KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Sverige står inför sin största humanitära insats sedan andra världskriget. Runt om i vårt land välkomnar vi människor som har flytt från krig och förtryck. De har flytt från Asads oljefatsbombningar, från Isils vidriga avrättningar och från det förtryck som sker där. Vi ska från regeringens sida naturligtvis vidta varje möjlig åtgärd för de människor som frivilligt vill vara med och delta i mottagandet.
Jag är djupt imponerad av alla de frivilliginsatser som har gjorts hittills. Vi gör nu veckovisa avstämningar inom ramen för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap när det gäller hur frivilligsituationen ser ut, hur myndighetssituationen ser ut och hur samarbetet ska se ut. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har också fått regeringens uppdrag att koordinera arbetet mellan frivilligorganisationerna, myndigheterna, stat och kommuner.
Anders Ygeman (S):
Vi får väl inom ramen för det arbete som sker i Regeringskansliet och inom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap se över om det finns anledning att ändra lagar. Just nu är vi inte i det läget. Människor behövs även på jobbet, och vi ska vara glada att så många människor i Sverige har ett jobb. Vi fick i dag arbetslöshetsstatistiken, som visar att ungdomsarbetslösheten har sjunkit. Det är glädjande, och det visar att regeringens politik börjar ge resultat i verkligheten.
När det gäller frivilligorganisationerna ska jag även lägga till att Röda Korset har fått 10 miljoner kronor extra att just förmedla till andra organisationer som jobbar med frivilligarbete med anknytning till flyktingmottagandet.
Anders Ygeman (S):
Tack för frågan! Frågeställningen i sig fångar grunden för att polisutbildningen måste bli en högskoleutbildning, som den är i alla våra grannländer, nämligen genom att samhället förändras och brottsligheten får mer och mer av it-komponenter.
Därmed måste också polisutbildningen förändras, så att de poliser som om några år går ut sin utbildning gör det med den kompetens som krävs för att klara den brottslighet de kommer att möta.
Det ger också en möjlighet för polisutbildningen att dra nytta av hela den akademiska världen och förhoppningsvis även få på plats polisforskning i Sverige, så att man i arbetet inom polisen mer kan dra nytta av all den kunskap som finns i polisorganisationen, omsätta den i forskning och arbetsresultat och på det sättet lösa fler brott.
Anders Ygeman (S):
Först bara ett konstaterande, även om det ordet nu har blivit lite belastat: Vi har ingen forskning i Sverige med polisarbetet som huvudämne, som man har i flera andra länder. Den polisforskning som bedrivs i Sverige bedrivs inom andra huvudämnen. Det kan vara kriminologi, sociologi, psykologi och till och med företagsekonomi.
Tanken med att göra om polisutbildningen till en högskoleutbildning och att få polisforskning på plats är att man ska kunna forska utifrån polisens yrkesroll och dra nytta av all den kunskap som finns hos de enskilda polismännen och höja yrkeskunskapen och yrkesstoltheten i polisyrket.
Jag hoppas att vi med den nya polisutbildningen på plats också ska få en polisforskning med polisarbetet som huvudämne, som i en del av våra grannländer, och därmed på sikt stärka svensk polis.
Anders Ygeman (S):
Det blev inte, Martin Kinnunen, tydligt med svaret. Jag ska därför upprepa frågan, så får du en chans till. Du har ju två minuter till ditt förfogande. Först och främst: På vilket sätt var hatattacken mot Showan Shattak i Malmö importerad? Jag är ledsen om jag missade ditt svar, men jag hörde faktiskt inte en stavelse. Sedan till detta med bränder. Jag har här en lista över de bränder i Sverige som har varit i år.
Det hann brinna 43 flyktingförläggningar i Sverige innan Jimmie Åkesson tog avstånd. Det hann gå till den 29 oktober innan Jimmie Åkesson tog avstånd. Många av de här attackerna hade bevisats vara hatbrott innan dess, exempelvis brinnande kors i Malung. Men det kom inget avståndstagande.
