Robert Hannah (L):
Liberalerna vill börja med att yrka bifall till reservation 3. För tids vinnande yrkar vi inte bifall till våra övriga reservationer, men självfallet står vi helhjärtat bakom även dessa. I dag debatterar vi regeringens lagförslag om fler steg för en effektivare plan- och bygglag. Detta kan bäst sammanfattas som att det omfattar ett antal bra men - om något - väldigt små regelförenklingar i plan- och bygglagen. Herr talman!
Jag välkomnar att bostadsministern är här i dag, men man kan undra varför bostadsministern har skäl att vara stolt över lagförslaget i dag. Det innehåller inte så mycket. För det första är de förslag vi röstar om i dag bra, men de kommer inte att innebära någon revolution för bostadsbyggandet i Sverige. Av dessa små förändringar i plan- och bygglagen välkomnar Liberalerna dock särskilt förslaget om startbesked. I stort sett alla aktörer inom byggsektorn är överens om att dagens planeringsprocesser för byggande av bostäder tar för lång tid.
Därför bör ytterligare åtgärder vidtas. Särskilt processen från idé till byggstart behöver kortas. Därför är det bra att kravet på startbesked tas bort från plan- och bygglagen. Sverige behöver inte duttande utan breda reformer av bostadsmarknaden, vilket även OECD, EU-kommissionen, Finanspolitiska rådet och till och med Göran Persson och många experter tycker.
För det andra är de flesta av regeringens förslag i dag gammal allianspolitik som har varit känd och som har förts under många års tid. Det är redan kända ståndpunkter om regelförenklingar som Liberalerna och Alliansen har stått bakom under många år. Det är anmärkningsvärt att vi i dag debatterar lagförslag som redan för länge sedan borde ha varit genomförda, men regeringspartierna Socialdemokraterna och Miljöpartiet röstade emot flera av dessa förslag när de själva tillhörde oppositionen.
När regeringen lade propositionen En enklare planprocess , om ändringar i plan- och bygglagen - det är väldigt likt namnet på den proposition som vi diskuterar i dag - på riksdagens bord våren 2014 väcktes redan då möjligheten till en kortare planprocess. Men i civilutskottet valde de rödgröna, med stöd av Sverigedemokraterna, att säga nej till förslag om en kortare planprocess. De rödgröna och SD sa nej till att det inte ska vara obligatoriskt för kommunerna att upprätta en detaljplan i lika stor utsträckning som i dag.
De rödgröna och Sverigedemokraterna sa också nej till förslaget om att kommunfullmäktige i större utsträckning än i dag ska ha möjlighet att ge kommunstyrelsen och byggnadsnämnden i uppdrag att anta detaljplaner. De rödgröna och Sverigedemokraterna sa även nej till alliansregeringens förslag om att de bestämmelser i en detaljplan som rör utformning av byggnadsverk och tomter ska sluta gälla efter genomförandetidens slut, med vissa undantag.
Med 161 röster mot 159 vann de rödgröna och SD. Herr talman! Jag önskar att bostadsministern förklarar varför hans parti år 2014 röstade emot dessa förslag, som nu verkar vara otroligt nödvändiga och som han levererar till kammaren nu när han själv tillhör regeringen.
Liberalerna välkomnar som sagt de mindre förslag som debatteras i dag, och Alliansen har tillsammans lagt fram ytterligare förbättringsförslag om regelförenklingar i samband med propositionen, bland annat om att utreda att bygglov inte ska krävas på allmän platsmark och om kommuners missbruk av att återinföra krav på bygglov, dubbla väderskydd och bygglovsbefrielse även för reklamskyltar för väderskydd. Ni hör själva att detta inte är de mest breda reformerna, som ger revolution på bostadsmarknaden.
Herr talman! Ola Johansson från Centerpartiet nämnde att man inte kan bo i en prognos. Jag menar att det inte heller går att bo en i planprocess. Planprocesserna i Sverige är alltför långa. Lagen styr hur planprocessen ska se ut, och den måste förändras. Den hyrda marknaden är ett socialistiskt misslyckande, och den ägda marknaden är extremt överhettad på grund av processerna och hyresmarknaden.
Jag vill prata om hur svenska tidningar skriver och rapporterar om den svenska bostadsbristen.
Och Migrationsverkets chef säger att det svåraste är att hitta bostäder för nyanlända. Underskott på bostäder i tre av fyra kommuner! Malmös bostadspriser rusar - snittvillan kostar nu 4,6 miljoner! Hur många här inne har råd med 4,6 miljoner för att ha någonstans att bo? Bostadsbrist tvingar separerade att bo i en resväska! Just det sista här om att bo i en resväska tycker jag är roligt. Men det kan inte vara så himla kul. Herr talman!
