KBLab/rixvox huggingface dataset:
Hans Wallmark (M):
Min partiledares interpellation till statsministern, som försvarsministern och jag tar svaren för, hade som tredje fråga till statsministern: Hur avser statsministern att agera för att skapa en öppen och tydlig debatt kring Sveriges samarbete med Nato? Jag tycker att dessa 45 minuter i kammaren är en god illustration till den förfrågan som min partiledare riktade till Peter Hultqvists partiledare. Jag fick en fråga om Warszawapaktens upplösning var ett argument. Fru talman!
Jag har personligen inga fantomsmärtor för avsaknaden av Warszawapakten, även om det finns andra ledamöter av kammaren som kanske har det. Argumentet har varit att inta något slags mitt-emellan-position. Om den ena alliansen inte finns är det svårt att vara mitt emellan. Därför tycker jag att just det argumentet borde avfärdas omedelbart. Fru talman! Debatten har handlat en hel del om dokumentet. Vi lämnar det därhän. Jag vill återkomma till den grundläggande frågan.
Vill vi eller vill vi inte vara med i det samarbete som britterna har inom ramen för JEF? Försvarsministern säger att frågan inte har beretts politiskt än, och det finns inte ett ställningstagande. Men hur ser den politiska beredningen ut? När återkommer man med ett ställningstagande? Fru talman! Helt i enlighet med det som står i inriktningspropositionen är det fullt rimligt att Sverige blir en del av JEF.
Det är mer rimligt att vi blir en del av det än att vi tackar nej. Hur ser beredningen ut? Hur återkommer regeringen i frågan? Fru talman! Försvarsministern konstaterar att det är en grundläggande skillnad på att vara med i Nato och inte. Exakt! Det är precis vad det handlar om. Jag har inte för avsikt att fösa in något annat land i samarbetet, men däremot pågår en lika levande och lika vital diskussion i Finland.
Mitt systerparti i Finland är för ett Natomedlemskap. Så är det även med mina systerpartier i Norge och Danmark. Parentetiskt kan jag säga att Peter Hultqvists systerpartier i Norge och Danmark också är för ett Natomedlemskap.
Hans Wallmark (M):
Stort tack för det här utbytet, Anna Johansson! Det som gör mig bekymrad är den skorrande rösten, som många känner i Öresundsregionen. Det handlar om de festtal som vi håller - det gäller inte bara Anna Johansson, utan det gäller mig och alla andra som är engagerade i nordiska frågor, nordiskt samarbete och nordisk integration - och att den här typen av saker sedan inträffar.
När verkligheten blir annorlunda jämfört med hur talen utformas är det klart att det finns en risk för frustration. Vi som har arbetat med nordiska frågor ett antal år har gjort vad vi har kunnat för att på olika sätt rulla tillbaka ett antal gränshinder som har försvårat rörelser mellan länderna, inte minst i Öresundsområdet.
Då är problemet, vilket väl även Anna Johansson får erkänna, och det tror jag att hon i någon mening också redan har gjort, att detta såklart skapar svårigheter och uppfattas som hinder. Det viktiga är då vad man kan göra för att lätta på det. Hur kan man handha detta på ett bättre och enklare sätt? Fru talman!
Jag uppskattar ändå att höra att det pågår ett arbete i regeringskretsen med att se hur man kan hantera Hyllie, att man eventuellt kan genomföra kontroller på tågen så att den dubbla kontrollfunktionen kanske kan avskaffas. Det är ett starkt önskemål från många i Öresundsregionen.
Den fråga som statsrådet inte berörde - men det kan hon ju göra i sitt sista inlägg på två minuter - är detta med den ekonomiska kompensationen och huruvida det finns några sådana planer i regeringskretsen. Sedan får jag väl i andra sammanhang leta upp den nordiska samarbetsministern Kristina Persson för att fråga vilka bakgrundsreflektioner man gjorde när det gällde nordiskt samarbete och Öresundsintegration och vad det här långsiktigt får för konsekvenser för det nordiska samarbetet.
