KBLab/rixvox huggingface dataset:
Josef Fransson (SD):
Jag vidhåller som sagt att ska man gå före blir kostnadsargumentet ganska tandlöst. Jag har fått höra om och om igen från allianspartierna att grisnäringen redan i dag går på knäna. Precis som jag sade i mitt anförande är det helt uppenbart att så också är fallet. Men så var det redan innan.
Den lagstiftning som ni skräms med är ju inte införd. Varför går grisnäringen på knäna redan i dag? Naturligtvis har det med EU att göra, men det finns vissa delar i det här som vi faktiskt skulle kunna göra någonting åt. Vi skulle till exempel kunna reglera våra dieselskatter och energiskatter på ett sätt så att vi därigenom kan bli konkurrenskraftiga gentemot våra europeiska konkurrenter. Det kanske vore något att titta på till att börja med. Det tycker i alla fall jag.
Det är den prioriteringsordning jag skulle vilja se. Sedan kanske inte alla är överens om det, men det är det jag förespråkar.
Josef Fransson (SD):
Jag ska nämna några ord som fjälljakten ur ett europeiskt och EU-kritiskt perspektiv. Som medlemmar i Europeiska unionen är vi som bekant inte längre herrar i eget hus. Det tror jag att de flesta är medvetna om. Det finns dock medlemsländer i EU som trots medlemskapet kämpar för den gamla nationalstatens invånare och deras intressen. Så tycker jag inte alltid fallet är med Sverige.
Här tycks det i stället vara en dygd att låta sig bli överkörd av EU på medborgarnas bekostnad, allt för att vara våra nya herrar till lags. EU har åsikter om en massa saker som i allra högsta grad borde vara nationella angelägenheter. Det kan till exempel vara hur många träd och buskar som ska vara tillåtna i våra svenska beteshagar, där man av någon outgrundlig anledning vill att alla beteshagar ska följa något slags europeisk standard.
Ett annat nu aktuellt exempel som var uppe till debatt i går är hur EU nu lägger sig i Sveriges rovdjurspolitik. Vi i Sverige har ett alldeles unikt kulturarv i Europa och världen. Många av våra värderingar och vår relation till djur och natur är djupt rotade i våra medborgare.
Det är därför inte så förvånande att svenska jägare upprördes då regeringen implementerade ett överstatligt påbud att vi ska öppna för hela Europas jägare att bedriva småviltjakt på svenska statens mark. Det känns därför väldigt bra att vi i dag tycks ha samlat en majoritet i riksdag för att ta strid för Sveriges jägare i frågan om småviltsjakten. För mig känns det självklart att landets invånare ska ha en särställning inom landets gränser.
För mig känns det självklart att vi tillgodoser det behov av jakt som finns bland de svenska jägarna. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Josef Fransson (SD):
Först och främst tror jag inte att jag uttryckte mig så på den första frågan om att vi öppnade fjälljakten för alla. Det var just att vi öppnade den för hela Europas jägarkår. Det skedde 2007, precis som vi har talat om tidigare här i kammaren i dag. Frågan om vad era jurister säger har behandlats ganska väl av tidigare debattörer.
Precis som tidigare talare har sagt har vi till exempel sett hur Finland inte har implementerat regelverken men klarat sig alldeles utmärkt. Jag har inget mer att tillägga till vad tidigare talare sagt i frågan.
Josef Fransson (SD):
Det blev mycket att svara på. Låt mig börja med frågan om var tusentals vindkraftverk ska placeras utan att påverka natur, miljö och de människor som bor på de platserna. De syns på långt avstånd och förändrar landskapsbilden. Sedan var det frågan om neodymet. Jag tyckte du sade att det inte används i Sverige. Jag kan säga rakt av att det är helt felaktigt.
Det är en teknik i växande. Tekniken är ny inom vindkraftsbranschen för att bygga större och mer effektiva verk, som dessutom inte har samma problem med växellådor och så vidare. Vikten på turbinerna minskas. Vestas har en turbin, modell V112. Företaget bygger 32 sådana snurror utanför Lemnhult i närheten av Vetlanda. Installationen ska vara klar 2013.
Ytterligare 43 likadana turbiner med neodymteknik ska installeras i Jädraås. Projektet ska vara klart i november 2012. Nog kommer de.
