Lotta Finstorp (M):
Tack, ministern, för svaret, som inte tyder på något större engagemang för frågan, tycker jag. Riksdagen antog våren 2014 alliansregeringens förslag i proposition 2013/14:178 Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer . Den innebär att Skatteverkets möjlighet att begära hjälp av socialnämnden i ärenden om kvarskrivning och sekretessmarkering lyfts fram i lagtexterna och att sekretessen för personuppgifter i ärenden om kvarskrivning stärks.
I propositionen redovisade alliansregeringen också sin syn på inriktningen för det fortsatta arbetet med att skapa ett starkare skydd för de våldsutsattas personuppgifter. Flera problem och brister behöver åtgärdas vidare. Den hot- och riskbedömning som görs i dag behöver utvecklas, och användningen av olika skyddsåtgärder behöver samordnas. Reglerna behöver också göras mer konsekventa sett från ett skyddsperspektiv.
Alliansregeringen ansåg att det fanns skäl att överväga hur dessa brister bör åtgärdas för att skapa ett bättre skydd för hotade och förföljda personer och att målet bör vara att skapa en sammanhållen och konsekvent reglering på området. Regeringen aviserade också sin avsikt att göra en genomgripande översyn av dessa frågor och då även ta upp frågor om användningen av fingerade personuppgifter och frågor om skyddade personkategorier.
Frågan om skyddade personuppgifter är en viktig del av arbetet med att förstärka skyddet för personer som utsätts för hot eller förföljelse. Alliansregeringen tog också flera initiativ till att stärka skyddet av personuppgifter för hotade och förföljda personer. Detta innebär till exempel att en person kan få nya identitetsuppgifter, som nytt namn och nytt personnummer.
Alliansregeringen beslutade också, eftersom man såg att mer måste göras i denna fråga, att låta en särskild utredare göra en samlad översyn av lagstiftningen och föreslå åtgärder som ger ett förstärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter. Det var just detta som nämndes i svaret från finansministern. En utredning tillsattes alltså, och betänkandet heter Ökad trygghet för hotade och förföljda personer .
Det överlämnades i juni 2015 till nuvarande regering och har remitterats. Remisstiden gick ut den 1 december 2015, det vill säga för ett och ett halvt år sedan. Vi hade från Alliansen förväntat oss att nuvarande regering snarast skulle fullfölja det reformarbete till skydd för hotade personer som påbörjades av alliansregeringen.
Men frågan har nonchalerats av regeringspartierna, och det har tagit alldeles för lång tid sedan betänkandet kom. Det som är ytterst anmärkningsvärt är att riksdagen 2013 tillkännagav för alliansregeringen att det saknas ett starkt skydd för våldsutsatta personer och att det leder till otrygghet och utsatthet. Det måste utarbetas skyndsamt och läggas fram inom rimlig tid. Motionen är undertecknad av nuvarande statssekreterare Leif Jakobsson, Socialdemokraterna.
Nyligen debatterades skatteförfarande- och folkbokföringsbetänkandet i denna kammare. Allianspartierna har en motion om vikten av att regeringen ska gå vidare med det nödvändiga reformarbetet för att öka skyddet för hotade och våldsutsatta personer. Men döm om min förvåning när regeringspartierna - Socialdemokraterna och Miljöpartiet - med stöd av Vänsterpartiet inte tycker att denna fråga är viktig trots det tillkännagivande man gjorde 2013.
Avslaget slår mot sårbara människors behov av skydd i en av de mest utsatta situationer man kan befinna sig i. S, MP och V avslog alltså Alliansens förslag om behovet av att lättare kunna byta identitet i samband med våld i nära relationer och även förslaget att regeringen ska återkomma med ett förslag till åtgärder. Det är därför jag har ställt denna interpellation till finansministern. Jag vill gärna höra mer om varför propositionen inte kommer.