KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rickard Nordin (C):
Ursäkta, men jag blir lite full i skratt. Man säger att man inte har fått något gehör; regeringen bjuder in till samtal, och man väljer att inte dyka upp. Då blir det svårt att få gehör för sina åsikter. Man bjöd faktiskt in till samtal. Att då välja att inte komma till förhandlingsbordet är anmärkningsvärt. Det visar väl på att det var viktigare att hoppa av än att faktiskt ta sig an de problem som finns. Jag delar Kristdemokraternas syn att det finns ett antal problem.
Det är kapacitetsutmaningar. Det finns utmaningar i fråga om flexibilitet, elnät och en mängd andra saker. Men inga av dem löses med fjärde generationens kärnkraft eller ett uppdaterat energimål, som Kristdemokraterna och Moderaterna lade fram. De riktiga lösningarna diskuterar jag gärna. Men att hitta på saker som passar bra i opinionen, för att det känns bra på en valaffisch, är inte seriös politik.
Det håller jag mig för god för att diskutera.
Rickard Nordin (C):
Vi tycker såklart till om de grundläggande övergripande riktlinjerna för de statliga bolagen. Men att peka ut att Vattenfall ska driva vidare vissa reaktorer, som dessutom redan är nedlagda, är lite som att vi ska styra Svenska Spel att införa utdelning för nio rätt på stryktipset. Det är helt orimlig detaljstyrning. Varför är det just de här kärnkraftverken som ska drivas vidare? Varför inte styra i Uppsala, där det råder en effektbrist? Det har varit så länge.
Problemet med argumentationen är, förutom att man bryter mot en avreglerad elmarknad, att den inte hänger ihop. Det finns alternativa lösningar som är billigare när det kommer till klimatfrågan. Det finns lösningar på i princip alla dessa saker som Moderaterna lyfter upp. Men det är just kärnkraften och de här reaktorerna som är intressanta. Det här är detaljstyrning som inte hör hemma i den här kammaren. Det är detaljstyrning som det inte är rimligt att fatta politiska beslut om.
Det görs av Vattenfalls styrelse. Om det vore så lönsamt skulle det vara ett brott mot bland annat börsregler. Både Vattenfall och Juniper har sagt att man har uppdaterat beräkningarna, och det är inte lönsamt att göra detta. Det vore i så fall en lögn. Jag föreslår att Lars Hjälmered, om han på riktigt tror på detta, anmäler dem till Finansinspektionen och driver ett case där. Uppenbarligen har ingen gjort så.
Ingen annan än Moderaterna, Sverigedemokraterna, Kristdemokraterna och Liberalerna tror att det är så. I så fall hade man lagt ett bud på reaktorerna. De får ju drivas vidare. Det finns inget från staten som säger att man inte får driva reaktorerna vidare, men man har lagt ned dem på marknadsmässiga villkor eftersom annan kraft är mer lönsam.
Om man på riktigt vill driva klimatpolitik gör man det på effektivast möjliga sätt, det vill säga det som Moderaterna brukar säga i kammaren; vi ska ha en klimatpolitik som är så effektiv som möjligt för att minska utsläppen så mycket som möjligt. Då är inte detta lösningen.
Rickard Nordin (C):
I fallet Svenska Spel, värdeautomater och kasinon handlar det också om att man agerar på en monopolmarknad. Det är lite sorgligt att behöva upplysa Lars Hjälmered om att Vattenfall verkar på en avreglerad marknad. Det gäller dessutom Juniper, som äger 30 procent av Ringhals. Moderaterna vill alltså tvinga ett privat, börsnoterat företag att göra vissa investeringar. Det är anmärkningsvärt och lirar inte så bra med generell moderat politik i övrigt - vad jag vet. Det verkar som att det finns en ohelig allians mellan Vänsterpartiet och Moderaterna i allt fler frågor.
Planekonomi är kanske något vi ser i korten framöver. Det intressanta är att du kan få mycket el till en viss kostnad, oklart hur mycket, genom att driva vidare dessa frågor från kärnkraftverket i Ringhals. Men du kan få mer el till en lägre kostnad genom att göra annat, nämligen effektivitet och att värna skattebetalarnas och hushållens pengar. Det är de som i slutändan får betala elpriset.
