Jacob Johnson (V):
Bakom detta utlåtande om EU-kommissionens grönbok om mervärdesskattens framtid står alltså ett enigt skatteutskott, så risken finns att det blir lite upprepningar här från talarstolen. Å andra sidan är frågan om mervärdesskatternas framtid i EU och även i Sverige en viktig fråga. Om det blir lite tjatigt kan åhörarna kanske trösta sig med ordspråket att repetition är all kunskaps moder.
Ett av syftena med den breda översynen av det gemensamma mervärdesskattesystemet är att motverka skattefusk.
I grönboken redovisas uppskattningar, att det så kallade mervärdesskattegapet - det vill säga skillnaden mellan vad som teoretiskt borde betalas i moms och vad som faktiskt betalas inom EU - uppgår till 12 procent av de faktiska mervärdesskatterna eller, i absoluta tal, till drygt 100 miljarder euro år 2006. Det är alltså fråga om väldigt mycket pengar. Enligt samma uppskattning var dock mervärdesskattegapet i Sverige samma år betydligt lägre, ca 3 procent.
Även där är det är en försvarlig summa - drygt 800 miljoner euro, drygt 7 miljarder kronor. Andra länder uppvisar betydligt högre beräknat mervärdesskattegap. Högst år 2006 låg EU:s krisland nummer ett i dag, Grekland, med 30 procent. Även andra länder låg på en anmärkningsvärt hög nivå, till exempel Storbritannien - även det för övrigt ett land med mycket stora ekonomiska problem - med sina 17 procent.
Effektiv skattekontroll och god skattemoral bland företagare och invånare är naturligtvis grundläggande i förebyggande syfte här. Utskottet tar i sitt utlåtande upp tankar på ett förenklat uppbördssystem som ett medel för att minska skattefusket inom området. Det skulle kunna göras bland annat genom en standardiserad gemensam momsdeklaration.
En annan sak är att ha en enda kontaktpunkt vid gränsöverskridande transaktioner, så kallad one stop shop. Dessa förslag är väl värda att ta fasta på men kräver ytterligare utredningar innan de kan förverkligas. Fru talman! Kommissionen hänvisar inledningsvis till behovet av en bredare skattebas för att finansiera välfärdssamhället i framtiden.
Men några frågor om detta ställs inte i den här grönboken. En ökning av mervärdesskatteintäkter skulle, allt annat lika, rimligtvis innebära motsvarande minskningar av andra skatter. Utskottet framhåller för sin del att "en övergång från skatter på arbete och kapital till konsumtion och dess konsekvenser i Sverige är en stor fråga som i sig kräver noggranna överväganden".
Vid den öppna utfrågning om mervärdesskattesystemets framtid som utskottet anordnade i mars lyftes denna fråga fram av Sveriges Kommuner och Landsting, SKL. SKL framhåller att en förskjutning från direkt beskattning till indirekt beskattning påverkar en av grundbultarna i det kommunala självstyret, nämligen beskattningsrätten.
Om andelen av kommunernas och landstingens intäkter i form av statsbidrag, särskilt då riktade bidrag, ökar på bekostnad av egna kommun- och landstingsskatteintäkter begränsas det kommunala handlingsutrymmet enligt SKL - ett handlingsutrymme som anses vara nödvändigt för finansieringen av välfärden i framtiden. Det här är, fru talman, en viktig långsiktig fråga som så att säga ligger i tangentens riktning.
Om och när ett förändrat mervärdesskattesystem skapar ökade intäkter är alltså en viktig fråga att bevaka i framtiden. Fru talman! Kommissionen anser liksom utskottet att det finns goda skäl att eftersträva ett mervärdesskattesystem med så få områden med reducerade skattesatser som möjligt. Men det måste finnas möjligheter för medlemsstaterna att i vissa sammanhang ha reducerade skattesatser.
I Sverige har vi till exempel en lägre momsskattesats för livsmedel. Visserligen ifrågasätts den återkommande från olika håll. Likafullt beskattas livsmedel i dag med 12 procent, att jämföra med standardskattesatsen 25 procent. Här vill jag något komplettera Gunnar Andréns påpekande om att Sverige har den högsta momsskattesatsen i EU. Det är sant.
Men på samma nivå ligger Danmark och Ungern. Flera andra länder ligger på 23-24 procent. Sverige skiljer alltså inte ut sig speciellt mycket med sin skattesats. Frågan om momsskattesatsen till exempel avseende livsmedel är en fråga som vi själva ska äga, och så ska det vara även i framtiden. En liknande och mer aktuell fråga är den om momsplikt för inkomster avseende den ideella sektorn - idrottsföreningar med flera. I Sverige är denna ideella sektor momsbefriad.
Men, som många redan talat om, ifrågasätter EU-kommissionen detta. Ett enigt utskott betonar vikten av att ett nytt regelverk fortsatt måste undanta den ideella sektorn från momsplikt. Det är bättre att föräldrar och andra lägger ned mer tid på ungdomar än på att ägna sig åt momsredovisningar som knappast minskar den administrativa bördan för föreningarna och som inte heller kommer att generera så värst mycket pengar.
Föreningslivet är en grundbult i den svenska demokratin. Jag förutsätter att regeringen med kraft driver frågan om momsbefrielse gentemot EU-kommissionen. Det är naturligtvis en styrka att riksdagens partier är eniga i frågan liksom vi, som sagt, är även om detta utlåtande. Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag.