KBLab/rixvox huggingface dataset:
Camilla Hansén (MP):
Jag ska göra mitt bästa och försöka besvara de två frågorna. Behöver man vara orolig för vad regeringspartierna håller på med? Nej, vi kommer att se till att vi har ett gediget beredningsunderlag och kommer att fatta beslut utifrån det. Jag tror ju att många skulle bli besvikna om jag sa så här: Det spelar ingen roll vad utredningen visar. Vi har bestämt oss. Även om det är förenat med nackdelar kommer vi att förstatliga assistansen. Det vore ju förskräckligt. Så arbetar inte vi.
Den andra frågan gäller siffrorna i budgeten och prognosen. Där tycker jag att Mikael Dahlqvist gav en bra förklaring. Vi ser ändå inte in i framtiden. Prognoser bygger på många olika underlag. Det handlar inte om att regeringspartier ska gå in och styra självständiga myndigheters eller domstolars beslut. Det vore ju förskräckligt.
Det här är en prognos utifrån de underlag som finns i dag om hur assistansen kan utvecklas framöver och beviljandegrader. Jag tänker mig också att det tillkommer nya personer som får assistans och att det försvinner personer som har assistans från siffrorna. Jag kan inte redogöra mer i detalj än så för siffrorna.
Camilla Hansén (MP):
Jag tackar Helena Antoni för frågan. Jo, jag tycker att vi ska använda oss av precis alla verktyg vi har. Däri ligger att vi har ett golv som vi inte går under när det gäller biståndet. Kreditgarantierna är ett verktyg som är relativt nytt och som man utvecklar. Vi ser i Riksrevisionens rapport att utvecklingsarbete påbörjats redan före Riksrevisionens granskning.
Det är inga konstigheter i att man behöver utveckla och jobba med ett sådant här system och att det kanske tar ganska lång tid. Det kanske också är så att perfektion aldrig uppnås därför att det här är en komplex sektor och det är komplexa samband i världen som avgör hur vi ska kunna hjälpa till på bästa sätt. Det jag inte riktigt kan förstå, Helena Antoni, är varför man skulle välja det ena eller det andra.
Varför inte säga att vi vill ha så bra och välutvecklade system för kreditgarantier som möjligt och ett ordentligt bistånd? Här är ju faktiskt Sverige en förebild i världen genom att inte backa när pengarna behövs som mest.
Camilla Hansén (MP):
Det svenska biståndet utgår från innehåll. Det utvärderas och bedöms vara bland de bästa och mest effektiva i världen. Jag tror inte att man har kommit dit genom att inte bry sig om hur man bidrar på bästa sätt. Det är ju det som karakteriserar det bistånd som Sverige står för. Om vi är inne på obesvarade frågor - varför ska vi inte använda hela verktygslådan?
Det är klart att vi ska ha en tydlig bas för biståndet, där 1 procent är ett golv och inte ett tak, och det är klart att vi ska få kreditgarantier som fungerar på bästa sätt. Det är ju innehållet och effektiviteten i biståndet som är avgörande. Poängen är inte att vi ska se hur mycket pengar vi ska göra av med. Poängen är vad vi behöver göra och använda pengarna till.
Men man ska veta att det finns minst 1 procent av bni att tillgå för det man behöver göra. Det som vi ser är att det inte finns tillräckligt med resurser till bistånd i världen för det vi vet måste göras. Kreditgarantierna är lovande och kan växla upp det bistånd som vi har i stora delar av världen.
Vi har hört jättefina exempel på det från flera talare i dag. Men hur hänger det ihop med att man då inte ska ge den kontinuitet som ett golv på 1 procent av bni ger i biståndsvärlden? Det är det som jag inte riktigt har förstått än.
Camilla Hansén (MP):
Tack, Markus Wiechel, för frågan! Jag tror att den svenska Syrienstrategin är viktig. Den stöder människor i Syrien men också länder runt omkring. Många som är på flykt från Syrien befinner sig i länderna runt omkring.
Det är givet att Sveriges bistånd och bistånd över huvud taget ska hamna på rätt plats, för att ge stöd till dem som verkligen behöver det. Det är det viktiga med Sveriges bistånd ute i världen och till konfliktdrabbade människor.
