Margareta Cederfelt (M):
När vi i dag debatterar kommissionens arbetsprogram för 2017 kan jag inte låta bli att tänka att det namn som arbetsprogrammet har är centralt för Europa - Ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgaren i centrum . Det är precis de viktiga frågor som EU brottas med i dag.
Därför är det också glädjande att det är det arbetsnamn som kommissionen har valt för sitt arbetsprogram. Jag vill dock lyfta upp en fråga som jag tycker är lite tråkig, och det är att vi i dag, den 15 mars, två och en halv månad in på året debatterar arbetsprogrammet.
Jag skulle gärna se att Sveriges riksdag och andra medlemsstater hade en möjlighet att debattera och fatta rationella beslut om EU:s arbetsprogram tidigare just utifrån att EU är viktigt.
EU är en fråga som rör alla europeiska länder, dess partner och förstås oss medborgare som bor och vistas i EU. EU har tjänat sina medlemsländer, partner och medborgare väl, och vi måste alla arbeta för att det ska bli så också i fortsättningen.
När det gäller riksdagens hantering av kommissionens arbetsprogram har vi från utrikesutskottet gett alla utskott här i riksdagen möjlighet att yttra sig. Åtta utskott, de som arbetar mest med EU-relaterade frågor, har avlämnat yttranden till utrikesutskottet.
Jag kommer i mitt anförande att lyfta upp några av de frågor som jag anser är viktiga och centrala i kommissionens arbetsprogram. Självklart finns det mycket mer att säga, herr talman, men i en debatt ska fler få komma till tals. Vi moderater har inte lämnat någon reservation i det här betänkandet.
Däremot har vi avgett två yttranden, och det har vi gjort tillsammans med våra allianskollegor. För oss moderater är det av stor vikt att subsidiaritetsprincipen inom EU tillämpas, att kommissionen fokuserar på de frågor som är övergripande och ska lösas på EU-nivå och att det nationella självbestämmandet bevaras liksom det regionala och det kommunala. Alla beslut ska fattas på rätt nivå.
I arbetsprogrammet tar kommissionen upp tio olika frågor. Samtliga är mycket viktiga, till exempel satsning på arbete, tillväxt, investeringar, en digital inre marknad, en motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik. Man talar också om den inre marknaden och en stärkt industri. Man talar om en rättvis ekonomisk och monetär union.
Man talar om frihandelsavtal med USA och andra länder och organisationer som WTO. Man talar också om rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ett ömsesidigt förtroende liksom en ny migrationspolitik, ett EU som en stark global aktör och en union i demokratisk förändring.
Detta, herr talman, fångar upp de viktiga frågor väl som EU behöver arbeta med och fokusera på för att fortsätta vara relevant för medlemmarna och omvärlden.
Vi moderater anser att EU-kommissionen bör fortsätta, precis som man nu också har sagt, att minska regelbördan för företag och tillämpa principerna om en bättre lagstiftning i alla verksamheter för att också introducera Refitprogrammet där mycket handlar om förenklingar. Detta är en av västvärldens centrala och viktiga frågor.
Utan ett fungerande näringsliv är det mycket svårt för våra västerländska samhällen. Jag ser framför mig att det regelförenklingsarbete som ska pågå också kan gynna vårt svenska näringsliv. Det är ingen här i kammaren som har kunnat undgå att notera behovet av förenklad lagstiftning.
Jag vill också nämna några ord om de frihandelsavtal som finns. Det som vi alla närmast tänker på, också vi moderater, är förstås TTIP. Det är ett avtal om frihandel med USA som vi alla har sett fram emot. Därför är det olyckligt när nu USA uttrycker tveksamhet kring ett TTIP-avtal.
Jag hoppas att, ju längre tiden går för den nya regimen, presidentadministrationen i USA, tankarna ska ändras och också Trump ska se att ett frihandelsavtal mellan EU och USA är något som tjänar USA väl. Jag vill också lyfta fram en annan fråga som är viktig, nämligen rätten till integritet.
Det är enkelt när EU nu står inför stora och omfattande utmaningar att fokusera på hur dessa ska hanteras. Hur ska terrorhotet bekämpas? Hur ska vi få en bättre säkerhet? Det är angeläget att göra det, men EU får samtidigt inte göra avkall på de grundläggande rättigheterna som personskydd, tryck- och yttrandefrihet med mera.
Detta är något som vi i Sverige måste se till att bevaka. Herr talman! Jag vill säga några ord om utbildningsfrågan också. Det är en av de viktiga frågorna inom EU. Det är också en historisk fråga.
Den finns inte med i arbetsprogrammet, men det är viktigt och centralt med ett gemensamt ställningstagande när det gäller utbildning. Det handlar om Erasmusprogrammet. Innan EU fanns var det inte lika enkelt för studenter på högskolenivå att studera i olika länder. Möjligheten fanns, men det var inte lika enkelt.
Gemensamma överenskommelser gör det möjligt för enskilda studenter att studera utomlands. Därför kommer till exempel lärlingsprogrammet att vara positivt. Och EU:s program, Utbildning 2020, kan bidra till något mycket mer positivt för EU när det gäller utbildningsfrågan och arbetsmarknaden än i dag.