KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tobias Billström (M):
Jag vill börja med att tacka Azadeh Rojhan för frågan. Ingen kan stå oberörd inför de scener som utspelar sig i Iran. Det har jag sagt flera gånger i den här kammaren, och jag gläds mycket åt den uppslutning som finns brett parlamentariskt för det iranska folkets sak. Det är någonting som besjälar även den regering som jag ingår i. Man ska också se på frågan från det perspektiv som jag har nämnt tidigare, nämligen att vi måste föra den här diskussionen gemensamt i Europeiska unionen.
Det är bara där vi har möjligheten att utöva ett sådant tryck på den iranska regimen att vi både kan få ett stopp på våldet och få till stånd en utveckling där demonstranter får lov att fritt uttrycka sin mening och där det iranska folket sist och slutligen får lov att fritt avgöra sitt öde helt enligt de principer som vi vill se tillämpas när det gäller även andra stater. Mitt korta svar är att vi kommer att bevaka den här frågan inom ramen för Europeiska unionen.
Jag förutser en lång diskussion eftersom det inte kommer att bli något snabbt slut på utvecklingen i Iran som vi kan se.
Tobias Billström (M):
Vi har noterat att Turkiet nu har skjutit på det trilaterala möte som skulle ha hållits mellan Sverige, Finland och Turkiet på obestämd tid. Det fanns ingen exakt tidpunkt satt för mötet, men ambitionen hade varit att hålla det i Bryssel i februari.
Regeringens fokus och vägen framåt mot Natomedlemskap ligger alltjämt i att implementera memorandumet och de åtaganden som vi har gjort inom ramen för detta samt se till att det som vi har överenskommit mellan Sverige, Finland och Turkiet blir verklighet. Givet säkerhetsläget är det naturligtvis viktigt att vi skyndsamt blir medlemmar i Nato.
Tobias Billström (M):
Låt mig inleda med att vara mycket tydlig, apropå frågeställarens fråga: Självklart står regeringen upp för yttrandefriheten. Men det måste gå att ha två tankar i huvudet samtidigt. Vi kan stå upp för yttrandefriheten och kritisera det faktum att det bränns heliga skrifter i syfte att provocera och splittra. Att påpeka detta är knappast att krypa för Turkiet; det handlar om att konstatera uppenbara fakta.
Det är viktigt att kyla ned läget, precis som frågeställaren tar upp. Vi ska komma ihåg att Sverige just nu befinner sig i det mest osäkra säkerhetspolitiska läget sedan andra världskriget. Att då genomföra den här typen av aktioner förbättrar inte direkt läget, och det är självklart att man som regering bör vara transparent med att man har den åsikten.
Tobias Billström (M):
Jag tackar så mycket för frågan. Som jag sa tidigare är yttrandefriheten en omistlig del av det svenska statsskicket. Det är en del av våra grundlagar vi pratar om. När det gäller synpunkten om religion, som ibland har framförts i diskussionen, är inte det en del av den överenskommelse vi har mellan Sverige, Finland och Turkiet. Med det sagt har jag förståelse för att man från turkisk sida har varit upprörd över detta som förvisso var lagligt men för den skull inte respektfullt.
Vad som nu behövs är att situationen kyls ned på alla sidor.
Tobias Billström (M):
Jag fick denna fråga under utfrågningen inför Europaparlamentets utrikesutskott, och jag kan säga precis samma sak här som jag sa då: Det är ett felaktigt påstående från Irans utrikesminister om vad jag har sagt till honom. Tvärtom fortsätter diskussionerna inom EU om hur vi kan hålla trycket uppe mot Iran. Irans revolutionsgarde som entitet är redan föremål för EUsanktioner med anledning av dess roll i spridningen av massförstörelsevapen.
