David Josefsson (M):
I våras befann sig Sverige i ett exceptionellt läge. En global pandemi drog snabbt fram över världen och omöjliggjorde folksamlingar. Det gjorde också att aktieägare och medlemmar i ekonomiska föreningar riskerade att inte kunna utöva sina rättigheter i de bolag eller föreningar där de var ägare eller medlemmar. Regeringen tog därför snabbt fram temporära ändringar i lagstiftningen för att möjliggöra helt digitala stämmor och årsmöten samt stämmor och årsmöten med endast poströstning.
Det var nödvändiga förändringar. De förlängningar som vi nu har att besluta om är också nödvändiga, eftersom pandemin ser ut att bli långvarig. Men jag menar, fru talman, att frågan handlar om något större än att bara förlänga en tillfällig lagstiftning. Till att börja med har den nuvarande tillfälliga lagstiftningen fått viss kritik. Det gäller bland annat möjligheten att genomföra stämmor med endast poströstning.
Det är något som riskerar att kringskära medlemmars och aktieägares rättigheter, även om detta till viss del har kompenserats genom ytterligare bestämmelser om minoritetsskydd. Detta är i sig ett skäl att göra en mer genomgripande utredning om lagstiftningen.
Men det finns också i frågan ett bredare perspektiv som inte ska glömmas bort, nämligen att digitala stämmor också har många fördelar och kan vara ett sätt att stärka ägar- eller medlemsdemokratin, samtidigt som man sparar tid, pengar och miljö på att minimera resor och inte behöva ses i stora konferenslokaler.
Jag har under de senaste månaderna varit i kontakt med företrädare för en rad bolag och föreningar som genomfört digitala stämmor, och jag har hört deras inspel. Jag har också varit i kontakt med entreprenörer som tagit fram produkter som på olika sätt stöder genomförandet av digitala årsmöten och stämmor. Nästan samtliga av dem jag varit i kontakt med konstaterar att digitala stämmor, eller åtminstone digitalt deltagande på stämmor, är här för att stanna.
Men man säger också att det finns vissa problemställningar som inte fångats upp i den temporära lagstiftningen. Det handlar om det jag nämnde om poströstning, men det handlar också exempelvis om hur man på ett säkert sätt kan identifiera utländska ägare och medlemmar som inte har svenskt bank-id och om hur man säkerställer att endast behöriga kan ta del av förhandlingarna om det är reglerat så i stadgar. Fru talman!
Lagstiftningen möjliggjorde så kallade hybridstämmor redan före de tillfälliga ändringarna. Nackdelen med hybridstämmor är att bolaget eller föreningen då alltid måste ha beredskap för att ägare eller medlemmar kan vilja dyka upp fysiskt på stämman. Därför borde också möjligheten finnas att genomföra helt digitala stämmor. Det är viktigt att påpeka, fru talman, att det handlar om möjligheter och frivillighet.
De bolag eller föreningar som vill ses fysiskt när läget så tillåter ska givetvis få göra det. Men de som vill fortsätta att ses digitalt ska också ges möjlighet att göra det. Hur man ser på fysiska stämmor och årsmöten har visat sig skilja sig åt. Förlängning av de tillfälliga åtgärderna för att underlätta genomförandet av bolags- och förenings-stämmor Jag tar mig friheten att dra två anekdotiska historier.
När jag diskuterade frågan om digitala stämmor förra veckan fick jag höra om en bostadsrättsförening i Göteborg som prövat digitalt årsmöte i våras men konstaterat att ett fysiskt årsmöte var att föredra, eftersom man faktiskt också fick träffa sina grannar. Jag har också fått berättat för mig om en bostadsrättsförening i Stockholm som genomfört ett digitalt årsmöte och konstaterat att det fungerade alldeles utmärkt.
Som en medlem berättade: Det gick mycket snabbare, och man slapp vara social med grannarna efteråt. Man kan bara föreställa sig hurdan stämningen är i den trappuppgången, fru talman. Skämt åsido - det finns bostadsrättsföreningar som redan skrivit in i stadgarna att årsmötena alltid ska ske i form av hybridstämmor, eftersom det handlar om semesterboenden med medlemmar spridda över hela landet.
Intresseorganisationen Aktiespararna lyfte redan innan pandemin bröt ut fram digitala stämmor som ett sätt att möjliggöra för små aktieägare att engagera sig i de bolag där de är ägare. Det är helt enkelt ett sätt att stärka äganderätten men också möjligheten att utöva ägaransvar. Digitala stämmor är inte någon science fiction. De lagliga möjligheterna har funnits i flera år i bland annat USA och vårt grannland Danmark.
Pandemin har trots alla sina hemskheter också fört med sig en del positiva förändringar. Ökad digitalisering, däribland digitalisering av årsmöten och bolagsstämmor, ser ut att vara en av de förändringarna. Därför är det också nödvändigt att redan nu se över lagstiftningen och permanent möjliggöra digitala stämmor. Fru talman! Med det sagt yrkar jag bifall till Moderaternas, Kristdemokraternas och Liberalernas reservation.