Den stora frågan i Moderaternas argumentation är vem som betalar. Man har inte tagit höjd i den egna budgeten eftersom det kommer att kräva stora investeringar från Vattenfall. Det kräver att man antingen sänker avkastningskraven eller räknar hem investeringen på annat sätt, via statliga subventioner eller något annat. De är gissningsvis dessutom oförenliga med EU:s statsstödsregler. Det är helt enkelt olagligt att göra så, och det har man inte tagit hänsyn till i Moderaternas budget.
Vill Moderaterna verkligen lämna den avreglerade elmarknaden? Det är de facto vad man föreslår. Man föreslår att privata företag ska tvingas göra investeringar i enskilda kraftverk. Det är helt orimligt. Det får stora konsekvenser för investeringsklimatet i Sverige och det får stora konsekvenser för företagsklimatet i Sverige när man inte kan lita på att politiken håller sig till de grundläggande spelreglerna om marknaden. Där skiljer sig uppenbarligen Centerpartiet och Moderaterna åt.
Centerpartiet värnar en marknad som kan investera och vet vad som gäller oavsett om det är fråga om ett privat eller statligt bolag.
Rickard Nordin (C):
Min fråga går till näringsminister Ibrahim Baylan. Vi har i Sverige otroligt långa tillståndsprocesser. Ett exempel som har varit uppe i dagarna är bearbetningskoncessionen i Kallak. Samma sak är ett problem på elsidan, med nät som kan ta tio tolv år att bygga. Vi har industrietableringar som kanske aldrig kommer till därför att det helt enkelt tar för lång tid.
Detta skapar osäkerhet, både för företagen som vill investera, som får ligga ute med pengar och planering, och för enskilda. Deras hus kanske behöver lösas in om investeringen blir av, och under tiden går de inte att sälja eftersom ingen vet om man kommer att kunna bo där om bara ett par år. Vi ser också att detta går mycket snabbare i jämförbara länder än i Sverige. Tillståndsprocesserna är långa och byråkratiska. Därför blir min fråga: Vad gör regeringen för att förkorta tillståndsprocesserna?
Centerpartiet har föreslagit ett grönt spår. Vi vill ha halverade tillståndstider, och vi vill ha ett mål om det. Vad gör regeringen för att kapa processtiderna?
Rickard Nordin (C):
Det är välkommet att näringsministern håller med om problematiken. Tyvärr gäller det ju inte bara nätdelarna, även om det har hänt en del. Branschen bedömer att det bara kan ge ett till två år. Ett av de stora problemen är myndigheternas inställning. En myndighet är i grunden ett serviceorgan för medborgarna och inte ett kontrollorgan. Där finns saker som regeringen skulle kunna göra, exempelvis i regleringsbrev och annat. Finns det några initiativ som ministern eller regeringen har tagit, förutom nätkoncessionsutredningen?
Den ligger ju redan på bordet och kommer att klaras av ganska snart.
Rickard Nordin (C):
Min fråga går till Ibrahim Baylan. I helgen genomfördes en av världens största datorfestivaler, Blizzcon. Den gick som vanligt av stapeln i USA. Uppbyggnaden solkades dock kraftigt av hur Blizzard agerade i fallet med Blitzchung som uttryckte sympatier med Hongkong.
Hur ser regeringen på den uppkomna situationen, och hur hade regeringen agerat om detta hade varit ett svenskt företag eller om det skett på svensk mark, exempelvis i samband med Dreamhack?
Rickard Nordin (C):
Även min fråga går till statsrådet Tomas Eneroth. Klimatpolitiska rådet har i dag lämnat sin bedömning av regeringens och även Centerpartiets och Liberalernas klimatpolitiska handlingsplan. En kritik som kommer fram är att det ibland är lite otydligt och att man inte kommer fram med de åtgärder som behövs. En av de åtgärder som har kommit fram, och som har beslutats i budgeten 2020, är en miljölastbilspremie.