Jag vet inte om det är intressant att försöka stoppa någon verksamhet eller gruvdrift i Kina eller om det är vår sak, men med tanke på miljörörelsens massiva motstånd mot uranbrytning kanske man skulle titta lite på den frågan också. Det är bara en del i ineffektiviteten med vindkraften. Vi har en industri i Sverige som måste fungera.
Vi har börjat prata om att stänga av tvättmaskinen när elpriset är dyrt och så vidare, men det är struntmängder i sammanhanget. Vi kan inte stänga av ett pappersbruk eller stålverk dagtid och köra nattetid. Så fungerar inte vår industri.
Josef Fransson (SD):
Jag börjar med att konstatera att vår hushållsel är en försvinnande del, ungefär en fjärdedel, av energikonsumtionen. Den stora mängden el används av skolor, sjukhus och av vår tunga industri. Man stänger inte av en akutavdelningen eller någon vårdavdelning för att elpriset är högt.
Här kommer vindkraftens brister och tillkortakommanden in. Vi måste ha en jämn elförsörjning. Vi kan inte investera oss bort. Det låter sig inte göras. Kärnkraft och vindkraft är inte varandras motsatser. Vi kan inte ersätta kärnkraft med vindkraft. Det låter sig inte göras. Jag är ledsen!
Josef Fransson (SD):
Det var intressant hur man utmålade sänkta fastighetsvärden som en skröna. Jag vet inte om jag direkt skulle kunna belägga detta i någon undersökning, men det är väl just därför som jag föreslår en sådan undersökning som tar fram just de här sakerna, och det finns också med i min reservationstext. Då kanske jag skulle kunna yrka på instämmande i behovet av en sådan undersökning, så kan vi klarlägga det en gång för alla, men jag tycker att det är en sådan självklarhet.
Jag pratade i mitt anförande om en kvinna som hör vindkraftsbuller när hon sitter och tittar på tv och när hon ska försöka sova. Finns det någon rimlighet i att tro att hon skulle kunna sälja sitt hus till samma marknadsvärde som om vindkraften inte hade stört? Det ser jag som helt orimligt.
Hur kan man kalla detta för en myt? Jag hoppades på en lite mer djuplodande debatt om vad som är drivkrafterna. Varför vill man ha vindkraften? Vad ska den göra? Vad är det för mål man vill uppnå med vindkraften? Jag kan tyvärr inte se dem. Den är inte speciellt ren. Den är inte speciellt billig.
Josef Fransson (SD):
Jag tycker att det finns många brister i analysen. Att komplettera vattenkraften med vindkraft, visst, det kanske fungerar på något teoretiskt stadium, men i sista änden är det en stabil baskraft som Sverige behöver. Det behovet kan inte vindkraften täcka. Det är inte tekniskt möjligt. Vi kan säkert effektivisera våra vattenkraftverk något.
Vi kan säkert effektivisera våra kärnkraftverk en hel del. Jag tycker bara att det är tragiskt att den energipolitik som har försiggått i flera årtionden i det här landet med tankeförbud på kärnkraft har kostat oss många miljoner. Jämför med Finland och deras tillgänglighet! Det är mycket som man använder mot kärnkraften: Titta på tillgängligheten, nu står kärnkraftverken stilla. Men så ser det inte ut i Finland, för de har inte haft det här tankeförbudet.
De har tuffat på och har en betydligt högre tillgänglighet. Det kan också vi i Sverige få. Då behöver vi ingen vindkraft. Då behöver vi inte förstöra landsbygderna, kulturvärdena och de estetiska värdena, något som många på landsbygden nu börjar uppröras över alltmer. Återigen: Jag ser det bara som så självklart att fastighetsvärdena faktiskt sjunker när vindkraftsnurrorna sätts upp.
Jag personligen vill absolut inte betala lika mycket för en fastighet med horisonten fylld med vindkraft. Vi har beviset redan där.
Josef Fransson (SD):
I detta betänkande tas en lång rad mycket intressanta frågeställningar upp, och jag tänkte tala om åtminstone ett par av dem. Jag kan konstatera att utskottsmajoriteten svängt något i frågan om allmän jakt på skarv och ambitionen att begränsa skarvpopulationen. Förra året lämnade man förslagen i detta ämne utan åtgärd och avslog därmed den reservation som bland annat SD stod bakom och argumenterade för.
