KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
har frågat mig när jag menar att gränsen är uppnådd för hur mycket dessa bolag bör få av våra skattepengar indirekt och direkt hur jag menar att kapacitetsbristen i elnätet bör hanteras då dessa techjättar och deras etableringar kommer att sätta ännu större press på ett redan ansträngt elnät om jag bedömer att etableringen av techjättarna och placeringen av serverhallarna kan medföra att det uppstår elbrist som hämmar etableringen av andra företag i områden samt vilka åtgärder jag i så fall vidtar.
Till att börja med kan jag konstatera att Sverige har historiskt stora elöverskott. Jag är glad för att vi varit framgångsrika med att locka till oss industri till Sverige, såsom Northvolt, Facebook och Google. Jag är medveten om att det finns platser i Sverige där elnätens kapacitet i dag inte klarar av anslutning av nya industrier; där krävs nätförstärkningar. Datacenterbranschen är en elintensiv bransch som agerar i internationell konkurrens.
Ett stöd genom en nedsättning av energiskatten på el bedöms därför som rimligt. Samtidigt bör skatteutgifter, i enlighet med de skattepolitiska riktlinjerna, omprövas regelbundet. I Sverige råder anslutningsskyldighet av nya förbrukare för nätföretagen. Nätföretagen har dock rätt att neka anslutning om det inte finns kapacitet i nätet. Det är således en dialog mellan anslutande part och nätföretag.
Om de inte kan komma överens prövas frågan i slutändan av Energimarknadsinspektionen. Samtidigt kan ingen aktör förvänta sig att det alltid och överallt ska finnas utrymme för att ansluta nya stora elförbrukare till elnätet. Eftersom elnäten i slutänden bekostas av användarna skulle ett sådant elnät bli orimligt dyrt för konsumenter och industri.
Regeringen och nätföretagen i Malmö och Stockholm tog förra hösten gemensamt ett initiativ för att säkerställa kapaciteten i Malmö och Stockholm på både kort och lång sikt. Regeringen uppdrog samtidigt åt Energimarknadsinspektionen att utreda och föreslå åtgärder för att säkerställa kapaciteten i andra delar av Sverige. Uppdraget överlämnades till regeringen den 1 oktober 2020.
Regeringen kommer att analysera förslagen i syfte att säkerställa att ansvariga aktörer vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att det finns kapacitet till befintliga kunder samt att tillkommande kunder får el inom rimlig tid. Slutligen vill jag också passa på att nämna att Svenska kraftnät genomför historiskt stora investeringar i ny elnätskapacitet. Den kommande treårsperioden planeras investeringar på 17 miljarder kronor, jämfört med 7 miljarder kronor de senaste tre åren.
Anders Ygeman (S):
Det är en fråga som inte lätt låter sig besvaras med ett ja eller ett nej. Skälet till det är att vi i grunden har anslutningsskyldighet i Sverige. Om ett företag ansöker om kapacitet ska det företaget också få kapacitet om sådan finns. Energimarknadsinspektionen diskuterar nu i enlighet med det uppdrag den fick av regeringen huruvida man ska utvidga den anslutningsskyldigheten, så att nätföretag dessutom ska få köpa upp kapacitet på marknaden.
På det stora hela välkomnar jag att man väljer att förlägga serverhallar till Sverige, speciellt om vi kan styra det på så sätt att de lägger sig i de delar av Sverige där vi har stor överkapacitet vad gäller både nät och eleffekt. Serverhallar är ju en strömslukande näringsgren.
Sverige kan erbjuda i princip helt fossilfri el och i väldigt hög grad förnybar el. Då är det också rimligt att de här företagen väljer att lägga sig i ett land som Sverige - eller i något av våra skandinaviska grannländer, som också har väldigt goda tillgångar till förnybar energi. Jag välkomnar dem till Sverige. Vi ger dem samma konkurrensvillkor i Sverige som andra företag som använder väldigt mycket el.
Men vi ska också ställa krav på dem.
De ska hålla en hög miljöstandard, använda värmen i fjärrvärmenätet, så att vi kan hjälpa till att minska behovet av bioenergi i fjärrvärmenätet, samt skapa reservkraftsmarknader, stödtjänstmarknader, så att den reservkraft som finns kan användas på nätet i övrigt.