Camilla Hansén (MP):
Genom Syrienstrategin kan man också stötta människor i Syrien och runt omkring Syrien. Det är viktigt att man kan göra både och. Av naturliga skäl är det svårt att verka i länder med konflikter. Markus Wiechel säger att det är svårt i vissa delar av Syrien, och det kan säkert stämma.
Sanktioner är ett komplext ämne. Vi har sanktioner för att vi vill markera mot felaktigheter, men det är också viktigt att sanktioner verkligen används i rätt situationer och riktas mot rätt personer och inte drabbar civilbefolkningen. Det kan nog ändå hända.
Camilla Hansén (MP):
Jag tror inte att kausaliteten är på det sättet att vi har en punkt i januariavtalet som är orsak till att vapenexporten har ökat - tack och lov. Däremot skulle jag gärna ha velat se att det var en omvänd kausalitet. Jag förstår och delar bedömningen att det kanske är svårt att se den utveckling i framtiden som vi önskar se.
Det jag tänker kring detta är att man får fortsätta jobba. Man får hålla blicken på målet. Vi ska inte exportera vapen till den här typen av stater. Det handlar om att den uppåtgående trenden i fråga om upprustning i världen någon gång ska brytas och att det ska gå nedåt. Det handlar inte om att det ska vara något oansvarigt eller oöverlagt.
Det handlar om att vi ska bygga en värld som gör det möjligt att nedrusta.
Camilla Hansén (MP):
Jag har en fråga till statsrådet Bolund. I somras läste jag några beklämmande artiklar i DN om oseriös kreditgivning. Det handlade om kreditbolag som marknadsför sig som: Hos oss kan du få låna även om du har skulder. Personen i artikeln beskriver hur han har blivit utsatt för en väldigt aggressiv insäljning från långivare som kan se att han är väldigt skuldsatt.
Jag undrar vad det finns för faktiskt skydd för konsumenter i den situationen och hur finansmarknadsministern ser på den här personens situa-tion med ett liv i skuldsättning på grund av oseriösa kreditgivare.
Camilla Hansén (MP):
I samband med artiklarna blev jag kontaktad av en person som har ett spelmissbruk med spel på digitala kasinospel. Det hanterar personen genom att använda spelpaus. Det är någonting som informeras om i all reklam från spelbolagen.
Den här personen beskriver en upplevelse av att hamna i klorna på oseriösa kreditgivare och beskriver hur spelmissbruket har flyttat till börsen. Det finns alltid någon som är beredd att låna ut eller kanske till och med pushar för att få låna ut pengar till spekulationer.
Camilla Hansén (MP):
Jag har en fråga till statsrådet Eneroth om trafiksäkerhet vid landsvägscykling och Trafikverkets allt hårdare yttranden över ansökningar om tävling och uppvisning på väg. I år har situationen förstås varit annorlunda på grund av corona, och många lopp har ställts in. Men nu planeras för nästa säsong, och 400 000 landsvägscyklister behöver nya träningsmål. För många cykelmotionärer är deltagandet i cykellopp också en viktig del av själva idrottsutövandet.
Det mest kända är det gigantiska Vätternrundan, men de flesta lopp arrangeras av små föreningar, helt med ideella krafter, och har kanske 100, 150 eller 200 deltagare. Hur ser du på att motionslopp som har genomförts i 30, 40 eller ibland närmare 50 år och är helt ideellt arrangerade nu kanske inte kommer att kunna genomföras därför att Trafikverket ställer så hårda krav på trafiksäkerheten?
Camilla Hansén (MP):
Trafikverket är en av de tyngsta remissinstanserna, men det är länsstyrelsen i det län där loppet startar som fattar beslut. I Örebro län, som jag kommer från, gavs tillstånd för Vänern Runt med villkoret att inför 50-årsjubileet byta varv på loppet för att minska antalet vänstersvängar. Detta är såklart en trafiksäkerhetsfråga. Det visar sig att man kan minska från 41 till 38 vänstersvängar.
Detta är ett lopp på 60 mil över tre dagar. Länsstyrelsen hanterar bara kompletta ansökningar. Är det till Trafikverket de ska vända sig?