Liberalerna har gjort sin hemläxa för att möta den enorma bostadsbrist som vi har här i Sverige. Den politik som vi hade tidigare gav faktiskt inte svar på hur alla svenskar ska ha möjlighet att ha tak över huvudet, något som vi anser vara en mänsklig rättighet. Jag anser inte att de andra partierna här i kammaren har gjort sin hemläxa eller omvärderat sin politik i tillräcklig omfattning.
Vi vill från Liberalernas sida se genomgripande och långsiktiga reformer av bostadsmarknaden som innebär att vi på riktigt löser den bostadskris som vi har i Sverige i dag, inte att vi kommer till kammaren med lagförändringar som handlar om väderskydd och om man ska kunna ha två busskurer bredvid varandra eller inte. Liberalernas nya bostadspolitik innehåller tre krav. Alla förslag som vi lägger fram ska leda till fler bostäder, och de ska antingen ge ökad rörlighet eller mer marknadstänkande.
Jag har tio råd som jag vill ge till statsrådet Peter Eriksson när det gäller vilka förslag som han egentligen kan komma tillbaka till kammaren med och som är välkomna och behövliga för Sverige. För det första: Kommuner ska bygga efter behov och ha fördjupade översiktsplaner. Det är någonting som vi från Liberalerna verkligen vill se. Det skulle innebära att enskilda medborgare får möjlighet att faktiskt påverka. Jag tror inte att så många påverkar med tanke på alla de smådetaljplaner som vi har i Sverige i dag.
Men om det finns möjlighet till en fördjupad översiktsplan tror jag att fler medborgare kommer att ta chansen att påverka. Man måste också bygga efter behov. Ett av de största problemen i Sverige har varit att nästan ingen kommun har byggt efter behov. För det andra: Byggare ska ha rätt att själva ta fram detaljplaner. Kompetensen finns inte i dag i många av kommunerna. Detta skulle faktiskt förkorta processen med närmare två års tid om byggherrarna själva fick komma med detaljplaner.
Självklart kan de politiska företrädarna i kommunen förändra detaljplanerna som de önskar. Men jag tror att det skulle vara både billigare för svenska folket och gå snabbare om byggherrar fick rätt att själva ta fram detaljplaner. För det tredje: Typgodkända hus. Om Peter Eriksson kommer till kammaren med ett förslag på serietillverkade hus som går att bygga fritt över hela Sverige och som är godkända av Boverket, då kommer vi att tacka ja till detta förslag. Det skulle ge en riktig förändring.
För det fjärde: Det behöver vara färre instanser och snabbare överklaganden, och länsstyrelsens roll behöver förändras från att vara motståndare till att vara partner. I dag ser vi att det kommer någon förändring när det gäller startbesked, och det är bra. Jag vill också påminna bostadsministern om att när man söker asyl i dag har man möjlighet att vända sig till två instanser. Men när det handlar om bygglov för hus är det fråga om sex instanser. Först är det hela detaljplaneärendet och sedan bygglovsprocessen.
Jag tycker att man kan titta på om det ska vara någon typ av prövningstillstånd för överklaganden. Om det faller inom ramen för planmonopolet, det vill säga kommunens makt att få bestämma själv, ska man kanske inte få prövningstillstånd. Det skulle kunna snabba på processen. För det femte: Vi behöver se reformer när det gäller riksintresse, strandskydd och naturreservat i Sverige. Jag älskar Sverige, men jag tror inte att halva landet utgörs av riksintressen. Vi behöver förändra systemet och göra det mer flexibelt.
För det sjätte: Det behövs fri hyressättning i nyproduktion för att få fram fler bostäder och ett reformerat bruksvärdessystem. För det sjunde: Det behövs friare hyressättning vid andrahandsuthyrning och stöd till ombyggnation till hyreslägenheter inom till exempel villaområden. Vi har i dag en problematik i Sverige med att människor inte vill flytta från sina bostäder. Då kanske vi behöver göra det lättare för äldre svenskar att till exempel få bygga om sina bostäder och hyra ut delar av dem. Om regeringen kommer till kammaren med ett förslag om detta kommer vi att tacka ja till det.
För det åttonde: Liberalerna säger nej till subventioner och ja till höjda bostadstillägg. Jag förstår inte hur Vänsterpartiet både i den förra debatten och i denna debatt kan tala om hur vi ska hjälpa de utsatta men samtidigt vill lägga 6 miljarder i fickorna på rika byggherrar som inte behöver dem. Hela branschen, till och med den socialdemokratiska experten inom bostadspolitik Lennart Weiss, säger att dessa pengar är onödiga. Liberalerna säger hellre ja till höjda bostadstillägg. Vi lägger 3,6 miljarder mer än regeringen på bostadstillägg.