Varför var det viktigare för sverigedemokrater att runt om i landet lägga ut adresser till flyktingförläggningar än att ta avstånd från bränderna? Vilken signal tycker Martin Kinnunen att det skickade, när man runt om i landet i stället för att ta avstånd - det var 43 bränder - lade ut adresser? Vilken signal tror Martin Kinnunen att det skickade? Varför var det viktigare att lägga ut adresserna än att ta avstånd från mordbränderna?
Anders Ygeman (S):
Vi kan väl notera att Sverigedemokraterna inte bara flyr från mina frågor utan också från riksdagens kammare. Jag är uppriktigt ledsen över att Sverigedemokraterna inte tydligare tar möjligheten att engagerat ta avstånd från bränderna. Det gör det svårt att ta Sverigedemokraternas andra försäkranden på allvar.
Det är svårt att ta Martin Kinnunen på allvar när han säger att han inte vill göra skillnad på människor och sedan kallar hatbrotten i Malmö "importerade". Budskapen går inte riktigt ihop. Beatrice Ask ställde en fråga till mig om resurserna till hatbrottsenheterna och deras förmågor. De har fått en förstärkning; det är i dag dubbelt så många som jobbar med att utreda hatbrott som det var för ett år sedan.
Med det sagt: Den påfrestning svensk polis nu står inför riskerar naturligtvis att drabba i princip all polisverksamhet. Vi har det högsta terrorhotet sedan terrorskalan infördes, och vi har för första gången sedan Sveriges EU-inträde 1994 infört inre gränskontroller. De slukar stora polisresurser. Tyvärr tror jag inte att det i dagsläget finns något alternativ till att göra dessa kontroller, vilket vi gör med arbetet mot terror som motivering.
Därför tror jag att vi kommer att få återkomma till kammaren och diskutera på vilket sätt vi kan förbättra polisens resurser. Jag vill ta tillfället i akt att tacka Miljöpartiet för att de tog initiativ till den här debatten, och jag vill tacka Vänsterpartiet och de fyra borgerliga partierna för deras konstruktiva bidrag till kampen mot hatbrott.
Anders Ygeman (S):
Först och främst vill jag instämma i allt det Johan Hedin säger när det gäller vikten av kroppslig integritet, att förövare hamnar bakom lås och bom och att avslöja den typen av händelser. Polisen ska i sin informationsspridning naturligtvis inte ta hänsyn till något parti eller någon politisk uppgift. Det är en grundsten i offentlig förvaltning.
Nu har rikspolischefen föranstaltat att han ska göra en noggrann utredning av vad som har skett. Det gäller att gå till botten med dessa frågor och se om några fel faktiskt har begåtts. Jag välkomnar utredningen, och när den läggs fram får vi se vilka slutsatser vi kan dra av den.
Anders Ygeman (S):
Svaret på den frågan måste ändå bli nej. Det har aldrig satsats större ekonomiska resurser på polisen än nu. Det har aldrig funnits fler polisanställda än nu. Det har inte funnits fler poliser de senaste 30 åren än det finns nu. Däremot är det sant att polisen genomför en stor reform, en stor förändring, som alla partier i riksdagen har varit överens om.
Det är viktigt att reformen leder fram till fler poliser närmare medborgarna och att den går i takt med att det blir ordning och reda i Polissverige.
Anders Ygeman (S):
Min ödmjukhet förbjuder mig att gå igenom tider från det att utredningar har skett till att propositioner har lagts fram under tidigare regeringar. Det finns ett betydande material att diskutera. Jag delar Krister Hammarberghs uppfattning att det ska finnas en fristående och oberoende tillsynsmyndighet för polisen.
Precis som Krister Hammarbergh visade finns ett omfattande material och omfattande synpunkter från olika remissinstanser. När ärendet är färdigberett på Regeringskansliet kommer det, gissar jag, att leda till en proposition i början av nästa år.
Anders Ygeman (S):
Som framgår av den artikel som Roger Haddad citerar ur välkomnar jag att rikspolischefen har föranstaltat att han ska gå till botten med den här frågan. Han ska lämna över frågan till internutredning för att kolla om något brott har begåtts. Det står nu klart att så inte är fallet. Sedan ska han utreda vad som faktiskt har hänt. Det förekommer ju en hel del uppgifter i medierna, och långt ifrån allt som har sagts i medierna har varit sant.