Camilla Hansén (MP):
På nyheterna häromdagen kunde vi höra att möjligheten att begränsa den globala uppvärmningen till en och en halv grad blir allt mindre. Utsläppen minskar inte, och världens länder gör inte tillräckligt mycket. Den kommentaren kommer från Markku Rummukainen, Sveriges representant i FN:s klimatpanel. Han berättar också att skillnaden mellan en och en halv grad och två grader i höjning handlar om hundratals miljoner fler människor som påverkas av klimatförändringar.
Nyligen har också Bidens administration beskrivit klimatförändringarna som världens största hot mot mänskligt liv och säkerhet. Vi vet redan att världens fattiga drabbas hårdast av klimatförändringarna, och vi vet att vi i Sverige och många andra utvecklade länder lever långt över de tillgångar planeten har. Men vi vill ju inte att andra länder i sin utveckling ska slå in på de ohållbara vägar som vi nu måste styra bort från.
Jag undrar vilka insatser Sverige gör inom biståndet för att stötta fattiga länders klimatomställning.
Camilla Hansén (MP):
Tack, statsrådet, för svaret! I måndags den här veckan var internationella kvinnodagen, så jag skulle vilja uppmärksamma kvinnor i utvecklings- och biståndsarbetet. Kvinnor är särskilt utsatta när det gäller klimatförändringar, i konflikter och genom direkt diskriminering. Statsrådet har blivit utsedd till champion för den globala rörelsen She Decides, som handlar om att flickor och kvinnor ska ha makt över sina kroppar, sina liv och sin framtid. Hur bidrar Sveriges insatser i världen till att nå de målen?
Camilla Hansén (MP):
Vi är många som älskar skogen för friluftsliv, bärplockning och motion. Den är viktig för oss på så många olika sätt. Men det är den inte bara för oss utan också för alla som lever i skogen och av skogen. Om vi använder skogen klokt binder den massor av kol och kan hjälpa oss att nå klimatmålen. Tyvärr är utvecklingen för klimatmålet Levande skogar negativt, enligt Naturvårdsverkets senaste rapport från i år.
De sista urskogarna och naturskogarna behöver skyddas, och den skog som brukas behöver brukas på ett hållbart sätt. Det är också något som är viktigt för rennäringen. Min fråga till statsrådet Jennie Nilsson är vad hon anser behöver hända för att de som lever av rennäringen ska känna sig trygga med att de kan fortsätta att utveckla sin näring på ett hållbart och långsiktigt sätt.
Det handlar om att med kraft hejda klimatförändringarna och att det ska finnas marker för renarna att leva på.
Camilla Hansén (MP):
Tack, statsrådet, för svaret! Ett mer variationsrikt skogsbruk som bidrar till klimatomställningen och värnar biologisk mångfald behöver vara lönsamt för skogsbrukaren samtidigt som det behöver fungera för friluftsliv, och där har vi allemansrätten att tacka för så mycket. Det behöver fungera för rennäring och naturturism, som också ger mervärde. Hur kan skogsbruket bli ett mångbruk som stärker rennäringen?
Min tidigare fråga kvarstår: Värnar skogsbruket allemansrätten, ger det de råvaror vi behöver och hejdar det klimatförändringarna?
Camilla Hansén (MP):
Tack, Elisabeth Björnsdotter, för frågan! Dessa reaktorer lades ned därför att det vid den tiden inte bedömdes lönsamt att göra de investeringar i dem som behövdes. Elpriserna bildas på en europeisk marknad. Miljöpartiet ser inget egenvärde i astronomiska elpriser. El- och energiutvinning är dock alltid något som påverkar omgivningen.
Miljöpartiet kommer inte att se kärnkraft som ett hållbart energislag. Vi behöver hitta andra sätt att få den stabilitet på elmarknaden som Elisabeth Björnsdotter Rahm efterlyser. Det handlar om energieffektivisering. Vi har faktiskt inte råd att göra av med energi som vi i stället kan använda till annat.
Det handlar också om förnybara och långsiktigt hållbara energislag. Kärnkraft kommer inte att vara ett långsiktigt hållbart energislag. Det handlar dels om brytningen, dels om riskerna under den tid man använder kärnkraften, dels om att det inte finns färdiga lösningar för slutförvar. Det vi vill är att ställa om, så att man kan ha rimliga elpriser med hållbara energislag.