I år har man dock valt att bifalla ungefär samma förslag som det som förelåg förra året, och som oppositionspolitiker kan man faktiskt välja att tolka det som att påtryckningar i denna fråga givit frukt. Jag tror hur som helst att denna nya skrivning välkomnas bland medborgare som drabbats negativt av den stora skarvpopulationen. En annan fråga som behandlas i betänkandet gäller allemansrätten; den har redan varit uppe till diskussion.
Vi i Sverigedemokraterna vill slå vakt om allemansrätten som vi anser har en stor betydelse för medborgarnas livskvalitet och det svenska friluftslivet. För att bevara det breda folkliga stödet för allemansrätten anser vi att balansen mellan friluftslivets intressen och den privata äganderätten måste upprätthållas. Det är väl egentligen inte några jättestora skillnader mellan Sverigedemokraterna och andra i den här frågan.
Man kan konstatera att många markägare känner att deras äganderätt inskränks till exempel av att näringsidkare bedriver olika former av verksamhet på deras marker utan att alla gånger ha omtanke om och ta fullgod hänsyn till naturen.
Flera motionärer har genom att väcka motioner i riksdagen satt fingret på detta problem, och diskussionen om hur man ska komma till rätta med de problem som finns måste naturligtvis fortsätta. Kanske kan det komma att krävas förtydliganden i lagstiftningen i vissa avseenden, men det finns också många som hävdar att det snarare är tillämpningen av lagarna som brister, inte själva lagstiftningen.
Sverigedemokraterna avser därför att följa frågan och hoppas att vi gemensamt kan hitta en form där marken inte utnyttjas på ett sådant sätt att markägarna behöver känna att deras äganderätt inskränks.
Josef Fransson (SD):
Som kanske är bekant vid det här laget är jag i flera avseenden kritisk till regeringens planeringsmål om den kraftiga utbyggnaden av storskalig vindkraft. Som jag har konstaterat vid tidigare tillfälle är den varken speciellt miljövänlig eller billig.
Snarare kommer den att kosta samhället hundratals miljarder som hade kunnat användas på annat sätt för att utveckla samhället i andra sektorer, inte minst för miljöinsatser på olika plan. I det betänkande som vi nu behandlar har Sverigedemokraterna en reservation som berör vindkraften.
Men här handlar det inte om vindkraftens vara eller inte vara eller liknande utan om att helt enkelt förebygga framtida problem med ansvarsförhållanden när det gäller vem som är skyldig att rent kostnadsmässigt demontera, forsla bort och sanera områden där uttjänta vindkraftverk har stått.
Energimyndigheten räknar med att ett vindkraftverk på 2 megawatt, med en installationskostnad på 33 miljoner kronor, som beräknas producera el under 2 500 timmar per år och ha en livslängd på 20 år får en rivningskostnad motsvarande 2 procent av investeringskostnaden, eller 0,7 öre per producerad kilowattimme.
Det vore högst rimligt att man kräver att verksamhetsutövaren fonderar medel för detta på låsta konton, vilket vi också förordar i vår reservation. Kommunerna saknar med nuvarande lagstiftning rätt att ställa krav på ekonomiska garantier på att den som uppför vindkraftverk också finansierar skrotningen när det blir dags.
I en normal marknadsekonomi kan vi förvänta oss att en del av vindkraftsbolagen får ekonomiska bekymmer och i en del fall kanske också går i konkurs. Detta faktum kan bli problematiskt när vindkraftverkets tekniska livslängd har uppnåtts. I värsta fall kan markägaren tvingas stå för nedmonteringskostnaderna. Därför är det av största vikt att vi förebygger att detta problem kan uppkomma.
Alltså: Precis som kärnkraftsindustrin fonderar pengar i Kärnavfallsfonden för att medel ska finnas för att ta hand om kärnavfall är det viktigt att vi har ett liknande system för uttjänta vindkraftverk. Detta får inte bli en kostnad för intet vetande markägare eller för kommuner. Jag yrkar därmed bifall till reservation 6 i betänkandet.