Och många befälhavare och enheter inom revolutionsgardet är redan listade under den så kallade MR-sanktionsregimen. Det är det sanktionsregelverk som har bedömts vara mest ändamålsenligt för att komma till rätta med just de allvarliga kränkningarna av mänskliga rättigheter i Iran och de individer och enheter som har varit särskilt inblandade i dessa, inklusive IRGC-befäl och IRGC-förband.
Listningar under terroristsanktioner kräver också, som jag redogjorde för i Europaparlamentet och redogör för här i kammaren i dag, att särskilda kriterier är uppfyllda. IRGC kan alltså inte listas under terroristsanktioner enbart för de MR-kränkningar som pågår i Iran. Det behöver också finnas kopplingar till terrorism. Det är detta som gör frågan lite pedagogiskt svår.
Tobias Billström (M):
När Iran fördes upp som dagordningspunkt på utrikesministerrådet under hösten var det första gången på två år som den över huvud taget sattes upp på listan. Det skedde efter att den svenska regeringen specifikt hade begärt det. Påståendet att vi inte skulle göra någonting eller inte vara aktiva är alltså felaktigt. Vi fördömer tvärtom i ord och gärning de fruktansvärda övergrepp som har begåtts i Iran de gångna månaderna.
Och vi kommer att fortsätta göra det, oupphörligt.
Tobias Billström (M):
Utvecklingen i Afghanistan är förfärlig. Sedan ett och ett halvt år har vi sett en medveten strategi från talibanerna att utesluta kvinnor från samhället. Det har nu kulminerat i precis de här dekreten, som förbjuder kvinnor att studera vid universiteten och förbjuder kvinnliga afghanska hjälparbetare. Parallellen till talibanregimen på 1990-talet är tydlig. Dekreten är självklart ett brott mot mänskliga rättigheter och de humanitära principerna. Sverige har fördömt talibanernas förbud.
Vi stöder till fullo alla uttalanden som i januari har gjorts av USA, Storbritannien, EU och andra likasinnade länder. Vi har självklart också en dialog om hur man kan påverka talibanerna. Vi arbetar också för en tydlig enighet inom EU och det internationella samfundet i övrigt. Vid Europeiska rådets utrikesrådsmöte den 20 februari kommer vi att diskutera utvecklingen ingående.
Tobias Billström (M):
Till att börja med skär vi inte ned på det humanitära biståndet, utan vi väljer att utöka den delen. Vi ser också att flera civilsamhällesorganisationer gör stora insatser för att motverka grundorsakerna och för att genom till exempel katastrofhjälp hjälpa människor med de mest akuta behoven men också genom stöd till de organisationer som verkar på plats. Jag vill även påpeka att Sverige använder ett rättssäkert system för att pröva asylansökningar.
Det garanterar att ingen avvisas om man uppfyller kriterierna i vår lagstiftning.
Tobias Billström (M):
Det är självklart att den ryska aggressionen mot Ukraina måste bemötas på alla plan och att det riktas sanktioner mot de personer, individer och entiteter som är ansvariga för krigföringen i Ryssland. Det är naturligtvis nödvändigt.
Därför kommer Sverige under ordförandeskapet att verka för ett nytt sanktionspaket, och vi tycker att det är viktigt att det också slår på ett sådant sätt att man täpper till de hål som finns i den nuvarande sanktionsregimen och omöjliggör för ryssarna att runda den, till exempel i form av import av olika förnödenheter som gynnar krigföringen.
Vi kommer också att gå vidare för att samla ytterligare stöd för en total allians när det gäller södra delen av jordklotet, där många stater påverkas av rysk propaganda. Det är en viktig del i att upprätthålla trycket mot Ryssland och täppa till hålen i sanktionerna.
Tobias Billström (M):
Det är naturligtvis viktigt att fortsätta arbeta med sanktionsregimer, och jag utesluter inte att vi kommer att behöva diskutera Belarus också i det här avseendet. Hittills har EU infört nio sanktionspaket, och det är vår förhoppning att man ska kunna fortsätta arbeta med detta fram mot den 24 februari som är årsdagen av Rysslands invasion av Ukraina. Arbetet inom EU pågår kontinuerligt med att utforska hur ytterligare sanktionsåtgärder kan utformas.
