KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jens Holm (V):
Väglagen är lika gammal som jag, nästan 50 år, och vid mängder av tillfällen har våra regioner, kommuner och cyklistorganisationer pekat på problem med den. Väglagen säger att cykelvägar endast får anläggas om det finns ett funktionellt samband med en motoriserad väg, alltså med en bilväg.
Trafikverket har faktiskt flera gånger fått i uppdrag att utreda den här frågan, och Trafikverket vill inte göra någonting åt den. Jag tror att det snarare handlar om att Trafikverket inte har någon större erfarenhet av att bygga fristående cykelvägar och kanske att ambitionsnivån inte är särskilt hög på det området. Därför behöver vi ändra i väglagen.
Den behöver helt enkelt moderniseras så att vi kan bygga mer cykelvägar - och bygga dem fristående från motoriserade vägar. Det jag fortfarande inte förstår med Centerpartiets invändning, fru talman, är om man vill ha någon särskild ordning för att bygga cykelvägar. Nu lät det som att vi ska stärka den privata äganderätten i alla avseenden: när vi bygger elledningar, när vi bygger järnväg och när vi bygger nya motorvägar.
Är det så Centerpartiet menar? Vill man som en konsekvens av detta göra den privata äganderätten överordnad utbyggnad även av annan infrastruktur? I så fall får jag ihop det. Men varför vill man annars stärka den privata äganderätten bara när det handlar om utbyggd cykelinfrastruktur?
Jens Holm (V):
Vi debatterar nu trafikutskottets betänkande 5 om yrkeskompetensbevis. Sedan ungefär tio år tillbaka krävs förutom körkort en särskild behörighet för att köra person- och godstransporter med buss eller lastbil, ett så kallat yrkeskompetensbevis. Yrkeskompetensbevisen förnyas vart femte år i form av en särskild utbildning och prov.
Under pandemin har tusentals chaufförer inte kunnat förnya sina bevis, och de löper risk att tappa möjligheten att fortsätta att köra yrkesmässigt. Bara under december i fjol gick 2 500 bevis ut, och i år väntas drygt 100 000 yrkeskompetensbevis löpa ut, vilka därmed måste förnyas.
Situationen är akut för alla chaufförer, åkerier och utbildningssamordnare i vårt land. Vi i Vänsterpartiet välkomnar därför att regeringen nu har lagt fram ett förslag om förlängd giltighetstid för innevarande yrkeskompetensbevis. Det är mycket bra, även om vi hade önskat att regeringen hade agerat tidigare än den gjorde.
Det är också bra att regeringen nu föreslår att det ska underlättas för digitala utbildningar i framtiden. Vi vet ju inte hur länge pandemin kommer att hålla i sig. Men en brist i regeringens förslag är att förlängningen av yrkeskompetensbevisen endast löper till och med den 31 juli i år.
Risken är uppenbar att vi till sommaren fortfarande befinner oss i en pandemi och att vi därmed bara har skjutit problemet framför oss i ett halvår. Vi i Vänsterpartiet har därför motionerat om att ge både förare och utbildare mer tid för att komma i kapp med utbildningarna genom att ge regeringen möjlighet att förlänga förarbevisen året ut. Herr talman!
Jag välkomnar att flera partier lyfter upp samma fråga, om vikten av en längre respit för kompetensbevisen. Därför är jag och Vänsterpartiet mycket nöjda med att en majoritet i riksdagens trafikutskott nu kräver av regeringen att den skyndsamt ska se till att giltigheten för yrkeskompetensbevisen kan förlängas under hela 2021.
Vi är också överens om att regeringen skyndsamt ska hantera ansökningar om att bedriva verksamhet som utbildningssamordnare. På det här sättet ser vi till att 100 000 yrkeschaufförer inte hamnar på pottkanten och att företag och andra kan fortsätta att bedriva sin verksamhet. Herr talman! Jag yrkar bifall till trafikutskottets förslag i betänkande TU5.
