KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Jag förstår att Magnus Jacobsson och Kristdemokraterna vill göra detta till en fråga om drivmedelspriser när de själva går fram med drakoniska sänkningar av drivmedelsskatten på 3 kronor eller någonting liknande. När vi står i ett klimatnödläge tycker jag inte att det är ansvarsfullt. Vi ska hitta sätt att kompensera så att man inte har fördyrade levnadsomkostnader, men att så tydligt inte ta ansvar för långsiktiga klimatfrågor är lite allvarligt.
Men jag tycker också att beskedet är intressant, för det som ändå sägs nu är att Kristdemokraterna vill lyfta ut Ostlänken - för det måste man göra om det ska rymmas 50 miljarder kronor. Det är inte bara Göteborg-Borås och Lund-Hässleholm, utan det är också Ostlänken. Här pågår arbetet. Och det har pågått under lång tid i Norrköping, i Linköping och i Nyköping. Är beskedet att allt det planeringsarbete som nu görs helt plötsligt ska stoppas?
Jag tänker på hela stadsplaneringsarbetet i Norrköping och Linköping och på den bostadsbyggnation som är planerad. Då är det ett nytt besked som är ytterst allvarligt inte minst för de regionerna men naturligtvis också för hela Sverige som ser behovet av förstärkt kapacitet i järnvägssystemet.
Vi avsätter resurser, 50 miljarder mer, till ny infrastruktur i alltifrån Tvärförbindelse Södertörn, som är en vägsatsning, till Ostlänken och Norrbotniabanan, som är viktiga järnvägs- och transportsatsningar för att öka kapaciteten ur godssynpunkt men också för att stärka persontransporterna. Kristdemokraterna väljer att säga nej till nya satsningar och vill i stället vårda det man har.
Jag kan ha respekt för det, men jag vill också i grunden granska det faktum att kostnaderna för vägunderhåll har ökat med 60-70 procent. Jag vill att vi ska få mer pang för pengarna där. Tack för en bra debatt!
Tomas Eneroth (S):
har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att stoppa möjligheterna att ta körkort under falsk identitet. Arbetet mot fusk och bedrägerier är för mig ett mycket prioriterat område. Därför införs nu ett omfattande åtgärdspaket för att motverka fusk vid förarprov och även svarta körskolor.
Bland annat har regeringen i en lagrådsremiss föreslagit att höja straffen för olaglig trafikutbildning och införa en möjlighet att stänga av personer som fuskar vid prov. Det kommer att försvåra för svarta trafikskolor och ge myndigheterna bättre verktyg för att stoppa fusket. Identitetsbedrägerier måste självklart också motverkas.
Regeringens arbete med att stärka säkerheten för id-handlingar, öka kvaliteten i folkbokföringen och förbättra systemet med samordningsnummer är också av stor vikt för att motverka fusk med körkort. Transportstyrelsen utvärderar kontinuerligt sina rutiner för att fastställa personers identitet och säkerställa att falska identiteter inte används. Vid misstanke om brott i samband med felaktiga uppgifter anmäls detta till Polismyndigheten.
Jag kommer givetvis att följa denna fråga i nära dialog med myndigheten.
Tomas Eneroth (S):
Det stämmer! Det pågår därför sedan flera år ett intensivt arbete i frågan. För vår regering är detta en prioriterad fråga. Jag kan bara beklaga att tidigare regeringar inte lade lika stor vikt vid dessa frågor eftersom detta blir en grogrund för kriminalitet.
I utvecklingen inom andra områden där man har övergått till marknaden, till exempel friskolorna eller för den delen missutnyttjandet av en del andra ersättningar, har det skapats bolag i syfte att tillskansa sig fördelar. Ekonomisk brottslighet finns nu i ett läge där ambitionen har varit att skapa en marknad med fria aktörer som skulle stå för tjänsterna. Men man får inte vara naiv.
