KBLab/rixvox huggingface dataset:
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Jonas Sjöstedt har frågat mig vad jag avser att göra för att malmen från Kaunisvaara kan fraktas på järnväg i stället för på väg samt om jag ämnar ta initiativ till att ett kostnadsförslag lämnas för olika järnvägsalternativ för malm från gruvan i Kaunisvaara. En avgörande fråga vid etablering av bland annat gruvverksamhet är att det finns en transportlösning som svarar upp mot behoven.
Varje företag har ansvar för att i sin affärsplan ta hänsyn till detta. Enligt uppgift har gruvföretaget Northland Resources i ett brev till Trafikverket sökt samverkan för att finna lösningar på företagets transportbehov på både kort och lång sikt till och från den planerade gruvan i Kaunisvaara.
Trafikverket har ansvar för att föra en dialog med företag när önskemål om transportinfrastrukturlösningar uppkommer. Det är därför för tidigt att uttala sig om förutsättningarna för en järnväg, men när mer information tagits fram kan den utgöra underlag i kommande planeringsprocesser.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
När jag möts av ett engagemang som det från Pajala kommun ser jag det inte som ett problem utan som en möjlighet. Däremot får vi kanske hitta på nya lösningar för att ta vara på en sådan möjlighet. Jonas Sjöstedt undrade om jag var beredd att träffa människorna som finns däruppe. Det är väl självklart! Jag har redan träffat flera av dem.
Jag har träffat vd:n för Northland Resources, och jag har träffat Bengt Niska inte bara en gång utan två. Det är fascinerande att se ett sådant engagemang och ett sådant driv. Det smittar faktiskt av sig. Här handlar det inte om att be om hjälp för att vi från staten ska göra något åt en kommun.
Snarare har man signalerat: Hjälp oss att kunna göra det här själva! Precis som jag sade tidigare är det inte så lätt att under så många år ha jobbat som en kommun i avveckling och helt plötsligt vända till utveckling. Sven-Erik Bucht talade om en mäktig minister och handlingskraftiga riksdagsledamöter. Det är alldeles riktigt.
Det måste trots allt gå i rätt ordning. Därför tycker jag att det som nu pågår är bra, alltså att Trafikverket har den här dialogen. Verksamheten är nu på gång. Nu är det verklighet. Innan ansökan eller etablering ska ske, oavsett vem det gäller, krävs det också att man kan visa hur man tänker ordna sina transporter. Det må vara provisoriskt till en början, men det är ändå en hantering.
I det långa loppet är det inte smidigt för någon att köra långa lastbilstransporter. Därför ska Trafikverket återkomma med förslag till åtgärder för att möta dessa behov. Det gäller både transporterna från den här gruvan och Malmbanan i stort. Den får vi heller inte glömma bort. Vad jag tror att vi kommer att få se - Sven-Erik Bucht nämnde också detta - är att detta inte är den första gruvan som startar. Troligtvis kommer vi att få gruvor på flera håll.
Man kan alltid ställa sig frågan om vi ska bygga en järnväg från varje gruva vid varje tillfälle när behov uppstår. Det är i så fall något man får ta en diskussion om vid varje tillfälle. Jag ser med tillförsikt fram emot den diskussion som faktiskt redan pågår mellan det här företaget och den myndighet som är regeringens förlängda arm - det är ju inte jag som sitter och diskuterar hur transporten bäst ska lösas.
Däremot vill jag gärna ha fram underlaget för att sedan kunna verkställa det beslut som i sådana fall skulle behövas.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Jag hoppas att diskussionen inte har givit för handen att det ges ett intryck av att regeringen eller jag själv ingenting gör. Det är snarare det motsatta jag har försökt visa. Det är ändå det formalistiskt tråkiga som gäller: Var sak måste göras av rätt instans och i rätt tid. Jag hoppas också att vi har möjlighet att återkomma framöver för att se hur långt vi har kommit härnäst.
