KBLab/rixvox huggingface dataset:
Per Åsling (C):
När vi nu ska debattera betänkandet om personalliggare vill jag förmedla att varje enskild justering av befintliga regelverk med någon motivering kan anses fylla ett syfte. Men det är just en justering, en utökning av befintliga regelverk, och som sådan blir det ytterligare en sten på bördan för Sveriges företagare.
Regeringens förslag om ett utvidgat personalliggarsystem beräknas öka de administrativa kostnaderna för företag med drygt 30 miljoner kronor årligen. Personalliggare i fler verksamheter Herr talman! När vi i dag debatterar ytterligare regler vill jag understryka processerna kring nya regler men också hur det politiska system som hanterar nya regler måste förändras.
Alla moment som tar tid från företagens huvudsyssla kostar pengar och energi. Varje timme som går åt till att fylla i en blankett eller på annat sätt redovisa uppgifter är en förlorad timme ur företagarens och jobbskaparens synvinkel. Därför måste vi vara vaksamma på vilka bördor vi lägger på företagarnas axlar.
Den största andelen företag i Sverige är småföretag, som drabbas hårt eftersom de inte har någon särskild personal anställd att hantera reglerna. Herr talman! Vid denna omfattande utvidgning är det absolut avgörande att hänsyn tas till den kritik som framförs mot befintliga regler.
Kritiken avser i huvudsak otydligheter när det gäller samlade personalliggare. Detta försvårar utvecklandet av digitala lösningar som underlättar arbetet med att föra personalliggare men som också säkerställer en hög kvalitet i den information som samlas in.
Det är särskilt viktigt att ta denna hänsyn, eftersom det avser att minska de administrativa kostnaderna för företagen som ska leva upp till regelverket. Regeringen behöver därför tillse att reglerna om samlad personalliggare i byggverksamhet tillämpas enhetligt av Skatteverket samt att reglerna är tydliga och enkla att följa.
Sådana åtgärder skulle innebära att det blir lättare för företagen att göra rätt. Kvaliteten på informationen som samlas in skulle höjas, och det blir i förlängningen ett bättre underlag för Skatteverket att använda sig av i syfte att motverka skatteundandragande. Herr talman!
Syftet med personalliggare är att bidra till att minska förekomsten av svartarbete och skapa sjystare och bättre konkurrensförhållanden. Krav på personalliggare införs i verksamheter där det bedöms förekomma svartarbete. Herr talman! Med detta sagt vill jag avslutningsvis yrka bifall till Alliansens reservation 1.
Per Åsling (C):
Vi har nu att diskutera skatteutskottets betänkande SkU7 Riksrevisionens rapport om regeringens skatteutgiftsredovisning . Skattesystemet ska vara rättvist, och det måste också upplevas som rättvist samt stimulera till arbete och företagande. Att skattesystemet är enkelt och transparent är avgörande för dess legitimitet.
Det är också viktigt att människor är medvetna om hur mycket de betalar i skatt och vad pengarna används till. Riksrevisionens rapport om skatteutgifter är ett av flera viktiga bidrag till hur skattesystemsredovisningen i budgetarbetet kan utvecklas. Skatteredovisningen måste kontinuerligt ses över och förbättras.
Det är därför kammaren i juni förra året fattade beslut om ett tillkännagivande om att redovisningen av skatteutgifterna skulle bli ett mer aktivt verktyg i skatteuppföljningsarbetet och därmed också i budgetarbetet. Fru talman!
För att medborgare ska kunna ta ställning till de bedömningar en regering gjort med sin skattepolitik är det nödvändigt att de känner till skattesystemets effekter. Märk väl att vi inte ska hamna i ett läge där vi börjar räkna med dynamiska effekter, men som ett demokratiskt verktyg är det oerhört angeläget att regeringen kan visa vilka effekter skattepolitiken får.
Sedan är det i grunden upp till var och en av väljarna att bedöma hur man ser på resultatet. Riksrevisionens rapport om reger-ingens skatteutgifts-redovisning Den nuvarande regeringen har sedan den kom till makten 2014 tagit steg efter steg bort från öppenhet.
