Jan-Olof Larsson (S):
Som Irene Oskarsson sade ska jag beröra vår utvärdering, men först vill jag ge några kommentarer. Nu har jag suttit och lyssnat på två ämnesområden som miljö- och jordbruksutskottet diskuterat och därför har jag några kommentarer. Det sades att Sverige har haft en urstark återhämtning inom ekonomi och så vidare.
Det är fantastiskt att vi haft en urstark återhämtning och samtidigt, enligt finansministern, har en gigantisk arbetslöshet i Sverige. Vi har en ungdomsarbetslöshet som är bland de högsta i Europa och en långtidsarbetslöshet som ökat tre år i rad och också är gigantisk. Ändå har vi en urstark återhämtning. Jag är bara rädd för vad det innebär när vi nu går in i en kraftig lågkonjunktur.
Det har också sagts att regeringen vill utveckla det kustnära fisket. Nu har man haft ett antal år på sig för att göra det. Jag kan informera att det gått åt andra hållet. Det har gått bakåt, och vi har snart inget kustfiske kvar. Byråkratin har man satsat mycket på att minska hörde vi här. Tittar vi på fisket ser vi att det inte är så intressant att debattera i den här kammaren, för det är inte så himla många fiskare som sitter här.
Det är mest bönder och skogsägare. Fisket är en oerhört viktig näring för en levande landsbygd, men vi håller på att slå undan fötterna på den. Och byråkratin är gigantisk. Den har inte minskat en enda procent. I stället har den ökat med 25-30 procent. Så är fallet. Fisket är inte mindre styrt av EU-regler än vad jordbruket är, men man har inte lagt ned någon större möda på att underlätta för fisket.
Bengt-Anders Johansson, vår vice ordförande i utskottet, var imponerad över att man kunde använda skogen till nästan allting, till kläder och annat. Man kunde snart börja äta den - ja, det kunde man redan för hundra år sedan då man åt barkbröd. Jag är säker på att om det här fortsätter är vi snart där igen. I sitt sista inlägg frågade Bengt-Anders om vi ville förbjuda konventionellt jordbruk. Nej, det vill vi inte göra, absolut inte.
Det är helt nödvändigt att ha konventionellt jordbruk, men vi vill att vi brukar jorden på ett ekologiskt hållbart sätt, så nära ekologiskt jordbruk som möjligt. Det är dit vi förhoppningsvis ska komma så att vi slipper ha två olika jordbruk. Vi vill att jorden ska brukas på ett hållbart sätt. Anita Brodén tog upp att det finns förslag på hur vi ska se till våra katter på ett bra sätt. Där är hon och jag ense. Jag är kattälskare av stora mått.
Det finns dock inget förslag. Eva Erikssons utredning finns, och vi ska noga följa upp att förslag kommer. Vi är helt överens om att det ska vävas in i den proposition som eventuellt kan komma. Det talades också om konkurrenskraft. Vad gäller subventionen av drivmedelsskatt, som vi införde, tar ni bort den, Staffan Danielsson.
Det kostar ett antal miljoner för bönderna. Kom ihåg det! Och de 90 miljoner som man lägger på slakterierna tar man från landsbygdsprogrammet. Det är alltså bönderna själva som får betala de 90 miljonerna. Så är verkligheten. Låt mig så gå över till utvärderingen. Miljö- och jordbruksutskottet har under ett antal år följt upp olika områden inom utskottets verksamhetsansvar.
I år har vi bland annat valt att följa upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområdena. Syftet med uppföljningen har varit att ta fram fördjupade kunskapsunderlag inför beredningen av budgeten för år 2012 samt ge ett underlag för den fortsatta dialogen kring utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Till utskottets förfogande har vi haft en enastående hjälp av riksdagens utredningstjänst och inte minst av utskottets kansli.
Ett fantastiskt arbete har de lagt ned. Herr talman! Utskottet har i tidigare utvärderingar påpekat vikten av att det finns tydliga och uppföljningsbara mål och att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Regeringen har haft en förkärlek till att redovisa förbrukade insatsmedel i stället för att redovisa uppnådda resultat.
Mycket av den tidigare kritiken finns även i denna utvärdering. Om det funnits en större ambition hos regeringen att åstadkomma tydligare indikatorer för att följa upp i vilken grad målen nås skulle utvärderingsarbetet ha varit betydligt lättare. Indikatorer redovisas inte för alla delar som ingår i resultatredovisningen. Bland annat kan nämnas området som rör den småskaliga livsmedelsproduktionen, som ofta lyfts fram av utskottet.
