KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Jag blev lite tagen av påståendet om den tyska välfärden. Jag talade just med en tysk väninna vars mamma inte har lika god skattefinansierad äldreomsorg som min mamma har. Det ser lite olika ut. Om vi nu ska tala om skatt på arbete har Sverige däremot högre sysselsättningsgrad än Tyskland trots våra skatter på arbete. Vi har den högsta sysselsättningsgrad som något EU-land någonsin har haft.
Det, om något, bevisar väl att ekvationen inte är riktigt så enkel som Kjell Jansson ger vid handen. Här handlar det naturligtvis om hur man tar ut skatt men också om vad man använder skattepengarna till. Det kan till exempel vara äldreomsorg, så att jag kan stå här och debattera snarare än att vara hemma och ta hand om min gamla mamma - vilket jag i och för sig också gärna gör. Skattereformen kommer du inte att få några svar om. Det är för tidigt.
Vi är precis i inledningsfasen, och jag tror inte att det är bra att inleda ett så stort arbete med att utesluta enskilda skattefrågor. Det fick riksdagsledamoten höra även i den förra interpellationsdebatten. Jag kommer att hålla detta öppet. Exakt hur utformningen av arbetet kommer att se ut är vi heller inte klara med. Det kommer vi att komma fram till. Jag har däremot hört från Moderaterna att de inte tycks vara särskilt intresserade.
Magdalena Andersson (S):
Det finns absolut stora problem med äldreomsorgen i Sverige. Att göra som Moderaterna gjorde den 1 januari och sänka skatten med 20 miljarder är inte ett sätt att stärka äldreomsorgen. När det gäller frågorna kring skattereformen är det arbetet och hur det exakt ska utformas som sagt precis i sin linda. Än mindre vet vi vad som kommer att komma ut av det. Det är inte klart. Där finns inga svar att ge än, och därför kan jag heller inte ge några.
Magdalena Andersson (S):
Självklart är det viktigt hur man styr välfärdens verksamheter, men har man inte de resurser som krävs finns det ingen styrning i världen som hjälper. Vår personal i hemtjänsten, som springer på minutscheman, kan inte springa snabbare. I takt med att vi nu blir fler äldre handlar det om att säkerställa att det finns resurser så att våra äldre kan ha en trygg vardag.
Det går aldrig om den skattesänkarpolitik som Moderaterna har röstat igenom skulle fortsätta. Vi är i inledningen av att göra en skattereform. Det är ett arbete som precis har påbörjats. Då är det inte rimligt att jag står i kammaren och svarar på vad som kommer att komma ut av den processen, som kommer att ta flera år. Då går det inte att genomföra en skattereform.
Om man ska ha de kraven kan man aldrig inleda större arbeten för att göra förändringar. Syftet med större förändringar och långsiktiga arbeten är ju just att göra någonting nytt. Då ska man inte ha alla svaren i början. Då vore det ju bara att göra så.
Det handlar om att lägga ett pussel för hur vi kan skapa ett långsiktigt hållbart skattesystem som både ger goda drivkrafter till arbete och företagande och styr bättre miljömässigt, samtidigt som vi har en bra fördelningsprofil. Det är det arbetet som nu ska genomföras, och innan det är klart kommer jag inte att sätta käppar i hjulet för arbetet genom att stå här och utesluta enskilda förändringar.
Det vore inte att ta ansvar för det långsiktigt hållbara skattesystemet.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig dels vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att konsekvenserna av den nya skattebördan på datorhallar inte får betydande negativa effekter, dels vad jag avser att göra för att förhindra att skattebördan på svenska företag ökar under mandatperioden. Regeringen har under flera år arbetat med att ge datacenterbranschen goda förutsättningar.
Efter förslag från regeringen har energiskatten först sänkts för den som förbrukar el i en datorhall, och därefter har definitionen av datorhall utvidgats så att fler datacenter omfattas. Skattesänkningen och utvidgningen har inneburit att branschen har en skattemässigt gynnad position. Skatteverkets ställningstagande handlar om vem som anses förbruka elen i en datorhall och därmed är berättigad till skattenedsättningen.
I en situation där ett företag hyr in sin utrustning i ett annat företags datorhall anser Skatteverket att det är hyresgästen som anses förbruka elen och kan ansöka om återbetalning av energiskatten. Innebörden av Skatteverkets ställningstagande är således att energiskatten är nedsatt även i detta fall. Jag kommer att följa frågan om de administrativa effekterna för företagen.
