Göran Hägglund (KD):
Hillevi Larsson har frågat mig om jag tänker verka för ett oberoende organ för bedömning av personskador och vad jag avser att göra för att öka rättssäkerheten för skadade - i första hand när det gäller försäkringsmedicinska bedömningar. Inledningsvis vill jag säga att ansvaret för de frågor som Hillevi Larsson lyfter fram i sin interpellation spänner över flera departementet och ministrars ansvarsområden.
Frågan om rättssäkerheten i samband med försäkringsmedicinska bedömningar vid försäkringsbolagen bör i första hand riktas till Peter Norman. När det gäller försäkringsmedicinska bedömningar vid Försäkringskassan bör dessa frågor riktas till Ulf Kristersson. Patientsäkerhet och möjligheten att komma till rätta med vårdskador är en central fråga för mig som socialminister.
Inriktningen på regeringens politik är att stärka patienternas ställning i hälso- och sjukvården och att långsiktigt förebygga och förhindra att vårdskador uppstår. Den 1 januari 2011 trädde patientsäkerhetslagen i kraft. Syftet med lagen var att stärka patientsäkerheten och därigenom minska antalet vårdskador. I lagen har vårdgivarnas ansvar för det systematiska patientsäkerhetsarbetet och patienternas möjligheter att delta i detta arbete stärkts.
För att stödja vårdgivarna i patientsäkerhetsarbete har regeringen ingått en överenskommelse med Sveriges Kommuner och Landsting om förbättrad patientsäkerhet. Regeringen har satsat totalt 2,5 miljarder kronor under åren 2011-2014 på arbetet med patientsäkerhetsreformen.
Av Socialstyrelsens lägesrapport inom patientsäkerhetsområdet 2014 framgår att det har skett en påtaglig utveckling när det gäller spridning och användning av flera befintliga och nya metoder för patientsäkerhetsarbetet och att utvecklingen till stor del beror på den överenskommelse som regeringen har ingått med Sveriges Kommuner och Landsting. Tillsyn av hälso- och sjukvårdens verksamheter ska se till att vårdgivarna bedriver ett systematiskt patientsäkerhetsarbete.
För att stärka tillsynen har regeringen den 1 juni 2013 inrättat en ny myndighet, Inspektionen för vård och omsorg. Under 2014 har regeringen också skjutit till 175 miljoner kronor med syfte att tillsynen ska bli mer effektiv och strategisk. Regeringen har vidare genomfört flera insatser för att stärka patienternas ställning i vården.
Den 12 juni i år beslutade riksdagen om regeringens proposition med förslag till en ny patientlag med bestämmelser som bland annat stärker patientens rätt till adekvat information och till en andra medicinsk bedömning samt rätt att välja vård inom det egna landstinget eller inom annat landsting. Den 12 juni beslutade regeringen också om ett direktiv om en mer ändamålsenlig hantering av klagomål mot hälso- och sjukvården.
Syftet är att skapa ett system för klagomålshantering som i högre grad ger patienter och deras närstående svar på frågor om varför en vårdskada har inträffat och vilka åtgärder vårdgivaren avser att vidta för att förhindra liknande händelser. Det ska också i högre grad ta till vara synpunkter från patienter i utvecklingen av hälso- och sjukvården. I patientskadelagen finns det tydliga regler för patienters rätt till ersättning i samband med vårdskador.
Lagen infördes för att underlätta för patienter att få ersättning i samband med en vårdskada. Det är även möjligt att kräva skadestånd enligt skadeståndslagen. Enligt den ordning som gäller i dag för försäkringsärenden har försäkringstagaren möjlighet att få sitt ärende omprövat. Försäkringstagaren kan hos försäkringsbolaget begära en andra medicinsk bedömning, en så kallad second opinion, och därmed få en försäkringsmedicinsk bedömning omprövad.
Den enskilde har också rätt att väcka talan mot försäkringsbolag i allmän domstol. Jag bedömer att det långsiktiga arbetet med att förebygga och förhindra vårdskador är mycket viktigt. Patienternas roll i detta arbete är central. Regeringen har därför genomfört flera insatser i denna riktning.