Det är viktigt att vi är noga med vart våra statliga resurser går. Vi ska prioritera att det går att säkerställa att rätt individ finns på körkortet eller identitetshandlingen. Utmaningen med falska identiteter har vuxit, inte bara inom transportområdet. Det gäller även läkare, lärare och andra yrkesgrupper - och de förekommer internationellt.
Det är säkert en effekt av en långtgående elektrifiering, digitalisering, där baksidan handlar om att kontrollsystemen måste skärpas och öka i omfattning. Just därför är det viktigt med en integritetsskyddsmyndighet. Där delar jag inte Thomas Morells uppfattning.
Det måste finnas någon som, där vi i vår iver att komma åt, reglera, identifiera och avslöja, har till uppgift att hålla upp ett varningens finger och säga: Vänta ett tag! Vad händer i ett samhälle där det överallt ska finnas ansiktsigenkänningsprogram och där det ska vara möjligt att få ut all information om alla individer? Vad händer då med den personliga integriteten?
Regeringen, riksdagsledamöter och beslutsfattare måste ständigt ställa sig frågan hur uppgifter om individens olika intressen hanteras. Här finns allt från GDPR-kontroller till gemensamma internationella överenskommelser att beakta. Det är viktigt. Jag tänker inte kritisera Integritetsskyddsmyndigheten.
Det är bra att de höjer ett varningens finger och ser till att vi i vår iver att säkerställa att det inte fuskas med identiteter inte gör någonting som också kan få andra baksidor. Jag kan försäkra Thomas Morell att det här är ett område som regeringen prioriterar. Vi har tillskjutit mer resurser till ansvariga myndigheter, och det pågår ett omfattande utrednings- och regleringsarbete.
Nyligen har jag redovisat insatser som vi gör mot svarta körskolor och bilmålvakter samt inte minst för att öka kontrollen av felaktigt användande av körkort.
Tomas Eneroth (S):
Som sagt: I den här frågan har vi faktiskt inte olika uppfattningar. Jag tror att de flesta kan vittna om att regeringen i det här sammanhanget har haft ett högt tempo med många propositioner från Justitiedepartementet. Vi har också gjort ett gediget lagstiftnings- och regleringsarbete för att komma till rätta med både bilmålvakter och svarta körskolor. Mer kommer, kan jag försäkra, för vi är fortfarande inte där vi kan säga att vi löst problemen. Det kommer ständigt nya utmaningar.
Brottsligheten har ju den egenheten att den söker sig till nya tekniker och nya möjligheter att tjäna pengar eller utöva makt och påtryckningar. Då måste vi vara där och vara förutseende, så här kommer regeringen att fortsätta ha ett högt tempo. Det är inget tvivel om det.
Tomas Eneroth (S):
Jessika Roswall har ställt frågor till mig om utbyggnaden av fyra spår på järnvägen mellan Uppsala och länsgränsen till Stockholm. Det finns många viktiga och angelägna åtgärder i transportinfrastrukturen att genomföra runt om i landet. I våras presenterade regeringen en infrastrukturproposition med den största ekonomiska ramen någonsin för åtgärder i transportinfrastrukturen. Riksdagen fattade sedan beslut i enlighet med regeringens förslag.
Sammanlagt beräknas ramen uppgå till 881 miljarder kronor under den kommande planperioden 2022-2033. Jag kan konstatera att Trafikverket aldrig tidigare haft så mycket pengar till transportinfrastrukturen. Jag kan i sammanhanget notera att Moderaterna föreslog 30 miljarder kronor mindre än regeringen till utbyggnad av ny infrastruktur.
När den socialdemokratiskt ledda regeringen tillträdde 2014 var situationen sådan att det under många år hade underinvesterats i svensk transportinfrastruktur. Regeringen presenterade 2018 en nationell plan där resurserna ökade kraftigt. Utbyggnaden av fyra spår mellan Uppsala och länsgränsen till Stockholm kom första gången in i den nationella planen just 2018, när den dåvarande rödgröna regeringen fastställde den nationella planen för perioden 2018-2029.