Det är en spännande framtid vi står inför i hela norra delen av landet. Det finns ett engagemang och ett driv som visar att det går att göra skillnad i verkligheten. Fru talman! Med detta tackar jag Jonas Sjöstedt för interpellationen och naturligtvis också Siv Holma och Sven-Erik Bucht. Jag önskar er en god jul. Jag hoppas du åker i väg, tar den tid du behöver och kommer fram hela vägen som du ska, Jonas!
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Anders Ygeman har frågat mig om jag kan redogöra för var i statens räkenskaper de till Stockholm ännu icke återbetalda intäkterna från trängselskatten finns avsatta och vilka åtgärder i övrigt som jag avser att vidta för att tydliggöra hur intäkterna från trängselskatten används.
Anders Ygeman har vidare frågat mig hur jag avser att verka för att det adderas ränta till de till Stockholm ännu icke återbetalda intäkterna om det visar sig att det ackumulerade överskottet inte finns avsatt på ett särskilt räntebärande konto. Hela överskottet från trängselskatten ska gå tillbaka till regionen för att finansiera framför allt Förbifart Stockholm men även andra väginvesteringar i Stockholm.
I proposition 2006/07:109 Införande av trängselskatt i Stockholm anges att syftet med en trängselskatt är att förbättra framkomligheten och miljön i Stockholm, men även att bidra till att finansiera investeringar vägnätet i Stockholmsregionen. Det är riktigt att det överskott som trängselskatten i Stockholm hittills genererat ännu inte i sin helhet använts för att finansiera väginvesteringar i Stockholmsregionen.
Frågan om hur det överskott som finns ackumulerat just nu ska användas bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Redovisning av vilka intäkter respektive kostnader som trängselskattesystemet i Stockholm genererar finns i årsredovisning för staten medan redovisning över vilka medel Trafikverket förbrukat ett givet år finns i myndighetens årsredovisning.
Vad gäller den budgetmässiga hanteringen av överskottet från trängselskatten föreslogs i proposition (2006/07:109 ) Införande av trängselskatt i Stockholm att en fond bör inrättas i Riksgäldskontoret för överföring av överskottet från trängselskatt till investeringar i väginfrastruktur. Finansutskottet ansåg dock i betänkande 2006/07:FiU20 med anledning av propositionen i avsnitt 2.6 att det inte ska inrättas någon fond i Riksgäldskontoret.
För att tydligt visa att en summa som motsvarar överskottet från trängselskatten verkligen återförts för väginvesteringar i Stockholmsområdet menade finansutskottet att dessa medel i stället skulle anvisas dåvarande Vägverkets anslag för väghållning som en särskild anslagspost under myndighetens verksamhetsanslag, det vill säga precis så som den budgetmässiga hanteringen ser ut i dag.
Från 2011 kommer överskottet dock att anvisas under ett eget anslag som förs upp på statsbudgeten från detta år. Även denna budgetmässiga hantering är i enlighet med vad riksdagen tillkännagivit i samband med behandlingen av regeringens vårtilläggsbudget för 2010 .
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Jag kommer ihåg i valrörelsen att det var detta som Socialdemokraterna och Anders Ygeman, som inblandad part, försökte göra, det vill säga få över bestämmanderätten till stockholmarna genom att erbjuda en folkomröstning - om det är folkomröstningen som ska vara ett sätt att utöva medbestämmande.
Sättet att arbeta i regionen döms ibland lite orättvist ut som att det finns en splittring i regionen när vi i mångt och mycket är oerhört eniga om vad som behöver göras och vilken prioriteringsordning som ska gälla. Stockholmsöverenskommelsen var partiöverskridande. Det är ett sätt, fast via ombud, att få fram vad stockholmarna vill ha eller behöver. Göteborg är lite spännande.
De står på tur att införa trängselskatter. Där har faktiskt Anders Ygeman, fru talman, en poäng i att om det blir en oro i Stockholmsöverenskommelsen kan det bli en oro för Göteborg. Men Göteborg har ett annat avtal för medfinansiering som faktiskt inte är lika komplicerat som avtalet för Stockholmsöverenskommelsen.
