Sven-Erik Bucht (S):
Helena Lindahl har frågat mig varför ingen konsekvensbeskrivning togs fram i samband med att modellen för den nya stödområdesindelningen utarbetades. Hon har även frågat mig vad jag ska göra för att motverka bristerna i modellen och i annat fall hantera de oacceptabla konsekvenserna som, enligt Helena Lindahl, blir följden av modellen.
Slutligen har Helena Lindahl frågat mig om Näringsdepartementet kommer att göra om stödområdesindelningen och då göra rätt. Inledningsvis vill jag poängtera att samma stödområdesindelning gäller både för det så kallade kompensationsstödet i landsbygdsprogrammet och för det nationella stödet till jordbruket i norra Sverige.
Den indelning som gällt sedan Sveriges EU-inträde godtas inte längre enligt de regler som nu finns inom EU. Att så är fallet beror bland annat på att det inte går att med vederhäftigt underlag förklara hur gränsdragningen mellan de olika stödområdena är gjord.
Det är inte heller möjligt enligt EU-reglerna att använda delförsamling som avgränsningsgrund för indelningen i stödområden, vilket var fallet för den hittills gällande indelningen.
EU-kommissionen har framfört att en ny stödområdesindelning ska utgå från vetenskapligt och verifierbart underlag som beskriver skillnader i de biofysiska förutsättningarna i det område som ska delas in. Då EU-kommissionens ställningstagande kom i ett sent skede fick Sverige uppskov med att genomföra en ny stödområdesindelning till år 2016.
Skälet till att valet föll på den modell som använts är att klimatdata är det område där vi har detaljerad information och information för en lång rad av år. Modellen som har använts är utarbetad av SMHI, finns sedan tidigare beskriven i vetenskaplig litteratur och har använts inom andra områden.
Modellen tar inte bara hänsyn till temperaturen under växtsäsongen för perioden 1961 till och med 2010 utan också till faktorer som topografi, vindriktning, vindhastighet med mera. Viktigt för Sverige har varit att samma modell ska kunna användas också för att göra en indelning i södra Sverige då kompensationsstödet även omfattar södra delarna av landet.
Ett krav från EU har varit att deras expertorgan godkänner modellen, och så har skett. Utifrån de ramar som finns från EU har jag inte sett att det finns någon bättre modell att använda. Ett flertal indelningsalternativ har prövats, och "varmare områden" uppträder i alla alternativ - dock inte på samma geografiska plats. Konsekvenserna för brukare av olika alternativ till indelning har studerats.
Resultatet för det alternativ som valts är mest fördelaktigt. Det är dock viktigt att poängtera att den nya modellen totalt sett ger en mer rättssäker och rättvis fördelning. Att stödet kan se olika ut i grannområden är ju något som redan gäller. Även den hittills gällande stödområdesindelningen har kritiserats just utifrån uppfattningen att odlingsförhållandena varit desamma på båda sidor om en gräns.
Om vi identifierar en bättre modell som fullt ut uppfyller de krav som EU ställer har jag inget emot att använda denna i stället som grund för indelningen. Det kan då bli tidigast från 2017. Det viktigaste är nu att det nationella stödet till jordbruket i norra Sverige kan betalas ut under 2016.
Det skulle inte vara möjligt om vi måste riva upp det kommissionsbeslut som nu gäller.