Hans Wallmark (M):
Det är uppskattat och lite rörande att både Eva-Lena Jansson och utrikesminister Margot Wallström efterlyser att Ulf Kristersson ska ta budgetansvaret. Jag önskar att den dagen snart kunde inträffa att det är Ulf Kristersson som är ansvarig för Sveriges samlade finanser. Då skulle det, herr talman, bli bra på många sätt. Det är jag rätt övertygad om.
Vi skulle få en lägre utgiftsmassa än den som den nuvarande regeringen presenterar, en bättre skattefördelning och, förhoppningsvis, pengar både till försvaret och till internationella insatser. Tack för att ni hoppas på vår förmåga att få Ulf Kristersson att lösa detta! Jag vill dock ta upp det som utrikesministern avslutade med, nämligen Mali.
Jag tycker att det är viktigt att vi gång på gång markerar att vi samfällt står bakom de svenska kvinnor och män som deltar. Det är också viktigt att vi påpekar att det är farligt. Därför har vi det delade ansvaret att säga: Ja, ni är där för vårt intresse, ni är där för fredens skull, och det är vi som har fattat beslutet.
Utrikesministern undrade, herr talman, vad det är vi inte är överens om. Jag tror och hoppas att några av processerna kan lösas, och då kan det krävas internationella insatser i och kring Libyen, på Cypern eller i och kring Syrien. Men den svenska regeringen har inte några pengar till internationella insatser för 2016.
När det gäller 2017 kan de förbrukas rätt fort, för utrikesministern och jag vet att Försvarsmakten sitter och tittar på huruvida en förlängning i Mali är möjlig och hur den skulle kunna se ut. Precis som utrikesministern säger skulle det kunna vara önskvärt. Det kan behövas internationella insatser, och det kommer att kräva pengar. Därför uppmanar jag till beredskap.
Hans Wallmark (M):
Tack för svaret, försvarsminister Peter Hultqvist! Utgångspunkten, fru talman, för interpellationen som jag väckte var Folk och Försvars rikskonferens i Sälen uppe i Dalafjällen, i Peter Hultqvists valkrets, för ungefär två veckor sedan.
Det gick ett sus genom salen på Högfjällshotellet i Sälen när utrikesministern som första stora talare på söndagen utvecklade sina tankar om någon form av värnplikt - lite oklart hur och när och exakt hur det skulle se ut i kanterna. Fru talman! Låt mig återvända till ämnet Sälenfjällen! De har ju många erkänt bra slalombackar.
Jag måste säga att i svaret som försvarsministern har avgivit är han graciös och vig på ett sätt som borde göra elitåkare avundsjuka. Han undviker nämligen i praktiken alla de frågeställningar jag räknar upp i min interpellation.
Han hänvisar på inget sätt till de uttalanden som utrikesministern gjorde i Sälen - uttalanden som det var lite oklart huruvida hon gjorde som utrikesminister och därmed en del av den regering som Peter Hultqvist sitter i eller som privatperson. Fru talman! Samma skicklighet och vighet uppvisade försvarsministern i det anförande han höll uppe i Sälen på måndagen.
Han lyckades i det anförandet med att inte nämna ordet värnplikt en enda gång - medan utrikesministern dagen före hade uppehållit sig rätt mycket vid detta. Jag vill påminna både försvarsministern och alla som följer den här interpellationsdebatten om att utrikesminister Margot Wallström gav uttryck för uppfattningen om behovet av både militär och civil värnplikt.
Bland annat konstaterade statsrådet följande: "Jag tillhör dem som välkomnar att en moderniserad, jämställd version av värnplikten återinförs, med både militära och civila delar. Tänk om vi i höstas hade haft civila i beredskap att kalla in, till Migrationsverket, asylboenden och för att agera vägvisare."
Man måste ställa frågan: Vem talar utrikesministern för? I försvarsministerns svar till mig, fru talman, finns det ingenting som berör det.
Är det inte direkt oklokt att vi i den tid som vi nu befinner oss i, med ett försämrat säkerhetsläge i närområdet, inte riktigt vet huruvida detta är en regeringsuppfattning, en socialdemokratisk partiuppfattning eller blott och bart utrikesministerns egen privata uppfattning? I det sista fallet kan man fundera på varför hon framförde den i Sälen. Fru talman!
Det är precis som försvarsministern säger - det pågår en personalförsörjningsutredning. Den har just frivilligheten som grund. Jag ber att få citera ur de direktiven. Det fastslås från regeringens sida att "en särskild utredare ska föreslå en långsiktig hållbar personalförsörjning av det militära försvaret som även i fortsättningen huvudsakligen baseras på frivillighet". Det här är viktigt, för vi måste veta vad regeringen vill.
Jag tolkar försvarsministerns svar som att det är regeringens linje. Man har tillsatt den här utredningen. Frivilligheten utgör grund, och därmed är de tankefrön som utrikesministern sådde i Sälen blott och bart hennes egna och privata. Det är rätt allvarligt, fru talman, för hon representerar ändå Sveriges regering. Svenska folket och oppositionen måste veta vad regeringen tycker, vill och tänker.
Hans Wallmark (M):
Ett tips till försvarsministern är att när regeringen tittar på utredningen och funderar på vilka positioner man ska ha är det bra att skicka fram ministrar som har regeringens förankrade åsikt och inte ett allmänt eget tyckande i största allmänhet. Det är delvis som försvarsministern säger. När plikten gjordes vilande och vi byggde upp den nya organisationen var tanken inte att vi skulle ha en omedelbar uppfyllelse, utan det skulle ske bort mot 2019, 2020.
Det gäller att vi är ärliga mot varandra och säger att det är en organisation under uppbyggnad. Då är det viktigt att vi följer detta noga. Min ambition är att det ska bli en framgång, att det ska bli bra för Sveriges försvar, att det ska vara till fördel för Försvarsmakten och den svenska försvarsförmågan. Jag ser absolut problem. Jag ser det vad gäller rekrytering och behållande av tidvis tjänstgörande.
Jag ser att vi har avhopp alldeles för tidigt. Det identifierar jag som problem, och de ska åtgärdas. Men låt mig komma med en allmän rekommendation till försvarsministern som företrädare för regeringen. Man kan göra sig lite lustig över och markera distans till att det finns två ministrar på Folk och Försvars rikskonferens i Sälen som har lite olika åsikter.
Den ena framför på söndagen en personlig åsikt, och den andra framför på måndagen en åsikt som är mer officiell. Det skapar oklarhet och otydlighet. Det är inte till regeringens fördel - det kan jag i och för sig leva med - och inte heller till Sveriges och Försvarsmaktens fördel. Jag tycker att Peter Hultqvist i den här debatten har varit tydligare. Jag uppfattar att jag har fått ett par svar, även om jag själv har fått tolka dem. I och med att han inte har dementerat dem utgår jag från att de tolkningar som jag har gjort är rimliga.
Att detta är komplicerat och känsligt visar det faktum att han i sitt svar inte berörde Wallströms uttalande.
Hans Wallmark (M):
Där lögnen är vapen är sanningen motmedel. Detta tål att upprepas. Det är därför det är så viktigt att vi uppmärksammar de psykologiska hot som riktas mot inte bara Sverige utan hela Östersjöområdet liksom de underrättelsehot som finns och de anfall som sker mot länder som Sverige.
Försvarsministern har själv varit engagerad här och betonat detta på olika sätt. Det tycker jag förtjänar beröm. En dag som denna finns det all anledning att inse att Ryssland är ett annorlunda land.
Det har nu kommit en rapport från Storbritannien om att mordet på Litvinenko i England eventuellt skedde med sanktion av den ryske statschefen. Det ger perspektiv som är rätt ohyggliga när det gäller vad det är som finns på andra sidan Östersjön. Vi vet också att det finns så kallade röster, som Sputnik och andra, som rapporterar och försöker ge sin version av sanningen.
Vi talar om trollfabriker i Kaliningrad. Allt detta är allvarligt och anmärkningsvärt, för det kan vara så att man blandar en häxbrygd av någon del sanning och väldigt mycket lögn. Så presenterar man det, och det skapar osäkerhet. Det undergräver och fräter. Det är en del av de syften och mål som man vill uppnå.
I samband med Folk och Försvars konferens i Sälen för några veckor sedan var försvarsministern mycket tydlig när han markerade mot de påståenden som nu florerar i samband med värdlandsavtalet, som vi har för avsikt att anta i kammaren under våren. Det finns groteska påståenden om att värdlandsavtalet skulle leda till kärnvapenbasering, att man skulle öppna baser och en massa annat.
Försvarsministern ställde den kloka frågan: I vems syften sprids denna typ av felaktigheter? Jag tror att det är klokt att vi återkommande ställer denna typ av frågor när det kommer grova påståenden. Vem tjänar på det?
Sedan kan man kanske lite självkritiskt från försvarsministerns sida fundera på om det inte finns en viss likhet mellan de rätt bisarra argument som nu möter värdlandsavtalet, som han är ansvarig för, och hela den Natodebatt som i många år fördes i Sverige. Även den har ju kantats av denna typ av påståenden.
Det är bra att försvarsminister Peter Hultqvist vill vara med och röja i undervegetationen i samhällsdebatten, men det finns skäl att se djupare och bredare. Fru talman! Från Moderaternas sida har vi sagt att detta med att återupprätta det psykologiska försvaret är intressant. Vi vet att det är avskaffat, men det borde undersökas vilka strukturer man ska ha för den nya tiden.
Jag uppfattar att försvarsministern, även om han i dag avvisar tanken på att återupprätta en myndighet och inser att det inte går att uppväcka det gamla, inser att det kan krävas något nytt som svarar mot dagens och framtidens behov.
Vårt förslag har varit väldigt konkret, nämligen att vi skulle ge FOI i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att återupprätta någon form av psykologiskt försvar, inte sådant det såg ut 2008 utan som det ska se ut för morgondagen, för att möta dagens och framtidens behov. Den kampen måste föras dagligen och stundligen. Där lögnen är vapen är sanningen motmedel.
Hans Wallmark (M):
Låt mig beskriva försvarsministerns senaste fyra minuter. Anförandet var liksom uppdelat i två delar. I den senare delen, då han talade mer fritt utan i förväg skrivna lappar, var han rätt intressant. Jag tror att vi i grunden tycker rätt lika på den här punkten. Däremot delar jag inte den här kålsuparteorin: att Natomotståndare och Natovänner skulle använda sig av lika felaktiga argument.
Jag avvisar dessutom hela kålsuparteorin även i själva Natodebatten - den får stå för försvarsministern själv. Men jag tycker att det är bra att han deltar i uppröjningen av undervegetationen av konstiga argument som i alla fall förekommer när det gäller värdlandsavtalet. I den första delen av anförandet läste försvarsministern huvudsakligen innantill. Jo, jo, det låter bra. Jag håller helt med om det.
Det jag försöker säga och som jag på de minuter som är kvar skulle vilja få försvarsministern att erkänna handlar om: Är det inte en rätt bra idé som vi har från Moderaternas sida? Vi säger inte hur det ska se ut men att man ska utreda detta. Vi har dessutom angivit i vårt budgetförslag att man skulle kunna låta FOI göra detta. Låt oss lämna de i förväg skrivna papperen!
Kan vi inte enas om att det vore bra om oppositionen tillsammans med försvarsministern i den här frågan skulle kunna arbeta för ett återupprättande av ett psykologiskt försvar som möter dagens och morgondagens behov? Vi får naturligtvis undersöka exakt hur det ska se ut. Det ska inte se ut som 2008, utan det ska möta framtiden. Precis så som försvarsministern beskrev verkligheten försöker också jag beskriva verkligheten. Där lögnen är vapen är sanningen motmedlet.
Jag tycker att det är bra att försvarsministern nämner Stratcom i Riga. Jag har haft förmånen att besöka det. Jag har dessutom ställt skriftliga frågor till försvarsministern om processen för att Sverige ska bli en del av Stratcom, hur det går till. Då har försvarsministern sagt, precis som han gör i dag, fru talman, att ärendet bereds. Jag hoppas att det bereds skyndsamt, för jag tror att det är en bra idé. Det markerar vår närvaro gentemot de baltiska vännerna, men det är också ett viktigt frågeområde.