Det viktiga är att Stockholm vet att det överskott som uppstår av trängselskatten kommer tillbaka till regionen. Överskottet ska främst användas för Förbifart Stockholm och de andra objekt som har redovisats i länsplanen och som motsvarar ungefär 5 miljarder. Pengar har redan börjat gå ut genom Trafikverkets dispositionsrätt, och det kommer även fortsättningsvis att göra det.
Pengarna, överskottet, finns på ett räntebärande konto hos Trafikverket. Det sätts en ränta från Riksgälden. Jag är beredd att göra det som är viktigt för staten, nämligen att se till att staten håller sitt avtal.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Frågorna är ställda mot bakgrund av det beslut om skärpta regler för svavelhalt i marint bränsle som enhälligt beslutades i IMO i oktober 2008. De nya reglerna är resultatet av flera års intensiva internationella förhandlingar avseende fartygs utsläpp till luft och är en del av en paketlösning för att minska utsläppen av både svavel- och kväveoxider.
Sverige är folkrättsligt bundet av de nya reglerna. Både svaveloxider och kväveoxider utgör stora miljöproblem, då de ökar försurningen och förorsakar övergödning. En minskning av svavelutsläpp bidrar också till en förbättrad luftkvalitet. Den del av beslutet med kravet om 0,1 viktprocent svavel som berör svavelkontrollområden har blivit en kontroversiell fråga.
Jag tycker att det är olyckligt att beslutet innebär att olika regler kommer att gälla i olika delar av Europa. Det är naturligtvis inte bra ur ett konkurrensperspektiv. Ett sammanhållet transportsystem inom unionen måste bygga på harmoniserade regler som främjar konkurrens på lika villkor mellan olika trafikslag samt mellan olika delar av Europa.
Detta är något som regeringen vid flertalet tillfällen framfört till Europeiska kommissionen och även lyft upp vid det informella transportministermötet tidigare i år. Jag vill ännu en gång understryka vikten av ett enhetligt europeiskt angreppssätt i den här frågan. Det är dock viktigt att i sammanhanget inte glömma bort anledningen till att strängare krav gäller för just Östersjön.
Som bekant har Östersjön sedan länge en särskild status med ett särskilt känsligt skyddsvärde. Precis som interpellanten skriver visar vissa genomförda studier på risken av överflyttningar av transporter från sjöfart till landbaserade transporter. Det är naturligtvis angeläget att se till att de miljövinster som kan uppnås med anledning av IMO:s beslut inte går förlorade genom en omstyrning av trafiken från sjö till väg.
Jag kan i dagsläget inte i detalj redogöra för vilka initiativ jag tänker ta med anledning av IMO:s beslut, men jag kan meddela att jag följer denna fråga noggrant. För närvarande överväger vi eventuella åtgärder som skulle kunna komma i fråga i syfte att minska de negativa konsekvenserna av beslutet.
För att hitta de bästa lösningarna på de potentiella problem som vi står inför, utan att skapa en motsättning mellan ekonomisk tillväxt och våra luftkvalitetsmål, måste vi också ha en löpande dialog med berörda industrier. Jag vill dock samtidigt framhålla att åtgärder för att minska utsläppen av svaveloxider är nödvändiga för att minska de negativa effekter som dessa ger upphov till.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Med respekt för Sven-Erik Buchts tidsnöd ska jag fatta mig kort. Ska vi driva den här frågan framåt måste vi göra det i EU gemensamt, och vi måste ha med oss en majoritet av EU:s länder för att fortsatt kunna driva frågan i IMO. Vi har EU:s svaveldirektiv som ska revideras under våren, och då måste den här frågan komma upp.