Därför har jag välkomnat att rikspolischefen vill göra den här utredningen. När resultatet av den kommer får vi i de olika politiska partierna ta ställning till vilka åtgärder som det är rimligt att vidta.
Anders Ygeman (S):
Regeringen kommer inte att tillsätta någon utredning i närtid, utan jag har välkomnat det utredningsarbete som rikspolischefen i medierna har sagt ska komma till stånd. Jag tror att det är rimligt att polisen av just de skäl som Roger Haddad tar upp - organisationskultur och sådant - gör en rejäl genomlysning av dels vad som har hänt, dels om någonting har gått fel och vad det i så fall är och ser till att komma till rätta med det. Det finns nog all anledning att ha en bred diskussion om poliskultur och öppenhet inom polisen.
Anders Ygeman (S):
Tack för den frågan, Carina Ohlsson! Jag tror att vi måste föra en bred diskussion, för det är tyvärr inte så att sexuella trakasserier är någon ny företeelse. Vi måste föra en bred demokratisk diskussion där vi mycket tydligare slår fast att det här är oacceptabelt och sedan göra rätt insatser. Polisen har för låga uppklaringsprocent av sexuellt våld och våldtäkter. Där måste polisen bli mycket duktigare på att arbeta.
Det har startats ett omfattande arbete inom polisen för att öka uppklaringsprocenten av de brotten. Det gör också att fler kan anmäla våldtäkter. Vi har sett att mörkertalet för våldtäktsanmälningar minskar, men det finns en betydande förbättringspotential kvar. Jag tror att vi också måste se på hur rättegångarna fungerar.
I dag har vi en situation där offren, de utsatta, alltför många gånger måste upprepa sin berättelse och där det som ska vara ett återupprättande för offret i stället blir till en prövning. Där finns det också en del att göra. Regeringen har också ökat anslagen till kvinnojourerna, vilket jag tror är välkommet.
Anders Ygeman (S):
Jag tror att vi har ägnat alldeles för lite tid åt att diskutera männens roll. Det är lätt att man koncentrerar sig på offren. Det finns mycket att göra. Låt mig ta ett exempel: näthat. Kvinnor på nätet utsätts för grova tillmälen gång på gång, alltför få saker anmäls till polisen och polisen har gjort alldeles för lite. Men också de företag som tillhandahåller nätplattformarna har gjort alldeles för lite.
Vi måste göra mer för att stå upp för kvinnors rättigheter och se till att de män som förföljer och hatar kvinnor på nätet hamnar bakom lås och bom.
Anders Ygeman (S):
För ordningens skull vill jag säga att det var Sigtuna kommun som skrev ett brev. Märsta kommun är mig veterligt inte existerande. Herr talman! Jag vill ändå välkomna KD:s nya kretsloppstänkande. Åtta år i majoritet - lägger ned myndigheter. Har påbörjat åtta år i opposition - vill starta samma myndigheter. Åtta år i majoritet - lägger ned beredskapspolisen. Åtta år i opposition - vill starta den igen.
Det gör att man kan ha något slags evigt kretslopp av opposition och majoritet med samma parti. Jag tror att man måste tänka nyare än så. Det fanns ett skäl till att den borgerliga regeringen och Kristdemokraterna lade ned beredskapspolisen. Huvudskälet var att den inte användes. Ska vi skapa en ny mellanform måste den utgå från polisens behov och kunna användas utifrån polisens prioriteringar.
Jag är öppen för en diskussion om hur det skulle kunna se ut, vilka former det ska ha och vilka länder man ska titta på - exempelvis den volontärverksamhet man har i Holland.
Anders Ygeman (S):
Jag välkomnar omtänkandet från Kristdemokraterna. Jag skulle möjligtvis kunna komma med några små tips på andra saker där det kunde tänkas om. Det kan behövas en mellanform. Jag tar gärna initiativ till en diskussion med Mikael Oscarsson och Kristdemokraterna om vilka behov polismakten anser behöver fyllas på för att klara den utmaningen.
Jag tror inte att man ska utgå enbart från resurserna utan faktiskt också från behoven.
