit duktig på export har också produktionen ökat. Se bara på fordonsindustrin, verkstadsindustrin, skogsindustrin och så vidare!
Det är också av detta skäl som regeringen gör den här historiska satsningen på livsmedelsexport. Vi anslår 48 miljoner för 2018 för att öka livsmedelsexporten. Den ökar inte bara till Kina, utan via Business Sweden sätter vi exportansvariga i Sydkorea och Japan.
Via Business Sweden sätter vi också exportansvariga i Singapore, som en hubb för Asien, liksom i Kanada och USA. Vi ger särskilda medel till Livsmedelsverket och Jordbruksverket för att man ska ta bort avgifterna för exportgodkännande. Det här är viktiga insatser för att fler små och medelstora företag ska kunna ta sig ut på nya marknader.
Men det är också jätteviktiga insatser för primärproduktionen, för efterfrågan på råvaror kommer givetvis att öka när man lyckas med exporten. Livsmedelsindustrin i Sverige hämtar i dag 70 procent av sina råvaror från svensk primärproduktion. Det är klart att det kan få effekt.
Det är därför regeringen fullföljer det som står i den nationella livsmedelsstrategin om export. Det är också därför vi gör den här historiska satsningen 2018 med 48 miljoner på exportsatsningar runt om i världen.
Sven-Erik Bucht (S):
Vidare har Jonas Jacobsson Gjörtler frågat mig om jag är beredd att verka för att den inventering av nyckelbiotoper som pågår stoppas till dess att såväl begreppet som inventeringsprocessen fått en utformning som även skogsägarna kan anse som rimlig samt vilka effekter jag bedömer att de uteblivna beskeden från regeringen avseende en översyn av artskyddsförordningen har för skogsnäringen.
Slutligen har Jonas Jacobsson Gjörtler frågat mig på vilket sätt regeringen och jag är beredda att agera för att inte enbart ensidigt stärka miljöintressena utan också stärka äganderätten och värna produktionen inom skogsbruket.
Samtliga av Jacobsson Gjörtlers frågor har beröringspunkter med flera av regeringens målsättningar gällande exempelvis jobb, tillväxt, landsbygdsutveckling, klimat, miljö och naturvård. Denna regering har höga ambitioner inom alla dessa områden. Jag vill understryka att regeringens skogspolitik bygger på två jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet.
Det finns behov av att utveckla bägge dessa delar. Äganderätten är grundlagsskyddad och inte ifrågasatt av regeringen. Hälften av landets skogar ägs och brukas i dag av enskilda privata skogsägare, och skogsägarna är således mycket viktiga för förvaltningen av Sveriges skogar.
Frihet under ansvar innebär att den enskildes äganderätt till sin skog ska värnas samtidigt som skogsägaren har en betydelsefull del i det gemensamma ansvaret att förvalta skogsresursernas alla värden. Bestämmelserna i artskyddsförordningen gäller även skogsbruksåtgärder. Frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras bereds i Regeringskansliet.
I oktober överlämnade den särskilde utredaren betänkandet Rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen till regeringen. Betänkandet bereds nu i Regeringskansliet. Först därefter kommer regeringen att ta ställning till vilka åtgärder som kan bli aktuella med anledning av betänkandet.
Regeringen har i budgetpropositionen för 2018 föreslagit en satsning på en landsomfattande nyckelbiotopsinventering, dels för att applicera utvecklad och förbättrad metodik i nordvästra Sverige, dels för att uppdatera den nyckelbiotopsinventering som genomförts i övriga delar av landet. Skogen ska både vårdas och bidra till utveckling.
I ljuset av det ska ett nationellt skogsprogram presenteras för att möjliggöra att skogen bidrar till att den biobaserade ekonomin växer. Fler naturskogar ska skyddas, och naturvårdshänsynen ska öka i den brukade skogen. Likaväl som att skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skogliga råvaror viktig i en omställning till ett biobaserat samhälle och en utfasning av fossil energi.