Tobias Billström (M):
Regeringen ser naturligtvis med största allvar på utvecklingen i Iran, och vi har uttryckt vårt starka stöd till de iranier - inte minst kvinnor och flickor - som fredligt demonstrerat för sina mänskliga rättigheter i Iran. Sverige har både enskilt och gemensamt med övriga EU kraftfullt fördömt övervåldet som iranska myndigheter har använt mot demonstranter och likaså utdömandet och verkställandet av dödsstraff i samband med protesterna.
Sverige och EU har under de senaste månaderna vidtagit en rad åtgärder mot Iran med anledning av den här allvarliga situationen, inklusive utökade sanktionslistningar. Ytterligare listningar kan bli aktuella, och vi fortsätter naturligtvis att verka för största möjliga internationella tryck på Iran - bilateralt som landet Sverige men också som ordförandeland i EU.
Tobias Billström (M):
Europa har ett säkerhetspolitiskt intresse av att avvärja en kärnvapenkapprustning i Mellanöstern. Hittills har JCPOA, som är den förkortning som används om det här, varit enda verktyget för att försöka säkerställa detta. Både Sverige och EU anser fortfarande att det bästa och långsiktigt mest hållbara sättet att lösa den här frågan är genom förhandling.
Det är också svårt att se vad ett bättre alternativ till JCPOA skulle vara, även om det vore realistiskt genomförbart med någonting sådant.
Tobias Billström (M):
Turkiet är en demokrati, om än med utmaningar. De har allmänna val, och de har en opposition. Men regeringen följer naturligtvis också utvecklingen i Turkiet när det gäller respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Turkiet är ett land med folkstyrelse och allmänna val. Det finns flera partier som man kan rösta på i demokratisk ordning. Demokrati kan som bekant mätas på olika sätt, både vad gäller metod och mål.
Man kan också se hur graden av demokrati varierar utifrån skilda mätbara faktorer. Våra beskickningar i Ankara och Istanbul har naturligtvis ett brett spektrum av direktkontakter med turkiska företrädare, aktörer från civilsamhället och MR-försvarare. Detta är viktigt att understryka.
Det finns ingen anledning att darra på manschetten när det gäller att säga att Turkiet är en demokrati som har problem, men samtidigt måste vi också erkänna att det stora intresse som just nu finns för valet i Turkiet väl mer än något understryker att demokratiska principer faktiskt råder även där.
Tobias Billström (M):
Sveriges och EU:s politik baseras på folkrätten. Det enda långsiktigt hållbara alternativet för en långsiktig lösning på konflikten är ett slut på ockupationen och en tvåstatslösning som är förankrad i folkrätten och framförhandlad mellan parterna. Liksom övriga EU är vi tydliga från regeringens sida när det gäller det agerande som underminerar möjligheten till en sådan lösning, liksom naturligtvis när det gäller beslut och handlingar som strider mot folkrätten.
Tobias Billström (M):
Det är mycket oroande, precis som frågeställaren tar upp, att spänningarna i Taiwansundet ökar. Bruket av militära hot är naturligtvis oacceptabelt. Meningsmotsättningar måste man lösa på fredlig väg och på ett sätt som överensstämmer med den demokratiska viljan hos Taiwans befolkning. Sveriges ett-Kina-politik ligger fast. Det innebär att vi har diplomatiska förbindelser endast med Folkrepubliken Kina.
Samtidigt har vi sedan länge ett brett och välutvecklat samarbete och utbyte med Taiwan som vi vill fortsätta att utveckla inom ramen för ett-Kina-politiken. Taiwan är, som vi alla vet, en välutvecklad demokrati med god efterlevnad av de mänskliga rättigheterna och har en av de viktigaste ekonomierna. Sverige och Taiwan har ett välutvecklat handels- och investeringsutbyte och ett gott samarbete i frågor som mänskliga rättigheter, jämställdhet, klimat och innovation.
