Margareta Pålsson (M):
27 906. Vet ni vad det är? 27 906 elever. Så många elever nådde inte målen i grundskolan våren 2004. Det är lika många som antalet invånare i hela Oskarshamns kommun. Av dessa elever nådde 12 035 inte målen i matematik, svenska och/eller engelska.
Tanken var att i stort sett alla elever skulle klara de grundläggande kunskapsmålen efter att ha gått nio år i grundskolan. Men så är det inte alls.
I höstens olika undersökningar konstaterades att svenska elever har sämre läsförståelse och sämre läsförmåga än tidigare, och bland våra elever försämras också resultaten i matte och NO mer än bland eleverna i 16 andra länder. Skolan är även sämre på att kompensera för elevernas familjebakgrund än tidigare.
Men, vilket är viktigt att påpeka, skillnaderna är stora mellan kommuner och mellan olika skolor. Vad är det som gör att skillnaderna är så stora mellan skolorna? Jag blir så arg när jag hör ansvariga politiker och tjänstemän skylla det på eleverna, på deras bakgrund och hemförhållanden. Det är långt ifrån hela sanningen.
Vi vet att det som bland annat gör skillnad och påverkar resultaten är välutbildade lärare, professionellt ledarskap, kontinuerliga utvärderingar, gott samarbete med hemmen, höga förväntningar på eleverna, program för mobbning och positivt arbetsklimat.
Vi moderater har länge påpekat att målen i skolan är alldeles för många. Man kan inte fokusera på allting, för då tappar man det viktiga. Fokus ska vara på kunskap, och så ska det vara redan i förskoleklassen.
Där ska lärarna tänka läsinlärning, tänka skrivinlärning och matteinlärning och mer än nu ta till vara små barns lust och förmåga att vilja lära. Redan i årskurs 1 kan så gott som alla lära sig läsa om bara läraren har fokus på det och inte på allt annat. Förr kunde de flesta barnen läsa före jul i årskurs 1. Varför skulle de då inte kunna göra det nu?
Kunskap är makt, och kan man läsa har man goda förutsättningar att tillägna sig så mycken annan kunskap. Vi tilldelar skolan stora resurser, men det är för stor andel av pengarna som går till annat än undervisning. Det är bara 46 % som går till undervisning, och det är nästan rekord det också.
Bara ett annat land i EU tar så stor del av medlen till annat än undervisning. Visserligen är vi moderater för mer pengar till skolan, men vi vill även se en omfördelning av de befintliga resurserna.
Det har alltid förvånat mig att det är så viktigt hur många minuter varje elev får ha matte på schemat men att få egentligen bryr sig om hur mycket matte han eller hon lär sig. Ingen ska gå i skolan några extra dagar. Alla måste rätta sig efter timplaner, och alla ska börja skolan på hösten det året de fyller sju år.
Nåja, man kan få börja tidigare eller senare, men det ska vara på hösten i alla fall. Varför tror ni som styr detta land att elever i skolan lär sig saker på samma tid när allting annat tar olika tid? Vem vet hur lång tid det tog för oss att lära oss läsa, cykla och åka skidor? Huvudsaken är att vi kan - inte hur lång tid det tog.
Vi moderater vill ha en flexibel skolstart och en pedagogisk frihet för landets alla skolor att arbeta utan en nationell timplan. Åk till Helsingborg och se vilka resultat kommunens skolor uppnått tack vare friheten att arbeta utan nationell timplan! Vi vill också ha betyg både tidigare och i fler steg.
En god inlärningsmiljö förutsätter bättre ordning och arbetsro i skolan. För att uppnå det måste vi ge lärarna verktyg. Vi kan titta på Finland och se hur de gör. Vikten av handlingsprogram mot mobbning kan inte nog betonas. En vanlig skoldag som i dag blir ungefär 100 000 barn mobbade i den svenska skolan.
Det får inte fortsätta! Slutligen, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation nr 2, men jag står bakom även de andra moderata reservationerna.