Just i Stratcom kan man få reda på en del av den desinformation som används. Där finns bland annat det mycket märkliga brev som plötsligt fanns. Försvarsminister Peter Hultqvist påstods ha skrivit ett brev till Ukraina och gratulerat dem till köp av Archersystem. Det är lögn, påhitt och fejk, men det visar just hur desinformationen, lögnen och propagandan används dagligen och stundligen.
Det är därför det är viktigt att höja vår beredskap och vår förmåga. Låt mig avslutningsvis påminna om att det här inte är nytt! Det är strider som har utkämpats på vår kontinent i decennier. Det är väl tack vare radioröster som BBC World Service och Radio Free Europe vi i dag lever i ett Europa där muren har fallit och järnridån har avvecklats.
Tack vare röster som Winston Churchills och andras, förmedlade via sådana här kanaler, har människor i en tid av lögn förstått att det också finns sanning, rätt och klokhet.
Hans Wallmark (M):
Stort tack för detta! Som svar på försvarsministerns fråga vill jag, som relief till den tidigare interpellationsdebatten, säga att jag inte ger uttryck för någon personlig åsikt, utan det här är den moderata uppfattningen. Ibland verkar det vara så att man måste klargöra detta i debatten, så jag vill bara på det sättet vara tydlig.
Det jag egentligen vill, fru talman, är att försvarsministern, utöver att läsa upp direktiv och inriktning, skulle kunna säga att det var en ovanligt bra idé som Moderaterna hade. Tänk om man kunde höra sådant i politiken lite oftare: Det där var väl bra! Vi moderater säger inte att vi bums och omedelbart ska inrätta en ny myndighet, men låt oss utreda det.
Sedan har vi till och med gett ett kreativt förslag på vem som skulle kunna göra det, nämligen FOI. Låt oss därför, och det välljudande, få höra någon säga: Det där var faktiskt en riktigt bra idé - låt oss tillsammans hitta formerna för det!
Jag säger inte att det ska vara här och nu, men jag säger att vi borde hitta strukturen för att möta dessa rätt allvarliga utmaningar i morgon, i framtiden, med det moderna medlen - inte som det såg ut 2008 utan som det ser ut framåt. När det gäller kålsuparteorin vill jag avslutningsvis säga att det säkert finns de som begår fel.
Men när jag recenserar de Natodebatter som har förts i Sverige de senaste åren vill jag ändå betona att jag tycker att överdrifterna och undervegetationen är större på den ena sidan än på den andra. Därmed inte sagt att någon går felfri, men min kritik och min invändning mot kålsuparteorin både i den här debatten och i den allmänna Natodebatten är att det är skillnad! Det finns skillnader mellan den ena och den andra sidan.
Hans Wallmark (M):
Låt mig också få blanda mig i detta intressanta meningsutbyte. Jag var med för Moderaterna i de försvarsförhandlingar som låg till grund för försvarsuppgörelsen, som i sin tur låg till grund för det inriktningsbeslut som gäller från den 1 januari 2016. Det som Mikael Oscarsson och försvarsminister Peter Hultqvist ger uttryck för är viktigt. Vi fem partier har ett gemensamt ansvar att vårda överenskommelsen.
Som politiker har vi också ett ansvar att värna landet. Vi bör ha båda dessa saker framför ögonen. Det är angelägna frågor som lyfts fram. Precis som Peter Hultqvist säger i sitt svar till Mikael Oscarsson finns det varningstecken från FMV och Försvarsmakten om eventuella fördyringar.
Då är det viktigt att vi partier som ingår i uppgörelsen och har denna grupp som återkommande träffas får veta saker före och inte efter. Försvarsministern säger att underlaget analyseras inom Regeringskansliet och att regeringen kommer att ta ställning till Försvarsmaktens förslag i budgetbeslutet för 2017.