Här har regeringen ännu inte redovisat några indikatorer för att ge möjlighet att påvisa vilken riktning utvecklingen går inom detta område. I och med det är det omöjligt att påvisa om de ekonomiska satsningar som görs har någon effekt eller om det är ett slöseri med skattemedel. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen konstaterar att den satsning som regeringen gör på kemikalieområdet med 100 miljoner är en av de politiska huvuduppgifterna under mandatperioden.
Genom resursförstärkningen ska förutsättningar skapas för att Sverige ska bli ett av de ledande länderna när det gäller att ta fram förslag för effektivare tillämpning av lagstiftningen och vid behov verka för en strängare lagstiftning. Resursförstärkningen används i huvudsak till personalförstärkningar.
Gruppen anser att det är väsentligt att satsningen följs upp och utvärderas samt att uppnådda resultat redovisas i förhållande till satsningens kostnader. I detta bör ingå vilka långsiktiga effekter satsningen får för en giftfri miljö.
Gruppen menar också att det är viktigt att regeringen återkommer till riksdagen i någon av de två kommande budgetpropositionerna beträffande de konsekvenser regeringen ser när den riktade satsningen upphör, detta inte minst med tanke på att större delen av satsningen går till personalförstärkningar. Det vore olyckligt om man på grund av att satsningen avbryts tappar kompetens. Herr talman!
Inom fisket har regeringen under ett antal år lagt många miljoner av våra skattemedel. Stora delar av dessa har lagts på att skrota ut fiskefartyg för att på så sätt öka lönsamheten inom fisket. Redan 2007 påpekade den dåvarande utvärderingsgruppen att skrotningsbidraget kunde göras betydligt träffsäkrare. I förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning konstaterade vi att regeringen inte följt upp konsekvenserna för lönsamheten inom fisket.
I årets uppföljning har det konstaterats att det finns olika syn på huruvida skrotningsbidraget är bra eller dåligt. Näringen menar att de senaste kampanjerna har motverkats av Fiskeriverkets egna beslut att bevilja torskfisketillstånd i Östersjön samt att nya fartygstillstånd beviljats till båtar under tio meter i Västerhavet. De menar att Fiskeriverket borde ha sett över sitt samlade regelverk innan kampanjen inleddes.
Det kan tyckas att det vore naturligt att se till att stoppa inflödet av båtar innan man betalar stora summor för att minska antalet. Man kan säga att kritiken ligger helt i linje med vad utskottets utvärderingsgrupp framförde redan 2007. Herr talman! Om det skett en lönsamhetsökning tack vare alla miljoner som satsats på skrotning är näst intill omöjligt att avgöra. Gruppen anser att rutinerna för uppföljning av genomförda insatser måste förbättras.
Man vet i dag inte hur många som fortsatt inom näringen efter att de erhållit skrotningsbidrag. Man vet inte om eller hur lönsamheten har påverkats. Gruppen kan konstatera att regeringen inte kommenterat de synpunkter om skrotningen som miljö- och jordbruksutskottet framförde 2010. Det är anmärkningsvärt med tanke på de stora summor som satsades och den kritik som kom fram från flera håll.
Gruppen vill i årets uppföljning därför betona vikten av att regeringen följer den fortsatta utvecklingen och återkommer till riksdagen med information i frågan. Herr talman! En annan stor satsning som regeringen gjorde var att skänka den svenska pelagiska kvoten till ett antal fiskare. Detta motsvarade hundratals miljoner kronor. Det borde vara rimligt att regeringen återkom med en redovisning av vilken effekt denna enorma satsning fått.
Hur blev det med lönsamheten? Hur blev det med ägarkoncentrationen? Var blev de utköpta fiskefartygen av? Alla dessa miljoner som tillfördes näringen, hur påverkade de andra fiskeslag i investeringar? Och hur påverkades koncentrationen av dessa fisken, om de påverkades? Ja, det finns många frågeställningar utifrån denna satsning, men inte en enda kommentar har återrapporterats om en av de största ekonomiska satsningar som vi svenska medborgare gjort inom fiskenäringen.
Herr talman! Det behövs utvärderingar inom respektive utskottsområde. Det är helt klart. Det är viktigt att riksdagen kan följa upp hur de olika satsningarna utfaller och ges möjlighet till omprioriteringar när budgeten ska fastställas. Likaså är det viktigt att regeringen tar lika seriöst på möjligheten till utvärderingar som riksdagen och också tar del av de kommentarer som utskotten framför.
Om det sker blir regeringens resultatredovisningar och utskottens utvärderingar än mer betydelsefulla i det kommande arbetet i riksdagen. Med detta vill jag önska god jul och ett gott nytt år till kolleger och till er som arbetar i riksdagen.