Veronica Lindholm (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag samt yrka avslag på motionsyrkandena. Utskottet föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till ändringar i tryckfrihetsförordningen som vilande. Utskottet föreslår vidare att behandlingen av regeringens förslag till lag om ändring i 4 kap. 5 § och 5 kap. 3 § brottsbalken avseende olaga hot och förolämpning skjuts upp till riksmötet 2018/19.
Vi debatterar nu det här betänkandet som jag visar upp för kammarens ledamöter. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Utskottet föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och förslag till lag om ändringar i offentlighets- och sekretesslagen.
Utskottet föreslår även att riksdagen antar regeringens övriga förslag till lag om ändring i brottsbalken, framför allt om elektroniska anslagstavlor, lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen och lag om ändring i brottsskadelagen. Ett starkt straffrättsligt skydd för den person-liga integriteten Vad innebär då detta?
EU:s dataskyddsförordning börjar tillämpas den 25 maj och kommer att utgöra den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU. Genom lagförslagen införs vissa allmänna kompletteringar och förtydliganden till dataskyddsförordningens bestämmelser.
Lagändringarna i brottsbalken innebär att ett nytt gradindelat brott - olaga integritetsintrång - införs i brottsbalken, att straffbestämmelserna om olaga hot, ofredande och förolämpning förtydligas och moderniseras samt att en ändring görs i de omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett förtalsbrott är grovt. När det gäller olaga hot och ofredande innebär lagändringarna även vissa utvidgningar av det straffbara området.
Lagförslagen innebär att personuppgiftslagen upphävs och att en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, dataskyddslagen, införs samt att vissa bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen ändras. Enligt dataskyddslagen ska dataskyddsförordningen med vissa undantag gälla även utanför sitt egentliga tillämpningsområde. Dataskyddslagen ska vara subsidiär i förhållande till annan lag eller förordning.
Grundlagsändringarna innebär en språklig och innehållsmässig anpassning av brottsbeskrivningarna i tryckfrihetsförordningens brottskatalog till de ändringar som föreslås i straffbestämmelserna om olaga hot och förolämpning i brottsbalken med anledning av att dessa gärningar är straffbara också som tryck- och yttrandefrihetsbrott. Beslut om att ändra grundlag fattas genom två likalydande beslut. Genom det första beslutet antas grundlagsförslaget som vilande.
Det möjliggör för avvikande bestämmelser i så kallade registerförfattningar. I dataskyddslagen förtydligas bland annat under vilka förutsättningar vissa personuppgifter får behandlas med stöd av dataskyddsförordningen. Dataskyddslagen innehåller också vissa bestämmelser om begränsning av de registrerades rättigheter samt om skadestånd och överklagande av beslut.
Det andra beslutet får inte fattas tidigare än att det efter det första beslutet har hållits val till riksdagen i hela riket och den nyvalda riksdagen har samlats. De lagändringar i tryckfrihetsförordningen och brottsbalken som avser olaga hot och förolämpning föreslås därför träda i kraft den 1 januari 2019. I övrigt föreslås lagändringarna träda i kraft den 1 januari 2018. Fru talman!
I lagen anges även att dataskyddsförordningen och dataskyddslagen inte ska tillämpas i en utsträckning som skulle strida mot tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. Betänkandet har remissbehandlats. Lagrådet har granskat lagförslagen. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts.
Vi lever helt klart i en ny tid. De barn, unga och vuxna som mobbas slipper inte detta när de väl kommer hem. Via dagens teknik följer denna utsatthet även med dem hem. Alltför få vet var gränsen går, och det är lättare att sitta bakom en skärm och gömma sig än att stå framför samma person och säga sakerna högt. Hashtaggen #metoo har spridits i alla våra nyhetskanaler. Det visar på hur den personliga integriteten för framför allt kvinnor kränks gång på gång.
Den allmänna regleringen om behandling av personuppgifter inom EU finns i dag i det som brukar kallas dataskyddsdirektivet. Det gäller inte för behandling av personuppgifter på områden som faller utanför unionsrätten, till exempel allmän säkerhet och försvar och ett antal ytterligare områden. Dataskyddsdirektivet har genomförts i svensk rätt huvudsakligen genom personuppgiftslagen, som vi kallar PUL i dagligt tal.
Tusentals vanliga kvinnor och ett hundratal kvinnor inom skådespelar- och teaterbranschen har gått ut med sina upplevelser. Så gjorde även riksdagsledamöter och ministrar. Bara här i dagarna har vi sett ytterligare en hashtag: #medvilkenrätt. Här är det tusentals kvinnliga jurister som berättar om övergrepp, härskartekniker och hot. Detta är dock inget nytt.
PUL följer i princip dataskyddsdirektivets struktur. Regeringen konstaterar att dataskyddsförordningen ersätter dataskyddsdirektivet, som har genomförts i svensk rätt huvudsakligen genom PUL, PUF och Datainspektionens föreskrifter. Det noteras att dataskyddsförordningen inte ska genomföras i svensk rätt, utan den ska i stället tillämpas direkt av enskilda myndigheter och domstolar.