Alliansregeringarna redovisade den förda politikens effekter på en rad områden - det kunde gälla jämställdhet, fördelningseffekter och sysselsättningen. Den nuvarande regeringen har tyvärr i mindre omfattning redovisat effekterna; till exempel finns inte sysselsättningen med i de senaste redovisningarna.
Regeringar bör efter bästa tillgängliga kunskap och konventioner redovisa effekterna av den förda politiken. Fru talman! Skatter utgör i dag den enskilt största utgiften för hushåll. Studier visar att svenskarna konsekvent underskattar hur mycket skatt de betalar.
Människor påverkas av alla skatter, inte bara av de direkta utan även av de indirekta skatterna. Trots det är kunskaperna om just de indirekta skatterna - det kan gälla moms eller arbetsgivaravgifter - väldigt begränsade. Studierna visar att just arbetsgivaravgifterna framstår som särskilt förvirrande, och de är ju delvis en skatt på arbete.
Informationen om skattesystemet måste förbättras. Med det sagt, fru talman, vill jag instämma i Riksrevisionens rekommendationer till regeringen när det gäller att förbättra redovisningen av skatteutgifter.
Per Åsling (C):
Jag vill vända mig till statsrådet Tomas Eneroth. Min fråga gäller Meråkerbanan, järnvägen mellan Storlien och Trondheim.
Den norska nytillsatta regeringen, bestående av Høyre och Fremskrittspartiet, har i budgeten för nästkommande år tagit bort en satsning på just den järnvägssträckan, som är angelägen ur både ett svenskt och ett norskt perspektiv.
Dåvarande infrastrukturministern, centerpartisten Åsa Torstensson, och hennes norska kollega, Liv Signe Naversete, gav respektive ansvarig myndighet, för svensk del Banverket, i uppdrag att se över förbindelserna mellan länderna. Det har resulterat i en norsk satsning.
Min fråga är: Vilka åtgärder är statsrådet Tomas Eneroth beredd att vidta för att stötta den norska regeringen?
Per Åsling (C):
Jag vänder mig till statsrådet Ardalan Shekarabi. Östersunds-Posten skrev i måndagens ledare att det är trotsigt, idiotiskt och dyrt att lägga ned flygledningen.
Man skrev det med anledning av att Swedavia och Luftfartsverket förra torsdagen offentliggjorde att flygledningen kommer att läggas ned på en rad regionala flygplatser och flygledarna flyttas till Arlanda.
Jag ställer frågan till statsrådet Shekarabi: Är statsrådet beredd att agera, och vilka åtgärder är statsrådet i så fall beredd att vidta för att denna centralisering av statliga jobb inte ska fullföljas? Vi vet att Åre Östersund Airport, som är min flygplats, växer, och det är mycket tack vare att chartertrafik kan landa där.
Jag tror att vi alla är överens om att en flygledning på plats är bättre än fjärrstyrning från Arlanda.
Per Åsling (C):
Tack för svaret! Det är oerhört angeläget att regeringen visar handlingskraft här och ser till att de statliga myndigheterna, som regeringen kan styra, inte fortsätter med den centralisering som nu sker i en rad olika fall.
Därför vill jag direkt uppmana herr Shekarabi att se till att det nu blir stopp för den föreslagna centraliseringen av dessa 40 jobb.
Per Åsling (C):
Jag vill vända mig till justitie- och inrikesminister Morgan Johansson. Polisen har problem. Det känner vi till. Problemen fokuseras ganska ofta på utsatta områden intill storstäder. Men det är ingalunda bara där det är problem. Vi har också problem i svensk landsbygd.
Hur polisen är bemannad på olika ställen tenderar att bidra till den regionala klyvningen. I Jämtlands län, som jag kommer från och representerar, har vi ungefär 200 poliser på en yta som är större än Holland eller Danmark. Det skapar utmaningar i sig.
Min fråga till statsrådet är: Är statsrådet nöjd med regeringens och statsrådets egen insats för att få poliser över hela landet?
Per Åsling (C):
Från Centerpartiets sida har vi i åratal gått ut och jobbat för ett smalare men vassare EU, där frågor som är av gränsöverskridande karaktär och som kräver gemensamt agerande för att stärka helheter ska hanteras på EU-nivå. Med det sagt vill jag tydligt konstatera att detta inte gäller skattefrågorna. Fru talman!
Vi kan se hur kommissionen försöker stärka sin roll och ta mer makt på medlemsländers bekostnad. Vi ser det nu i kommissionens meddelande, som flera före mig har kommenterat här, där man vill förändra beslutsfattandet för skattepolitiken.
Man vill inom EU gradvis se övergångar från enhällighet till beslut med kvalificerad majoritet. Jag tycker att det är dåligt, och jag tycker att det är anmärkningsvärt.
Det förslag och det upplägg som kommissionen skisserar är ett förslag i fyra steg. Man försöker på så sätt göra förslaget mer attraktivt.
I de fyra stegen tar man mer och mer makt, och i det fjärde steget öppnar man upp för en beskattningsrätt från EU-kommissionens sida.
Det är klart att det förändrade system och upplägg som skisseras också innebär att makt flyttas till Bryssel på bekostnad av nationalstaterna och deras beslutande folkvalda församlingar.
Jag är glad att det i skatteutskottet finns en bred uppslutning bakom den starka kritik som vi framför i utlåtandet.
Vi säger tydligt att det är viktigt att medlemsstaternas möjlighet att införa och behålla egna nationella skatteregler är en princip som måste både behållas och värnas.
Med detta, fru talman, vill jag i denna sena debattimme yrka bifall till skatteutskottets förslag i utlåtande nr 24 att utlåtandet läggs till handlingarna.
Per Åsling (C):
Det fanns en tid när handel med aktier och andra värdepapper var något som framför allt börsmäklare, finansmän och andra insatta sysslade med. Att köpa och sälja värdepapper på egen hand var inget som gemene man ägnade sig åt. Sedan kom internet.
Genom nätbaserade banker kan småsparare i dag enkelt handla med värdepapper genom några få knapptryckningar, från både traditionella storbanker och mer nischade uppstickarbanker. Genom investeringssparkontot har aktiesparandet förenklats. Det har också blivit enklare att deklarera.
Den vanliga småspararen behöver inte tänka på skattekonsekvenser av att omplacera inom ramen för sitt ISK. Fru talman! Investeringssparkonton är ingen exklusiv historia för en liten elit. Tvärtom - i dag finns mer än 1,8 miljoner investeringssparkonton i Sverige.
Totalt har över 280 miljarder investerats via ISK. Man kan med fog hävda att det har blivit småspararnas egen folkrörelse. Då måste vi som lagstiftare i riksdagen sända signalen att det ska löna sig att spara.
Vi ska göra det smidigt att spara, särskilt i dagens läge då många hushåll ligger på historiskt höga belåningsnivåer. Herr talman! Riksrevisionens rapport är välkommen. I grunden behöver reglerna kring aktiesparande i ISK kontinuerligt ses över. Politiken ska sätta ramarna men inte begränsa utvecklingen.
Då måste regelverket vara lyhört för de begränsningar som det nuvarande ISK-systemet innebär. Vilka sparprodukter som ligger i framtiden vet vi inte. Vi kan bara titta på begreppet crowdfunding, eller gräsrotsfinansiering, som började dyka upp för ett tiotal år sedan.
Vad som ligger i framtiden kan vi inte mer än gissa, och kanske inte ens det. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till skatteutskottets förslag.
Per Åsling (C):
Godstransporterna på våra vägar ökar för varje år, och transportsektorn är den främsta källan till koldioxidutsläpp i Sverige. Flertalet riksdagspartier och branschen har satt upp ett tufft klimatmål, nämligen att minska utsläppen med 70 procent till år 2030. Det är därför viktigt att vägavgifterna inom Eurovinjettsamarbetet nu förändras.
Utsläppsminskningen är en mycket stor utmaning, och det gäller att skapa klarhet om att miljömålen verkligen gäller och ska uppnås. Sveriges andel av de globala utsläppen är liten. Ska vi påverka klimatet måste vi göra saker som får spridning i andra länder.
Vi behöver sikta in oss på åtgärder som både minskar utsläppen och ökar tillväxten. Grön skatteväxling och smarta styrmedel är därför att föredra framför skatter som bara drar in pengar till statskassan.
Med den Eurovinjettförändring som nu kommer att genomföras beräknas bruttointäkterna öka med ca 240 miljoner kronor. Av dessa kommer drygt 170 miljoner från utländska åkeriers vinjetter. Höjda och miljö-differentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet Herr talman!
För Centerpartiet har det varit viktigt att en reformerad Eurovinjett inte blir en kilometerskatt - att skatt inte tas ut utan miljöstyrning. Samtidigt är det oerhört viktigt att EU-länderna har system som liknar varandra. Tunga lastbilar kör många miljoner kilometer till och från Sverige.
Därför måste vi inom ramen för EU-samarbetet dra i samma riktning. Skatten är inte till för att skjuta till mer pengar till de statliga finanserna, utan skatten ska bekosta slitage på vägar och utgöra en klimatstyrning av godstransporterna. Herr talman! Grundprincipen är att alla transportslag ska bära sina samhällskostnader.
Alla transportslag behöver omfattas av klimatmålen. Att ställa om transportsektorn är en utmaning, men det är inte omöjligt. Teknikutvecklingen sker snabbt genom effektivisering, elektrifiering och förnybara drivmedel, men också genom digitalisering och automatisering.
Det skapar stora möjligheter att minska utsläppen och miljöpåverkan från transporterna utan att minska mobiliteten, det vill säga möjligheten för människor och varor att enkelt och snabbt resa och transporteras.
Från Centerpartiets sida ser vi det som mycket angeläget och nödvändigt att öka användningen av inhemska förnybara drivmedel som ersätter fossila bränslen i personbilar, tunga transporter och arbetsmaskiner. Den omställningen måste ske nu, herr talman.
Med det sagt vill jag tillägga att vi ställer oss bakom betänkandet.
Per Åsling (C):
Jag vill vända mig till statsrådet Anders Ygeman. Min frågeställning är: Vad gör regeringen för att öka överföringskapaciteten för el? Vad är på gång, och vad kan vi ytterligare se inom planeringsområdet? Jag ställer frågan utifrån att det finns starka samhällsekonomiska och kommersiella intressen i att elnätet byggs ut och förstärks.
Det är en mycket stark tillväxt på den förnybara elproduktionssidan i dag. Vindkraften håller på att segla upp som den största produktionsgrenen. Men det finns stora geografiska diskrepanser mellan var produktion och konsumtion sker. Det är därför viktigt att vi får till stånd ett system som ökar kapaciteten.
Där kommer givetvis Svenska kraftnät att vara en huvudaktör.
Per Åsling (C):
Jag tackar statsrådet för svaret. Just med bäring på Svenska kraftnät och dess roll gjorde Riksrevisionen en översyn. Man kom med en rapport 2016 som sedermera behandlades i näringsutskottet. Här i kammaren gjordes ett tillkännagivande.
Pointen där var att det är viktigt att en fristående aktör är med och gör de samhällsekonomiska bedömningarna i samband med utbyggnad av nät.
Per Åsling (C):
Jag vill vända mig till statsrådet Ardalan Shekarabi. Min fråga är: Vad planerar regeringen att göra för att stärka myndigheters lokala och regionala närvaro runt om i landet? Jag ställer frågan utifrån att vi har sett att myndigheter under senare år har centraliserat verksamhet och koncentrerat jobben till större orter. Landsbygden är förloraren.
Jag ställer också frågan utifrån att vi nu ser att myndigheter planerar att göra förändringar. Arbetsförmedlingen nämndes här tidigare av Ulla Andersson. Men Kronofogden är en annan myndighet som nu har på sin agenda att flytta jobb från mindre orter till större orter. Detta är mycket olyckligt. Landet klyvs, urbaniseringen späs på, servicen försämras och arbetsmarknaden försämras också.
Det försvårar för näringslivet att rekrytera om det bara är privata jobb som erbjuds.