När det gäller Niklas Wykmans andra fråga vill jag börja med att påpeka att den här regeringen under förra mandatperioden lade fram förslag om nya skatteregler för företagssektorn som bland annat innebar en sänkning av bolagsskatten samtidigt som skatteplanering med interna och externa lån försvårades. Sänkningen kommer att ske i två steg under den här mandatperioden, och det första steget togs redan nu vid årsskiftet. Regeringen har också lämnat ett förslag till riksdagen om att underlätta för generationsskiften i fåmansföretag.
Förslaget innebär att det kommer att vara samma skatt vid en överlåtelse av ett fåmansföretag till en närstående som till en utomstående.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman efterlyser mer passion. Nu brukar inte interpellationsdebatter vara de mest passionerade tillställningarna, men Niklas Wykman är välkommen när jag förstamajtalar på Norra Bantorget. Då kommer han att få höra passion också vad gäller möjligheten att driva företag och skapa jobb i Sverige.
Jag vill påpeka att vi socialdemokrater var tydliga med, när jag var ekonomisk-politisk talesperson och långt före Moderaterna, att vi ville ha en sänkt skatt på datorhallar. Jag är glad att Moderaterna sedan i regeringsställning tillsatte en utredning och ändrade sig i den frågan. Sedan har vi under den här regeringen kunnat genomföra först nedsättningen och sedan också utvidgningen. Niklas Wykman tycker att jag skulle styra min myndighet mer.
Jag vet att om jag gjorde det skulle Niklas Wykman eller någon annan moderat i stället anmäla mig för ministerstyre. Vi har självständiga myndigheter som gör förtydliganden kring lagstiftningen, och det finns naturligtvis möjlighet för företag att överklaga om de tycker att det görs en felaktig tolkning. Niklas Wykman menar att vi har gjort små förbättringar för företagen. Det kan man värdera som man tycker.
På många företag som jag träffar tycker man däremot att den företagsskatteomläggning som har genomförts är viktig. Det var ett arbete som påbörjades på den tid som Niklas Wykman var på Finansdepartementet, som vi sedan kunde fortsätta och som innebär att man breddar basen men sänker skatten för företagen. Nu har vi skattesänkningar samtidigt som vi minskar möjligheterna för skattefusk med olika avdrag. Det är någonting som är angeläget.
När jag träffar företag är det framför allt två saker som man pekar på. Den ena är brist på arbetskraft och den andra att den arbetskraft man hittar har svårt att flytta dit där jobben finns. Här har regeringen kommit med viktiga åtgärder både vad gäller att bygga ut Kunskapslyftet så att fler ska kunna ta de jobb som växer fram och att ett investeringsstöd för bostäder, som Moderaterna vill avskaffa, nu kommer att kunna vara kvar så att det kan byggas fler hyresrätter.
Om man tittar på hur det ser ut över några år är den ekonomiska utvecklingen i Sverige god. Vi ligger lite tidigare i konjunkturcykeln än många av de andra EU-länderna. Det gör att vi har gått in i en avmattningsfas tidigare än de andra länderna. Däremot gick vi in i konjunkturuppgången tidigare än de andra länderna gjorde. På några års sikt ligger alltså Sverige gott till i tillväxtligan.
Magdalena Andersson (S):
Jag kan konstatera att under de år som jag har varit finansminister har det skapats 350 000 fler jobb i Sverige. Ungefär 250 000 av dem är i det privata näringslivet, men väl så viktigt är att 100 000 är i våra viktiga välfärdsverksamheter. Sysselsättningsgraden är den högsta som någonsin har uppmätts i något EU-land, och andelen personer som lever på olika former av transfereringar är den lägsta sedan 1980.
Detta har skett samtidigt som vi har betalat av på statsskulden, som nu är den lägsta sedan 1977. Under de här åren har Sverige också klättrat i en lång rad internationella undersökningar vad gäller bland annat ekonomins funktionssätt och konkurrenskraft. Det här är en politik som vi vill fortsätta att utveckla under de kommande åren.
Då handlar det dock inte, som Moderaterna drev igenom, i huvudsak om generella skattesänkningar, utan nu handlar det om att se till att det som företagen efterfrågar, nämligen utbildad arbetskraft, bostäder och infrastruktur, också levereras. Det kommer regeringen att göra med det arbete som vi bedriver.
Vi genomför också förbättringar där vi bland annat, som jag påpekade, inte bara sänker bolagsskatten utan också underlättar för generationsskiften i småföretag. Det finns många ytterligare förslag som vi skulle kunna berätta om, bland annat bättre förutsättningar att driva företag i glesbygd via den bredbandsutbyggnad som nu får ytterligare resurser i vårändringsbudgeten.
