Jens Holm (V):
Vi debatterar nu jordbrukspolitik, och en av de viktigaste frågorna i detta sammanhang är läget för Östersjön. Vi i Vänsterpartiet har skrivit en separat motion just om att rädda Östersjön. Östersjön, vårt stora innanhav, håller på att växa igen.
Det ser man inte minst sommartid, då stora delar av Östersjön drabbas av algblomning. Stora delar av bottnarna är döda, och andra delar av kusten är igenvuxna. Vi vet att det är jordbruket som är den enskilt främsta orsaken till att Östersjön håller på att växa igen.
Det svenska jordbruket bidrar med utsläpp av kväve på ungefär 200 000 ton varje år. När det gäller fosfor är det ungefär 15 000 ton varje år. Trots alla storslagna planer och visioner från regeringen, bonderörelsen och så vidare går arbetet tyvärr alldeles för långsamt.
Jag vet inte hur många som kommer ihåg den dokumentär som gick på SVT för ungefär ett år sedan. Den hette Vårt grisiga hav . Vårt grisiga hav handlar om hur stora djurindustrier breder ut sig längs Östersjöns kust.
I de baltiska länderna, i Polen och i Ryssland byggs jättelika anläggningar för att föda upp tusentals grisar, tiotusentals hönor som ska värpa ägg och hundratusentals broilerkycklingar som snabbt ska växa upp och bli kött på våra matbord. Dessa djurfabriker är egentligen ingen nyhet. Liknande djurfabriker finns även här i Sverige.
Det som är gemensamt för dessa stora djuranläggningar är att de bidrar till väldigt stora utsläpp av till exempel kväve och fosfor - just det som gör att Östersjön nu håller på att växa igen. Vi i Vänsterpartiet anser att det är väldigt viktigt att vi här och nu kan presentera konkreta förslag för hur vi ska komma till rätta med problemet.
Det går att göra en hel del inom jordbruket med förbättrade odlingsmetoder. Man kan anlägga kantzoner, och man kan anlägga våtmarker i närheten av åkrar för att fånga upp främst avgångar av kväve och fosfor. Det vill vi i Vänsterpartiet göra. Vi tycker också att det är viktigt att man sätter ett pris på utsläppen från jordbruket.
Det vill vi göra genom att återinföra skatten på handelsgödsel. Det som var bra med den tidigare skatten på handelsgödsel var att intäkterna gick oavkortat till jordbrukets miljöarbete.
Flera av oss här har säkert blivit uppringda av väldigt oroade forskare på Lantbruksuniversitetet i Uppsala, som nu kan berätta att de får indragna forskningsmedel för sitt miljöarbete. Dessa forskningsmedel kom just från handelsgödselskatten. Inte minst måste vi också våga ta tag i vår egen livsstil, till exempel hur mycket kött vi äter.
Det är inte hållbart att konsumera så mycket kött som vi gör i Sverige - 86 kilo per person och år, en konsumtion som har ökat med nästan 50 procent sedan 1990. Vänsterpartiet var det första parti i denna riksdag som föreslog en handlingsplan för att minska köttkonsumtionen och öka den vegetariska konsumtionen.
Vi vill som sagt se mer vegetarisk mat i framtiden, och det kött som produceras ska inte produceras i storskaliga köttfabriker som förstör Östersjön. Vi tycker också att det är väldigt viktigt med konkreta insatser för att främja ekologisk produktion av livsmedel.
Vi vet att ekologisk produktion bidrar till minskade utsläpp av i synnerhet kväve. Det har från riksdag och regering funnits planer på och målsättningar för att den ekologiska produktionen ska uppgå till 20 procent av jordbruksarealerna och 25 procent av konsumtionen av livsmedel inom den offentliga sektorn.
Vi vet att dessa mål inte har uppnåtts, och det tycker vi i Vänsterpartiet är djupt upprörande. Vi är dock inte särskilt förvånade, när man drar in de riktade stöd som har funnits till ekologisk produktion och när man avskaffar skatten på handelsgödsel. Det är en skatt som gör att det blir dyrare att producera med mycket gödsel, vilket främjar ekologisk produktion.
Vi i Vänsterpartiet har budgeterat för just riktade stöd till ekologisk produktion. Vi vill också använda den offentliga upphandlingen i större utsträckning, för att köpa in mer ekologisk mat. I den budget vi presenterar i dag har vi också öronmärkta, nya pengar till våra kommuner för att de till exempel ska kunna köpa in bättre mat.
Vi har med intresse studerat regeringens stora flaggskepp för livsmedelsproduktion i Sverige, Matlandet Sverige. Vi tycker att det är ett intressant initiativ, men det Matlandet Sverige saknar är tydliga miljöambitioner. Därför säger vi i Vänsterpartiet att vi inte är motståndare till att man har en strategi för att främja svensk livsmedelsproduktion, men det måste finnas ett tydligt ekologiskt och klimatmässigt mervärde i det hela.
Därför har vi presenterat Det hållbara matlandet Sverige. Det är alltså ett främjande av svensk livsmedelsproduktion, men det ska vara ekologiska livsmedel och klimatsmarta livsmedel.