Min fråga till Tomas Eneroth är: När får vi egentligen se förordningarna så att vi kan börja betala ut pengar? Det är av allra största vikt att de kommer på plats, gärna nyss.
Rickard Nordin (C):
Jag tror att jag och Tomas Eneroth är överens om nästan allt här. Men det är inte en ellastbilspremie utan en miljölastbilspremie eftersom den kan gå även till andra drivmedel. Jag tror att statsrådet ska läsa på en vända till. Nu har det gått ganska lång tid sedan vi antog budgeten. Att vi fortfarande i mars månad väntar på det här är ett ganska stort problem. Många vill göra sina investeringar och komma ut med det här. Det gäller framför allt den flytande gasen som är ett bränsle på frammarsch.
Finns det någon indikation på när vi kan få se det?
Rickard Nordin (C):
Min fråga går i första hand till landsbygdsminister Jennie Nilsson. Det stödpaket som nu har kommit från regeringen tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna är ju otroligt viktigt för väldigt många små och medelstora företag. Men det skapar också väldigt många frågor, detaljfrågor och andra, som vi som ledamöter inte kan svara på.
Därför är den yttersta samhällsservicen längst ut på landsbygden otroligt viktig för att säkerställa att den offentliga servicen i form av Försäkringskassan, Skattemyndigheten och andra kontor finns på plats. Men den är också mycket mer sårbar i dessa tider eftersom de kontoren ofta bemannas av få människor och därför är väldigt personberoende.
Vad gör regeringen för att säkerställa att man hela vägen ut på landsbygden kan få den samhällsservice man behöver och de svar man behöver för att klara sina företag i denna omställning?
Rickard Nordin (C):
Jag delar såklart bilden av att vi ledamöter har ett väldigt stort ansvar, inte minst när det gäller att behålla ett lugn och stilla den oro som många gånger finns. Trots detta dyker det dock också upp många detaljfrågor som myndigheterna behöver besvara, och då är det extremt viktigt att det finns myndighetspersoner på plats, inte bara digitalt. Jag vill uppmana regeringen att säkerställa att detta finns, även i tider när människor kan falla från på grund av sjukdom eller karantänsliknande åtgärder.
Det är otroligt viktigt för att företagen ska kunna ta del av åtgärderna och få de svar de behöver.
Rickard Nordin (C):
Nuvarande kris har visat att behovet av att hålla sig hemma är stort. Vi har också uppmanats till distansarbete i stor utsträckning. Då är det otroligt viktigt med en bra uppkoppling i hela landet. Mitt i den här krisen har Jordbruksverket gått ut och sagt att man kommer att prioritera bort stöd till bredband. Bredbandet i landsbygdsprogrammet kom till under alliansregeringen och har varit väldigt viktigt, speciellt för att nå de tuffa mål för utbyggnad som vi har.
Nu visar det sig att aktörer och föreningar som har sökt stöd men inte fått det handlagt inte kommer att få något stöd om Jordbruksverket får som det vill. I sitt svar på en skriftlig fråga säger statsrådet Jennie Nilsson: "Vi kommer skyndsamt att bereda frågan om en ändring i landsbygdsprogrammet och därefter lämna över programändringen till kommissionen för godkännande." Därför undrar jag om regeringen står bakom Jordbruksverkets beslut att ta pengar från bredband och lägga det på annat i stället.
Rickard Nordin (C):
Att aktörer och föreningar som sökt stöd och förväntat sig stöd men på grund av att Jordbruksverket varit segt i sin handläggning nu skulle bli helt utan stöd är för oss helt oacceptabelt, särskilt med tanke på de behov av distansarbete som finns just nu och ser ut att kunna finnas under ganska lång tid. Låt mig omformulera frågan.
Står regeringen bakom Jordbruksverkets förslag, eller har man något annat sätt att se på frågan när det gäller att ge mer stöd till utbyggnad av bredband för att nå de mål som vi gemensamt är överens om?
