Erik Ullenhag (L):
Ann-Christin Ahlberg har frågat mig vad jag avser att göra för att nyanlända kvinnor ska få samma stöd som nyanlända män för etablering på arbetsmarknaden. Vi är helt eniga om att samhällets stöd för etablering måste vara utformat så att det ger kvinnor och män samma förutsättningar. Det är centralt att ett jämställdhetsperspektiv integreras i all verksamhet som bedrivs av statliga myndigheter, kommuner och landsting.
Det tar betydligt längre tid för utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden jämfört med för utrikes födda män. Det är en stor jämställdhetspolitisk utmaning att komma till rätta med de skillnader som finns i sysselsättningsgrad mellan utrikes födda kvinnor och män. Regeringen har vidtagit flera åtgärder som har bidragit till att stärka kvinnornas möjligheter till en snabbare etablering på arbetsmarknaden, och flera åtgärder är också på gång.
Etableringsreformen, som trädde i kraft den 1 december 2010, är ett viktigt steg. Reformen är utformad för att öka förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män. Den nyanlände får professionellt stöd för att snabbt få en individuellt anpassad etableringsplan. För att en familj ska få full etableringsersättning ställs krav på att såväl män som kvinnor deltar i etableringsinsatser.
Etableringsersättning är en individuell ersättning som inte påverkas av inkomsterna hos andra personer i hushållet, vilket skapar starkare ekonomiska incitament för både kvinnor och män att delta i etableringsinsatser. En viktig effekt av reformen är att både kvinnor och män kommer i kontakt med Arbetsförmedlingen och erbjuds arbetsförberedande insatser betydligt snabbare än tidigare.
Tidiga insatser har stor betydelse för en snabbare etablering på arbetsmarknaden. Regeringen har i budgetpropositionen för 2013 aviserat en permanent utvidgning av målgruppen för etableringslagen. En utvidgning av målgruppen innebär att fler anhöriga kommer att omfattas av rätten till tidiga etableringsinsatser.
Eftersom ca 60 procent av anhöriginvandrarna är kvinnor har en sådan förändring stor betydelse för nyanlända kvinnors möjlighet till stöd för sin etablering. Regeringen avser att återkomma med lagförslag till riksdagen under 2013. I budgetpropositionen för 2013 finns ytterligare förslag som syftar till att utveckla de etableringsinsatser som erbjuds de nyanlända så att de blir mer effektiva och anpassade efter individens förutsättningar och behov.
Regeringen gav i oktober 2011 en särskild utredare i uppdrag att analysera och fördjupa kunskapen om nyanlända utrikes födda kvinnors och anhöriginvandrares förutsättningar för etablering och att lämna förslag på ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att åstadkomma ett ökat arbetskraftsdeltagande i denna grupp. I utredningens uppdrag ingick även att föreslå åtgärder som säkerställer att nyanlända får en individuellt anpassad etablering som är likvärdig för kvinnor och män.
I mars 2012 redovisade utredningen en kartläggning av uttaget av föräldrapenning bland nyanlända utrikes födda kvinnor och män. Utredningen konstaterade att föräldrapenningens nuvarande regelverk möjliggör ett långvarigt och intensivt uttag av föräldrapenning även för barn som är äldre när de kommer till Sverige.
Ett långvarigt uttag av föräldrapenning när barnet är äldre kan motverka ambitionen att nyanlända föräldrar bör delta i arbetsförberedande insatser som kan föra dem närmare arbetsmarknaden. Regeringen har därför i budgetpropositionen aviserat ett förslag om att högst 20 procent av föräldrapenningsdagarna ska kunna sparas till tid efter barnets fyraårsdag. Regeringen avser att i denna del återkomma med lagförslag till riksdagen under 2013.
Utredningen presenterade sitt slutbetänkande i oktober förra året. Utredningens analys och förslag till åtgärder blir nu ett viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete för att öka arbetskraftsdeltagande och sysselsättningen bland utrikes födda kvinnor. Jag ser fram emot debatten med frågeställaren.