Kommissionen har uppmärksammats på frågans komplexitet, och kommissionen har uttalat sig att det inte är lämpligt att snedvrida konkurrensen. Kommissionen har alltså frågan på sitt bord, och jag tillsammans med Finland och Estland tog initiativ på senaste ministerrådsmötet. Låt oss se hur vi steg för steg kan jobba för en bättre situation så att vi inte har olika villkor inom sjöfarten när det gäller det här.
Kort och gott: God Jul, Sven-Erik Bucht!
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Carina Adolfsson Elgestam har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka allmänhetens kunskaper om reglerna i trafikförordningen, minska olyckor med cyklister inblandade samt för att se över trafikförordningen i syfte att förbättra samspelet i trafiken. Fru talman! Jag delar Carina Adolfsson Elgestam syn att det måste bli säkrare att cykla.
Cykeln är ett transportmedel med många fördelar. Ökad cyklism bidrar till att minska resandets miljöpåverkan, ger minskad trängsel och har positiva effekter på folkhälsan. Min och regeringens uppfattning är därför att cykeln ska vara ett attraktivt alternativ för en del av eller hela resan.
Jag delar även Carina Adolfsson Elgestams syn om behovet av att se över hur de regler som rör cyklingen kan bidra till målen om ökad och säker cykeltrafik. Därför är jag glad att kunna berätta att regeringen den 9 september i år tillsatte en utredare just i detta syfte.
Utredaren Kent Johansson kommer att se över de bestämmelser som reglerar planering och utformning av trafikmiljön samt trafikreglerna för cykeltrafik. Uppdraget omfattar även regler och andra förutsättningar som påverkar cykelparkering och möjligheten att ta med cykel på tåg och buss.
Utredaren har dessutom mandat att, om han finner det relevant, se över andra regler och förutsättningar som är viktiga i detta sammanhang. Uppdraget kommer att redovisas i maj 2012. I direktivet lyfter regeringen särskilt fram att en ökad cykeltrafik ställer högre krav på samspel mellan trafikanter och på kunskap om och efterlevnad av trafikregler.
Min utgångspunkt är att ett gott samspel och en god regelefterlevnad är en förutsättning för att nå trafiksäkerhetsmålen. Direktivet lyfter även fram att cykeln är viktig för barns rörlighet. För att främja målet att barn själva ska kunna använda sig av transportsystemet kommer utredaren att analysera och beakta barns förutsättningar att förstå och tillämpa regler.
Här är det viktigt att se över frågor som utbildning, fortbildning och spridning av befintliga och nya regler för cykeltrafiken. Regeringen har dessutom gett Trafikverket och Transportstyrelsen i uppdrag att samlat och med ökad kraft ta itu med cykelfrågorna i samarbete med främst kommunerna men även andra berörda.
Arbetet ska resultera i en strategi och en handlingsplan för ökad och säker cykling och kommer att redovisas senast den 1 december 2011. Med dessa två viktiga arbeten i gång har jag gott hopp om att vi successivt ska kunna göra det både enklare och säkrare att cykla.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Jag tycker att Carina Adolfsson Elgestam gjorde en bra sammanfattning av den problematik som även jag upplever att många stöter på när de är ute, oavsett om det är i den stora staden, den lilla staden eller ute på landsbygden. Det handlar sammanfattningsvis om att vi behöver upplysning för att kunna få kunskap, och om vi har kunskap får vi också insikt. Därefter gäller efterlevnad, uppföljning och kontroll.
Jag skulle därför, fru talman, vilja rikta ett tack till Carina Adolfsson Elgestam som ställde interpellationen fastän vi hade kommit i gång med detta. Det är ett sätt att lyfta upp frågan och få upplysning.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Då byter vi bana, och nu handlar det om Norrbotniabanan. Jonas Sjöstedt har frågat mig vad jag avser att göra för att verka för att byggnationen av Norrbotniabanan påbörjas, vilka etapper som bör byggas först och slutligen om jag avser att presentera ett förslag till hur byggandet av Norrbotniabanan ska finansieras.