Camilla Hansén (MP):
Jag anser inte att astronomiska elpriser har ett egenvärde. Man behöver däremot betala för utsläpp man gör. Jag tycker ändå att det är glädjande att höra att Moderaterna öppnar för en utfasning av kärnkraften, som möts upp med förnybar energi.
Jag, som inte fördjupar mig i dessa frågor varje dag eftersom jag inte sitter i det här utskottet, känner inte till några reaktorer som står inför en omedelbar nedläggning. Men det finns säkert andra i kammaren som känner till detta bättre. Det vi vet är att vi producerar mycket energi i Sverige. Vi vet att folk står i kö för att bygga vindkraftverk längs Sveriges kuster. Här finns en enorm potential.
Vi vet också - och såvitt jag förstår är det ingen som är oense om detta - att överföringen av energi mellan olika delar av landet inte är tillräcklig. Vi ska ha rimliga elpriser, och vi ska också ha rimliga energislag, det vill säga förnybara energislag som ger oss en stabilitet in i framtiden.
Jag tycker också att det vi behöver göra när vi nu stöder hushåll, industrier och verksamheter är att hjälpa till så att man kan ställa om till hållbar energi i sina hus och fastigheter, göra tilläggsisolering eller vad det nu är som behövs på olika sätt. Så minskar vi beroendet av de europeiska elpriserna.
Camilla Hansén (MP):
Ja, de minsta partierna i riksdagen är de som har tagit tag i att bilda ett nätverk tillsammans, och det är jättefint att vi gör det tillsammans. Jag vill också passa på att understryka, nu när alla partier är här, att när det gäller ett fritt och demokratiskt Belarus står riksdagen enad i att det är något vi vill se.
Under olika möten i dag är det många som träffar den belarusiska delegationen och det belarusiska civilsamhället i Sverige. När det gäller Taiwan är jag jätteglad för att du, Joar Forssell, ger mig tillfälle att prata om den kongressmotion som bifölls där Miljöpartiet säger att Sverige och EU ska driva på för Taiwans självständighet.
Du sa också någonting som är väldigt viktigt, och det handlar om det taiwanesiska folket. Det är deras vilja som är det viktiga i sammanhanget. Jag ser framför mig att det kommer att bli en ganska lång process där man behöver agera på ett strategiskt sätt och framför allt tillsammans med andra.
Sedan förstår jag att förväntningarna på Miljöpartiets leverans i regering var väldigt höga när det gäller att det beslut som vi fattade på kongressen i oktober redan skulle ha gjort avtryck. Det skulle man kanske ha önskat, men det hade faktiskt varit för snabbt för den process som ändå måste ske.
Camilla Hansén (MP):
Nu samlar vi oss som ett grönt oppositionsparti i riksdagen. Vi kommer att lyfta fram frågor som är viktiga för vårt parti. Det kommer också att kunna ske på ett nytt sätt när vi inte har det ansvar som ett regeringsparti har, utan vår uppgift blir nu att visa var Miljöpartiet står. Det kommer att märkas i utrikespolitiska frågor. Det kommer att märkas i miljö- och klimatdebatten.
Det kommer att märkas i försvar av naturen, försvar av demokrati, försvar av minoriteters och samers rättigheter och även vad gäller friheten för Taiwan.
Camilla Hansén (MP):
Det samiska folket har utsatts för omfattande övergrepp genom historien. Samerna har heller inte varit tillräckligt inkluderade i det svenska samhällslivet eller haft tillräcklig möjlighet att påverka i frågor som berör dem. Ett arbete med att ta fram en konsultationsordning har pågått under en längre tid för att det samiska folket ska få reella möjligheter till inflytande över frågor som berör dem.
Det är ett viktigt steg i rätt riktning och något som framhållits under mycket lång tid, inte bara från det samiska folket. Sverige har även fått kritik i internationella granskningar för att Sverige är saktfärdigt med att säkerställa att urfolket får sina rättigheter tillgodosedda.
Därför undrar jag nu om statsrådet Amanda Lind kan informera om vad konsultationsordningen innebär, hur den kan göra skillnad, vad statusen är just nu och hur planerna ser ut framåt.