Detta har vi gjort för att utveckla befintlig infrastruktur men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. Ett väl fungerande transportsystem är en viktig del i samhällsbygget. Det är så vi ökar takten i klimatomställningen och säkrar att framtidens jobb hamnar i Sverige. Regeringen mottog nyligen Trafikverkets förslag till nationell plan för 2022-2033.
Förslaget är nu ute på bred remiss, och jag ser fram emot att ta del av synpunkter från bland annat näringslivet och civilsamhället men också kommuner och regioner. Hur den slutliga planen kommer att se ut planerar regeringen att fatta beslut om under våren 2022.
Tomas Eneroth (S):
Jag inser att det hör till sakens natur att det blir en diskussion om vad Moderaterna respektive Socialdemokraterna har sagt. Det är själva poängen och affärsidén med att vi har en politisk debatt här i riksdagen. Att jag påpekade det nu berodde på att Moderaterna har föreslagit 30 miljarder kronor mindre till ny infrastruktur samtidigt som Jessika Roswall argumenterar för att det måste till mer ny infrastruktur. Någonstans måste det där hålla ihop.
Byggandet av nya stambanor har inte att göra med att folk bara ska åka mellan Stockholm, Göteborg och Malmö. Det handlar om järnväg som går via Norrköping, Linköping, Jönköping, Borås och Hässleholm, ja, hela Sverige. Stora delar av Sverige byggs ihop. På samma sätt gör vi med Norrbotniabanan mellan Skellefteå, Umeå och upp till Luleå.
Det är så vi bygger järnvägssystem, och vi gör det för att öka arbetsmarknadsregionerna och för att underlätta för långa transporter genom landet med både gods och persontrafik. Det är en viktig utgångspunkt för oss, och därför satsar vi mer än någonsin på infrastruktur. Regeringens utgångspunkt är som jag har sagt, det vill säga att lagt kort ligger. Jag tycker att det är viktigt. Det är också viktigt att man håller ord när det gäller långsiktiga åtaganden och löften.
Därför lyfter jag fram att det var bekymmersamt när alliansregeringen sa att man ville ha ett Sverigebygge men sedan backade ifrån det. Det är viktigt att signaler om infrastruktur är långsiktiga. Nu har vi en remissomgång som jag ser fram emot. Jag kommer att lyssna på alla synpunkter. I juni ska regeringen sätta ned foten och berätta hur den nationella planen blir. Jag känner mig trygg med att vi har ett bra remissförfarande för att kunna lyssna in alla synpunkter och med att vi komer att kunna presentera detta under våren.
Tomas Eneroth (S):
har frågat mig om regeringen avser att tillsätta en haverikommission för att utreda orsaken till störningar i vår viktiga väginfrastruktur. Det är av stor betydelse att vinterväghållningen av vägarna håller en hög kvalitet. Det har betydelse för såväl framkomlighet som trafiksäkerhet.
Trafikverket, som har regeringens uppdrag att ansvara för vinterväghållningen, har tillräckliga ekonomiska resurser, framtagna krav för vinterväghållningens standard samt rutiner och metoder för att följa upp entreprenörernas arbete så att det utförs på ett korrekt sätt. Det skapar förutsättningar för en fungerande vinterväghållning. Det är viktigt att entreprenörerna fullgör sitt åtagande och genomför verksamheten i enlighet med ställda krav.
Om en entreprenör missköter sitt åtagande och bryter mot kontraktskraven vidtar Trafikverket nödvändiga åtgärder. Det kan till exempel avse att utdela viten och att ålägga entreprenörerna att rätta till fel och brister. Jag förutsätter att Trafikverket redan i dag utreder de eventuella brister som konstateras och att åtgärder vidtas. Det är Trafikverkets ansvar att ha en dialog med berörda aktörer för att säkerställa att rätt insatser görs i rätt tid och av rätt kvalitet.