I en växande bioekonomi måste vi säkra ett hållbart uttag av skogsråvara som också säkerställer biologisk mångfald och sociala värden. Regeringen bedömer att det nationella skogsprogrammet har betydelse för detta. Regeringen kommer att presentera ett nationellt skogsprogram baserat på underlag från skogsprogrammets dialogprocess och därefter utarbeta en handlingsplan för genomförandet.
Sven-Erik Bucht (S):
Över 120 remissvar har kommit när det gäller nationella skogsprogrammet. Det är också väldigt omfattande svar. Det gäller att hantera dessa remissvar på ett seriöst sätt för att vi ska få ett nationellt skogsprogram där också remissinstanser ska känna att de har fått vara med.
Det är därför ett mycket omfattande och tidskrävande arbete som just nu sker om de frågorna. Vi i regeringen vill bringa ordning och reda och skapa förutsättningar för långsiktighet på området. Vi har också som regering en skyldighet att titta på tillkännagivanden som riksdagen har gett som berör frågan. Det jobbet finns också i detta.
Det finns en hel del frågor som berör det nationella skogsprogrammet som gör att det tar tid. När det gäller skydd av skog konstaterar vi att det finns mycket bred politisk förankring om att 150 000 hektar skog ska skyddas ytterligare. Där är vi en bit på väg med ungefär 90 000 hektar vidare. Var gör då regeringen konkret?
Vi har avsatt ytterligare 250 miljoner för att markägare där skogen blir skyddad ska få ersättning för det. Vi har i dag ersättningar på nära 1,5 miljarder årligen. Tycker ledamöterna att det är fel att vi ersätter skogsägare som avsätter mark för skydd av sin skog? Jag tycker att det är riktigt.
Vi avsätter nu 12 miljoner till laserskanning av alla svenska skogar. Det är något som måste pågå under en tioårsperiod. Också branschen har aviserat att de vill fördubbla de pengarna. Det är ett sätt att förbättra brukningsmetoderna i svenska skogar.
När det sedan gäller artskyddsförordningen är det korrekt att Naturvårdsverket och Skogsstyrelsen har skrivit till regeringen om att det finns ett behov att utreda artskyddsförordningen när det gäller tillämpningen, rättssäkerhet och effektivitet. Samtidigt ska vi påminna oss om att det pågår en del rättsmål. Ett nyligen avslutat rättsmål gällde bombmurklan.
Det pågår just nu rättsfall som berör bland annat lavskrikan och tjädern. Det är saker som jag följer väldigt nära och som berör området. Huruvida en översyn kommer att ske i närtid eller om det drar ytterligare ut på tiden är svårt att säga. Jag ska inte sticka under stol med att det i regeringen är två partier som kan ha lite olika syn på detta.
Så var det nog också i den förra regeringen när fyra partier hade lite olika syn. De fick inte igenom saker och ting. Det tog åtta år, och det hände ingenting.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag hade inte tänkt tala om nationalekonomi, men jag blir illa tvungen efter ledamoten Skalberg Karlssons inlägg. Det fanns en regering som sänkte skatter och sänkte skatter, och det blev bara minus och minus. Det fanns minus 60 miljarder när vi tillträdde. Nu finns det plus 80 miljarder, och man kan amortera 40 miljarder och investera 40 miljarder. Det är en fantastisk utveckling.
När det gäller åtgärder nämnde jag laserskanning, där branschen vill dubblera det anslag som staten går in med. Man ser detta som en oerhört viktig del för att kunna öka produktionen. Det pågår omfattande teknikutveckling och forskning där staten är med tillsammans med branschen, väldigt nära branschutvecklingen.
Detta stimulerar också produktion. Det pågår mycket inom svensk skog, och det händer väldigt mycket där. Sverige är sedan 2005 en part i Århuskonventionen. Konventionen är också en del av EU:s rättsordning. Vi kan inte sticka under stol med att förhållandena är sådana.
Den utredning som finns föreslår inte att en underrättelse om avverkning ska vara möjlig att överklaga, utan det utredningen föreslår är att det är i samband med tillstånd för fjällnära skog och ädellövskog som denna möjlighet ska finnas. Frågan är lämnad till regeringen från utredningen, och den bereds inom Regeringskansliet.
