Tobias Billström (M):
Interpellationen hänvisar ju till ett enskilt ärende, och det är inte möjligt för mig att göra principiella uttalanden om avvisningar och utvisningar av homosexuella personer, till exempel till Afghanistan eller för den delen till andra länder, utan att sådana uttalanden får en direkt koppling till det enskilda ärendet. Överklagandeordningen i utlänningsärenden innefattar ju självständiga domstolar, och grundlagen, mer specifikt regeringsformens 11 kap.
2 §, förutsätter att den lagstiftande och verkställande makten inte lägger sig i hur domstolarna tillämpar rättsregler i enskilda ärenden. Hur är det då i fråga om hinder mot verkställighet av avvisningsbeslut om sådana skulle uppkomma?
Enligt utlänningslagen ska Migrationsverket ställa in verkställighet av lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut och ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning om den enskilde åberopar nya omständigheter som är bestående hinder mot att utvisnings- eller avvisningsbeslutet verkställs. Det krävs då att omständigheterna inte hade kunnat åberopas tidigare eller att underlåtenhet att åberopa dem är ursäktlig.
Så är lagen formulerad. Jag menar att en individuell prövning av det enskilda fallet alltid är en hörnsten i utlänningslagen. Ska utlänningslagen skrivas om eller förändras på något vis förutsätter det ett beredningsarbete. Nu är det så att vi har en utvärderingsutredning som ska vara klar den 30 juni 2009.
Magdalena Streijffert säger att hon inte tycker att det behövs någon utredning, men det tycker jag. Det är så ordningen är fastlagd i det här riket. Vill vi ändra lagar och förordningar, i varje fall lagar - förordningar kan regeringen förändra själv, men det fordrar också ett beredningsarbete, och i det här fallet är det inte fråga om en förordning utan om lagstiftning - ska vi ha ett gediget underlag.
Därför har regeringen tagit initiativ till den här utredningen som bland annat ska undersöka om reformen med instans- och processordning i utlänningsärenden har bidragit till att förbättra tillgången till den landinformation som ligger till grund för besluten i asylärenden. Därutöver har också Migrationsverket inlett ett arbete med kvalitetssäkring, helt i enlighet med det regleringsbrev som verket har fått av regeringen.
I verkets regleringsbrev för budgetåret 2007 uppmanades verket att redogöra för hur kvaliteten i handläggningen av bland annat asylärenden tillförsäkrades och utvecklades. Av redovisningen skulle särskilt framgå hur verket utvecklar och upprätthåller en egen landkunskap.
När Migrationsverket återrapporterade till regeringen, vilket skedde den 14 maj 2007, framgick att samarbetet mellan landinformationsenheten och rättsenheten på verket hade stärkts. Landkunskapsfrågorna samt rätts- och praxisfrågorna, som Magdalena Streijffert själv tog upp, har organisatoriskt knutits samman samtidigt som uppdelningen på olika enheter bidrar till att säkra kvaliteten på respektive områden.
I rapporten redogör Migrationsverket även för frågor kring konsekvensen i tillämpningen av rätts- och landspraxis inom verket och den ordning som införts för styrning och kvalitetssäkring. Därutöver är det så att Migrationsverket och migrationsdomstolarna i sina bedömningar använder sig av ett brett underlag där bland annat Utrikesdepartementets rapporter om de mänskliga rättigheterna och frivilligorganisationernas rapporter kan användas.
Det finns frivilligorganisationer som tillhandahåller landinformation i speciella frågor, till exempel RFSL och Ilga, det vill säga International Lesbian and Gay Association. Med detta anser jag att jag har svarat på hur frågorna är organiserade.