Åsa Romson (MP):
Jens Holm har frågat mig på vilket sätt jag avser att skärpa säkerhetskraven för de svenska reaktorerna och vilka åtgärder jag kommer att vidta för att vi ska ha en enhetlig säkerhetsstandard för samtliga kärnreaktorer i Sverige. Vidare har Jens Holm frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Sverige skyndsamt ska införa höjt försäkringsbelopp för kärnkraftsbolagen.
När det gäller Jens Holms första fråga om att skärpa säkerhetskraven på kärnkraftverken togs detta upp vid interpellationen den 6 november och jag skulle därför vilja hänvisa till denna interpellationsdebatt. Som jag framförde då pågår nu ett antal utredningar samt uppdrag hos Strålsäkerhetsmyndigheten för att se över regelverket för kärnkraft.
När Strålsäkerhetsmyndigheten redovisat sina olika uppdrag till regeringen och när remissinstanserna har hunnit yttra sig om de olika förslagen som utredningarna presenterat kommer regeringen att vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa att säkerhetskraven blir ändamålsenliga. Som jag ser det kommer detta arbete att resultera i skärpta säkerhetskrav vid de svenska kärnkraftverken. Jens Holms andra fråga gäller enhetliga säkerhetsstandarder för kärnkraftsreaktorer i Sverige.
Det svenska regelverket gäller för alla reaktorer oavsett anläggningens utformning eller ålder. De säkerhetskrav och den tillsyn som Strålsäkerhetsmyndigheten tillämpar utgår från att reaktorernas säkerhet återkommande ska utvärderas och omprövas. Med detta följer att nödvändiga åtgärder för att upprätthålla säkerheten ska vidtas och att sträva efter att ständigt förbättra säkerheten genom att vidta säkerhetshöjande åtgärder.
Tänkbara åtgärder och säkerhetsförbättringar ska enligt regelverket identifieras genom att lära av erfarenheter från drift, händelser och olyckor inom den egna verksamheten eller från annan kärnteknisk verksamhet samt genom att ta till sig ny kunskap från forskning och utveckling. Åtgärder som krävs för att upprätthålla säkerheten måste vidtas för att anläggningen ska tillåtas att vara i drift.
Hur den tekniska lösningen ser ut eller vad åtgärderna innebär påverkas emellertid av anläggningens utformning och kan skilja mellan olika kärnkraftsreaktorer i Sverige. När det gäller övriga säkerhetsförbättringar görs en bedömning av vad som är möjligt att genomföra. Vid denna bedömning påverkar anläggningens utformning och ålder vilka åtgärder som behöver vidtas för enskilda kärnkraftsreaktorer.
I de fall som Jens Holm refererar till och som gäller de så kallade oberoende härdkylningsfunktionerna har Strålsäkerhetsmyndigheten gjort bedömningen att åtgärder måste vidtas. Det måste bli möjligt att föra in vatten i reaktortanken även om alla i dag installerade system för nödkylning och eltillförsel är skadade eller utslagna. Därför kommer åtgärder att vidtas vid alla reaktorer oavsett ålder och utformning för att möjliggöra detta.
Den tredje frågan, herr talman, rör vilka åtgärder jag avser att vidta för att Sverige skyndsamt ska införa höjt försäkringsbelopp för kärnkraftsbolagen. Jag vill börja med att säga att regeringen anser att kärnkraften ska bära en större andel av sina samhällsekonomiska kostnader. Jag kan konstatera att riksdagen tidigare beslutat om att Sverige ska godkänna ändringsprotokoll från Pariskonventionen.
Sverige måste naturligtvis uppfylla sina internationella åtaganden i enlighet med Pariskonventionen om skadeståndsansvar på atomenergins område. Det sker i dag med de krav på försäkring som finns i atomansvarighetslagen. När 2004 års ändringsprotokoll träder i kraft kan regeringen sätta den nya lagen om ansvar och ersättning för radiologiska olyckor i kraft, vilket kommer att innebära höjda belopp.
Det kan ske först när samtliga parter som är medlemsstater i EU är färdiga att ratificera enligt ett rådsbeslut från 2004. Av EU:s medlemsländer är det endast Belgien, Förenade kungariket, det vill säga Storbritannien och Nordirland, och Italien som ännu inte är färdiga med sin lagstiftning för att kunna ratificera. De två förstnämnda har kommit långt, och vår bedömning är att de kan bli klara under 2015.
Jag kommer att följa frågan aktivt och vill verka inom EU för att de parter som är klara att ratificera kan göra detta så snart som möjligt.