Josef Fransson (SD):
Om vi tittar bara på naturgas kontra fossil olja kan vi konstatera att kan fossil gas användas i stället för fossil olja har vi redan där en besparing i form av till exempel 25 procent lägre koldioxidutsläpp.
Naturligtvis utgår jag från att det ska vara en form av övergångsperiod - att man låter naturgasen hjälpa till med att bygga upp den infrastruktur som jag tror är helt nödvändig för att vi ska kunna få fart på biogasframställningen. Jag tror att det kommer att bli väldigt många subventionskronor per energienhet eller per mil, om man så vill säga, med lastbilarna.
Någonstans kanske man måste fundera på hur mycket samhället kan gå in och subventionera ny teknik. Biogasen är tyvärr väldigt blygsamt utvecklad i dag.
Josef Fransson (SD):
Som sagt: Vi kommer att återkomma med skarpa förslag där vi mer i detalj kommer att beskriva hur vi ser på frågan i stort. Om vi tittar på vad som händer till exempel i fordonsindustrin ser vi att Volvo nu presenterar en ny lastbilsmodell som kan gå på upp till 70 procent gas, tror jag.
Den kan inte gå utan diesel, men den kan drivas på 70 procent gas och 30 procent diesel. För att man ska ha någonstans att tanka den måste det dock finnas infrastruktur. Den gård jag var ute och besökte producerade egentligen en väldigt liten mängd gas - det blir några kilowattimmar el, och det blir varmt i ladugården. Men hur ska detta komma in i lastbilen?
Man kan ju inte gärna åka ut till en gård och tanka, utan infrastrukturen måste finnas för att vi ska kunna leda in det på ett större nät. Så ser i alla fall jag på frågan. Då kan det egentligen vara helt nödvändigt att låta naturgasen spela en större roll över kanske ett antal decennier. Jag ser då naturgasen som betydligt mer miljövänlig än fossil olja ur flera aspekter. Den är även bättre på många andra sätt.
Josef Fransson (SD):
Jo, det är ganska enkelt att klargöra detta. Vi tror att om vi driver ut jordbruket från Sverige, med all den skatt som existerar i ett enda land på hela denna jord, mig veterligen, kommer vi att missa andra mål.
För mig och Sverigedemokraterna är det naturligtvis viktigt att vi har kvar ett jordbruk i Sverige där vi kan ha våra värden, med till exempel djurskyddshänsyn och andra miljömål. Driver vi ut jordbruket från Sverige tappar vi kontrollen.
Josef Fransson (SD):
Om jag inte är helt felunderrättad - vilket jag inte tror att jag är - pågår det redan i dag en återbetalning av dieselskatt för skogsbruks- och jordbruksnäringar. Det ser jag inga konstigheter med. Däremot kan jag nämna något beträffande avblodning utan bedövning. Det stämmer att det är förbjudet i Sverige, och så hoppas jag att det kommer att förbli. Men det är inte många länder i EU där det verkligen är förbjudet.
Jag tror att Holland alldeles nyligen införde förbudet. Det fanns en rapport från EU som, om jag inte missminner mig, sade att ungefär 75 procent av Europas nötkött i dag slaktas med den här formen av ritualslakt.
Josef Fransson (SD):
Jag börjar med att yrka bifall till Sverigedemokraternas reservation nr 11. Jag tänkte prata lite här i dag om den motion och det förslag som ligger till grund för reservationen, som likt många andra förslag i detta betänkande handlar om Östersjöproblematiken och övergödningen, som är det som alla partier i denna kammare är högst medvetna om och engagerade i att försöka hitta lösningar på.
Jag föreslår dock, tillsammans med mitt parti, en lite annan lösning, en ny teknik, som jag tror väldigt mycket på. Det går kort och gott ut på att ta upp näringsämnen som redan finns i sjön, snarare än att fortsätta med att man ska minska utsläppen.
Det är förvisso gott, men det kanske någon gång kommer till vägs ände när man inte kan göra så mycket mer på den fronten. Då kanske man måste titta ytterligare på att ta bort näringsämnen som redan finns där. Jag har varit i kontakt med en person på Kungliga Tekniska högskolan som leder just ett sådant här projekt som jag tycker är väldigt intressant.