Det är för tidigt att säga exakt var den kommer att hamna. Regeringen har ambitiösa mål för nyckelbiotoperna när det gäller biologisk mångfald och att skydda skogen. Det är därför också oerhört viktigt att inventeringarna håller hög kvalitet och bygger på ändamålsenligt kunskapsunderlag.
Det är oerhört viktigt för att de ska få en acceptans hos branschen. Sedan varierar nyckelbiotoperna mycket över landet, och de är olika ute i naturen. Det är viktigt att man i inventeringarna gör avgränsningar som är transparenta. Objektiviteten och förutsägbarheten ska finnas med.
Det är väldigt viktigt för att man ska få acceptans för detta. Vi avsätter ytterligare medel för att skydda det hela, och det är något vi gör för att inte markägare ska komma i kläm. När det gäller skogen är det precis som ledamoten Jacobsson Gjörtler säger: Den är oerhört viktig för svensk export.
Den inbringar 120-125 miljarder årligen i exportinkomster, och den sysselsätter direkt ungefär 100 000 personer och indirekt bortåt 200 000 personer. Skogen har också många andra värden. Den har sociala värden. Man kan gå ut i en skog och bedriva jakt, plocka svamp och plocka bär. Den har också stora värden när det gäller utvecklingen av besöksnäringen.
Naturturismen ökar faktiskt dramatiskt i landet. Det är en viktig del. Där gör vi också en skattesänkning. När det gäller naturguidning sänks momsen från 25 till 6 procent. Det görs en hel del. Jag vill bara påminna ledamöterna om det.
Sven-Erik Bucht (S):
Låt mig än en gång understryka att äganderätten när det gäller skog är grundlagsskyddad och icke ifrågasatt av regeringen. Den är grundlagsskyddad. Jag gav några exempel på där vi går in i fråga om produktion. Jag nämnde laserskanning. Jag nämnde teknikutveckling och forskning, där staten går in med ett betydande belopp för att gynna produktion.
Jag vill kanske påminna om att den dieselskattereduktion som regeringen förbättrade från 90 öre till 170 öre också kom produktionen inom skogen till del. Det är viktigt att komma ihåg det. Vi har de två jämställda målen. Det finns säkert behov av att utveckla de målen. Det kommer vi också att göra när vi lägger fram ett förslag om ett nationellt skogsprogram.
Sedan ska vi komma ihåg att det är väldigt viktigt att vi har ordning och reda inom detta område och att det är en långsiktighet i politiken kring dessa frågor. Det gröna guldet är en välfärdsmotor och betyder oerhört mycket för vår välfärd i landet, både historiskt och just nu men också i framtiden. Därför måste detta hanteras på ett mycket klokt och seriöst sätt. Det kan ta tid. Det som är bra måste ibland få ta tid.
Tack för en bra debatt!
Sven-Erik Bucht (S):
Jag delar ledamoten Jacobsson Gjörtlers uppfattning att export inte är något negativt. Ökad export driver på vår produktionsförmåga och säkerställer en bättre beredskap i sämre tider. Jag delar också uppfattningen att vi är beroende av många andra insatsvaror för att klara av detta. Det handlar inte bara om drivmedel utan även om gödsel, utsäde med mera.
Detta är inte tillräckligt i dag, och därför blir det väldigt intressant att se Försvarsberedningens betänkande och hur man ser på de här frågorna. Jag ser också med tillförsikt på att när vi har nått det övergripande målet i livsmedelsstrategin och ökat vår produktion kommer Sverige att vara betydligt mer robust. Vi måste öka vår självförsörjningsgrad i fredstid för att ha en bättre förmåga även i kristid.
Det är många samhällsfunktioner som påverkar robustheten, och därför måste vi jobba brett. Livsmedelsverket har ju en central roll i arbetet med livsmedelsförsörjningsfrågor, och man har i myndigheten också startat upp en dialog med de privata aktörerna. Det arbetet kommer att fortsätta att utvecklas, för de privata aktörerna är en viktig del i det här.