Detta avser vi naturligtvis att fortsätta utveckla i olika former.
Tobias Billström (M):
Den utveckling som enligt det senaste korruptionsindexet pågått sedan 2012 måste brytas. Regeringen anser att den här frågan är så pass viktig att den kräver ett nytt och bredare helhetsgrepp. Den tidigare utredningen, som tillsattes av den föregående regeringen, levde inte upp till den här regeringens högre ambitioner på området. Direktiven var för allmänt hållna. Samtidigt har EU-kommissionen aviserat ett nytt antikorruptionspaket under det här året.
Detta kommer sannolikt att kräva förändringar i den svenska mutbrottslagstiftningen. För att fånga alla de här delarna, inklusive de skrivningar som vi har i Tidöavtalet om återinfört tjänstemannaansvar, bedömde regeringen att det behövdes en ny utredning med skarpare direktiv, även för att utredningen ska landa i konkret och användbar lagstiftning.
Det handlar om att bredda från enbart korruption och otillåten påverkan till att också inkludera inriktningen för det kommande EU-initiativet och tjänstemannaansvaret. Det arbetet pågår som bäst på Justitiedepartementet.
Tobias Billström (M):
Tack för frågan, ledamoten! Det här är väldigt viktigt och en fråga där man verkligen kan tala om att det behövs en samverkan över gränserna för att komma till rätta med detta. De organisationer som frågeställaren Boriana Åberg tar upp arbetar också de gränsöverskridande. Arbetet bedrivs på flera olika fronter. Det handlar om att se till att underrättelseorganisationer i flera olika stater håller varandra informerade. Det handlar om att både den öppna och den hemliga polisen måste samverka.
Det handlar också om att se till att trycka till organisationerna där man kan. Det gäller att de förstår att de ibland är inblandade i verksamheter som gängkriminalitet och indrivningsverksamhet för att få ihop pengar till att finansiera sin verksamhet. Det arbetet bedriver vi aktivt i Sverige. Det bedrivs polisiärt men också på Justitiedepartementets nivå när det gäller att samverka med motsvarigheter inom och utom EU.
Det är viktigt och angeläget att vi inte missar det faktum att Daish fortfarande finns som organisation och fortfarande har samma ambitioner som de hade tidigare.
Tobias Billström (M):
Vi fördömer naturligtvis å det kraftfullaste Rysslands brutala angrepp mot civila och mot civil infrastruktur. Det är tydligt att Ryssland försöker skapa så stor förödelse som möjligt. Därför är behovet av stöd för återuppbyggnad av Ukraina mycket omfattande. Vi stöder Ukrainas kamp för att vinna kriget, men lika viktig är Ukrainas kamp för att vinna freden.
I takt med ukrainska framgångar i kriget mot Rysslands invasion ska vi skapa möjligheter för Ukraina att skapa en modern, hållbar europeisk ekonomi och demokrati. Utmaningarna är mycket stora - enorma - men vi har redan börjat bidra till Ukrainas återuppbyggnad. Det svenska biståndet kommer naturligtvis att fortsätta att spela en viktig roll, men även privata investeringar kommer att vara viktiga för Ukrainas långsiktiga återhämtning.
Framåt kommer insatserna att utformas i nära samarbete med Ukraina, EU:s medlemsstater och institutioner, andra länder och stater och internationella finansiella institutioner. Vi välkomnar också diskussionen inom EU om att använda frysta tillgångar till att stödja återuppbyggnaden av Ukraina.
