Peter Hultqvist (S):
Min utgångspunkt är kanske inte de tekniska systemen utan det praktiska utfallet. Då är det så att ni har lovat en kvalitetsförstärkning. Ni har gjort ett stort nummer av det. Men det blir inte så. Det är det som är kärnan i hela den här debatten, och det är det som diskuteras ute på högskolor och universitet. Man talar om kvalitetssatsning, men det blev inte så. Det blev fortsatta rationaliseringar, och det blev neddragningar i stället.
Då återkommer man till frågan: Hur ska ni nå trovärdighet när det gäller den här kvalitetssatsningen? Jag har nog rätt rejäl erfarenhet, kanske till och med större än Lars Leijonborg, av rationaliseringar i offentlig verksamhet i praktiken. Då kan jag ge ett gott råd, om man nu har en särskild politisk ambition på något område. Rikta pengarna och säg: De här får inte användas till någonting annat!
De här får inte gå in i den allmänna potten! Den förra s-regeringen gjorde, exempelvis med Wärnerssonpengarna, en riktad satsning på förskolan. De pengarna fick inte användas till annat än fler lärare, fler förskollärare, mer personal. På det sättet fick man också ut en effekt, och då åts de inte upp av rationaliseringar. Det kan alltså vara ett gott råd. Så kan man jobba också i en kommun eller ett landsting, och så jobbar man många gånger i privata företag.
Då kan man klara både rationaliseringar och den politiska effekt man är ute efter. Regeringens system och tänk på det här området är lite för valhänta och lite för grunda för att fungera i praktiken. Som läget är nu uppfattas det som att regeringen - jag har pratat med rätt många inom högskoleväsendet - lever lite i en egen värld. Man bottnar inte i deras verklighet.
Man pratar om kvalitetsförstärkning, men det är någonting annat som faller ut i verkligheten. Det är klart att det då blir en förtroendeklyfta. Man har jobbat med lokaler, data, administration och rationaliseringar de senaste 13 åren. Det här är liksom ingenting som har kommit upp nu. Det här jobbar man ständigt med på Högskolan Dalarna och på andra högskolor runt om i statsförvaltningen.
Men du har gett ett besked om att ditt råd är: Jobba med de frågorna! Men det löser inte problemet. Ni har talat om kvalitetsförstärkning. Det blir inte så. Sedan tycker jag att det är intressant att du i ditt svar, i det första inlägget, hänvisar till en utredning om forskning och kvalitet som nyligen presenterats. I den förordar man en väsentlig höjning av satsningen på varje student. Varje student kostar i dag i snitt 36 000.
Utredningen föreslår 55 000. På Högskolan Dalarna skulle det innebära, om man genomför det här, ett tillskott på ungefär 50 miljoner kronor. Det skulle vara ett rejält tillskott. Eftersom ministern hänvisar till den här utredningen i svaret är min fundering: Kan man förvänta sig en satsning i den här storleksordningen i framtiden? Frågorna kring kvalitetsförstärkningen på högskolan hopar sig.
Det är uppenbart att det inte är någon kvalitetsförstärkning. Ska man beskriva det positivt kan man säga att det möjligen är en delfinansiering av kostnadsökningen. Och då kanske det vore bättre om man i budgeten specificerade det hela som en delfinansiering av kostnadsökningen i stället för som en kvalitetsförstärkning. Det kanske inte låter så glamoröst, men det är ändå en positiv skrivning.
Det är en betydligt mer positiv skrivning än att säga att regeringen i praktiken ålägger högskolan besparingar.