Naturligtvis ska deras reservkraft bli förnybar, precis som all annan reservkraft i Sverige. Jag berättade tidigare om det gemensamma initiativet, där vi bytte fossil olja mot bioolja och fossilgas till biogas. Det vill vi naturligtvis att hela den svenska industrin ska göra.
Anders Ygeman (S):
Inte bara små företag är lämnade till marknaden utan även stora företag. I grunden har vi en fri marknad där elnätsägarna har en anslutningsskyldighet. Lorena Delgado Varas efterfrågar mer styrning och samordning av var företagen etablerar sig. Där kan jag bara hålla med. Där har vi mer att göra.
Det ska vi också se till att göra så att vi både kan attrahera serverhallar och se till att de hamnar på platser i elnätet där det finns ledig kapacitet.
Anders Ygeman (S):
Vänsterpartiet menar att det är i de små och medelstora företagen som jobben och värdet skapas. Själv är jag nog så marxistisk att jag menar att det är arbete som skapar allt värde oavsett i vilken organisationsform det görs. Vi subventionerar varken små eller stora företag. Vi har en nedsättning av skatten på elintensiv industri.
När det gäller elnätet, oavsett vilken organisationsform man tycker att det ska bedrivas i, har vi för första gången på 26 år sjunkande elnätspriser i Sverige, till gagn för konsumenter.
Anders Ygeman (S):
Tack, Patrik Engström, för frågan! Det är precis som du säger. Vi har stora elöverskott i Sverige. Vi exporterade förra året tre fjärdedelar av hela Danmarks elkonsumtion från Sverige, och vi är med och bidrar till den gröna omställningen runt om i Europa tack vare vår elexport. Men det tar för lång tid att bygga elnäten, och det gör att det är svårt för elen att nå fram till slutkonsumenten.
Därför måste vi snabba på tillståndsprocessen vid byggnation av elledningar. Vi tillsatte Nätkoncessionsutredningen, som nu har kommit med sina förslag. Det finns förslag om att halvera tiden när det gäller att bygga vissa viktiga elledningar och om att kapa minst två år när det gäller övriga.
Det här är förslag som vi kommer att gå fram med till riksdagen under hösten och vintern för att se till att det går snabbare att bygga elledningar i Sverige och att Sveriges elkonsumenter kan vara trygga med att all den el som produceras också når konsumenterna.
Anders Ygeman (S):
Nej, vi kommer inte att göra några sådana insatser som Lars Beckman beskriver. Våra insatser är naturligtvis inriktade på att garantera att elkonsumenterna ska ha en god tillgång till ström. Vi har en väl fungerande marknad i Sverige och Norden för att tillse att konsumenterna har ström. Som Lars Beckman säkert känner till har vi under den kallaste timmen den kallaste vinterdagen de senaste åren exporterat ström. Vi har också importerat ström.
Det är nämligen så en marknad fungerar: Man både exporterar och importerar ström, och sedan kommer priset att påverkas av tillgång och efterfrågan - något som Moderaterna i de flesta andra sammanhang tycker är en bra ordning och som man under de år man har varit i regeringsställning också har tyckt varit en bra ordning för Sverige.
Vi ska se till att det största elöverskottet i svensk historia också ska komma svenska konsumenter till del och fortsätta att bidra till klimatomställningen runt om i Europa.
Anders Ygeman (S):
Tack för frågan, Anders Åkesson! Precis som Anders Åkesson nämner är Sverige det land i EU som har den absolut största tillgången till snabba uppkopplingar. Det gäller inte minst på landsbygden. Vi vill fortsätta den utbyggnaden. I den budget som våra två partier är överens om sjudubblas stödet för utbyggnaden på landsbygden. Dock kan det även med hög uppkoppling och hög penetration ske avbrott.
Vi har system på andra marknader med avbrottsersättning till kunderna, vilket premierar robustheten i systemen. Det har vi inte på samma sätt när det gäller bredband eller fiberuppkoppling. Jag är inte främmande för att titta på om vi ska ha den typen av avbrottsersättning där.
