Maud Olofsson (C):
Lars Johansson har ställt tre frågor med anknytning till fordonsindustrin; om det så kallade Trollhättepaketet kommer att fullföljas, om de pågående fordonsforskningsprogrammen kommer att förlängas och om näringsministern är beredd att satsa lika mycket pengar som AB Volvo i nya gemensamfinansierade forskningsprogram. Allmänt vill jag framhålla att jag ser fordonsindustrin som en för Sverige mycket viktig industrigren.
Av det skälet tog jag tidigt efter regimskiftet kontakt med de svenska fordonstillverkarna och besökte även GM och Ford i Detroit för att lära känna dem och efterhöra deras syn på läget för sektorn i Sverige. Vad avser Lars Johanssons andra fråga om fordonsforskningen består denna i dag av ett tiotal olika program som tillkommit efterhand i samband med olika initiativ från den tidigare regeringen.
Det senaste initiativet beslutade alliansregeringen om i maj 2007, ett uppdrag till Energimyndigheten avseende miljöinriktad fordonsforskning inom ramen för regeringens satsning på miljöteknik. Satsningen är på fyra år och totalt 245 miljoner kronor. Inräknat detta senaste program satsar staten nästa år i storleksordningen 450 miljoner kronor på forskning riktad mot fordonsindustrins behov. För år 2009 är motsvarande siffra för redan beslutade program ca 170 miljoner kronor.
Regeringen har redan fattat ett beslut om nya medel som sträcker sig efter 2008. Vad avser utformningen av fortsatta strategiska satsningar på områden som är viktiga för Sveriges tunga industrigrenar, kommer regeringen att diskutera detta gemensamt med industrin.
Näringsdepartementet har i onsdags, vid ett sedan tidigare planerat möte med fordonsindustrin, bjudit in till samtal om hur en fortsatt gemensam satsning på forskning och utveckling kan vidareutvecklas - men inte som stödverksamhet utan för att förbättra förutsättningarna för industrin att utveckla fordon med minimal negativ påverkan på klimat, miljö och människor. Och när vi lyckats med detta bör den medverkande industrin ha ett gott utgångsläge för att ta fram produkter som hela världen efterfrågar.
Lars Johanssons sista fråga gällde om staten är beredd att anta AB Volvos utmaning att satsa lika mycket pengar som AB Volvo i forskningsprogrammen. Hur stor andel staten får medfinansiera faller under EU:s regler för statsstöd, och där tillåts högst 50 procent statlig delfinansiering av grundläggande industriell forskning. Vi är emellertid beredda att även diskutera samverkan i mer tillämpad forskning, där regelverket dock begränsar den statliga delfinansieringen till högst 25 procent.
Beträffande den tidigare regeringens satsning inom ramen för det så kallade Trollhättepaketet tillkom denna i ett läge där Saab Automobile riskerade att prioriteras bort som produktionsenhet inom GM-koncernen. En huvudfråga var brister i infrastruktur för transporter till och från Trollhättan. Vidare identifierades forskning och utveckling som viktiga för att ta fram ny kunskap och för att lyfta den svenska kompetensen inom produktionsteknik och fordonsteknik.
Mot denna bakgrund beslutades om en utökning av redan beslutade satsningar på väg och järnväg med 2,1 miljarder kronor . Vidare beslutades om två fyraåriga forskningsprogram inom produktionsteknik och IT för fordon för totalt 560 miljoner kronor. Lars Johanssons fråga om regeringen avser att fullfölja Trollhättepaketet har jag fått i flera olika sammanhang. Självklart kommer vi att göra det.
Satsningarna på väg och järnväg samt forskningsprogrammen kommer att fullföljas. Men vi förutsätter också att fordonsindustrin lever upp till de förväntningar om produktion i Sverige och Trollhättan som var utgångspunkten för satsningen. Sverige ska fortsätta att vara ledande inom miljö och säkerhet kopplat till fordonsindustrin. Men det ställer också höga krav på fordonstillverkarna själva att medverka till snabbare teknikutveckling för att bland annat klara miljökrav.