Ellen Juntti (M):
I dag debatterar vi ett motionsbetänkande gällande kriminalvårdsfrågor. I betänkandet finns 22 motionsyrkanden om bland annat villkorlig frigivning, permissioner, utslussning, vård och rehabilitering. Betänkandet innefattar även ett tillkännagivande till regeringen att återkomma till riksdagen med ett förslag om skärpta regler för villkorlig frigivning för dem som återfaller i likartad brottslighet.
Vi står naturligtvis bakom Alliansens alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 1. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Kriminalvården är en av Sveriges största myndigheter, med ett mycket svårt uppdrag. Antalet motioner visar att det här är frågor som engagerar. Det bästa vore naturligtvis att kunna förhindra en person från att begå det första brottet.
Men när det inte lyckas är det viktigt att stoppa personen från att begå sitt andra, tredje och fjärde brott - detta för att undvika att personen fastnar i kriminalitet. Här kommer Kriminalvården in. Den har ett mycket stort ansvar för att stoppa återfall i brott. Från Moderaternas sida vill vi ha en modern kriminalvård som jobbar hårt med att förbereda den intagne under anstaltstiden för livet efter straffet utan kriminalitet och droger.
Jag anser att det är Kriminalvårdens viktigaste uppgift att stoppa återfallen. Tyvärr är det är lättare sagt än gjort. Alltför många återfaller i brott. 70 procent av dem som dömts till fängelse återfaller i brott inom tre år. Troligtvis är siffran ännu högre, för alla åker ju inte fast. Detta är förfärligt dåliga siffror, som måste förbättras. Kriminalvården ska prioritera det återfallsförebyggande arbetet med särskilt fokus på unga och gruppen våldsamma män.
Olika behandlingsprogram erbjuds inom kriminalvården. Bland annat pågår utveckling av ett individuellt baserat relationsvåldsprogram. Det tycker vi moderater är mycket bra. Våld i hemmen är ett stort problem och är orsak till mycket elände i samhället. Herr talman! När jag jobbade som kriminalinspektör i Göteborg utredde jag både grova kvinnofridskränkningar och misshandel av barn. Särskilt ömmar jag för de barn som växer upp i våldsamma hem.
Detta har jag tagit upp också i andra debatter, men det är så viktigt att det förtjänar att tas upp igen. Barn som växer upp i våldsamma hem drabbas betydligt oftare än andra barn av misslyckad skolgång, drogmissbruk och kriminalitet senare i livet. Många av dessa för också vidare det sociala arvet och blir själva våldsverkare. Därför är det oerhört viktigt att män som döms för våld i hemmet får hjälp med att bryta sitt våldsamma beteende.
Tyvärr är det endast 30 procent av dessa män som deltar i behandlingsprogram på fängelset. Deltagandet måste öka, och det ligger på Kriminalvården att motivera till detta. Förutom behandlingsprogram ska intagna erbjudas sysselsättning för att förberedas på ett liv utanför murarna. Det är viktigt att den intagne när denne friges ska kunna försörja sig själv. Herr talman!
Alliansregeringen har tillfört betydande resurser till hela rättsväsendet under tiden 2006-2014. Alliansregeringens satsningar har gett förbättrade förutsättningar för hela rättskedjan. Samtliga myndigheter inom rättsväsendet har ökat sitt förtroende hos allmänheten, och ytterst glädjande i sammanhanget är att Kriminalvården är bland de myndigheter som har ökat sitt förtroende mest av alla.
S- och MP-regeringen föreslog i sin budget hösten 2014 - den som röstades ned av kammaren - en minskning av anslaget till Kriminalvården med 100 miljoner per år för åren 2016-2018. Alliansens budget röstades igenom, och det innebar att denna minskning inte genomfördes. Utöver regeringens förslag satsar Alliansen ytterligare 60 miljoner per år från och med 2016 på särskilda utslussningsåtgärder.
Tillsammans med övriga allianspartier har vi moderater väckt ett antal motioner gällande Kriminalvården. Gemensamt för dem alla är att de syftar till att stärka Kriminalvårdens förmågor och möjligheter på olika sätt. Vi moderater vill öka fokus på behandling och eftervård. Det är särskilt viktigt när det gäller våld i nära relationer, så som jag tidigare har nämnt.
Vi vill också att det ska finnas ökade möjligheter att tvinga intagna till att delta i behandlingar, inte minst med tanke på vad jag nyss sa om att endast 30 procent av alla deltar i behandlingar. Vi tycker att det är viktigt att antalet ökar. Vi vill se nya former av samverkan mellan Kriminalvården och andra aktörer, till exempel arbetsförmedling och kommuner. Syftet är då att förbättra möjligheten till bland annat arbete och bostad efter verkställigheten.
Många har varken bostad eller arbete när de lämnar fängelset, och då är det lätt att förstå vilka svårigheter det innebär och hur lätt det är att återfalla i brottslighet. Vi vill ge Kriminalvården i uppdrag att utöka och utveckla arbetet med särskilda utslussningsåtgärder i syfte att förbereda den intagne för ett liv utanför fängelsemurarna. Därför vill vi att Kriminalvården, Arbetsförmedlingen och socialtjänsten ska ha en gemensam planering för varje person som släpps ut ur fängelse.
Det finns olika utslussningsåtgärder, till exempel de Petter Löberg nämnde - frigång, halvvägshus med mera. Åtgärderna är viktiga för att den intagne ska få hjälp och stöd att klara sig utanför fängelsemurarna. År 2013 frigavs 87 procent direkt från anstalt utan utslussningsåtgärder. Det är på tok för många. Vi moderater anser att det måste bli en betydande förändring.
Vi vill även stärka möjligheterna till yrkesutbildning. Sammantaget är målet med insatserna att den intagne ska få bättre förutsättningar att hålla sig på rätt sida om lagen. Alliansregeringen tillsatte i juni 2014 en utredning som bland annat skulle analysera kostnadseffektiviteten och föreslå nya former för samverkan mellan Kriminalvården och andra myndigheter.
Utredningen skulle också lägga fram förslag om hur återfallen ska minskas. Utredningen skulle presentera sitt arbete och sina förslag vid årsskiftet 2015/16. Trots att det var mindre än ett år kvar valde den nuvarande regeringen att avsluta utredningen mitt i arbetet. För oss moderater är detta helt obegripligt.
Vill inte regeringen veta vad pengarna används till, och vill inte den nuvarande regeringen veta hur återfallen ska minska? Herr talman! Jag vill avsluta med några ord om tillkännagivandet. Vi moderater och övriga allianspartier vill ha skärpta regler när det gäller villkorlig frigivning för dem som återfaller i likartad brottslighet. Det är inte rimligt att den som på nytt döms till fängelse per automatik friges villkorligt efter två tredjedelar av straffet. S, MP och V har reserverat sig mot detta.
De anser att det är bra som det är. Jag kan ge ett exempel. Om en man misshandlar sin fru illa och döms till fängelse får han alltså per automatik lämna fängelset efter två tredjedelar av straffet. Sedan friges han, sköter sig ett tag, och sedan misshandlar han sin fru igen. Han får fängelse, och han får återigen per automatik lämna fängelset efter att han avtjänat två tredjedelar av straffet. Sedan friges han, och han sköter sig ett tag. Sedan misshandlar han sin fru en tredje gång.
Per automatik får han återigen lämna fängelset efter två tredjedelar av avtjänat straff. Detta tycker inte vi är rimligt. Vi vill att den som återfaller i likartad brottslighet och döms till ett nytt fängelsestraff ska avtjäna tre fjärdedelar av det nya straffet.