Jag är inte heller främmande för att vidta olika former av robusthetshöjande åtgärder när man går upp till bättre protokoll och när man bygger nätet på ett sådant sätt att man kan minska avbrottens längd och allvarlighetsgrad.
Anders Ygeman (S):
Jag vill tacka Mattias Bäckström Johansson för frågan! Jag antar att motsvarande analogi för Sverigedemokraterna vore att när klimatförnekarna bestämmer är det Sverigedemokraterna som utför. Vi har sett hur klimatförnekare efter klimatförnekare har fått styra Sverigedemokraterna. Inte minst gäller det Sverigedemokraternas vindkraftspolitik. Jag ska svara på Mattias Bäckström Johanssons fråga.
Vi har en bra ordning i Sverige med kommunalt planmonopol. Den har regeringen inga planer på att ändra. Däremot har vi nu utöver det ett kommunalt veto. Vi vill se över om det är ändamålsenligt. Sedan var väl röstsiffrorna i procent 48 mot 51 i Malung. Så riktigt rungande var det väl inte.
Anders Ygeman (S):
Det är fyra operatörer som har gått vidare i kvalificeringsfasen till auktionen. De gör bedömningen, som jag har tagit del av, att detta inte kommer att påverka hastigheten i utrullningen. Jag kan i dag inte göra någon annan bedömning än den som operatörerna själva gör eftersom det är de som ska stå för utrullningen. Jag ser framför mig att Sverige kommer att gå i spetsen för 5G-utrullningen i Europa.
Vi kommer att göra det med den skarpaste och starkaste säkerhetslagstiftningen, som den här kammaren enhälligt har beslutat om.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Joar Forssell för frågan. Naturligtvis följer vi denna fråga noga, även om den sorterar under Miljödepartementet som har ansvar för slutförvaringsfrågan. Den fråga som Joar Forssell tar upp kan bli aktuell även om frågan löses, eftersom frågan är i vilken tid den löses. Ytterst är det naturligtvis de som driver kärnkraften och producerar avfallet som har ansvar för att säkerställa att de också kan ta hand om det avfall som skapas.
Anders Ygeman (S):
Hela världen står ju inför denna klimatutmaning. Sverige är ett av de länder som ligger absolut bäst till. Vi har bland de lägsta utsläppen från energiproduktion, och vi rankas som det land i världen som har den bästa klimatpolitiken. De senaste åren har vi också genom elexport varit med och bidragit till att andra länder ska klara sin klimatutmaning.
I torsdags förra veckan mottog jag Fossilfritt Sveriges vätgasstrategi tillsammans med Per Bolund. Regeringens ambition är naturligtvis att vi ska gå vidare med den och se till att vi får en nationell vätgasstrategi i Sverige som harmonierar med den vätgasstrategi som Europeiska unionen har antagit. Vätgas kommer, om inte nu så i framtiden, att vara en del av lösningen på Sveriges och världens energiproblem.
Anders Ygeman (S):
Jag hoppas att vi kommer att ha en strategi på plats inom ett år. Skälet till det är att vi vill att denna strategi ska vara till hjälp för alla dem som nu står i begrepp att investera i olika energilösningar och att vi vill ha deras viktiga input i detta arbete. Vi har exempelvis Hybrit, världens första koldioxidfria stål, där vätgas är tänkt att användas som en viktig komponent i att klara klimatutmaningen.
Anders Ygeman (S):
Nu är inte grunden för avstängningen att de är eller inte är socialdemokrater, utan det är att de har uppmanat till våld eller terror. Det är grunden för att Twitter har stängt ned 2 miljoner konton, däribland från Isis och al-Qaida. Hittills har jag inte sett någon socialdemokrat som har uppmanat till våld eller hot på nätet, men skulle det vara så stöder jag naturligtvis också avstängning av dem.
Jag tycker nämligen att det är rimligt att företagen kan ställa upp sådana användarvillkor.
Jag tror faktiskt att Sverigedemokraterna, när de har funderat på den här saken ytterligare en stund, kommer fram till samma sak, nämligen att vi ska ha regler som reglerar de stora internetföretagen men att dessa regler inte kan gå ut på att de själva tillsammans med användarna inte ska kunna ställa upp på användarvillkoren - detta oavsett vilken politisk färg det är på användarna eller de sociala mediernas aktörer.