Per Åsling (C):
Jag ber att få tacka för svaret. Jag tycker att det är bra att regeringen tydligen nu satsar på att titta närmare på hur myndighetsnärvaron är runt om i landet och på kommunal nivå.
Men det gör att jag också dristar mig till att fråga: Borde då inte regeringen också fatta ett beslut om ett moratorium för att stoppa nedläggning och koncentration av kontor till dess att nya beslut finns på plats?
Per Åsling (C):
Det arbete med en grön skatteväxling som alliansregeringen påbörjade fortsätter nu efter flera år av enbart nettohöjningar på skatteområdet på jobb och företagande. Den budget som Centerpartiet ställer sig bakom fokuserar på klimatet, åtgärder för en levande landsbygd och ett mer effektivt jobbskapande. Det är också en budget som sänker skatten med 13 miljarder kronor.
Centerpartiet har drivit igenom betydande förändringar av den ekonomiska politiken som stärker hela landet inför framtiden. Vissa av skattesänkningarna är en del av den gröna skatteväxlingen. Skatten på jobb och företagande sjunker medan miljö- och klimatskadlig verksamhet betalar mer i skatt. Fru talman! Inkomstskatterna sänks nästa år.
Dels sänks marginalskatter som under lång tid har placerat Sverige i en inte alls särskilt smickrande global toppnivå. Dels sänks inkomstskatterna för den som bor på landsbygden. I Sverige ska människor kunna leva och verka oavsett var i landet de bor.
Vi har varit kritiska till det orättvist höga skattetryck som framför allt drabbat människor i norra och västra delarna av Sverige. Det har lett till att alldeles för många unga människor valt att flytta från de små kommunerna i dessa områden.
Nu blir förslaget om sänkt skatt i utvalda områden verklighet för att sluta den växande skatteklyftan mellan land och stad. Vi har drivit på för att sänka arbetsgivaravgifterna för de allra minsta företagen genom ett ingångsavdrag. Det blir därmed billigare för företag att anställa de personer som är nya på arbetsmarknaden. Detta kommer att realiseras efter årsskiftet. Fru talman!
Den gröna skatteväxlingen behöver fortsätta. Det är bra att höja skatten på sopor och sänka skatt på jobb och företagande. Förslaget om skatt på avfallsförbränning innebär att såväl nyinvesteringar som återinvesteringar i avfallsförbränningskapacitet blir mindre lönsamma.
Det här kommer att leda till att avfallsförbränningskapaciteten i Sverige minskar efter 2030. Detta förväntas i sin tur att bryta trenden med ökade utsläpp till följd av allt högre kapacitet i avfallsförbränningen. Samhället kan inte vara beroende av att vi ska öka mängden avfall. Det är att gå åt fel håll.
Fjärrvärmeverk har investerat i extremt stora pannor, och det är ett problem att man har räknat med ökade avfallsmängder. Vi måste såklart gå åt andra hållet. Vi ska komma ihåg att skatten på avfallsförbränning är en skatt på avfallsbränsle, vilket i dag är skattemässigt gynnat jämfört med andra fossila bränslen.
Avfallsbränslet är till skillnad från fossila bränslen helt skattebefriat. Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande nr 12 om avfallsförbränning.
Per Åsling (C):
Svensk ekonomi tillhör de absolut mest klimateffektiva i världen. Sverige har bevisat att tillväxt kan ske parallellt med mindre miljöpåverkan och att miljö och ekonomisk tillväxt går hand i hand. Vår bnp har växt med mer än 60 procent sedan 1990 samtidigt som utsläppen av växthusgaser har minskat med över 20 procent.
Mycket har gjorts, men mycket mer kommer att behöva göras. Fru talman! På bordet i dag ligger nästa steg i den gröna skatteväxlingen. Det är en skatteväxling som när denna mandatperiod är slut ska omsluta uppemot 15 miljarder kronor. Det är en skatteväxling som innebär att skatten på jobb, företagande och landsbygd sänks.