Det här är en politik som vi kommer att fortsätta att utveckla för att säkerställa goda förutsättningar för både stora och små företag att verka runt om i hela landet.
Magdalena Andersson (S):
Så här har det låtit från Niklas Wykman i fyra och ett halvt år. Under den tiden har jobben blivit fler, och arbetslösheten har sjunkit. Andelen personer på transfereringar har minskat, tillväxten har varit god och statsskulden har minskat. Det är en politik som vi avser att fortsätta bedriva. Ser man tillbaka några år på andra jämförbara länder har tillväxten i Sverige varit god.
Vår sysselsättning är högst i Europa, och våra statsfinanser är bland de starkaste i Europa. För företagen är det viktigt med ett gott företagsklimat. Regeringen kommer att fortsätta att arbeta för att stärka företagsklimatet, inte bara för våra stora bolag utan också för de små vad gäller en lång rad frågor.
Det handlar om att komma till rätta med arbetskraftsbristen, det handlar om infrastrukturen, det handlar om bostäderna och det handlar om stöd vad gäller exportsatsningar för de små bolagen. Det handlar om bredbandsutbyggnad runt om i hela landet, och det handlar om att säkerställa att det finns välfungerande vägar att transportera sig på också när man bor långt ut i landet. Det är en lång rad frågor. Det här är ett arbete som har burit frukt.
Det ser vi i vår goda utveckling och också i det faktum att vi har klättrat i en lång rad internationella undersökningar gällande företagande och konkurrenskraft jämfört med när Niklas Wykman satt i Finansdepartementet. Vi fortsätter denna utveckling, och så får vi se hur det låter fortsatt under mandatperioden. Det ser jag fram emot!
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig vilket värde regeringen ser i att höja och utvidga kemikalieskatten samt om regeringen kan redogöra för om skatten nått sitt syfte gällande minskad användning av flamskyddsmedel i elektronikprodukter, alternativt minskad konsumtion av desamma. Först och främst vill jag poängtera att den skatteintäkt på 2,4 miljarder som Tobias Andersson refererar till inte överensstämmer med de av regeringen uppskattade skatteintäkterna.
Siffran presenterades i Kemikalieskatteutredningens betänkande, som överlämnades i mars 2015, och baseras på det förslag som presenterades där. Utformningen av skatten ändrades delvis inför införandet, och regeringens uppskattning av skatteintäkterna var lägre. Syftet med skatten är att minska tillförseln av farliga ämnen i människors hemmiljö och därigenom skydda människors hälsa.
Regeringen bedömer att en väl avvägd höjning av kemikalieskatten kan ge den inledningsvis lågt satta skatten ökad styrning i den riktningen. Skattens syfte är inte att användningen av flamskyddsmedel i elektronik ska upphöra utan att användningen ska drivas mot mer miljö- och hälsovänliga alternativ.
Magdalena Andersson (S):
Jag är väl medveten om de studier som Handelns utredningsinstitut har gjort. Det är viktigt att påpeka att det inte är så att de har studerat effekterna av skatten, utan de har gjort en teoretisk beräkning med ett annat elasticitetsantagande än vad utredningen gjorde. De antaganden utredningen har gjort gäller inte för handeln. Regeringen gjorde en annan bedömning i samband med propositionen och när skatten infördes.
Det kan också vara viktigt att påpeka att Handelns utredningsinstitut är betalat av de handlare som kan påverkas av skatten. Det är viktigt att ha med sig när man refererar till det. Tror vi att jättarnas produktion kommer att påverkas av att Sverige har en sådan skatt? Nej, det tror jag inte. Däremot kan den påverka svenska konsumenters val av produkter.
Syftet med skatten är att styra valen från de produkter som innehåller mycket farliga kemikalier till att i stället välja de produkter som innehåller en mindre mängd skadliga kemikalier och där det finns sådana alternativ på marknaden. Skulle skatten styra den globala produktionen av kylskåp? Nej, det tror jag inte. Däremot kan vi styra vilka kylskåp som säljs i Sverige.
Att skatten inte kan tas ut av utländska företag är, precis som Tobias Andersson påpekar, inte helt optimalt. Det hade varit bättre om man hade kunnat göra det. Jag är öppen för att titta på olika alternativa möjligheter.