Utan dem tror jag inte att vi klarar av att få en robusthet i systemet. Livsmedelsverket och andra myndigheter har tagit fram ett kunskapsunderlag kring livsmedelsförsörjning som jag tror kan spela en stor roll när man går vidare i det här arbetet. Man har också tagit fram vägledningar som riktar sig till regionala aktörer, för livsmedelsberedskap sköts ju inte bara centralt utan måste finnas i hela landet.
Man har också genomfört övningar. Bland annat har man genomfört en övning på Gotland där scenariot var uteblivna livsmedelstransporter och den påverkan det har. En sådan övning kan givetvis även andra regioner dra nytta av.
Även Jordbruksverket har ett uppdrag att titta på försörjningsfrågorna, framför allt när det gäller kunskapen om handeln med jordbruksprodukter, där man är den myndighet som är längst fram med detta. Tillgången till livsmedel är grundläggande för oss alla, och vi har alla ett eget ansvar. Därför är det viktigt att vi har en god information om dessa delar.
Budgetpropositionen för 2018 pekar bland annat ut livsmedelsförsörjning som ett prioriterat område i beredskapsplaneringen som behöver fördjupas. Jag ser fram emot Försvarsberedningens betänkande innan vi kan utveckla mer hur vi går vidare.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag är inte beredd att i dag peka ut någon myndighet som skulle ha ett samlat grepp om detta. Jag tror inte att någon är beredd att göra så i dag, utan jag tror att vi alla måste invänta Försvarsberedningens delbetänkande som kommer att beröra bland annat dessa frågor. Ledamoten Gjörtler tar upp frågan om de större städernas sårbarhet.
Vi ska inte glömma bort att Sverige är ett avlångt och geografiskt stort land, vilket gör att kommunikationer är en oerhört viktig del i att säkerställa livsmedelsberedskap. Det måste finnas fungerande kommunikationer. Det är inte bara städerna som kommer att få stora problem vid en krissituation, utan det finns också många andra ställen där det finns hög risk.
Livsmedel måste nå ut till hela landet. Det här är inget som Livsmedelsverket kan åstadkomma på egen hand. Jag tror också att privata aktörer tillsammans med myndigheter är oerhört viktiga. Det måste vi poängtera när vi jobbar med dessa regionala frågor. Här har länsstyrelserna ett viktigt ansvar att jobba med dessa frågor.
Det finns all anledning att återkomma i frågorna längre fram efter det att det nya året har börjat och när vi har fått titta på vad Försvarsberedningen säger i sitt delbetänkande.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för möjligheten att belysa denna mycket viktiga fråga. Den är mycket angelägen för vårt land. Vi är överens i de flesta frågor, och det är viktigt att inte fastna i de lösningar som fanns tidigare. Det finns en del debattörer som brukar hänvisa till 40-talet, men jag tror inte att lösningarna finns där. Vi måste utgå från den värld vi lever i i dag. Fru talman!
Arbetet är påbörjat, men det finns mycket kvar att göra. Tack vare uppgörelsen i försvarsgruppen kan man nu stärka och bygga upp ett civilförsvar igen. Jag tycker också att Moderaterna är en viktig part i uppgörelsen. Det uppskattar jag mycket. Tack för en bra debatt!
Jag vill tillönska såväl ledamoten som fru talmannen en god jul och ett gott nytt år.
Sven-Erik Bucht (S):
Saila Quicklund har frågat mig hur jag ser på situationer likt Almåsa där skogsägare har hotats med att få sin skog tvångsinlöst samt hur jag avser att agera för att stärka äganderätten för landets skogsägare. Jag vill inleda med att säga att jag svarade på den första frågan från Saila Quicklund i september 2017, och min uppfattning har inte ändrats sedan dess. Äganderätten är grundlagsskyddad och inte ifrågasatt av regeringen.
Hälften av landets skogar ägs och brukas i dag av enskilda privata skogsägare, och skogsägarna är således mycket viktiga för förvaltningen av Sveriges skogar. Frihet under ansvar innebär att den enskildes äganderätt till sin skog ska värnas samtidigt som skogsägaren har en betydelsefull del i det gemensamma ansvaret att förvalta skogsresursens alla värden.