Det är också viktigt att aktörerna tillsammans arbetar långsiktigt för att utveckla verksamheten och verka för en effektivare och bättre halkbekämpning.
Tomas Eneroth (S):
Låt mig först säga något om jämförelsen av bilparkerna. Thomas Morell gör det lätt för sig när han säger att det är skillnad mellan bilarna på 70-talet och dem vi har i dag. Det är helt rätt. Men det förklarar inte skillnaden mellan Sverige och USA, Tyskland, Spanien eller andra länder. Vi har väsentligt lägre dödlighet i trafiken i Sverige än i nästan alla andra länder i världen. Möjligen kan Norge mäta sig med oss.
Detta ser vi som har jobbat med nollvisionen och arbetat med bättre tekniska system för utformandet av infrastrukturen. Det är klart att man också har en modernare bilpark i andra delar av världen, men Sverige är framgångsrikast, och det är för att vi systematiskt arbetar med att säkra arbetet vid våra vägar.
Det handlar om hur vi bygger infrastruktur - mitträcken, fartkameror, hastighetsbegränsningar - och om en välfungerande vinterväghållning. Mitt uppdrag som statsråd är att se till att Trafikverket har rätt resurser. Det finns inga ekonomiska begränsningar. De ska ha en tydlig kontroll på vilka som utför. De har tredjepartscertifiering. De ska göra sitt allra bästa och ständigt ha ett utvecklingsarbete. Det säkerställer de att de har.
Jag tror att man på Trafikverket säkert också är beredd att ta emot goda synpunkter från både Thomas Morell och andra. I de samtal jag har med åkeriägarna tycker jag att det är väldigt många som säger att det fungerar väl, men ibland är man väldigt kritisk. Det är så vi utvecklar detta ständigt och jämt, så att arbetet och samhället kan bli bättre.
Min förhoppning är också att fler med den bakgrund som Thomas Morell har, som har arbetat inom transportnäringen, kan arbeta inom Trafikverket, så att den kompetensen tydligare ska kunna tas till vara. Jag vågar ändå påstå att vi numera har det lägsta antalet dödade och skadade i trafiken. Det är ett gott betyg, men det återstår fortfarande väldigt mycket att göra för att det ska vara säkert på våra vägar.
Tomas Eneroth (S):
Maria Stockhaus har frågat mig på vilket sätt jag i mitt arbete med den nya infrastrukturplanen tar höjd för teknikutvecklingen och pandemins påverkan på beteenden och transporter. När regeringen gav Trafikverket i uppdrag att ta fram förslag till nationell plan ingick det att redovisa hur olika åtgärder och planförslaget som helhet påverkas av olika antaganden om hur omvärldsfaktorer och styrmedel utvecklas.
Trafikverket aviserar bland annat att teknikutvecklingen förväntas leda till mer kostnads- och energieffektiva tillgängliga transportlösningar med mindre miljöpåverkan, vilket kan driva på transportefterfrågan. Samtidigt kan framför allt digitaliseringen leda till en minskad efterfrågan på vissa typer av transporter. Snabba förändringar i omvärlden kräver öppenhet och ett synsätt där digitaliseringen och teknikutvecklingen skapar nya förutsättningar och möjligheter för infrastrukturplaneringen.
Pandemin har haft en stor påverkan på transportefterfrågan, särskilt inom flyget och färjetrafiken till och från Sverige men också inom kollektivtrafiken. Trafikens utveckling är starkt kopplad till utvecklingen av samhället i stort. Det är för tidigt att säga exakt vilken effekt det haft, men regeringen har varit noga med att Trafikverket ska följa och analysera utvecklingen. Trafikverket har nu redovisat sitt förslag till ny nationell plan för 2022-2033, och det är ute på en bred remiss.
Hur den slutliga planen kommer att se ut planerar regeringen att ta beslut om under våren 2022.