Banverket - det som nu är Trafikverket - föreslog inte Norrbotniabanan i sitt förslag till nationell plan för perioden 2010-2021. Regeringen har inte heller haft anledning att ifrågasätta myndighetens bedömning. Norrbotniabanan ingår således inte i den gällande planen för utvecklingen av transportinfrastruktur perioden 2010-2021.
Däremot har Trafikverket nu fått i uppdrag av regeringen att pröva förutsättningarna för att finna en finansieringslösning för delsträckan Piteå-Skellefteå i samarbete med regioner och näringslivsintressenter.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Det är alltid lätt att fundera på vilka pengar den ena eller den andra sidan har. Det är lika intressant att höra De rödgröna, som var så tvärsäkra på att kunna börja bygga under mandatperioden, vara tvärsäkra på det vi började med, nämligen att förbifarten inte skulle byggas. Men De rödgröna kanske inte är så eniga i just denna fråga, så vi kanske ska lämna den därhän.
Jag skulle vilja avsluta med de frågor som Jonas Sjöstedt har levererat under diskussionen. En fråga handlade om de så kallade 13 miljarderna och om de kan användas till någonting, till exempel Norrbotniabanan. Där får vi väl snarare se över vilka pengar som finns och i så fall återkomma till vad de ska användas till. Om det är pottpengar kan jag däremot inte svara på i dag.
När det gäller den rapport efter eventuell diskussion med näringslivet som efterfrågas ska diskussionerna precis påbörjas. De är i gång, så låt oss se när de faktiskt blir klara. Kommer man fram till någon lösning är det dock ganska naturligt att det också återkommer i rätt del för att beslut ska fattas i rätt form. Vad säger jag då till dem som röstat på oss? Det är en ganska berättigad fråga.
Jag skulle kunna säga: Grattis, ni har återigen fått en regering som har ordning och reda i finanserna! Skämt åsido - för att få saker och ting att fungera är det faktiskt en förutsättning att ha ordning och reda i ekonomin. Jag skulle vilja avrunda med det hela denna diskussion handlar om, nämligen hur vi knyter ihop sträckan mellan Umeå och Luleå och vad som är viktigt. Glöm inte bort att det ändå händer en hel del!
Utredningarna är en viktig förutsättning; det tror jag att vi har kommit överens om. När det gäller just sträckan Skellefteå-Piteå, där det finns som mest förutsättningar att komma framåt - låt oss se vad det blir av de diskussionerna.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Siv Holma har frågat mig om jag avser att verka för att banunderhållet till järnvägen ges de resurser som behövs för att minska tågförseningar och samtidigt höja bankapaciteten för godstrafik. Siv Holma har också frågat mig om jag avser att verka för att en ökad järnvägstrafik ska vara en viktig del i strävan att nå miljö- och klimatmålen.
Regeringen har nyligen beslutat om en historisk infrastruktursatsning på närmare 500 miljarder kronor fram till år 2021.
Investeringarna i järnvägen har varit mycket höga under senare år men kommer att sjunka något de närmaste åren till följd av att flera stora och viktiga projekt nu successivt kommer att färdigställas; bland annat Citytunneln i Malmö, som invigdes den 4 december, Ådalsbanan och Haparandabanan.
Från 2015 kommer investeringstakten att tillta igen, och totalt kommer 65 miljarder att satsas på järnvägsinvesteringar under planperioden fram till 2021. Regeringen har därmed lagt grunden för ett bättre underhåll och nya investeringar i järnvägen de kommande åren. Alliansregeringen har ökat anslagsnivåerna till drift och underhåll av järnvägen med ca 40 procent från 2006 fram till i dag.
Regering och riksdag har också i samband med 2008 års infrastrukturproposition konstaterat att det finns utrymme för att höja banavgifterna från dagens internationellt sett låga nivå.
Trafikverket som disponerar över banavgifterna i sin helhet har beslutat att avgiftsuttaget kan fördubblas fram till år 2021 genom en stegvis ökning av avgiftsnivån, vilket motsvarar i genomsnitt ca 700 miljoner kronor per år fram till år 2021.