Anders Ygeman (S):
Som varken eller blir svaret, eftersom det enligt författningen tillkommer varje medborgare i Sverige åsiktsfrihet och även frihet att uttrycka sina åsikter i sociala medier. Sverigedemokraterna påstår sig värna den uppfattningen och vill dessutom inte lägga munkavle eller andra begränsningar på myndigheter eller myndighetspersoner. Jag antar därför att det även gäller rikspolischefen.
Anders Ygeman (S):
Jag vill börja med att tacka Beatrice Ask för den frågan. Det är i allra högsta grad någonting som borde uppta vår tid i större utsträckning: Hur kommer det sig att en grupps trygghet inte hänger med de andra? Lite samma situation kan vi se för kvinnorna. Tryggheten ökar för kvinnorna, men det är ett stort glapp mellan kvinnors trygghet och mäns trygghet. Vad gör vi när det gäller tryggheten i de socialt utsatta områdena och när det gäller kvinnors trygghet? Detta tycker jag att vi kan ha med oss under mandatperioden.
Vi kan följa upp det tillsammans och se hur utvecklingen ser ut. Jag tror att det handlar om ekonomisk utveckling, jobb och skolor i de här områdena, men det handlar också om polisiär närvaro. Den reform som hela den här kammaren har varit överens om syftar till att skapa fler poliser närmare medborgarna.
Då har vi en gemensam uppgift att bevaka att det framför allt händer i de socialt utsatta områdena, att det händer i Rinkeby, att det händer i Biskopsgården och att det händer i Rosengård och att de faktiskt är ute och skapar trygghet och löser brott i människors närområde.
Anders Ygeman (S):
Jag kanske var otydlig. Det gick att ana mellan raderna. De konkreta resultaten är att vi ska ha fler poliser i förorterna, i de utsatta områdena. Det ska bli en ny polisstation i Rinkeby med över 200 anställda. Vi ska förstärka närvaron i Göteborg och Malmö, framför allt i de utsatta områdena. Det ska vara rejält med poliser.
Men det handlar nog också om den ekonomiska politiken för jobb och utbildning.
Anders Ygeman (S):
Jag vill först säga att länsstyrelserna har detta uppdrag i dag. De har ansvar för kriser och civilförsvar. Om man är orolig ska man egentligen fråga sin lokala länsstyrelse om detta arbete. När det gäller den nya planeringen för totalförsvaret är tidsplanen att förslaget ska finnas på plats i juni. När vi har sett omfattningen av det får vi ta ställning till tidsplanen för att återupprätta det.
Anders Ygeman (S):
Tack, Beatrice Ask, för frågan! Det är naturligtvis allvarligt att vi ser tecken på den här typen av ökning av vardagsbrott. Vi tänker göra en stor satsning på det brottsförebyggande arbetet. Vi kommer också att utse en nationell brottssamordnare och satsa betydande ekonomiska resurser på det brottsförebyggande arbetet, som tyvärr kanske inte har varit så framträdande de senaste åren.
Sedan handlar det om fler poliser närmare medborgarna och att den polisomorganisation som samtliga partier i Sveriges riksdag har varit överens om också levererar resultat i verkligheten. Hittills har alldeles för få poliser hamnat närmare medborgarna. Trots att vi har fler poliser än på 40 år och satsar mer pengar på polisen än någonsin märker inte medborgarna av de positiva resultat som utlovades.
Anders Ygeman (S):
Det är naturligtvis riktigt, men det bästa brottet är det brott som inte begås. Jag vill ta Polismyndigheten lite i försvar. Polisen har drabbats av förhöjt terrorhot, den största asylinströmningen sedan andra världskriget och gränskontroll för första gången sedan 1994, alltså för första gången på 22 år. Det är klart att den exceptionella arbetsbelastningen och situationen för polisen leder till de här resultaten.
Det är därför regeringen nu tillför 250 miljoner extra.
Anders Ygeman (S):
Jag vill påminna om att varken jag eller Morgan Johansson är föredragande i regeringen i den här frågan. Ansvarig för id-kontrollagstiftningen är statsrådet Anna Johansson eftersom det är en fråga som rör infrastruktur och kommunikationer. Det är en tillfällig lag. När lagen kom till och det beslutades om den här i riksdagen beslutade riksdagen också att den ska ha begränsad giltighetstid och att den därefter ska utvärderas.