Dessa problem finns överallt, i alla samhällsklasser och inom alla yrken, och har med säkerhet alltid funnits. Men det som är nytt är att fler vågar bryta den tystnadskultur som omger den utsatta. För man är inte ensam. Det har hänt fler. När det gäller det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten finns i regeringsformen grundläggande bestämmelser som har betydelse för det allmännas ansvar att skydda den personliga integriteten och privatlivet.
Enligt artikel 9 i dataskyddsdirektivet ska medlemsstaterna, med avseende på behandling av personuppgifter som sker uteslutande för journalistiska ändamål eller konstnärligt eller litterärt skapande, besluta om undantag och avvikelser från delar av direktivet endast om de är nödvändiga för att förena rätten till privatlivet med reglerna om yttrandefriheten. Två remissinstanser, Datainspektionen och Kommerskollegium, ifrågasätter förslagets förenlighet med EU-rätten.
Medan det grundlagsfästa skyddet för den enskildes personliga integritet gäller i förhållande till det allmänna ger det straffrättsliga regelsystemet skydd mot integritetskränkningar mellan enskilda. Av störst intresse när det gäller det straffrättsliga skyddet för enskildas personliga integritet - i andra fall än angrepp på den fysiska eller sexuella integriteten - är bestämmelserna i 4 kap. brottsbalken.
Regeringen menar dock att det är förenligt. Datainspektionen föreslås bli tillsynsmyndighet, och regeringen anför att tillsynsmyndigheten har i uppgift att öka allmänhetens medvetenhet om och förståelse för risker, regler, skyddsåtgärder och rättigheter i fråga om behandling. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt insatser som riktar sig till barn.
Det gäller särskilt brotten mot någons frid, såsom olaga hot och ofredande. Gemensamt för dessa är att de syftar till att skydda mot kränkningar av rent personliga intressen som inte är av ekonomiskt slag. Ett starkt straffrättsligt skydd för den person-liga integriteten Det har även pågått ett antal utredningar kring just den personliga integriteten, vilket är på tiden. Detta är bara en liten del av dessa. Fru talman! Det är på tiden att vi som lagstiftare gör dessa förändringar i lagarna och grundlagarna, för det behövs verkligen.
Vidare har regeringen gett Datainspektionen i uppdrag att förstärka sitt arbete med att underlätta näringslivets anpassning till dataskyddsförordningen och informera om regleringen för att svenska företag inte ska tappa tempo i sitt digitaliseringsarbete och samtidigt kunna upprätthålla ett gott integritetsskydd. Datainspektionen har samlat omfattande information om dataskyddsreformen under en särskild flik på sin webbplats.
Myndigheten har också medverkat till att ta fram en guide om de viktigaste grunderna i dataskyddsförordningen och hur den fungerar. Datainspektionen kommer som framgår även i övrigt att ha till uppgift att hjälpa, vägleda och informera om reglerna för personuppgiftsbehandling och dataskydd. I propositionen anges även att några myndigheter framhåller behovet av en samlad översyn av registerförfattningarna.
Regeringen konstaterar att den korta tid som står till buds för att anpassa den svenska dataskyddsregleringen till den nya EU-regleringen inte medger mer omfattande nationella reformer på detta område. Det utesluter enligt regeringen inte att vissa sådana övergripande förändringar skulle kunna vara befogade och därför bli föremål för övervägande i ett annat sammanhang.
Några instanser anser att det är anmärkningsvärt att lagförslagens inverkan på föreningar och civilsamhället inte nämns av utredningen. Regeringen anför att det står klart att dataskyddsförordningens direkt tillämpliga bestämmelser kommer att leda till vissa konsekvenser för det allmänna och för företag, ideella föreningar och andra enskilda organ. Utskottet välkomnar de omfattande informationsåtgärder som har vidtagits och som även kommer att fortsätta vidtas.
Det är enligt utskottet av stor vikt att inte minst företag, ideella föreningar och andra enskilda organ upplyses om regleringen av just personuppgiftsbehandling. Utskottet delar regeringens bedömning att en fullständig konsekvensanalys av dataskyddsreformen inte låter sig göras i detta lagstiftningsärende.
Utskottet framhåller dock vikten av att regeringen, i den utsträckning som är möjlig i förhållande till EU-rätten, säkerställer att regelverket utformas så att dataskyddsregleringens bestämmelser tydliggörs och tillämpningen underlättas såväl för det allmänna som för företag, ideella föreningar och andra enskilda organ.
Utskottet anser att de förslag som lämnas i propositionen framstår som väl avvägda utifrån behovet av de anpassningar och kompletterande författningsbestämmelser på generell nivå som dataskyddsförordningen ger anledning till. Utskottet ställer sig därför bakom de överväganden som görs i propositionen och föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till dataskyddslag och förslag till ändringar i offentlighets- och sekretesslagen.