Magdalena Andersson (S):
Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för att underlätta för de personer som behöver resa till jobbet. Det viktigaste är att alla som kan jobba hemifrån också gör det. Det andra har varit att säkerställa att det ska vara god turtäthet i kollektivtrafiken, trots att antalet resenärer har minskat under pandemin.
Dennis Dioukarev har frågat mig om det finns några utgiftsminskningar som regeringen är beredd att genomföra för att prioritera medel till välfärdens kärnverksamhet och om det finns någon skatt som regeringen inte är beredd att höja. För det första vill jag poängtera att regeringen har lagt om kursen för svensk politik. Under mandatperioden 2014-2018 genomförde regeringen satsningar på vård, skola och omsorg som uppgick till över 35 miljarder kronor.
Det tredje har varit att säkerställa att man inte blir beskattad om man får fri parkering, vilket har efterfrågats för inte minst sjukvårdspersonal. Det fjärde är den coronaskattereduktion som kompenserar dem som arbetar i alla delar av landet för eventuellt ökade kostnader under den här coronaperioden.
Regeringen har fortsatt med kraftfulla förstärkningar även under innevarande mandatperiod. När Sverige drabbades av coronapandemin var det 100 000 fler som arbetade inom välfärden, och i budgetpropositionen för 2021 tillförde regeringen över 30 miljarder kronor till kommunsektorn. Välfärden behöver dock stärkas ytterligare; det har inte minst pandemin satt i blixtbelysning. Dennis Dioukarev lyfter fram att regeringen genomfört skattehöjningar på miljöområdet.
Där vill jag understryka det jag sa tidigare om att det inte bara är i Stockholm och Göteborg som man kan ha fått ökade kostnader under den här perioden. Även i andra delar av landet har människor fått ökade kostnader, till exempel om man har långt till arbetet och väljer bil framför att åka kollektivt. Den här regeringen värnar ju hela landet, inte bara våra storstadsregioner.
Det framgår dock inte av Dennis Dioukarevs fråga att skattehöjningarna är en del av en kraftfull grön skatteväxling där höjda miljöskatter växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Skattesänkningar som ingår i växlingen är till exempel sänkt inkomstskatt för personer i vissa glest befolkade områden och skattereduktion för förvärvsinkomster med tyngdpunkt på låga och medelhöga inkomster.
Ekonomiska styrmedel är ett sätt att ställa om samhället i miljövänlig riktning och bidra till att fler kan göra klimatsmarta val i sin vardag. Sverige ska gå före och visa att en fossilfri värld är möjlig och går att förena med en hög levnadsstandard. Budgetprocessen pågår för närvarande i Regeringskansliet. De prioriteringar som regeringen och dess samarbetspartier gör för de kommande åren kommer att framgå av budgetpropositionen för 2022, som överlämnas till riksdagen i september.
Regeringen bedriver en ansvarsfull finanspolitik. Ett tydligt bevis på detta är att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld var låg före pandemin och att den efter pandemin beräknas vara lägre i Sverige än vad den var för flertalet länder inom Europeiska unionen före pandemin. Regeringen är självklart beredd att vid behov genomföra utgiftsminskningar såväl som utgiftsökningar och skattesänkningar såväl som skattehöjningar.
Det finns dock ett flertal skatter som regeringen inte har för avsikt att höja eller återinföra - fastighetsskatten är ett sådant exempel.