Anders Ygeman (S):
Jag är glad över att kunna lugna Daniel Bäckström. Regeringen står nämligen enad bakom den svenska linjen. Också riksdagen står enad bakom den svenska linjen. Vi vänder oss emot de förslag som Daniel Bäckström tog upp och som EU-kommissionen har fört fram. Det är viktigt att vi har en tuff vapenlagstiftning så att legala vapen inte kommer i terroristernas händer och blir illegala vapen.
Men det är också viktigt att de vapenägare som har legala syften - till exempel jägare och sportskyttar - kan utöva sin hobby utan betungande byråkrati.
Anders Ygeman (S):
Jag kan lugna Daniel Bäckström helt på båda punkterna. Regeringen och riksdagen - Centerpartiet, Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Moderaterna, alla partier i Sveriges riksdag - är överens. Det ska inte bli förbjudet för jägare att använda vanliga halvautomatiska vapen. Vi ska inte heller ha femårstid på vapenlicenser för jägarna, och vi ska inte ha krav på obligatoriska läkarundersökningar.
Där har jag gott hopp om att kunna ändra EU-förslaget.
Anders Ygeman (S):
Jag vill tacka för frågan. Till att börja med finns polisen i alla de områdena. Räddningstjänsten agerar i alla de områdena. Svenska folket har blivit tryggare. Brottsligheten har minskat. Men tryggheten i våra mest utsatta bostadsområden har också minskat. Vi får alltså en spridning av tryggheten. De allra flesta har blivit tryggare, men de mest utsatta har blivit mindre trygga.
Då krävs det att samhället kommer tillbaka till de förorterna i stället för att dra sig ifrån dem. Vi behöver fler poliser närmare medborgarna. Vi har inte tid att vänta två eller tre år på att fler poliser utbildas. Vi måste helt enkelt se till att det kommer fler poliser genom omorganisationen. I Rinkeby i Stockholm kommer vi att öppna en ny polisstation med över 200 polisanställda. Vi tillför polisresurser till Storgöteborg och till Malmö, just för att få fler poliser närmare medborgarna.
Det är genom att öka människors trygghet och förtroende för polisen där som vi kan bekämpa brottsligheten.
Anders Ygeman (S):
Vi är överens om ambitionen. Vi ska se till att även de socialt utsatta områdena är trygga. Förutom de polisinsatser som jag talade om krävs det också fler jobb för människor och högre sysselsättning. Det krävs bättre skolor, så vi måste vända skolresultaten. Jag är övertygad om att med en fast politik kommer vi att kunna minska arbetslösheten, höja skolresultaten och skapa tryggare områden.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Linda Snecker för frågan. Även om detta är en oroväckande tendens skulle jag ändå vilja säga att den här typen av organisationer är ett randfenomen. Tyvärr bidrar de dock vid varje enskilt tillfälle till att skapa oordning omkring sig.
Dessutom utökar de varje gång antalet kriminella på gatorna, för de har ett omfattande brottsligt register bakom sig. Men jag måste också säga att de gånger polis och väktare har hanterat den här typen av "institutioner" har man gjort det väldigt bra och avstyrt händelserna, exempelvis vid Stockholms central, där väktare ingrep på ett resolut sätt.
Jag tror att polisen har bra kontroll på situationen, och jag hoppas att alla laglydiga människor i Sverige bidrar till att hjälpa polisen genom att verka inom ramen för de lagar och regler vi har. På så sätt kan vi öka tryggheten i samhället.
Anders Ygeman (S):
Paragraferna i brottsbalken faller väl under justitieministerns ansvarsområde. Men jag är inte riktigt säker på att problemet är lagstiftningen. I de fall då det har varit ordningsproblem tror jag att polisen har kunnat agera på ett bra sätt med stöd av gällande lagstiftning. Jag tror att vi kommer att kunna hålla gatorna fria från både våldsverkare och mobbar i fortsättningen också.
Anders Ygeman (S):
Den som bedriver verksamheten och den som säljer tjänsten är ansvariga. Det finns ett ansvar från säljaren av tjänsten för att en infrastruktur och en struktur är anpassade och naturligtvis från köparen att begära ett rimligt skydd och också betala det pris ett rimligt skydd kostar. Jag samlade hela Mediesverige och Myndighetssverige för att diskutera de frågorna tillsammans med kulturministern.
