Gustav Nilsson (M):
När fler jobbar och betalar skatt får vi mer resurser till skolan, sjukvården och äldreomsorgen. Vi behöver fler som jobbar i Sverige. Därför är det viktigt att föra en politik som skapar drivkrafter för nya jobb. Svenska företag är viktiga för att jobben ska bli fler och komma fler till del. Om vi ser tillbaka på tiden från september 2006, då alliansregeringen tillträdde, har fler kommit i arbete.
Antalet personer på arbetsmarknaden har ökat även under en tid av finansiell oro och kris i omvärlden. Alliansens arbetslinje med jobbskatteavdrag som stimulerar ekonomin och minskade förtidspensioneringarna har haft effekt. Det som skrivs i interpellationen om regeringens misslyckade jobbpolitik är inte trovärdigt.
Självklart finns det fortsatta utmaningar, men man ska också se vad som har åstadkommits under de här åren. Sysselsättningstillväxten i Sverige har varit bland de starkaste i EU enligt OECD. 200 000 fler går i dag till ett jobb jämfört med 2006. Antalet med sjuk- och aktivitetsersättning - det som tidigare kallades förtidspension - har minskat rejält.
Trots de senaste årens finanskris och lågkonjunktur har arbetsmarknaden utvecklats bättre sedan 2006 - bättre än åren före maktskiftet då vi hade högkonjunktur. Politik gör skillnad. I dag går mer pengar till välfärden än tidigare tack vare fler arbetade timmar och tack vare att fler arbetar och betalar skatt. Vi ser i dag en positiv utveckling på svensk arbetsmarknad. Det finns fler jobb, och antalet människor i arbetskraften ökar.
Sverige har en låg långtidsarbetslöshet jämfört med andra länder i EU även när det gäller våra ungdomar. Mycket är gjort, men mer återstår självklart att göra. Det finns grupper i samhället som behöver ökade insatser för att komma in på arbetsmarknaden - personer med funktionsnedsättning, en del grupper av utrikes födda ungdomar och en del äldre som har låg utbildning.
Här har Arbetsförmedlingen självfallet en viktig roll att verkställa och genomföra Alliansens politik och regeringsbeslut. Vad gäller ungdomar finns ett samband mellan skolan och jobben. Många lämnar gymnasiet utan kompletta betyg. Därför behövs kunskapsskolan. Den behöver återupprättas för att ge ungdomar en bra start i livet och för att öppna dörrarna till arbetsmarknaden.
Regeringen gör en rad insatser för att underlätta för ungdomarna: folkhögskolesatsningen, som gör att man med studiemedel kan komplettera sina betyg, nystartsjobben, nedsättning av arbetsgivaravgiften för ungdomar och sänkt restaurangmoms. Det finns många orsaker till ungdomsarbetslösheten, och det behövs flera lösningar för att få ned den. Vi ska i sammanhanget komma ihåg att många - fler än hälften - av ungdomarna är heltidsstuderande och söker feriejobb eller jobb på kvällar och helger, exempelvis.
Det är viktigt att väga in detta när man diskuterar ungdomsarbetslösheten. En viktig reform är yrkesintroduktionsanställningar - YA-jobben. Det är ett första steg mot ett system som liknar de framgångsrika lärlingssystem som man har i exempelvis Tyskland. Det här är en viktig reform som parterna på arbetsmarknaden står bakom. Det som oroar är socialdemokratisk politik. Det är viktigt att påminna om deras egen politik och effekterna av den. 30 miljarder i skattehöjningar och återgång till en bidragslinje ger inte fler jobb.
Tjänstesektorn drabbas, och det är där vi ser att många av de nya jobben kommer. RUT-avdraget, den sänkta restaurangmomsen och nedsättningen av arbetsgivaravgifter har gjort tjänstejobben billigare. Socialdemokraterna vill göra alla de här jobben dyrare. Man vill öka skattebördan för företag, och det innebär också att våra exportföretag får det mycket besvärligare. Alliansregeringen skapar drivkrafter för att jobba. Socialdemokraterna skapar drivkrafter för att inte jobba. Där går skiljelinjen.
Hur kan man tro att ökade kostnader för unga ger fler unga jobb?