Anders Ygeman (S):
Tack, Martina Johansson, för frågan! Jag kan lugna Martina Johansson: Regeringens mål är att alla Gnestas invånare ska ha tillgång till ett snabbt bredband. 98 procent av svenskarna ska ha tillgång till ett bredband som är snabbare än 100 megabit. Det är det mål som riksdagen har slagit fast. Det gäller Sverige, och det gäller Gnesta.
Det ska inte hindras av att det också byggs ut mobila uppkopplingar i Gnesta, och det klaras genom att de som bygger ut dessa lösningar bara kommer att anmäla de adresser där det byggs ut. Det kommer alltså inte att utgöra något hinder för ett snabbt bredband för övriga i Gnesta.
Anders Ygeman (S):
Jag ska också säga att förutom åtgärden som innebär att de som bygger fixed wireless access, alltså trådlösa lösningar, inte kommer att rapportera in annat än de adresser som de har byggt klart så att ingen behöver ställas mot det fasta bredbandet, kommer vi också att verka för att EU:s regler görs om så att det i framtiden över huvud taget inte ska behöva konkurrera.
Vårt mål är väldigt tydligt: Det är hastigheter över 100 megabit som gäller, oavsett vilken teknik som används för att nå det.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Linus Sköld för frågorna. Jag ska säga att vi kommer att använda mer el men inte nödvändigtvis mer energi, eftersom exempelvis skiftet från fossildrivna bilar till eldrivna bilar minskar energianvändningen kraftigt.
Den elektrifieringsstrategi som jag tog initiativ till i oktober tar nu höjd för en fördubbling av elproduktionen i Sverige, en tredubbling av ledningsbyggnaden i Sverige och en halvering av ledtiderna för att bygga nya elledningar. Detta är viktigt inte minst i den valkrets som Linus Sköld representerar eftersom vi där ser stora investeringar i koldioxidfri stålproduktion.
Sverige intar där en världsledande position. Detta är också viktigt i Västerbotten, där vi ser Europas största batterifabrik byggas. Vi ser nya investeringar i Sverige; vi ser en grön omställning - och vi ska leda den utvecklingen.
Anders Ygeman (S):
I grunden eftersträvar vi en marknadsdriven utbyggnad av elproduktionen i Sverige. Skälet till att vi gör det är att Sverige har EU:s lägsta elpriser för industrin. Det är i sig en konkurrensfördel.
Vi ska inte bara kraftigt öka energiproduktionen, utan vi ska göra det med hjälp av konkurrenskraftiga elpriser så att vi kan locka till oss fler investeringar av motsvarigheten till Northvolt eller H2 Green Steel.
Anders Ygeman (S):
Myndighetens förslag är ute på remiss. Jag har ingen anledning att recensera det. Vi får se vad remissinstanserna svarar. Jag kan bara konstatera att jag helhjärtat står bakom de beslut som riksdagen har fattat och som en majoritet av riksdagens partier var överens om i den energiöverenskommelse som tecknades. Det finns ett stort behov av vattenkraft i Sverige.
Det är en reglerbar kraft som är ett bra komplement till andra förnybara energikällor. Det finns också ett stort behov av att göra miljöinsatser i vattenkraften, men det får inte leda till att vi minskar energiuttaget av vattenkraften mer än det som har sagts i det här arbetet. Arbetet kommer att pågå under lång tid, och det är viktigt att det blir rätt och riktigt. Jag kommer att följa den utvecklingen noga.
Anders Ygeman (S):
Tack, Helena Vilhelmsson! Jag tar det medskicket på största allvar. Jag kommer i närtid att prata på de små vattenkraftsägarnas årsmöte och lyssna på deras synpunkter på den framtida processen. Det är viktigt att vi, under hela den tid som den här implementeringen av EU:s direktiv ska göras, klarar de mål som riksdagen har satt upp för det här arbetet - både när det gäller miljö och när det gäller bibehållandet eller utvecklingen av vattenkraftsresurserna i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Mitt besked är väldigt enkelt, Annika Qarlsson. Du ska ha tillgång till bra kommunikationer och bra digital infrastruktur oavsett var i landet du befinner dig och oavsett var i landet du bor. Det går faktiskt åt rätt håll, även om det inte låter så på Annika Qarlssons beskrivning. 95 procent av svenskarna har i dag tillgång till snabb uppkoppling i sin omedelbara närhet.