Det borde regeringen också göra. För det nionde: Vi vill ha minskade ränteavdrag men inte minskade inkomster. Sverige har EU:s största ränteavdrag. De bidrar till att dopa bostadsmarknaden och borde sänkas. I stället borde man satsa på att minska inkomstskatten, så att människor inte får mindre i plånböckerna. För det tionde: Vi vill ha en sänkt flyttskatt. Flyttskatten behöver ses över för att man ska säkerställa att människor faktiskt kan flytta och att det inte finns inlåsningseffekter.
Jag tror att Peter Eriksson känner väl till de tio punkter som jag har tagit upp, eftersom jag har lyft fram dem under bostadsförhandlingarna. Om vi hade fått igenom dessa tio punkter hade vi i dag haft en överenskommelse som hade varit bra för Sverige. Herr talman! Så sent som i går kom en käftsmäll till den rödgröna regeringens brist på bostadspolitik i Finanspolitiska rådets rapport. Precis som Liberalerna anser Finanspolitiska rådet att Sverige behöver trappa ned ränteavdragen.
Sverige har i dag de mest förmånliga ränteavdragen i hela EU. Liberalerna vill minska dem med 1 procent per år under tio års tid och gå från 30 procent till 20 procent. Vi skulle då ändå nästan ha EU:s mest förmånliga ränteavdrag. Finanspolitiska rådet anser att detta skulle dämpa bostadspriserna och kyla ned högkonjunkturen. Jag tog upp detta under en av mina tio punkter.
Det var ingenting som jag inte hade belägg för, utan forskningen visar att det är bland annat ränteavdragen som höjer bostadspriserna och som gör att en snittvilla i Malmö kostar 4,6 miljoner i dag. Dessa pengar borde i stället satsas på bostadstillägg. Precis som Liberalerna anser även Finanspolitiska rådet att Sverige behöver förändra sin hyresmarknad med mer marknadsinslag. Liberalerna vill se en fri hyressättning med full besittningsrätt och indexerade hyror i nyproduktion.
Vi vill att konsumenternas efterfrågan tydligare ska styra hyressättningen i det befintliga beståndet. Det som jag försöker säga är egentligen att man i Rinkeby ska kunna få konkurrera med priset. Det gör man inte i dag. Finanspolitiska rådets rapport visar också att när man räknar i kronor och ören är det de allra rikaste hyresgästerna i Stockholms innerstad som vinner mest på det nuvarande systemet. Man säger även att svagare hushåll i centrala områden också skulle kunna drabbas och få problem med att betala hyran. Men det går att lösa genom höjda bostadstillägg.
Finanspolitiska rådet anser också att man genom att genomföra dessa förändringar skulle väcka liv i marknaden för hyresrätter. I dag håller vi på att konkurrera ut hyresrätten. Hyresrätten är flexibel och en typ av allserviceboende som är viktig att behålla. Vi skulle få en bättre bostadsförsörjning om vi lyssnade på Finanspolitiska rådet - och egentligen på Liberalerna, eftersom det är den politik som vi för.
Finanspolitiska rådets åsikter om den svenska bostadsmarknaden liknar mycket det som Liberalerna anser om den svenska bostadsmarknaden. Till skillnad från regeringen, som satsar 6 miljarder per år på onödiga bidrag till rika byggherrar, satsar Liberalerna 3,6 miljarder mer än regeringen på höjda bostadstillägg som särskilt riktas till pensionärer med lägre inkomster och till ensamstående föräldrar med flera barn.
Det som Vänsterpartiet, Socialdemokraterna och Miljöpartiet säger nej till är att ge ensamstående föräldrar och pensionärer med mindre inkomster högre bostadstillägg. I stället säger man ja till att ge pengarna till rika byggherrar. Byggherrarna vill inte ens ha dessa pengar. Jag kan därför inte förstå varför man för en sådan politik. Vi kan i stället gemensamt komma överens om att höja bostadstilläggen. Det skulle vara mycket bra för Sverige och för dessa individer.
Herr talman! Jag vill gärna höra bostadsministerns syn på Finanspolitiska rådets rapport. Min uppmaning till bostadsministern är att han nästa gång kommer till kammaren med breda reformer om bostadsmarknaden, där man tar bort onödiga subventioner, sänker ränteavdragen, höjer bostadstilläggen för de svagaste hushållen och förändrar hyressättningssystemet till mer marknadstänkande så att det byggs fler hyresrätter i Sverige. På det sättet löser vi bostadskrisen i Sverige på riktigt.