Rickard Nordin (C):
De globala målen är den mest ambitiösa agenda för hållbar utveckling som världens länder någonsin antagit. De finns till för att uppnå fyra fantastiska saker till 2030: att avskaffa extrem fattigdom, att minska ojämlikheter och orättvisor i världen, att främja fred och rättvisa samt att lösa klimatkrisen.
Genom de globala målen för hållbar utveckling kan det här bli verklighet. Det är något som alla länder behöver arbeta med. Det är något som kräver engagemang här och nu för att vi ska uppnå målen om bara ett decennium. Att jag personligen vurmar lite extra för mål nummer 7 om hållbar energi för alla är nog ingen hemlighet. Det verkar däremot som om regeringen inte riktigt vill kännas vid två av målen.
Nummer 8 talar om ekonomisk tillväxt, och nummer 9 talar om företagande och innovationer - två delar som är helt avgörande för att vi ska klara övriga delar av utmaningarna. Tyvärr behöver vi gång på gång förklara för regeringen att det vore lämpligt att hjälpa företag som genomlever den nuvarande krisen.
Vi behöver också förklara för delar av regeringen att det där med ekonomisk tillväxt är klokt eftersom vi annars cementerar rådande strukturer och inte klarar av att frigöra resurser för förbättring. Det är också därför som vi väljer att reservera oss till förmån för den motion som just beskriver näringslivets viktiga gärning för att uppnå de globala målen. Jag yrkar därmed bifall till reservation 3.
En mer förstående regering hade lagt större vikt vid de frågorna. I propositionen understryker regeringen att agendan ska integreras i ordinarie processer och att arbetet med att genomföra redan beslutade riksdagsbundna mål är avgörande för genomförandet av agendan. Ändå är regeringen inte beredd att se över det nationella miljömålssystem som vi har för att integrera den globala målen, som alla länder arbetar med, för att få en bredare syn på hållbarhet.
Fru talman! Agenda 2030 är något som engagerar många. Runt om i Kommunsverige har arbetet pågått ganska länge, inte sällan med centerpartister i spetsen. Det är för mig lite förvånande att regeringen inte förrän nu har lyckats presentera en strategi för genomförandet på nationell nivå. Målen ska uppnås om bara ett decennium, och det är inga små frågor vi talar om.
Det är välkommet att vi nu har en agenda på bordet, bokstavligt talat, som trots ett antal reservationer i delar har en tämligen bred uppslutning. Kan regeringen lyssna på samtliga tre hållbarhetsgrunder, alltså inte bara de miljömässiga och sociala utan också den ekonomiska, kommer uppslutningen att bli ännu större och arbetet gå ännu fortare. Det ser jag fram emot framöver.
Just därför är jag glad över att finansutskottet ger regeringen i uppdrag att rapportera om utvecklingen betydligt tydligare och oftare än vad regeringen själv har föreslagit. Då kan vi granska regeringens arbete, oavsett vem som sitter vid makten, och driva på för en mer hållbar utveckling. Med det får jag önska kollegor och den oförtröttliga Riksdagsförvaltningen god jul!
Rickard Nordin (C):
Jag noterar ingen fråga från Maria Malmer Stenergard utan bara fortsatt argumentation, som hon kanske borde ha lyft i sitt anförande i stället. Jag kan konstatera att jag själv lyfte den bristande ledningen och styrningen från regeringens sida. Men när vi i Centerpartiet säger att den inte är tillräcklig kommer vi att agera i riksdagen, vilket vi nu har gjort. Det var vi som lade fram detta utskottsinitiativ i socialförsäkringsutskottet därför att vi ser att det finns problem; Moderaterna lyfter själva många av dem.
Det här är lagstiftning som efterfrågas av många företag, som ser att den anställde och sjuke kan komma tillbaka till samma arbete som tidigare och att de slipper rekrytera ny personal. Det innebär en ökad trygghet, både för den anställde och för företaget, och skapar i sig mycket värde i samhället.
Detta är alltså något som är välkommet och självklart kommer att användas när man ser att det ger möjlighet att just komma tillbaka till samma arbete. Det ersätter såklart inte andra insatser som behöver göras i rehabiliteringskedjan och från Försäkringskassans sida, men det är en viktig nyckel för att få vår ekonomi att funka lite bättre.