Det går tre gånger så snabbt att bygga ut bredbandet på landsbygden som det gör i våra storstäder. Och för varje år som går har allt fler svenskar en mobil uppkoppling. Men vi nöjer oss inte förrän varje svensk, oavsett var man bor, har tillgång till en snabb uppkoppling - mobilt eller via bredband. Det är också bakgrunden till att vi tillsammans med Centerpartiet sjudubblade stödet till bredbandsutbyggnad i den senaste budgeten.
Anders Ygeman (S):
Jag känner inte till de exakta händelserna i detta speciella fall. Jag kan bara konstatera att denna mobilmasts backupkapacitet inte levde upp till den standard och de lagkrav som vi har i Sverige. Hade den gjort det hade det gått att larma 112. Det är naturligtvis så att alla mobiloperatörer måste se till att de lever upp till de lagkrav som vi har här i landet.
Annars kan man inte vara mobiloperatör.
Anders Ygeman (S):
För ordningens och sakens skull ska jag säga att det är Per Bolund som handlägger frågan i regeringen. Vill man ställa frågor om slutförvaring av kärnbränsle är det till honom som man bör rikta frågan. Det är klart att regeringen agerar för att de tillståndsansökningar som kommer till regeringen också besvaras och handläggs på det sätt som ska göras.
Såvitt jag förstår kommer frågan om mellanlager och slutlager att hanteras på ett sådant sätt att man kommer att kunna fortsätta med kärnkraften.
Anders Ygeman (S):
Tack, David Perez, för frågan! Svaret är att se till att det finns en bra mobiltäckning i hela landet och att alla svenskar har tillgång till en snabb uppkoppling av bra kvalitet oavsett var man verkar. Det är två riksdagsbundna mål. Mobilmålet ska nås 2023 och bredbandsmålet, det vill säga att alla ska ha tillgång till en snabb uppkoppling, ska nås 2025.
Enligt uppgift från Telia är deras mål att ta kopparnätet ur drift till 2026, alltså tre år efter att alla svenskar ska ha tillgång till en bra mobiltäckning och ett år efter att alla ska ha tillgång till en bra bredbandsuppkoppling. Det är glädjande att bredbandsuppkopplingen på landsbygden nu ökar tre gånger snabbare än i tätort.
Förra året hade 95 procent av svenskarna tillgång till en snabb uppkoppling i sin omedelbara närhet.
Anders Ygeman (S):
Tack, Teres Lindberg, för frågan! Icabutiker är en tämligen sällsynt företeelse i Burundi. Lika sällsynt är elbristen i Täby. Den Icahandlare som det påstods inte skulle få el fick redan i vintras besked om att denne skulle få eluppkoppling när alla papper var inskickade i rätt ordning.
Det har alltså funnits många veckor och månader för den hugade att kontrollera denna uppgift. Jag har också flera gånger i riksdagens kammare konstaterat hur det låg till. Nyamko Sabuni kan alltså snart glatt bege sig till det snart utbyggda Ica Maxi i Täby och handla. Men hon får nog vänta ännu lite på att Ica ska utsträcka sitt nät till Burundi.
Anders Ygeman (S):
Tack, Josef Fransson, för frågan! Jag tror att Josef Fransson glider bort lite från sanningen när han hävdar att de är avstängda från Twitter. Där finns det nog förbättringspotential i Josef Franssons argumentation.
Den svenska linjen är dock att den privata utövare som i enlighet med användarvillkor blir avstängd eller på annat sätt begränsad ska kunna få det prövat av en oavhängig prövningsinstans. De som använder sig av den här möjligheten ska också kunna motivera varför.
På det sättet säkerställs att det inte sker godtyckligt eller i strid med de användarvillkor som har upprättats. Det är viktigt att vi ställer tuffare krav på nätjättarna. Och ju större de är, desto tuffare ska kraven vara.