Camilla Hansén (MP):
Tack, Amanda Lind, för glädjande nyheter! För Miljöpartiet har det varit viktigt att stärka urfolket samernas självbestämmande och inflytande. Vi vill att Sverige ska ratificera ILO:s konvention 169 om urfolks rättigheter och att Sverige ska ta ansvar och ge upprättelse för historiska övergrepp. Vi vill också att heliga föremål och kvarlevor ska kunna återlämnas till Sápmi och har drivit på för att en sanningskommission ska tillsättas.
Sametinget har lämnat en rapport från förberedelserna för arbetet med en sanningskommission. Jag undrar vad nästa steg är i det arbetet.
Camilla Hansén (MP):
Miljöpartiet, som länge drivit på för stärkta rättigheter för nationella minoriteter, gladdes av regeringsförklaringen, där rätt till kultur och språk lyftes fram. Flera viktiga initiativ är på gång. Det handlar om konsultationsordningen, som ska ge bättre inflytande för samer i frågor som berör dem, och sanningskommissionen, som ska kasta ljus över de övergrepp som svenska staten utsatt samerna för. Men i dag vill jag fråga om gruvexploatering i Kallakområdet.
Vi var många som reagerade med oro när näringsministern uttryckte Socialdemokraternas kärlek till att öppna fler gruvor utan att säga något om risker för vare sig miljö eller renskötsel. Så jag undrar: Hur kommer regeringen att säkerställa samers rätt att bedriva renskötsel vid hantering av gruvärenden?
Jag tror också att det är viktigt att statsministern själv möter det samiska folket i dialog, bland annat om frågor som Gállok. Hur kommer den dialogen att se ut?
Camilla Hansén (MP):
Regeringen har under en lång tid arbetat med ett professionsprogram för rektorer, lärare och förskollärare. Vi vill alla att våra barn möts av kunniga lärare genom hela sin tid i skolan. Att se till att våra lärare och skolledare systematiskt utvecklar sin kunskap är viktigt för en utbildning på vetenskaplig grund. Förutsättningarna för professionsprogrammen utvecklas steg för steg, och vi har nu fått information om att en lagrådsremiss kan väntas till hösten.
I remissvaren från lärosätena finns synpunkter på att det är oklart vad deras roll kommer att vara, hur stort inflytande de kommer att ha över utbildningen och hur meriteringen i professionsprogrammen kopplas ihop med den akademiska strukturen. Jag vill fråga utbildningsministern hur regeringen ser på lärosätenas roll i de kommande professionsprogrammen.
Camilla Hansén (MP):
Klimatkrisen och kriget i Ukraina har samma grund, fossila bränslen. Så sa Ukrainas FN-ambassadör. No barrels of Russian oil, uppmanade Zelenskyj oss här i riksdagens kammare i dag. När landsbygdsministern fick frågan av TT hur hon ställer sig till dem inom EU som vill sakta ned eller pausa klimatarbetet till följd av de åtgärder vi behöver vidta på grund av kriget var hennes svar otydligt.
Miljöpartiet är tydligt. Vi vill stoppa all fossilimport från Ryssland; EU ska inte göda Putins krigskassa. EU ska inte heller pausa klimatarbetet utan ställa om. Kommer Socialdemokraterna att stå upp för en offensiv politik inom EU mot klimatkrisen?
Camilla Hansén (MP):
Jag tackar Anders Ådahl för hans anföranden och svar. Jag skulle ändå vilja borra vidare lite i några av de frågor som jag själv funderat på. Man måste investera om man vill satsa på någonting.
Nu sa ledamoten Ådahl att det inte finns något direkt orsakssamband mellan antalet kronor och ören och kvaliteten på undervisning och forskning samt att färre forskare och färre anställda kan göra ett bättre jobb för att man väljer att göra rätt saker. Det förvånar mig lite att man säger så om man vill satsa på högre utbildning och forskning.
Både Anders Ådahl och jag har ju bakgrund inom högre utbildning, även om det är av olika slag. Jag ser både hur universitetsbyråkrater som jag själv springer fortare och hur forskarna har svårare och svårare att lägga sin tid på forskning och undervisning. Centerpartiet är det enda parti som drar ned pengar. Drar man ned pengar kommer det att kosta någonstans. Det är ju någonting som det ska göras mindre av.
Möjligtvis tar man bort någonting helt och lägger pengarna på något annat. Jag undrar hur de prioriteringarna ser ut.