Rickard Nordin (C):
Det är lite spännande när Maria Malmer Stenergard säger att Centerpartiet tar på sig ett ansvar och genomför en lagstiftning. Detta är något som Moderaterna frekvent gör i riksdagen, genom olika utskottsinitiativ och annat och genom att helt enkelt driva på regeringen i den riktning man önskar. Det är normal politik som vi för här i riksdagen; det sker ju hela tiden, inte minst i finansutskottet.
Jag ser fram emot att Moderaterna då slutar lägga fram förslag, till exempel när det gäller budgetregelverk och annat, där man på sistone frekvent har gått emot de budgetregelverk och ramverk som vi har. Det är, tycker jag, lite konstig kritik som Maria Malmer Stenergard framför.
Moderaterna skulle också gärna få förklara - nu kan Maria Malmer Stenergard inte göra det i en replik här, men i övrigt - hur man ska göra denna avgränsning rättssäkert och hur man får det att fungera på ett bra sätt om man bara ska pinpointa människor som är långtidssjukskrivna i covid. Det rör sig om ganska diffusa diagnoser och är därför helt enkelt inte möjligt.
Det är egentligen lätt att bolla tillbaka frågorna till Moderaterna, som inte har de konkreta svaren när det gäller hur man ska hantera detta i verkligheten. Det jag kan konstatera är att Centerpartiet har drivit på för ett förslag som kommer att göra det bättre för företaget men framför allt för den sjuke, när man ser att denne inom en kort framtid ska kunna återgå till sitt arbete. Detta kommer att gynna ekonomin och arbetslinjen såväl som den sjuke.
Rickard Nordin (C):
Hur andra partier resonerar får stå för dem. Centerpartiet har resonerat i linje med det utskottsinitiativ som vi lade fram - det var Solveig Zander som lade fram det för vår räkning. Det är också detta vi nu har framför oss. Vi tycker att det är en bra förändring; annars hade vi inte lagt fram den. Hur vi gör framöver får vi återkomma till. Detta är något som i högsta grad är budgetpåverkande och som vi i så fall tar i samarbete med de partier som vi lägger fram en budget med.
Rickard Nordin (C):
Jag tackar Marlene Burwick för detta. Jag tänkte inte, till skillnad från alla andra talare här, prata om kärnkraftens förträfflighet. För övrigt, som en upplysning, kan jag berätta för både Marlene Burwick och andra att det förslag om anslutningsavgifter för havsbaserad vindkraft som nu föreligger är någonting helt annat än det som tidigare har diskuterats. Några 160 miljarder är det såklart inte tal om. Men det var inte därför som jag begärde replik. Jag är lite mer nyfiken på en del av de saker som Marlene Burwick tog upp i sitt anförande.
Det pratades bland annat om satsningar på laddstolpar, vilket vi är överens om. Det var Centerpartiet som drev igenom dessa förslag med denna regering. Det som är lite mer oroväckande, där vi i grunden är överens, handlar om exporten av miljöbilar. Vi är överens om att vi måste hitta ett sätt att bromsa detta på olika sätt. Problemet är att regeringen inte har presenterat ett vettigt förslag om hur detta ska ske. Där skiljer vi oss åt.
Regeringens förslag gick ut på att den som först köper en bil - den allra första ägaren - ska vara ansvarig i fem år oavsett vem som sedan äger bilen. Detta är ett förslag som såklart redan från början är helt feltänkt, eftersom det är helt omöjligt att veta vad som händer med en bil under fem år om man inte själv är ägare till den. Att försöka skriva avtal om det blir rent juridiskt hopplöst och öppnar upp för väldigt mycket bilmålvakter och annat som vi redan har problem med.
Vi har också problem med att vi har sämre stöd till den som faktiskt kör bilen i Sverige jämfört med andra länder. Min fråga är tvådelad. Vilka åtgärder förväntas regeringen och Socialdemokraterna göra när det gäller att göra det mer lönsamt att köra sin elbil i Sverige, och hur vill ni se ett system för att minska elbilsexporten?
