Ylva Johansson (S):
Tack, socialministern för svaret! Sjukskrivningarna för psykisk ohälsa har ökat ganska dramatiskt. Jag menar också att medvetenheten om de problem som är förknippade med psykisk ohälsa dessbättre har ökat. Men vad som är mindre känt - så upplever jag det i alla fall - är att det går att bota psykisk ohälsa. Man kan bli frisk, och man kan börja må väldigt mycket bättre.
Vi skulle behöva väldigt många fler solskenshistorier om människor som kommer ut ur sin depression och ser livet på ett helt annat sätt än tidigare och får möjlighet att leva ett helt annat liv. Men för att en behandling ska vara framgångsrik krävs det många olika yrkesgrupper. Det krävs effektiva och vetenskapligt beprövade metoder.
Det krävs psykiatrer, psykologer, utbildade allmänläkare, sjuksköterskor, och också sjuksköterskor med olika specialistutbildningar, arbetsterapeuter och sjukgymnaster, och även kuratorer har en viktig roll i det här arbetet. Eftersom behoven är stora har man i många landsting och regioner uppmärksammat detta och också, glädjande nog, på många håll prioriterat att anställa psykosocial kompetens ute på vårdcentralerna.
På de ställen där man har gjort det har man varit väldigt nöjd med resultatet och kunna förbättra bemötandet och behandlingen av patienterna. När det gäller psykosocial personal är det ofta kuratorer man anställer. Dessa kuratorer utför ett självständigt arbete. De har ofta ett direkt patientansvar.
De arbetar med utredningar, bedömningar och behandling. Av de yrkesgrupper som jag räknade upp, som är nödvändiga för ta hand om den här typen av patientgrupper, är det bara kuratorn som saknar legitimation. Samtliga andra grupper är legitimerade. Det betyder också att det saknas behörighetskrav för vem som får arbeta som kurator.
Jag tror faktiskt att de flesta av de medborgare som söker en kurator på en vårdcentral eller inom slutenvården tror att det är en legitimerad yrkestitel och att det är legitimerad personal som omfattades av liknande krav, precis som till exempel när man söker till sjukgymnast.
Men så är det inte, och det betyder också att till exempel journalföringsplikten och dokumentationsplikten normalt endast gäller legitimerad personal inom hälso- och sjukvården. Det betyder att detta också har effekter för patientsäkerheten. Fru talman! Jag tycker att socialministerns svar till mig var väldigt allmänt hållet. Väldigt lite berörde den faktiska sakfrågan. Men jag väljer ändå att tolka svaret positivt. Socialministern säger att frågan bereds.
Det gjorde den redan på min tid. Det har vi också redovisat i en proposition till riksdagen då den dåvarande regeringen bedömde att det fanns behov av en ny utredning för att se över fler legitimationskrav inom hälso- och sjukvården. Göran Hägglund hänvisar till att det finns många grupper som inte har legitimation inom hälso- och sjukvården.
Det är i och för sig sant, men låt oss titta på de grupper som har akademisk examen och eget behandlingsansvar. Jag undrar om det finns någon annan yrkesgrupp med akademisk examen och eget behandlingsansvar som inte har legitimation utöver kuratorer. Jag vill också fråga: På vilket sätt bereds frågan? Kommer regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag att se över och utreda frågan om legitimation för kuratorer i hälso- och sjukvården?