Amineh Kakabaveh (-):
Vi i Vänsterpartiet lyfte upp frågan om kvotering i bolagsstyrelsen i en motion 2006.
Vi föreslog att riksdagen skulle begära att regeringen skulle lägga fram ett förslag till en ändring av aktiebolagslagen som innebar att minst 40 procent av vartdera könet skulle vara representerat i börsnoterade aktiebolags styrelser samt i statligt och kommunalt ägda aktiebolags styrelser.
I maj 2006 presenterade Catarina af Sandeberg utredningen Könsfördelning i bolagsstyrelser , Ds 2006:11. I utredningen konstaterades bland annat att regler om könsfördelning i bolagsstyrelser inte står i strid med regeringsformens eller Europakonventionens skydd för äganderätten.
Regler som skulle strida mot näringsfriheten förelåg inte. Därför föreslås i utredningen att aktiemarknadsbolagen och de helägda statliga aktiebolagen bör omfattas av en lagstiftning som åstadkommer en jämn könsfördelning i bolagsstyrelserna.
Detta konstateras i Ds 2006:11 s. 17. I lagförslaget är fördelningen på minst 40 procent av varje kön ett närmevärde med vissa avvikelser, till exempel om styrelsen består av tre eller åtta medlemmar.
I går kunde vi ta del av EU-kommissionens missnöje över utvecklingen i bolagsstyrelserna inom Europeiska unionen. Bara en av tio styrelseledamöter i EU är kvinna och andelen ökar med snigelfart, menar kommissionens vice ordförande Viviane Reding.
I en debattartikel i Dagens Industri hotar Reding att införa kvotering från 2012 om inte företagen skärper sig. Herr talman! Det är långt kvar till jämställdhet i Sverige. Tyvärr har de borgerliga partierna alltid varit motståndare till att lagreglera könsfördelningen i bolagsstyrelser.
Man menar att problemet kommer att lösas av marknaden i takt med att fler kvinnor rekryteras till ledande befattningar inom näringslivet.
Den borgerliga regeringen hade inte ens tillträtt när den blivande statsministern uttalade att det inte kommer på fråga att lagstifta i enlighet med det lagförslag som presenteras i den tidigare nämnda departementsserien.
Vi var djupt oroade över vad den borgerliga regeringens politik kunde få för konsekvenser för jämställdheten inom näringslivet och för jämställdheten i samhället. I dag kan vi konstatera att det skett en backlash för jämställdheten inom många områden i samhället, inom familjen och inte minst i näringslivet.
Västerpartiet kan konstatera att styrelseposterna till övervägande del upptas av män, trots att det skett en liten ökning av antalet kvinnor i börsbolagens styrelser de senaste åren. Herr talman!
De borgerliga partierna bortser från att kvinnor på alla nivåer inom arbetslivet slår i det så kallade glastaket, det vill säga att de i bästa fall stannar på en mellanchefsposition.
När det gäller chefstjänster i såväl privata som offentligt ägda företag är det fortfarande personal- och informationschefsposterna som upptas av kvinnor medan de så kallade tunga posterna som har med finans, juridik och IT att göra alltjämt är manliga domäner. Herr talman!
Halva mänskligheten består av kvinnor och därmed hälften av alla potentiella kunder som kan tänkas köpa de produkter och tjänster som bolagen tillhandahåller.
Att kvinnor inte skulle ha något att tillföra vid utvecklingen och utformandet av dessa produkter, som de i slutändan förväntas konsumera, är helt oacceptabelt, liksom att det inte skulle finnas tillräckligt många kvinnor som är kompetenta att inneha styrelseuppdrag.
Vänsterpartiet och Socialdemokraterna menar att bolagen fått god tid på sig att själva försöka komma till rätta med problemet med mansdominerade styrelser. Det har snart gått två decennier och nästan inga eller otillräckliga initiativ har tagits från näringslivets sida för att ändra den rådande ordningen.
Därför kräver vi kraftfullare åtgärder mot mansdominansen i bolagens styrelser. Det handlar inte längre om ett val mellan lagreglerad kvotering eller ej utan om vilka kvoter som är önskvärda.
Vi kräver att regeringen återkommer med förslag till ändring av aktiebolagslagen innebärande att minst 40 procent av vartdera könet ska vara representerat i börsnoterade aktiebolags samt statligt och kommunalt ägda aktiebolags styrelser. Därmed yrkar jag bifall till reservation 1 i detta betänkande.