Det system som regeringen har föreslagit har nämligen fått svidande kritik och verkar faktiskt helt orimligt.
Rickard Nordin (C):
Först vill jag säga att den kritik som Centerpartiet hade mot Klimatklivet handlade om bristande tillförlitlighet och åtgärder med väldigt diffusa möjligheter, som klimatångestterapi. Det har vi nu sett till att regeringen har tvingats skrota. Då är det system som nu finns på plats mycket bättre. Jag blir lite nyfiken när Marlene Burwick säger att diskussioner pågår om att se över hur man ska minska miljöbilsexporten.
Det är diskussioner som jag för Centerpartiets räkning vanligtvis är med i. Såvitt jag vet har jag inte blivit kontaktad över huvud taget av regeringen. Några diskussioner med oss pågår uppenbarligen inte. Centerpartiet har varit extremt tydliga med vad vi tycker är den rimligaste lösningen. Det handlar helt enkelt om att den som får en bonus över tid får betala tillbaka den, med ansvaret hos den som äger bilen. Inbakat i bilens värde finns nämligen denna bonus med hela vägen till nuvarande ägare.
Det är rimligt att man har denna begränsning under de första fem åren. Centerpartiet har alltså varit extremt tydliga. Det var vi till och med när regeringen skickade ut detta förslag på remiss. Man valde ändå att skicka ut detta förslag, mot bättre vetande. Men Centerpartiet har fått rätt. Remissinstanserna kritiserade precis det som vi redan innan hade sagt till regeringen. Jag undrar fortfarande: När tänker regeringen komma tillbaka med ett förslag? Detta är någonting som vi dessutom är överens om i januariavtalet. Men att några diskussioner pågår stämmer helt enkelt inte.
Det hade jag varit medveten om.
Rickard Nordin (C):
Tack, Lorentz Tovatt, för anförandet! Jag har roat mig lite med att titta på Miljöpartiets egen politik. På Miljöpartiets hemsida kan vi i det bostadspolitiska programmet från 2018 se att man vill öka bostadsbyggandet radikalt, ungefär plus 20 procent mot dagens takt. Nu ligger man redan ett par år efter, så man behöver räkna med ytterligare något.
Man vill också se ett ökat bostadsbyggande i trä - ungefär 50 procents ökning mot dagens takt eller kanske till och med ytterligare något. Samtidigt hör vi både i debattinlägg och i andra sammanhang att Miljöpartiet vill skydda mer skog från avverkning. Om vi ska öka bostadsbyggandet och dessutom andelen byggande i trä samtidigt som vi ska minska avverkningar i skogen - hur går det ihop, Lorentz Tovatt?
Rickard Nordin (C):
Jag är helt enig med Lorentz Tovatt om att vi ska bygga mer i trä. Men det kräver mer avverkning och att vi använder den skog vi har. Lorentz Tovatt visar en total brist på förståelse för det svenska skogsbruket. Värdet ligger inte i de restprodukter som vi eldar upp i kraftvärmeverk eller som vi ska göra biodrivmedel av, även om Lorentz Tovatt och jag är helt överens om att vi ska öka den andelen både från svensk råvara och som inblandning.
De delarna kommer ju att öka snarare än minska användningen av restprodukter. Sedan kommer vi kanske att nyttja dem i andra sektorer. Det är ju inte så att du i dag sågar ned ett träd och kör in plank i ett kraftvärmeverk. Värdet i den svenska skogen när vi avverkar ligger i virket, och det använder du sedan. Det kan du inte effektivisera bort genom att använda solvärme i stället för flis i uppvärmningen. Du måste ha mer virke för att kunna bygga mer hus.
Det är enkel logik och enkel matematik, och precis så fungerar den svenska skogsindustrin. Hur, Lorentz Tovatt, ska vi kunna öka bostadsbyggandet med 20-25 procent och andelen byggande i trä med mer än 100 procent, trots att vi ska minska avverkningen av skog? Den matematiken går inte ihop.
Den kan inte heller effektiviseras fram, för det är inte virket som i dag eldas upp till kraftvärme.