Regeringen har genom beslutet i mars i år om ny nationell plan för transportsystemet 2010-2021 möjliggjort att de ökade intäkterna kan användas till investeringar i järnvägssystemet om Trafikverket finner det lämpligt. Trafikverket har mandat att själv avgöra hur mycket av ökningen av banavgiftsintäkterna som ska användas till drift och underhåll respektive investeringar.
Alla medel syftar dock sammantaget till att stärka järnvägssystemets kapacitet och minska sårbarheten genom dels drift och underhåll av det befintliga, dels genom att skapa nya delar i systemet genom investeringar.
Riksdagen har fastställt det transportpolitiska målet som bland annat innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås. Järnvägen är en viktig del i transportsystemet och därmed också i arbetet med att uppnå målen.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Jag vill passa på att tacka Siv Holma för interpellationen, även om hon sade inledningsvis: Har vi inte debatterat detta tillräckligt? Nej, det tror jag inte att vi har gjort. Det har vi inte gjort förrän den dagen vi börjar se en lösning eller en ljusning. Jag tycker i grunden att det känns bra att vi, oavsett vilket parti vi företräder, måste se på människors behov och situation.
Tåget är en framtid. Det är ett modernt sätt att transportera sig, och det måste fungera att ta sig till och från jobbet. Det handlar om att få vardagen att fungera. Men det handlar också om godstrafiken. Jag är glad över att Siv Holma också lyfte upp den i sin frågeställning, för den riskerar annars att falla bort i den allmänna debatten. Den är minst lika viktig och på sina håll kanske till och med ännu viktigare. Jag vill också passa på att önska en god jul.
Siv Holma har långt att resa för att komma hem. Jag hoppas att du kommer hela vägen fram, som du ska, och jag ser fram emot att mötas igen nästa år.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Monica Green har frågat mig vad jag avser att göra med vetskapen om att E20 är Sveriges farligaste väg och hur jag avser att använda uppgifterna för att påskynda arbetet med minst fyrfältsstandard längs hela E20.
För att förbättra infrastrukturen beslutade regeringen förra året om en historisk infrastruktursatsning på närmare 500 miljarder kronor efter ett omfattande arbete med stor lokal och regional förankring. Inom dessa ramar ryms såväl kapacitetshöjande åtgärder som trafiksäkerhetshöjande åtgärder inom det statliga vägnätet i den nationella planen och i länsplanerna för regional transportinfrastruktur.
I den nationella planen för transportsystemet 2010-2021 ingår satsningar på drygt 2,1 miljarder kronor för sträckan E20 Örebro-Göteborg och de namngivna projekten är: Tollered-Alingsås, Genom Alingsås, Alingsås-Vårgårda, Trafikplats Jung och Förbifart Hova. Satsningarna syftar till att bidra till bättre trafiksäkerhet och framkomlighet.
I planen finns också en särskild pott för icke namngivna projekt inom bland annat trafiksäkerhetsområdet. Jag har blivit informerad om att som beslutsunderlag inför kommande planperioder tas en strategi fram som ett gemensamt projekt mellan Trafikverket Region Väst, Västra Götalandsregionen, Skaraborgs kommunalförbund och berörda kommuner.
Syftet är att undersöka alternativa standarder, såväl motorväg som mötesfri landsväg, för E20 med särskilt fokus på sträckorna Vårgårda-Vara, förbi Skara, Holmestad-Mariestad och förbi Mariestad. Resultat från detta gemensamma projekt kommer inom en snar framtid att presenteras.
Regeringen kommer under mandatperioden att återkomma med förslag till ett nytt infrastrukturbeslut som syftar till att säkerställa de framtida behoven av åtgärder inom transportsystemet. Som ett led i denna process har regeringen gett Trafikverket i uppdrag att med utgångspunkt i nu gällande planer utreda kapacitetsbrister i transportsystemet samt föreslå åtgärder på lösningar.
Uppdraget ska redovisas den 30 april 2012.