Tomas Eneroth (S):
Peter Helander har frågat mig vilka insatser jag avser att göra för genomförandet av besöksnäringsstrategin när det gäller transporter. Regeringen lade förra året fram en proposition med den största ekonomiska ramen någonsin för transportinfrastruktur. Sammanlagt uppgår ramen till 881 miljarder kronor för perioden 2022-2033. Detta gör vi för att både ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur men också för att genomföra nya investeringar i hela landet.
Det är välbehövligt för att möta de stora behov som finns efter många år av eftersatt underhåll. Ett väl fungerande transportsystem är en viktig del i samhällsbygget och för besöksnäringen. I Trafikverkets förslag till ny nationell plan, som har tagits fram på uppdrag av regeringen, beaktas besöksnäringens behov. Förslaget är ute på en bred remiss. Hur den slutliga planen kommer att se ut planerar regeringen att fatta beslut om under våren 2022.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Peter Helander för en viktig interpellation och en bra debatt. Diskussionen om hastighetssänkningarna tycker jag är viktig. Vi ska vara stolta över det trafiksäkerhetsarbete vi har i Sverige. Vi har det lägsta antalet skadade och döda i trafiken någonsin. Det är tack vare nollvisionsarbetet, där vi utformar transportinfrastrukturen på ett sätt som minskar frontalkollisionerna. Det gör att färre dör i trafiken.
Trafikverket har också ibland arbetat med att sänka hastigheten i väntan på mitträcken och andra trafiksäkerhetshöjande åtgärder. Jag har reagerat på det genom att vara tydlig med att jag ser att det finns en fara i detta. Det måste finnas andra sätt att möta trafiksäkerhetsutmaningen än att generellt sänka hastigheten på längre pendlingssträckor. Det har också gett resultat.
Jag noterar att Trafikverket har avbrutit en del av det hastighetssänkningsarbete som pågått. Vi har varit tydliga i direktiven till Trafikverket - man ska titta på olika sätt att öka trafiksäkerheten utan att för den skull generellt sänka hastigheten på längre vägar.
En väg att gå - och det var det vi gjorde i den föregående nationella planen - är att vi från nationell nivå hjälper regionerna och länsplanerna med att finansiera mitträcken. Det är tufft om utrymmet i länsplanerna. Även om vi nu ökade från regeringens sida med 8 procent är det en tuff utmaning att se till att pengarna räcker till allt.
Då kan vi skjuta till medel nationellt för att finansiera till exempel fler mitträcken och på det sättet bibehålla eller till och med öka hastigheten och samtidigt undvika att trafiksäkerheten försämras. I övrigt anser jag att det är viktigt att vi fortsätter att ha en debatt om hur besöksnäringen kan utvecklas. Vi får väl se om vi möts i Jämtlandstriangeln, längs cykelvägarna eller i Vasaloppet. Det återstår att se, men tack för en bra debatt!
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat justitie- och inrikesministern när regeringen avser att besluta om nödvändiga regler och rutiner för att kontrollera att förare följer regelverket för utstationering. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Den 3 februari beslutade regeringen en lagrådsremiss med förslag till lagändringar som lägger en av de sista pusselbitarna för att skapa ordning och reda på vägarna genom implementeringen av det så kallade mobilitetspaketet.
Lagrådsremissen är en del av ett omfattande reformpaket, där regeringen tidigare bland annat skärpt regelverket och infört EU:s troligen högsta sanktionsavgifter för utländska transportföretag som fuskar, tillfört resurser till polisen och Transportstyrelsen för utökade kontroller, skärpt beställaransvaret och infört möjlighet till så kallad klampning.
I lagrådsremissen föreslås krav på transportföretag att anmäla utstationering av förare samt möjlighet att påföra sanktioner för de företag som inte kan uppvisa en kopia på en utstationeringsdeklaration vid vägkontroll. Jag är övertygad om att såväl svenska som utländska yrkesförare samt svensk åkerinäring kommer att gynnas av att vi nu får ett långtgående regelverk på plats. Regeringen avser att följa upp mobilitetspaketets genomförande i Sverige mycket noga.