Camilla Hansén (MP):
Här finns en del intressant som man kan diskutera vidare kring. Jag håller absolut med om att det inte alltid är en universitetsutbildning som behövs för att stärka någons ställning på arbetsmarknaden. Det är därför omställningsstudiestödet är bredare än så. Men nog tror jag att högre utbildning behöver ta en roll. Jag tror att det blir lättare att ta den rollen om man känner det politiska stödet att det finns en vilja att investera i högre utbildning.
Min andra fråga handlar också om Centerpartiets markeringar med att dra ned. Det som förvånar mig är att det ibland är små pengar. När man vill satsa på förskolan drar man till exempel ned på kompetensutveckling för förskollärare och lärare. I förskolan finns en yrkesgrupp som arbetar otroligt hårt.
Man beskriver gång på gång, bland annat via Förskoleupproret, hur arbetssituationen blir alltmer pressad. Samtidigt vågar jag säga att våra partier är helt överens om att förskolan lägger grunden för vidare utbildning. När förskolan fungerar väl får barn möjlighet att växa till starka individer. Jag skulle helt enkelt vilja höra hur ni vill utveckla förskolan.
Jag bjuder in till ett samarbete där. Vi i Miljöpartiet lägger 2 miljarder på ett likvärdighetsbidrag för förskolan. Det är ett nytt anslag i statsbudgeten som vi står för. Där skulle vi kunna göra saker tillsammans. När man jobbar med oss i utbildningsfrågor handlar det om att satsa på och investera i utbildning och dem som jobbar inom utbildning.
Det skulle vara intressant, fru talman, att höra om ledamoten Ådahl är nyfiken på att borra lite i detta.
Camilla Hansén (MP):
Vad trevligt, Fredrik Malm, att få ses här en sådan här sen kväll! Jag har några frågor till Fredrik Malm. Jag börjar med att ta upp något som ledamoten nämnde under sitt anförande om digitalisering av skolan. Det har ju diskuterats en del när det gäller läromedel - om böcker och digitala läromedel.
Min enkla fråga är hur Liberalerna, och kanske regeringen, förhåller sig till Sveriges nationella digitaliseringsstrategi nu för tiden. Den har debatterats lite i medier på sistone. En del tycker att den behöver rullas tillbaka, medan andra kanske vill någonting annat. Jag undrar vad Liberalerna vill.
Camilla Hansén (MP):
Tack, Fredrik Malm, för svaret! Om jag tillåts att göra en fri tolkning av detta skulle det vara att den här strategin är viktig eftersom den bygger på och syftar till att lärare och skolhuvudmän - de som jobbar i skolan - ska få en kompetenshöjning när det gäller när och i vilken omfattning man använder digitala läromedel.
Det tredje benet i den nationella digitaliseringsstrategin är forskning och uppföljning av hur digitala läromedel påverkar lärandet och den pedagogiska situationen i skolan. Jag tolkar ändå Fredrik Malms svar positivt - att det här är en viktig strategi. Den behöver i så fall förnyas, och jag ser därför fram emot regeringens förslag.
Det finns en annan sak som är viktig när det gäller just läsning. Här kanske det blir naturligt att ta upp frågan om böckerna i handen, nämligen de bemannade skolbiblioteken. Jag har kanske missat något i regeringens budget, men jag saknar skrivningar om bemanningen av skolbiblioteken.
Jag skulle gärna vilja höra hur Liberalerna och Fredrik Malm förhåller sig till frågan och hur Liberalernas satsningar framöver ser ut när det gäller bemannade skolbibliotek.
Camilla Hansén (MP):
Tack för anförandet, ledamoten Demirok! Ledamoten berörde en av mina hjärtefrågor, nämligen lärarutbildningen. Mina frågor ställs av genuin nyfikenhet när det gäller hur lärarutbildningarna ska utvecklas. Det jag funderar på är: Är det en större reform av lärarutbildningen som man ser framför sig?
Vad är de stora kvalitetsproblemen? Vad vill man i så fall att en sådan reform ska åtgärda? Vi vet att det behövs fler lärare. Då handlar det om att läraryrket behöver bli ett drömyrke. Hur spelar lärarutbildningen i sig in där? Var ska vi lägga krutet?
Är det på lärarutbildningen, eller är det på förutsättningarna för att läraryrket verkligen ska bli ett drömyrke?