Till skillnad från skatter som snedvrider ekonomin rättar grön skatteväxling till snedvridningar och låter utsläppare betala för den miljöskada de gör. Centerpartiets främsta prioritering på det här området är att kraftigt minska mängden plast och farliga mikroplaster i den svenska naturen och vattendragen.
När man lyssnar på hur debatten låter kring grön skatteväxling är det lätt att missa själva poängen med skatteväxlingen. Målet är inte att öka det totala skattetrycket utan att förändra strukturen på skattesystemet och öka dess miljörelatering.
Sverige har ett högt skattetryck på en rad utsläpp men ändå en förhållandevis låg andel miljöskatter i förhållande till det totala skatteuttaget. Fru talman! 70 procent av det marina skräpet i Östersjön är plast.
Det har spridits en felaktig bild av att skatten införs för att minska plastskräpet i haven globalt. Även om Sverige är bättre än de andra länderna är det inte så att vi inte har problem med nedskräpning. Det primära är att minska nedskräpningen av plast i den svenska naturen, i sjöar, bäckar, åar, älvar och givetvis hav.
Fru talman! Vi måste bort från samhällets beroende av engångsplast och slit-och-släng-mentaliteten. Centerpartiet har drivit frågan om minskat plastberoende på hemmaplan och i EU.
I EU har man kommit överens om att förbjuda till exempel plastbestick och sugrör i hela unionen till 2025. Vi vill nu att man höjer ambitionsnivån och tar tag i fler engångsartiklar i plast som kaffemuggar, lock och snabbmatsförpackningar.
Många av de stora miljövinsterna har kommit från att politiken och företagen växeldrar och samarbetar. Europa och USA var tidigt ute med att ställa utsläppskrav på bilar. Industrin, specifikt Volvo, svarade med att utveckla katalysatorer. Politiken förbjöd de mycket skadliga freonerna.
Industrin utvecklade alternativa kylmedel. Samma steg behöver vi nu ta med de kvarvarande engångsartiklarna.
Kan politiken sätta ett stoppdatum för engångsplaster i de kvarvarande stora nedskräpningsartiklarna är vi övertygade om att fullgoda alternativ kommer att utvecklas - men det är då också viktigt att företag och innovatörer får veta detta i god tid.
Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande 13.
Per Åsling (C):
Jag noterar att Niklas Wykman i sitt anförande inte sa någonting om hur Moderaterna vill komma till rätta med de stora problem vi ser runt om i världen med utsläpp av mikroplaster som skadar vår natur. Jag noterar också att Niklas Wykman flera gånger hänvisar till Konjunkturinstitutet.
Jag vill påpeka, för att fortsätta på temat remissinstanser och myndigheter, att Datainspektionen, Domstolsverket, Ekonomistyrningsverket, Forskningsrådet för miljö, Livsmedelsverket, Naturvårdsverket, Skatteverket och Tillväxtverket antingen tillstyrker eller inte har någonting att invända mot det förslag som vi har på vårt bord.
Plast, också ny plast, fortsätter att skräpa ned vår närmiljö. I de stora haven beräknas 80 procent av nedskräpningen vara plastskräp av olika slag, i Östersjön 70 procent.
Utsläppen fortsätter också i Östersjön, företrädesvis från de länder som har dålig struktur på sin återvinning och sophantering.
Vad vill Moderaterna göra? Du är svaret skyldig, Niklas.
Per Åsling (C):
Lösningen på de svenska miljöproblemen kan ju inte vara att exportera den teknik som vi har och där vi är föregångare. Vi löser ju inte de svenska utsläppsproblemen med det.
När det gäller att dela med oss, exportera och bidra till att den svenska industrin satsar ännu mer på att utveckla värdefull specialteknik är det ingen skillnad i uppfattning.
Det är därför vi är så måna om att göra en skatteväxling, att underlätta för företag att jobba med innovativa lösningar och att göra det lättare för företag att växa och anställa människor och på så sätt bidra till att stärka den svenska ekonomin.
Vi måste ha modet att börja med att sopa framför egen dörr och se till att göra vad vi kan. Jag vill kunna se mina barn och barnbarn i synen säga: Vi gjorde vad vi kunde för att stoppa miljöpåverkan.