Som moderat företrädare i gruppen vill jag understryka att det är viktigt att vi som oppositionsföreträdare så fort som möjligt får reda på när regeringen börjar känna att det finns siffror som håller, då dessa siffror kommer att ligga till grund för våra budgetförslag, inte bara för 2017 utan också för kommande år.
Som jag ser det, åtminstone utifrån de samtal vi har haft med försvarsministern i gruppen och även här i kammaren, finns det grovt sett tre sätt att hantera de fördyringar som eventuellt kan komma.
Det första är att man ser om det finns annat likvärdigt materiel som man kan ha i stället för det man hade tänkt, det andra är att man funderar på antalet - kvantitet eller kvalitet - och det tredje är att man skjuter till mer pengar. Jag vill klargöra Moderaternas utgångspunkt. Vi tycker inte att man ska ha sänkta ambitioner.
Det läge vi befinner oss i är allvarligt, precis som Mikael Oscarsson underströk. Det gör att alternativet med sänkta ambitioner är det sämsta. Därför är det angeläget för oss i oppositionen att regeringen, när den känner att den har siffror som håller och man har räknat på det på FMV och Försvarsmakten, förmedlar siffrorna vidare i den för-svarsgrupp vi har.
Precis som försvarsministern underströk innehåller vårt inriktningsbeslut och den försvarsöverenskommelse vi har många delar, varav materiel är en. Det är viktigt att betona den ökade övningsverksamheten och de högre ambitioner vi har på området. Det handlar om incidentberedskap, ubåtsjaktförmåga, satsningen på Gotland och flygbas. I allt detta finns också materiel som en komponent - det kan vi inte komma ifrån.
Försvarsministern kan, om han vill, kasta visst ljus över detta. Det finns tre sätt att tackla det på. Det första är annat materiel, som ger en likartad effekt, det andra är att man sänker kvaliteten eller minskar kvantiteten och det tredje är att man tillskjuter resurser. Som ledamot av den försvarsgrupp som Peter Hultqvist leder vill jag understryka att jag utgår från att vi får reda på saker och ting före, inte efter.
Hans Wallmark (M):
Försvarsministern konstaterade att man kan lova mycket i opposition. Han hade åtta år på sig att öva på den konsten. Själv har jag bara haft två år på mig, men jag hoppas att det inte ska bli så mycket längre tid. En sak ska jag ändå berömma försvarsministern för, fru talman, och det är att han återkommande hedrar överenskommelsen. Det tycker jag är bra.
Det som dock gjorde mig lite orolig var att han sa att de skulle återkomma i budgetpropositionen, för det är så regeringar brukar göra. Men det som skiljer detta område från andra är att det finns en försvarsöverenskommelse som grund. Det är därför jag tycker att det är viktigt, och jag vill understryka det. Jag hoppas att försvarsministern håller ord.
Jag utgår från att regeringen så fort det är möjligt och när den känner att den har ett fast underlag utifrån Försvarsmaktens och FMV:s beräkningar återkommer med dem till oss försvarsöverenskommelsepartier och till försvarsgruppen. Vi måste ta ställning till detta i våra budgetförslag för 2017 och de kommande åren framöver. Fru talman! Som jag har påpekat finns det egentligen tre vägar, om det finns risk för kostnadsfördyringar.
Det ena är att man försöker se om det finns annan likvärdig materiel. Det andra är att man tittar på kvantitet eller kvalitet. Det tredje är att man ser om man måste skjuta till mer pengar. Jag står inte här och skriver ut checkar nu. Men jag ryggar inte heller för de problem och utmaningar som vi har. Då kan jag bara ärligen, fru talman, deklarera vad som är ambitionen från Moderaterna, som ett av de fem överenskommelsepartierna.
Nej, jag vill inte att vi sänker ambitionerna i den uppgörelse som vi har, i den överenskommelse som ligger till grund för det inriktningsbeslut som finns. Jag utgår från att så fort regeringen har siffror att presentera för överenskommelsepartierna kommer vi att få dem. Och det utgår jag kommer att ske innan regeringen presenterar sin budgetproposition.