Det är så att säga en trestegsraket, där man i slutänden kanske rent av kan tjäna pengar på att göra en insats för miljön. Man plockar helt enkelt upp alger från Östersjön och gör om det till biogas, och restprodukterna kanske man kan köra ut på åkrarna som jordförbättringsmedel och gödning. Det är med andra ord tre flugor i en smäll.
Man får bort algerna, man kanske bidrar till att minska vårt beroende av fossila bränslen och till sist minskar man vårt beroende av handelsgödsel. Till råga på allt kanske man till och med kan tjäna pengar på detta och driva det kommersiellt, vilket forskningsledaren var mycket hoppfull om att det skulle kunna leda till.
Idéerna är inte få när det gäller Östersjöproblematiken. Jag har goda förhoppningar om att det här skulle kunna bli en stor dellösning.
Det här är inget skarpt förslag, utan reservationen går ut på att vi ska lyfta upp den här frågan, inhämta information och se vart det kan leda. Sedan kanske vi rent av tillsammans kan göra någonting längre fram för att stötta ett sådant här projekt eller staka ut någon form av riktlinjer för att komma i gång med det.
Jag ser, som sagt, med god förhoppning på detta projekt och hoppas få se mer och lära mig mer om de möjligheter som finns.
Josef Fransson (SD):
Det jag tycker är mest alarmerande är just det som jag upp i mitt anförande om djur som slaktas helt utan bedövning. Det ska inte förekomma - punkt. Det är i alla fall min och Sverigedemokraternas uppfattning. Men det finns andra exempel på omoraliska animaliska produkter. Vi har i vårt program tagit upp till exempel gåslever eller kinesiska pälsverk.
Det är sådant som produceras under rätt så bestialiska former.
Josef Fransson (SD):
Jag får väl helt enkelt tacka Roger Tiefensee för att han har uppmärksammat den skrivningen, som jag inte ställer mig bakom. Vi har som sagt haft den här diskussionen ett par gånger vid det här laget. Då får vi se till att ändra den formuleringen. Den har säkert släpat med sedan tidigare, och jag kände faktiskt inte till den. I övrigt har jag inga problem med om en jägare sjunger en sång för det fällda djuret eller andra former av ritualer kring detta.
Det har jag faktiskt inga problem med. Det är djurplågeriet som jag vill åt.
Josef Fransson (SD):
Nej, jag har inte koll på att regeringen har lyft fram den frågan i EU. Jag tycker också att det är konstigt att det har fallit under radarn. Regeringen borde väl slå på stora trumman för detta. Jag tänker kanske på när landsbygdsministern var tvungen att åka ned till EU ganska nyligen och förhålla sig på ett visst sätt där på grund av en samlad opposition. Då blev han hyllad i medierna.
Regeringen kanske även den här gången kunde passa på att få lite gratis kredd för den här frågan. För att backa till halalslakten: Det är faktiskt ett relativt nytt fenomen med den slaktform som förekommer i Sverige. Ofta tar det sin lilla tid innan man får ut en politik i organisationen.
Jag kan bara beklaga att det felaktigt finns en äldre skrivning på vår hemsida som i alla fall jag inte ställer mig bakom. Jag ska genast springa hem och uppdatera den. Samtidigt ligger det i pipeline ett avsnitt för Vår politik A till Ö gällande jordbrukspolitiken som jag inte förstår varför den ännu inte har kommit upp. Det är väl lite administrativa luckor, tyvärr.
Josef Fransson (SD):
Jag fick en direkt fråga om det är Sverigedemokraternas linje att vi ska bygga ut de fredade nationalälvarna. Svaret är kort och gott nej. Vi är å andra sidan ett mycket kärnkraftsvänligt parti som försöker att driva forskningen framåt. Jag trodde att Centerpartiet var ett marknadsinriktat parti som trodde på marknaden. Vad är det för underskott du pratar om, Anna-Karin Hatt? Tror du inte att marknaden tar hand om det?