Att involvera berörda fack- och arbetsgivarorganisationer kommer att utgöra en grundsten i detta.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Thomas Morell! Jag noterade citatet och har hört det flera gånger: "Jag kommer inte att vika en tum." Det må vara så att Thomas Morell har ett eget, personligt starkt engagemang i de här frågorna, och det uppskattar jag. Det är viktigt, och jag önskar att fler i Sverige hade det. Att få ordning och reda i yrkestrafiken är en väldigt viktig fråga.
Problemet är att en röst på Thomas Morell är en röst på Sverigedemokraterna, och en röst på Sverigedemokraterna är en röst på Ulf Kristersson som statsminister i det här landet. Vilka krav har ni ställt på Moderaterna när det gäller att skapa ordning och reda i trafiken? Fram med listan! Tala om vad kraven är för att Ulf Kristersson ska bli statsminister! Har ni ställt något krav?
Denna fråga har jag ställt ett flertal gånger, fru talman, men inte en enda gång har någon representant från Sverigedemokraterna redovisat detta. Om inte Thomas Morell kan tala för hela partiet, kan då Jimmie Åkesson ge något besked? Kommer Sverigedemokraterna att ställa krav på Ulf Kristersson när det gäller yrkestrafiken? Vilka är kraven? Var är listan?
Vi har under de här åren infört sanktionsavgifter, klampning och beställaransvar och gett öronmärkta resurser till polisen. Vi har sett till att Transportstyrelsen har fått mer pengar. Vi har förhandlat fram ett mobilitetspaket. Vi har nu regler om utstationering med svenska löner och avtal från dag ett.
Vi har systematiskt arbetat med att skapa ett regelverk och möjligheter för att skapa ordning och reda i yrkestrafiken och förhindra att människor utnyttjas på svensk arbetsmarknad, och vi arbetar för att stärka konkurrensförhållandena för svensk åkerinäring. Jag noterar att det är under den här regeringen som det har skett. Jag tror inte att det kommer att ske med en moderatledd regering.
Men Thomas Morell, fru talman, kommer i valrörelsen att kämpa för att Ulf Kristersson ska bli statsminister, trots att det uppenbarligen inte finns ett enda krav från Sverigedemokraterna på att sådana reformer ska genomföras. Jag är stolt över det vi har gjort. Jag tycker att det finns mer att göra, och jag kommer att fortsätta det arbetet.
Tomas Eneroth (S):
har frågat mig vad regeringen och jag gör för att flytta gods till insjöfarten. Jimmy Ståhl har även frågat mig vad regeringen och jag gör för att öka andelen sjötransporter och minska de långväga vägtransporterna. Jag väljer att svara på interpellationerna i ett sammanhang. En av regeringens viktigaste prioriteringar är att öka takten i klimatomställningen. Vi investerar i infrastrukturen både på land och till sjöss.
Det stärker konkurrenskraften för svensk såväl export som import, och det driver på den gröna industriella revolutionen. Regeringen arbetar aktivt för att främja en överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart. Exempel på det är den nationella godstransportstrategin, som var den första i sitt slag, ekobonusen, en förlängd och breddad ekobonus, tillsättandet av en sjöfartssamordnare samt fler utpekade inre vattenvägar.
Under den här regeringen har också Sjöfartsverket tillförts historiskt stora resurser, och svenska rederier har stöttats genom ett tillfälligt anpassat sjöfartsstöd under pandemin. Dessutom har regeringen satsat på en mängd investeringar för sjöfarten, exempelvis kapacitetshöjande åtgärder i Göteborgs hamn och Luleå hamn samt nya slussar i Trollhätte kanal och i Södertälje. Alla dessa investeringar kommer att stärka sjöfartens konkurrenskraft.
Jag kan konstatera att regeringen med alla dessa satsningar tar ett stort ansvar för sjöfarten.