Detta ska ske på ett långsiktigt hållbart sätt i enlighet med ekosystemansatsen och de krav som följer av den miniminivå som lagstiftningen utgör. Skogspolitikens två jämställda mål och det delade ansvaret mellan samhället och skogsägarna kräver tydlighet och långsiktighet beträffande äganderätten. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas.
I budgetpropositionen avsattes medel för en landsomfattande nyckelbiotopsinventering samt en förstärkning med 250 miljoner kronor per år under en tioårsperiod för att i större utsträckning kunna erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter möjligheter till ersättning för områdesskydd.
Ersättningen som lämnas vid intrång ska motsvara ett bedömt marknadsvärde plus ytterligare 25 procent, enligt expropriationslagen. Jag konstaterar alltså att en berörd markägare får en ersättning som överstiger det bedömda marknadsvärdet med 25 procent. För mig är det viktigt att inte skogsägarna kommer i kläm. Satsningen bedöms ge stor naturvårdsnytta och ökar förtroendet för naturvårdsarbetet i skogen.
Skogsbruket är en av Sveriges basnäringar som tillsammans med annan näringsverksamhet bidrar till landets samlade välstånd. Skogspolitiken bygger på två jämställda mål; miljömålet och produktionsmålet. Det finns behov av att utveckla bägge dessa delar. Likaväl som skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skoglig råvara viktig i omställningen till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi.
Regeringen bedömer att processen med att utveckla ett nationellt skogsprogram i dialog med alla skogens intressenter kommer att få betydelse för utvecklingen av och villkoren för skogsbruket. Visionen för skogsprogrammet Skogen - det gröna guldet är att bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Det ska vägleda oss i detta.
Min förhoppning är att regeringens samlade insatser på det skogliga området, inte minst genom det nationella skogsprogrammet och satsningarna på skydd av skog, gör att arbetet mot de jämställda målen utvecklas på ett positivt sätt.
Sven-Erik Bucht (S):
Skogsägarna skapar många olika värden i sina skogar - för friluftslivet, besöksnäringen och för skogsindustrin. Alla dessa värden är viktiga också för landsbygdsutveckling.
Jag tycker att ledamoten Saila Quicklund beskriver detta mycket väl i sin interpellation, där hon målar upp bilden av Almåsa i Jämtlands län. De många olika områdena gör ju också att vi kan utveckla de olika näringar som jag beskriver, inte minst besöksnäring och friluftsliv.
Det är oroande och högst olyckligt, tycker jag, med den upprördhet som myndigheterna orsakade i Almåsa. Så ska vi inte ha det. Jag tar den här händelsen på mycket stort allvar och har svårt att se hur skydd av skog med tvång skulle kunna leda till vare sig positiv utveckling av det lokala näringslivet eller landsbygdsutveckling.
Jag tror att vi måste hitta modeller där man kan göra det här i samklang. När man skyddar skog på frivillig väg erhåller markägaren marknadsvärdet plus 25 procent. Regeringen har betalat ut 1,5 miljarder under 2016.
Vi har höjt de här anslagen med 250 miljoner kronor per år i budgeten för 2018 i syfte att kunna ersätta skogsägarna i de fall man bedömer att man måste skydda områden. Att utveckla besöksnäringen är också viktigt.
Skogsindustrin är en basnäring för oss, men också besöksnäringen utvecklas väldigt positivt i vårt land, inte minst naturturismen. Turismens exportvärde har ökat med 177 procent sedan år 2000, och det finns väldigt stora värden också inom besöksnäringen.
De utländska besökarnas konsumtion uppgick till ungefär 120 miljarder 2016. Besöksnäringen är alltså någonting viktigt, inte minst naturturismen, som utvecklas. Sedan är det aktiva skogsbruket och skogsindustrin givetvis basen i vår export. Det finns väldigt stora värden i exporten, 125 miljarder årligen.
Jag brukar säga att skogen och skogsindustrin under lång tid har varit det som byggt upp välfärdslandet Sverige. Det har skapats väldigt många jobb i skogsbruket och inte minst i skogsindustrin.