Mikael Damberg (S):
Tack, statsrådet, för ett väldigt tydligt svar! Det är inte varje gång man får tydliga svar på sina interpellationer, men den här gången fick vi det. Utbildningsministern ser inte någon anledning att se över möjligheten till legitimation också för fritidspedagoger. Det är ett tydligt negativt besked för alla fritidspedagoger runt om i landet som nu vet att de inte har någonting att förvänta sig av den borgerliga regeringen.
Detta är ingen ny fråga. Den var uppe till diskussion redan när riksdagen fattade beslut om legitimation för lärare och förskollärare. Då var vi socialdemokrater tydliga med att vi såg detta som ett viktigt första steg. Vi välkomnade verkligen legitimation för lärare och förskollärare.
Men vi sade samtidigt att man borde ta ytterligare steg för att se till att fler grupper kvalitetssäkras än de som fanns med i legitimationssystemet, och vi pekade särskilt ut fritidspedagogerna. Vi ville att regeringen skulle återkomma till riksdagen med ett förslag om hur fritidspedagogernas status kan höjas och deras yrkesutövning kvalitetssäkras. Vi fick ingen majoritet för det i Sveriges riksdag då.
Nu noterar jag att utbildningsministern fortfarande inte ser några motiv för att höja kvaliteten på den verksamheten och kvalitetssäkra den. Jag tror att det är ett misstag. Jan Björklund skriver i sitt skriftliga svar: "Fritidshemmet är inte en skolform utan en kompletterande verksamhet till skolan. Därmed fyller fritidshemmet en viktig roll. Det innebär dock inte per automatik att samma prioriteringar och behov av insatser för att stärka kvaliteten behövs i fritidshem som i skola.
Det finns ingen läroplan och inga kunskapsmål som är specifika för fritidshemmen." Nej, läroplanen är ju gemensam för grundskola, förskoleklass och fritidshemsverksamhet. De ska jobba för ökad måluppfyllelse. Jag ser fritidshemmen som en otroligt viktig del för att grundskolan ska klara sin måluppfyllelse. Det är en lägre andel som når målen i grundskolan.
De senaste fem åren i rad har vi sett en allt större andel som inte har behörighet till nationellt program på gymnasieskolan. Vi kan se att de barn som inte når målen skulle ha behov av en kvalitetssäkrad verksamhet i skolan, en pedagogisk verksamhet i skolan under hela dagen. Fritidshemmen kanske inte uppfattas som den största politiska frågan i debatten. Men man ska veta att det är väldigt många som berörs av fritidshemmen.
Barnantalet i fritidshemmen har tredubblats sedan 1990. I dag går fyra av fem barn i åldern sex till nio år på fritis, och efterfrågan fortsätter att öka. Genom att säkra och höja kvaliteten i fritidshemmen kan också måluppfyllelsen höjas i grundskolan. Det är här jag inte förstår varför statsrådet inte ser möjligheter med att jobba med en kvalitetssäkring också av fritidshemmen för att nå målen i skolan.
Faktum är att eleverna går i förskoleklass. De 6-åringar som går i förskoleklass går kanske tre timmar per dag i skolan med en lärare som ansvarig. Sedan går de över vid lunch och är på fritidshem resten av dagen, kanske mer än tre timmar, innan föräldrarna kommer och hämtar barnen på eftermiddagen.
De fyra, fem eller sex timmar som de befinner sig i skolan i en pedagogisk verksamhet, varför ska man inte se till att kvalitetssäkra den verksamheten på bästa möjliga sätt, så att man stimulerar barnens utveckling med högkvalitativ pedagogisk verksamhet? Varför är det viktigt att kvalitetssäkra en 5-årings hela dag i förskolan men bara halva dagen i skolan för en 6-åring som går på fritidshem?
Det är här jag tycker att regeringen går in i ett bakvänt resonemang som hindrar en kvalitativ utveckling som gör att fler barn når målen i skolan.