Anna Johansson (S):
Flygets utsläpp är ett stort bekymmer. Samtidigt ska man konstatera att det faktum att flygresorna ökar är ett uttryck för att allt fler människor har möjlighet att resa och besöka andra länder, vidga sina vyer och skapa nya kontakter. På det sättet är naturligtvis flyget ett väldigt positivt inslag i samhället. Det ger möjlighet till en rörlighet som inte var möjlig utan flyget.
Det gäller att hitta ett sätt att minska flygets negativa klimat- och miljöpåverkan. Det är förmodligen också så att antalet resor kan behöva hållas nere. När man tittar på hur flygets utveckling kommer att se ut de närmaste åren pekar det på ett ganska dramatiskt ökat antal resor.
Det är inte affärsresandet eller jobbresandet som primärt ökar utan det är det som brukar kallas för leisure, det vill säga nöjesresor. Där finns det säkert väldigt mycket att göra för att påverka beteendet.
Vi från regeringen ser väldigt positivt på överenskommelsen i ICAO, framför allt för att det är första gången någonsin i historien som det träffas en internationell överenskommelse om att begränsa flygets negativa miljö- och klimatpåverkan. Man kan ha synpunkter på hur effektivt avtalet kommer att vara, synpunkter på hur det är utformat och synpunkter på att det är en för låg ambitionsnivå. Men någonstans måste man börja.
Jag tror att även Jens Holm är medveten om att inför ICAO:s generalförsamling i oktober var det fortfarande högst osäkert om det över huvud taget skulle kunna bli något avtal. Sverige har tagit ett stort ansvar både inom EU-kretsen och i de internationella förhandlingarna för att trycka på och förhandla för att det skulle komma till stånd ett avtal.
Det är oerhört viktigt också som en signal till flygbranschen att avtalet nu finns på plats och att världens länder, motsvarande ungefär 84 procent av flygtrafiken, har ställt sig bakom avtalet. Det betyder inte på något sätt att arbetet i och med det är avslutat. Det finns mycket att göra som handlar om regleringar och den typen av frågor.
Men det finns också en hel del lågt hängande frukter, till exempel när det gäller teknikutveckling med lättare flygplan, effektivare motorer och inte minst rakare rutter. Det sker i dag till följd av hur luftrummet är organiserat en hel del alldeles för långa flygningar som man nog får säga är i onödan. Där är Sverige också ett föregångsland. Vi har tillsammans med Danmark ett gemensamt luftrum.
Det är något som påverkar utsläppen, eftersom man kan göra effektivare rutter och därmed minska bränsleförbrukning och miljöpåverkan. Det finns också på detta område alternativa drivmedel som en utvecklingsmöjlighet. Det är fortfarande ett väldigt dyrt alternativ. Tillgången på alternativa drivmedel inom flygsektorn är väldigt begränsad.
På samma sätt som det inom andra sektorer i samhället ofta har varit en kombination av effektiva styrmedel och teknikutveckling som har förflyttat oss framåt har jag goda förhoppningar om att det kommer att kunna ske även i flygsektorn. Det har genomförts försök med solcellsdrivna farkoster, visserligen väldigt små farkoster men dock.
Ska man få den förändringen behöver man ha ett tryck på hela sektorn att förändra beteendet och på riktigt ta sig an utmaningarna att minska sin klimatpåverkan.