Anders Ygeman (S):
För det första vill jag för ordningens skull säga att om Ludvig Aspling vill debattera EU-kommissionens olika uttalanden får Ludvig Aspling kandidera till EU-parlamentet, där man har möjlighet att göra det på ett extensivt sätt. För det andra ställer Ludvig Aspling några frågor. Det som Ludvig Aspling nu ger uttryck för skiljer sig lite från det som står i interpellationen.
Skulle man göra det som Ludvig Aspling nu säger är det helt säkert att det strider mot de internationella konventioner som Sverige har skrivit under och som Ludvig Asplings parti säger sig stå bakom. Jag kanske ändå för Ludvig Asplings fromma ska ge historien och bakgrunden till detta.
Det är de judar och andra människor som flydde undan nazismens folkförföljelse och utrotning där andra länder vägrade att ta emot dem. Det är bakgrunden till att vi har de här reglerna. Det är den lärdom som det internationella samfundet drog av andra världskriget. Jag tror att det är en klok bakgrund.
Även om det finns de som vill skriva om historien om andra världskriget och historien tror jag att det vore olyckligt att göra de förändringar som Ludvig Aspling nu antyder att han vill göra och som hans parti tidigare sagt sig inte vilja göra.
När det gäller huruvida det danska förslaget strider mot konventionen har UNHCR uttalat att det är oklart eftersom förslaget från Danmark inte är tillräckligt preciserat. Vi får väl vänta tills vi har det på bordet. Men det går inte att utesluta att det strider mot konventionen. Att det inte finns i verkligheten är också en av nackdelarna med det danska förslaget i EU.
Vi får väl se om Danmark lyckas få det på plats och vilka regler som det i så fall kommer att omfatta. Då kommer det också att vara tydligt om det är möjligt att genomföra inom ramen för internationella konventioner. Jag tillåter mig att tvivla. Jag tror att de flesta bedömare har samma uppfattning. När det gäller asylprocedurdirektivet är vi bundna av det. Vi får se hur det kommer att reformeras, men vi är bundna av det.
Danmark är det inte eftersom de har undantag. Det är en stor skillnad mellan Sverige och Danmark. Oavsett internationella konventioner tror jag att det inte är en ordning som löser de problem som Ludvig Aspling åtminstone säger sig vilja lösa.
Anders Ygeman (S):
Eftersom jag har som huvudregel att försöka svara på de frågor som interpellanter ställer ska jag ge samma svar som jag gav i mitt förra inlägg. Ludvig Aspling hörde säkert det, men han ställer ändå frågan igen. UNHCR har tvivel. Men eftersom förslaget inte finns än och detaljerna inte finns går det heller inte att säga otvetydigt att det strider eller inte strider mot konventionen. Det är det som är poängen.
Det är också det som är poängen mot hela Ludvig Asplings argumentation. Han försöker att säga att någonting som inte finns, någonting som sannolikt inte kommer att bli av, kommer att lösa alla problem. Det är ett fantastiskt smidigt sätt bedriva politik. Men det är helt värdelöst för den som vill lösa problem i verkligheten i den verkliga världen, där man måste ha lösningar som är prövade, som man vet fungerar och som finns.
Ludvig Asplings förslag uppfyller inga av dessa kriterier. Låt mig ställa en fråga till Ludvig Aspling angående hans lösning som ska lösa alla de av honom upplevda problemen.
Det finns en människa som kämpar mot diktaturen i Belarus, som är förtryckt och förföljd. Många av riksdagens partier har partikollegor i Belarus som råkar ut för denna behandling.
Därmed tvingas denna människa att fly från Belarus för att söka sig till Sverige, Danmark eller Litauen. På vilket sätt skulle det underlätta för denna människa om han eller hon får veta att man tyvärr inte kan komma till Sverige?
Däremot skulle hänsyn kunna tas till en asylansökan om skydd mot regimen i Belarus om han eller hon tar sig till Centralafrikanska republiken eller Algeriet i stället. På vilket sätt skulle det underlätta för oppositionen i Vitryssland i dess arbete mot regimen där?