Samtidigt är det viktigt att påpeka att det handlar om att en privatperson köper ett kylskåp direkt från ett annat företag, till exempel från Danmark, och då står privatpersonen för kostnaden för transport, som rimligen är betydligt högre än den för transport av varor till en affär i Sverige. Det är inte orimligt att anta att transportkostnaden för enskilda personer kan vara så pass mycket högre att den överväger den ökade kostnaden av skatten.
Magdalena Andersson (S):
Kemikalieskatten, liksom många andra skatter, är alltid en balans mellan att ha en exakt precision i beskattningen och att den ska vara administrativt hanterbar. Så är det naturligtvis också med den här skatten. Vi har försökt skapa en skatt som är administrativt hanterbar för både handlare och Skatteverket. Det innebär att det finns en del förenklingar i skatten som gör att den får mindre precision än den annars skulle ha haft. Det är en balans man alltid måste ha. Vår bedömning är att skatten så som den är utformad har hamnat på rätt balans.
Jag är naturligtvis beredd att lyssna på andra förslag på en mer krånglig men mer preciserad skatt. Skatten har funnits i ungefär ett och ett halvt år. Vår bedömning är att det är för tidigt att utvärdera skatten, men det ska naturligtvis göras när skatten har verkat under lite längre tid. Det som är viktigt att påpeka är att syftet med skatten är att förändra konsumentens val.
När Tobias Andersson eller jag väljer mellan olika kylskåp är tanken att skatten ska ge ett incitament att välja ett kylskåp som innehåller en mindre andel farliga kemikalier än ett med större andel farliga kemikalier. Vi vet att kemikalier i vår hemmiljö är skadliga, inte minst för barn. Där har vi politiker ett ansvar att försöka styra valen till mindre farliga produkter.
Det blir också ett slags konsumentupplysning till människor att produkten kan vara bättre för din närmiljö. Det är av omsorg om våra barn och ungdomar som vi vill ha skatten så att andelen farliga ämnen i hemmiljön ska minska.
Magdalena Andersson (S):
Nu är det ju den enskilda konsumentens val vi är ute efter. Det är när man står och väljer mellan de olika mobiltelefonerna, kylskåpen eller tv-apparaterna. Det är det vi är ute efter med denna skatt - det val som du som individ gör. Det är det vi vill förändra så att den som väljer att köpa en produkt ska välja den som har lägre skatt och därmed också mindre mängd farliga kemikalier. Det är det som är syftet.
Jag ser fram emot att vi när skatten har funnits lite längre kommer att kunna utvärdera vilka val de enskilda individerna har gjort och i vilken utsträckning skatten har styrt tillräckligt mycket bort från farliga ämnen. Tobias Andersson menar att vi borde lyssna mer på de näringslivsorganisationer som finns i Sverige. Det gör vi ofta.
Men det är viktigt att också lyssna på dem som inte har kapitalstarka intressen bakom sig, till exempel barn och ungdomar och deras närmiljö. Det är viktigt att värna om.
När man träffar dessa organisationer är det också viktigt att tänka på att de naturligtvis arbetar för sina syften och att vi som politiker har ett större allmänsyfte att bry oss om, nämligen närmiljön och hemmiljön för barn och ungdomar. För mig är det viktigt att ta det ansvaret. Sverigedemokraterna tycks ha en annan syn.
Näringslivsintressena får en allt större tyngd i Sverigedemokraternas politik och argumentation. Det är en tydlig resa Sverigedemokraterna har gjort under de senaste åren - man går mer och mer i riktning mot att vara företrädare för de människor i Sverige som har mycket höga inkomster och stort kapital.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig om jag och regeringen avser att se över möjligheterna att utvidga tonnageskattesystemet. Tonnagebeskattning är ett frivilligt system som får tillämpas från och med 2017. Det innebär att inkomsten från kvalificerad rederiverksamhet beräknas schablonmässigt utifrån fartygens nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen.
Rederiverksamhet som är kvalificerad är bland annat transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en bruttodräktighet om minst 100, har sin strategiska och ekonomiska ledning i Sverige och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land.
För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bland annat att en viss andel av fartygen i företagets flotta är registrerade i något register inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, EES. När systemet infördes var det uttalade syftet att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i Europa.
Regeringen anser fortfarande att systemet bör vara begränsat till fartyg som huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. En stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för regeringens ambitioner att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader, att flytta fler långväga godstransporter från lastbil till tåg och sjöfart samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn.
Som angavs när systemet för tonnagebeskattning infördes är sjöfarten en livsnerv för handel med omvärlden, men ytterst också för Sveriges välstånd samt för att omkring 90 procent av Sveriges export och import någon gång under transportkedjan transporteras med fartyg. Det kan konstateras att målsättningen med systemet var att Sverige, i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring.