Tobias Billström (M):
Tack till Magdalena Thuresson för frågan! När Ukraina mitt under brinnande krig genomför reformer för att ligga mer i linje med EU är det också viktigt att vi uppmärksammar framstegen och fortsätter att stödja landets EU-närmande. Som ordförandeland i EU har Sverige uppdraget att hålla ihop EU-länderna.
Att bibehålla enighet i frågan om Ukrainas EU-närmande och alla andra aspekter som rör konsekvenserna av Rysslands anfallskrig är en viktig uppgift för EU under våren. Det finns inom EU stöd för att ta ställning till nästa steg i den formella anslutningsprocessen i samband med en utvärdering hösten 2023.
Men innan dess bör EU redan i vår på lämpligt sätt ge Ukraina vägledning i det fortsatta EU-närmandet och i reformprocessen.
Tobias Billström (M):
Tack så mycket för frågan, ledamoten! Det är precis som frågeställaren säger, nämligen att vårt närområde också är vår trygghet. När Sverige och Finland har blivit medlemmar i Nato kommer samtliga stater som har kust vid Östersjön, förutom Ryssland, att vara Natomedlemmar. Det kommer att betyda oerhört mycket för att förändra säkerhetssituationen i den här delen av världen till det bättre, både för oss själva och för våra grannar.
Som utrikesminister har jag sagt att den rekalibrering som behöver ske av svensk utrikespolitik tar sin utgångspunkt i att Norden, Baltikum och EU är våra tre viktigaste verktyg. Bland dem ska vi inte underskatta vad det innebär att vi kommer att ha en gemensam säkerhetsplattform mellan alla stater kring Östersjön plus Norge och Island, som ingår i den nordiska familjen.
Det kommer att innebära väldigt mycket större möjligheter för samverkan på många fler områden bortom säkerhets- och försvarspolitiken, för när vi väl har fått ordning på det området öppnar sig många andra möjligheter för oss att samverka. Och det är precis vad regeringen kommer att arbeta för under mandatperioden.
Mona Sahlin (S):
Jag är lite osäker på vad det är som är apart, om det är mitt arbete mot diskriminering eller med mångfaldsplaner. Det kanske är så att Tobias Billström tycker att hela jag är apart i de här frågeställningarna, och det är helt okej. Vi tycker rätt olika inte om beskrivningen men om åtgärderna. Att över huvud taget komma in på arbetsmarknaden är avgörande.
Därav formuleringen om att det viktigaste och ibland det svåraste steget är det över tröskeln. Det är därför arbetet med hur framför allt introduktionen ska förändras och reformeras enligt min bedömning är väldigt avgörande. Det är där samtalet med näringslivet som jag tycker är mycket glädjande och konstruktivt kommer in. Att ändra introduktionen från statens och kommunernas sida är en sak.
Sedan måste det finnas arbetsplatser, praktikplatser, lärlingsplatser och introduktionsplatser som både privata och offentliga arbetsgivare erbjuder de nyanlända flyktingarna för att steget över tröskeln ska vara tydligt och ske så fort som möjligt. Det är vad arbetet är väldigt mycket inriktat på just nu. Tobias Billström nämnde här storstadsarbetet.
Det är fullt av att finna goda exempel och sprida dem. Det är själva syftet med storstadspolitiken och har varit det hela tiden. Därtill har också Integrationsverket fått i uppdrag att sprida just de goda exemplen. Jag förstår inte alls uppfattningen att det saknas något i den delen av politiken som Tobias Billström ger uttryck för. Jag har många gånger berömt MKB.
Jag har också besökt MKB och sett deras mycket goda arbete. Jag berömmer det gärna igen. MKB och ett antal andra kommunala bostadsbolag är föredömen. Ana Maria Narti beskrev hur länge hon har jobbat med de här frågeställningarna. Jag vill nog också påstå att det är en av orsakerna till att det också börjar hända alltmer.
