Jan Björklund (L):
Jag inser att den dag man ska strama upp vilka som får jobba i skolan och inte kommer det vara en rad grupper som plötsligt finner att de gärna vill jobba i skolan men inte har rätt kompetens. Det är det som är hela idén! Vi ska lyfta kvaliteten i skolan! Det finns naturligtvis alla möjliga grupper som tycker att de också borde få vara med.
Det är ju hela idén med legitimationsreformen att det ska bli strängare vilka krav vi ställer på dem som jobbar i skolan, vad de har för utbildning, kompetens och kunnande. Det är ju hela idén! Jabar Amin argumenterar i sitt senaste inlägg som om vi inte hade förflyttat oss. Det har vi ju. Vi har ju gjort precis den förändring som Jabar Amin efterfrågar, så att de som har fritidspedagogutbildning också av en äldre sort får ansvara för fritidshem. Nu återstår frågan om de också ska legitimeras. Det menar vi att de inte ska. De är inte lärare.
Det är precis rätt som Jabar Amin och Gunilla Svantorp pekar på att vi i Sverige har ett väldigt autonomt högskoleväsen. Lärosätena lägger själva upp utbildningar. En del har säkert gjort så att de lagt ihop förskollärar- och fritidspedagogutbildningar. Jag kan inte detaljerna i det brev som Jabar Amin läste upp, men det sannolika är att det handlar om att två personer har gått i samma undervisningsgrupp.
I så fall kan ju en sådan person be om att få kvittera ut en förskollärarexamen, så kan han bli legitimerad, om nu legitimationen är det centrala i livet. Då kan man bli det. Fritidspedagogexamen berättigar inte till legitimation, men om man uppfyller alla krav för en lärarexamen kan man begära ut en sådan. Då får man legitimation. Det finns väldigt många utbildningsinriktningar på våra universitet och högskolor.
När man bestämmer sig för legitimation måste man samtidigt dra en gräns någonstans. Om allt blir legitimerat fyller det ju ingen funktion. Vitsen är att ha väldigt tydliga kompetenskrav. Då är det examen det handlar om. En examen på respektive utbildning är naturligtvis legitimationsgrundande. OÄ fanns i 70-talets och 80-talets läroplaner.
Det var orienteringsämnen - en ämnesbeteckning på sju olika ämnen som hade klumpats ihop. Vi har sedan delat upp det i samhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen. Det innefattar ämnena samhällskunskap, historia, geografi, religion, fysik, kemi och biologi. Det är det som ingår i begreppet OÄ. Den som har en behörighet i OÄ från 70-talets lärarutbildning blir i det nya systemet behörig på mellanstadienivå i dessa sju ämnen som ingår i OÄ.
Om man sedan har undervisat i detta eller inte har inte med legitimationen att göra. Legitimationen är ju en bekräftelse på att man har den formella kompetensen. Man kan bli legitimerad om man har en examen från en lärarutbildning även om man har jobbat med andra saker än att vara i skolan under tio år. Man blir legitimerad trots det, för man har sin examen och sin kompetens. Om ni vill införa krav på ett antal års undervisning också, Gunilla Svantorp, är det bra om du berättar det. Då blir det naturligtvis betydligt färre som blir legitimerade. Jag har dock hittills inte uppfattat att det är det ni vill.
Ni har tyckt att bestämmelserna har varit för stränga, inte att de har varit för generösa. Men om ni i Socialdemokraterna efterfrågar en sådan förändring får ni gärna nämna det för lärarkåren, så får vi höra reaktionen.