Jag vill avslutningsvis erinra om att regeringen när systemet infördes uttalade att vi har för avsikt att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen. En sådan utvärdering och uppföljning bör dock inte göras förrän systemet har varit i kraft några år.
Magdalena Andersson (S):
Det är viktigt att vi har ett system för tonnageskatt på plats i Sverige. Det dröjde decennier innan det var på plats, och ett flertal utredningar tittade på detta. Jag tror faktiskt att det var olika färg på de regeringar som tillsatte utredningarna. Det är klart att detta har förbättrat konkurrenskraften för den svenska sjöfarten, och vi ser även viss effekt vad gäller inflaggning.
För mig är det självklart att vi kommer att utvärdera den här lagstiftningen när den har varit på plats ett tag, men jag tycker att det kanske är lite tidigt när den har varit på plats i bara lite drygt ett år. Vi ska i stället avvakta tills den har varit på plats lite längre och vi har större möjligheter att se vilka effekterna av lagstiftningen är. Då kommer vi naturligtvis att vara öppna för att utvärdera olika delar av den här lagstiftningen.
Jag tycker att det är viktigt att understryka att det fanns en bred samsyn mellan Moderaterna och Socialdemokraterna när det här förslaget togs fram. Det anmäldes ingen avvikande mening från Moderaterna i det läget. I den propositionen fanns det också avvägningar vad gällde just storlek och hur man ska se på inrikes och utrikes sjöfart. Jag skulle nog alltså gärna vilja se den här lagstiftningen verka ytterligare ett tag innan vi gör utvärderingen.
Då ska vi dock naturligtvis titta över alla aspekter av lagstiftningen.
Magdalena Andersson (S):
Anders Hansson har helt rätt. Jag befann mig uppenbarligen fortfarande i valåret 2018. Det var i och för sig trevligt då också, men det stämmer att systemet har varit på plats i drygt två år. Normalt sett brukar vi låta system vara på plats lite längre än så innan man gör en översyn, om det inte händer något väldigt dramatiskt.
Jag skulle nog alltså förespråka att vi låter det går lite längre tid innan vi gör en sådan utvärdering - om det inte händer något stort i omvärlden, som sagt. Den kritik som nu finns från branschens sida är densamma som när man gjorde dessa avgränsningar, och det är ingen överraskning att branschen fortfarande har dessa synpunkter.
De fanns där då också, och man gjorde olika avvägningar både vad gäller hur stora fartygen skulle vara och vad gäller hur stor andel som skulle vara i internationell trafik. Det var alltså med öppna ögon som riksdagen - moderater och socialdemokrater - fattade beslut om det system som vi har i dag, och om det inte händer något dramatiskt i omvärlden skulle jag nog ändå förespråka att man avvaktar lite innan man gör en förändring.
Förändringar i omvärlden pekar dock också på det som inte är oproblematiskt inom den här branschen och andra branscher, nämligen att man riskerar att ha ett race to the bottom när det gäller skattenivåerna i olika branscher. Från svensk sida brukar vi inte vilja vara ledande i ett race to the bottom vad gäller skattenivåer och möjligheter att ta ut skatt, utan vi vill avvakta och se lite vad som händer i andra länder.
Skatteintäkterna är nämligen centrala för att vi ska kunna finansiera förskolor, skolor, sjukvård, äldreboende, polis, försvar och mycket annat.
Magdalena Andersson (S):
Jag är glad att det i riksdagen finns ett brett stöd för att vi ska ha en stark svensk sjöfart. Det är viktigt för Sverige som exportnation att vi har en stark sjöfart. Det är även viktigt för att vi ska kunna nå våra klimatmål; det är ju mycket mer klimatsmart att transportera gods via sjöfarten än via till exempel lastbil.
Här finns det alltså mycket som vi behöver arbeta med för att säkerställa att vi har en bra svensk sjöfart och att den har konkurrenskraftiga villkor internationellt. Sjöfarten är i dagsläget skattemässigt gynnad på en rad olika sätt jämfört med andra branscher, också för att den befinner sig i en hård internationell konkurrens.
Samtidigt är det viktigt att vi är vaksamma; vi vill inte att Sverige ska leda ett race to the bottom internationellt vad gäller att sänka skatter och på så sätt försvåra inte bara Sveriges utan också andra staters möjligheter att finansiera viktiga verksamheter som vi behöver finansiera tillsammans. Tack så mycket för interpellationen! Jag önskar en trevlig helg.