Tror du inte att kärnkraften byggs om det finns ett behov och en möjlighet att tjäna pengar? Det behövs inga subventioner för det. Det behövs ingen vindkraft för det. Du säger att vi ska bygga ut vindkraften eftersom vi har ett behov. Jag tror att vi exporterade 20 terawattimmar förra året. Det är inga små mängder vi exporterar, vilket naturligtvis beror på att vi har väldigt goda vattenförhållanden just nu. När hade vi strömavbrott? När hade vi ett energiunderskott i Sverige?
Det är klart att vi periodvis har fått importera el. Det är inte så märkligt. Vi exporterar ju större delen av tiden. Något som jag tycker är mycket besvärande just nu är att vi exporterar betydligt mer än det som vi faktiskt producerar från vindkraftverken. Under hela 2012 hade en export som mer eller mindre var större än vindkraftsproduktionen.
Då blir konsekvensen att Sverige har byggt upp förmågan att producera el för att sedan exportera den. Man använder Sveriges medborgares pengar i form av elcertifikat och skattebortfall för att sälja energin till underpris till Danmark, Tyskland eller något annat land.
Det är motbjudande att man använder Sveriges medborgares pengar på detta sätt. Det brukar heta att Sverige ska bygga vindkraft för miljöns skull. Anna-Karin Hatt har inte sagt så mycket om det i denna debatt, men det är extremt förledande retorik man använder när man marknadsför vindkraften.
Kärnkraften brukar vara ett argument, men inte heller det har Anna-Karin Hatt använt i dag. Sverige kan inte ersätta kärnkraften med vindkraft; det är inte möjligt. Skulle man försöka sig på det skulle det innebära enorma ingrepp i den svenska miljön, om man ska börja bygga ut en reglerförmåga och bygga nya ledningar och en massa saker. Det kommer att gå mycket stål och betong till det.
För ett par veckor sedan gick det en dokumentär på tv som hette Kampen om de sällsynta metallerna . Den handlade om den sällsynta jordartsmetallen neodym som används i de moderna vindkraftverk vi sätter upp i Sverige i dag.
Hur kan man som förment miljövän stå tyst och titta på när vi importerar och bygger in flera hundra kilo neodym i många snurror?
Jag har tagit upp detta vid ett par tillfällen före dokumentären, men nu när kunskapen är ute kan vi kanske få en debatt om konsekvenserna för den kinesiska befolkningen som tvingas leva under en regim som inte gör sitt bästa för medborgarna alla gånger.
Vi bidrar ju till att upprätthålla en efterfrågan på dessa produkter på grund av vår så kallade miljöpolitik. Kvinnorna får missfall och barnen dör. Det är lungsjukdomar, benskörhet och så vidare. Kan vi låtsas att vindkraften är så miljövänlig när vi vet hur det ser ut?
Josef Fransson (SD):
Till skillnad från Anna-Karin Hatt tycker jag inte att 4,4 öre per kilowattimme är lite.
På hela vår energiproduktion motsvarar 1 öre ca 1,4 miljarder om vi årligen producerar 140 terawattimmar, så 4,4 öre blir väl närmare 8 miljarder.
Jag tycker att neodymdiskussionen är intressant. Jag förväntade mig inte att jag skulle få några svar här i dag, men kanske får jag något i Anna-Karin Hatts sista inlägg. Om Anna-Karin Hatt inte har sett dokumentären kan hon gå hem och titta på den, för den är intressant.
Vi behöver ta diskussionen om det är moraliskt riktigt att använda så stora mängder neodym med tanke på att det bara finns i Kina och att Kinas regim är som den är med det mänskliga lidande som det medför. Dokumentären heter som sagt Kampen om de sällsynta metallerna . Jag vet att ministern talar för regeringen, så hon kan egentligen inte tala för Centerpartiet.
Men jag vet att Centerpartiet har som ambition att vi ska ta bort kärnkraften, och det lyser ju igenom inte minst i energiuppgörelsen, där jag utgår ifrån att det är Centerpartiet som har sett till att det har blivit väldigt krångligt, byråkratiskt och besvärligt att bygga ny kärnkraft i Sverige. Det kanske du vill bemöta - det vet jag inte.
Jag skulle i alla fall vilja se att vi inför ett marknadsbaserat system, där marknaden får ta hand om behovet och efterfrågan. Det förvånar mig att Centerpartiet i andra sammanhang ger sken av att vara ett marknadsorienterat parti.