Det främsta förslaget som kom fram i detta avseende var att mediebranschen, nätoperatörerna och myndigheterna ska sätta sig ned tillsammans och se över själva grundarkitekturen för systemet och utveckla den på ett sätt som gör den mindre känslig för den här typen av överbelastningsattacker. Det tror jag är en klok väg framåt. Sedan måste respektive parter ta ansvar för skyddet.
Anders Ygeman (S):
Redan i januari förra året inleddes arbetet med den nya nationella strategin mot terrorism. Vi lyckades samla bred enighet bakom åtgärderna i riksdagens kammare. För 14 dagar sedan kriminaliserades terrorkrigsresor. I dag gav regeringen ett uppdrag till Säkerhetspolisen att återkomma med förslag om hur ytterligare terrorkrigsresenärer ska kunna ställas inför rätta med den nya lagstiftningen.
I morgon träder den nya lagstiftningen om stopp för missbruk av svenska pass i kraft. Regeringen kommer inom kort att tillsätta en utredning för att skärpa Säkerhetspolisens och polisens verktyg i form av hemlig dataavläsning. Vi skärper straffen för brott med sprängämnen och handgranater, och vi kriminaliserar försök, anstiftan och stämpling till vapenbrott och grovt vapenbrott.
På ett radband träder nu regeringens åtgärder för att stoppa, förhindra och försvåra terrorismen i kraft.
Anders Ygeman (S):
Det görs en rad saker. Jag har själv varit på resa i Balkan för att ta initiativ till åtgärder och bättre polissamarbete mellan Sverige och Balkan. Så sent som kl. 13.30 i dag, innan jag gick till frågestunden, träffade jag här i Sverige den bosniske vice säkerhetsministern för att diskutera ett fördjupat arbete mot vapnen. Men vi måste också skärpa den svenska lagstiftningen. Vi måste höja straffen när det gäller explosiva varor och handgranater. Vi måste kriminalisera stämpling, förberedelse och anstiftan till grovt vapenbrott.
Jag har tillsammans med justitieministern presenterat ett samlat program mot den grova och den organiserade brottsligheten och vilka åtgärder vi tänker vidta för att slå mot den grova och den organiserade brottsligheten. Vi ser också en positiv utveckling i Göteborg, där man under åtta år knappt fick några fällande domar. Nu är 20 personer dömda för gängvåld i Göteborg, och ytterligare 25 väntar i häkte. Snart börjar rättegången om skjutningarna på Vårväderstorget. Den utredningen omfattar över 10 000 sidor.
Anders Ygeman (S):
Jag vänder mig mot bilden av en flykt från poliskåren. Den senaste SOM-undersökningen visar att förtroendet för polisen är det högsta på över 20 år. Polisen har dessutom lägre personalomsättning än många andra myndigheter. Det är också naturligt vid en stor omorganisation att fler väljer att fundera över om de har sin framtid inom detta yrke eller inte. Men det är viktigt att vi fortsätter att öka förtroendet för polisen.
Det är därför polisen har beslutat att öka antagningen till Polishögskolan kraftigt. Det är också därför regeringen har valt att skjuta till mer medel till polisen. Det är glädjande att polisen fortsätter att vara en attraktiv myndighet för de sökande. Antalet sökande till Polishögskolan ökade vid senaste intagningen med 50 procent.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Anders Åkesson för frågan. Jag avser att fortsätta att följa omorganisationen på nära håll. Samtliga partier i Sveriges riksdag är överens om denna omorganisation, och den ska ge just de konsekvenser som Anders Åkesson ger uttryck för: fler poliser närmare medborgarna. På flera ställen runt om i Sverige har detta hänt. På andra ställen återstår det fortfarande arbete för att besätta de tjänster som ska besättas.
Då är det glädjande att vi nu har fler poliser i Sverige än vad vi har haft på 40 år och att det satsas mer resurser på polisen än vad det någonsin har gjorts. Det finns alltså goda förutsättningar att besätta dessa tjänster.