Det är framför allt en alltmer tydlig koncentration på arbetslösa akademiker och dem som har jobb under sina kvalifikationer. Båda de två sakerna är bland de tydligaste exemplen på det vi diskuterar i dag. Även om inte Ana Maria Narti är nöjd med hur AMS jobbar har AMS fått en hel del nya och mycket tydliga uppdrag bara det senaste året.
Det handlar just om hur man ska vända sig till och jobba med denna grupp och hur man ska förändra sitt sätt att arbeta som arbetsförmedling. Jag har nämnt några av de sakerna i svaret till Tobias Billström. Jag hoppas också att det kommer att ge resultat i ett förändrat arbetssätt från AMS.
Mona Sahlin (S):
Jag sparar den pikanta frågan till sist. Jag måste fundera på den. Låt mig vända mig till Anders Bengtsson och Birgitta Sellén först. Vi är helt överens, och det har jag utgått ifrån hela tiden. Jag ska verkligen göra mitt för att än mer försöka lyfta upp de frågor som Anders Bengtsson har uttryckt. Jag tycker nog att jag försöker att göra det på alla de möten, konferenser och i de idrottssammanhang som vi medverkar i. Men vi ska jobba ännu mer genomgående.
Inför år 2, 3 och 4 av Handslaget, som ska vara en hjälp att hitta nya och annorlunda metoder, ska vi vara med och bevaka att jämställdheten och flickornas förutsättningar fortsätter att vara en stor och viktig fråga. Det behövs verkligen förebilder, som Anders Bengtsson var inne på. Fotboll och damfotboll är ett exempel på vad som annars händer.
Jag brukar berätta att man säger skidskytte, men sedan hette det herrskidskytte så länge Magdalena Forsberg var den som satte ramarna för vad som var framgångsrikt inom den idrotten. Det är ett litet men ändå intressant exempel på att förebilder behövs. Det behövs killar och tjejer som bryter normer och visar att killar absolut kan ägna sig åt konståkning och tjejer kan boxas.
Det handlar om vad de vill, och det ska inte finnas några gränser för det. Birgitta Sellén ville att jag skulle "ta itu med medierna". Jag har nog inte helt okej erfarenheter av att ens försöka det, men däremot är det självklart att medierna har en viktig roll när det gäller hur man beskriver idrotter och hur man beskriver killars respektive tjejers deltagande.
Den debatten hoppas jag också att redaktioner funderar över nu när damidrott är på väg framåt på så många olika områden i vårt land. Likadant är det när det gäller att bryta upp de etniska gränserna. Det är helt riktigt som Birgitta Sellén beskrev det. Jag tror att den strategi som stora delar av idrotten har är väldigt riktig. Det handlar om att vi måste ut i förortsområdena med alla möjliga olika idrotter, eftersom det är där de här ungdomarna ofta bor.
Idrottsutbudet har ofta varit ganska begränsat där. De som har funnits ute i förortsområdena har också en väldigt stor andel aktiva med invandrarbakgrund. Det gäller basketen där invandrartjejer finns i väldigt stor utsträckning och fotboll där killar med invandrarbakgrund finns i stor utsträckning. Jag hoppas att vi kan utveckla detta med Handslaget ännu vidare och hitta metoder och resurser. Det handlar också om att göra detta tillsammans med kommunerna.
Vi diskuterar nu hur vi kan hjälpas åt för att det också ska finnas anläggningar i de storstadsområden där de här ungdomarna bor. Det är ofta där bristen finns. Det saknas inte lust till idrott, men det finns en brist på anläggningar. Sedan gällde det de årliga fotbollsmatcherna, Sven Bergström. Jag började min karriär i riksdagen med att vara hejarklacksledare.
Jag ska verkligen överväga möjligheten att avancera från hejarklacksbänken och ut på planen. Jag ska ta upp diskussionen med Helgeandspojkarna. Motståndet mot jämställdhet finns på många håll inom idrotten. Det är jag väl medveten om. Jag ska överväga mitt eget deltagande i fotbollsmatchen i sommar.