Jens Holm (V):
Jag håller med om mycket av det som Helena Antoni sa i sitt anförande. Vi är rörande överens om nollvisionen och vikten av att stärka säkerheten på våra vägar. Det som jag däremot inte är överens med henne om är reservation 8 som Antoni hänvisade till.
Där föreslås bland annat att man ska kunna höja hastighetsgränsen till 130 kilometer i timmen i Sverige. Jag förstår att Moderaterna tänker att detta är givet att man kan garantera trafiksäkerheten. Hur man ska kunna göra det vet jag inte riktigt, för vi vet att med högre hastigheter ökar också risken för olyckor.
Det som jag tycker att ni missar helt och hållet i reservationen är miljökonsekvenserna av höjda hastigheter. Vi vet att om du åker fortare med en fossilt driven bil ökar utsläppen kraftigt, eftersom bränsleförbrukningen ökar. Om du höjer hastigheten från 110 kilometer i timmen till 130 kilometer i timmen som ni föreslår skulle jag säga att utsläppen ökar med ungefär 20-25 procent.
Om alla svenskar bara höll hastighetsgränsen skulle utsläppen från våra bilar minska med 700 000 ton varje år. Det är alltså otroligt stora utsläpp som orsakas av för höga hastigheter. Därför, fru talman, vill jag fråga Helena Antoni hur ni tänkte från ett klimatperspektiv när ni föreslår en ökning till 130 kilometer i timmen?
Jens Holm (V):
Då vill jag fråga Helena Antoni om hon inte står bakom det som står på sidan 143 i reservation nummer 8 från bland annat Moderaterna. Ni skriver att "standarden vid nybyggnation av motorväg anpassas för 130 km/tim". Dessförinnan för ni ett resonemang om att man i andra länder kan köra 130 kilometer i timmen. Vi vet att höjda hastigheter leder till ökade utsläpp.
Står Antoni inte bakom förslaget om 130 kilometer i timmen? Hur ser ni på miljö- och klimataspekterna av det hela?
Jens Holm (V):
Magnus Jacobsson sa i sitt anförande att Kristdemokraterna vill höja den högsta hastigheten på våra motorvägar till 130 kilometer i timmen. Det är precis detta som står i den reservation som KD har tillsammans med M och SD, reservation nummer 8 som Jacobsson yrkade bifall till.
Precis som i mitt tidigare replikskifte med Moderaterna skulle jag vilja fråga Kristdemokraterna hur ni tänker ur ett miljö- och klimatperspektiv. Vi vet ju att höjda hastigheter leder till ökad bränsleförbrukning och att ökad bränsleförbrukning leder till ökade utsläpp.
Om man går på er linje och höjer hastigheten från till exempel 110 till 130 kilometer i timmen kommer utsläppen att öka med ungefär 20-25 procent - detta i en tid då vi måste minska utsläppen från vägtransporterna, inte vidta åtgärder som ökar utsläppen. Hur tänkte ni där, Magnus Jacobsson?
Jens Holm (V):
Jag undrar vad som hände med förvaltarskapstanken hos Kristdemokraterna, som talar om social frihet och uppenbarligen vill att man ska trycka ned gaspedalen och köra hur fort man vill. Jag talar om social rättvisa. Jag har träffat människor i Bangladesh som har varit tvungna att lämna hus och hem på grund av havsnivåhöjning och extremväder, som har orsakats av våra utsläpp, Magnus Jacobsson. Vi behöver minska utsläppen från vägtransporterna, inte öka dem.
Fru talman! Jag tycker inte att Magnus Jacobsson svarade på min fråga. Kristdemokraterna lägger här tillsammans med SD och Moderaterna fram förslag som ökar utsläppen, inte minskar dem, och man pratar bara om frihet. Jag kan hålla med om att det kan vara en frihetsgrej att få köra bil själv på en motorväg, men vi måste väl hålla oss inom vissa rimliga ramar?
Om en åtgärd leder till att utsläppen ökar med 25 procent kostar det helt enkelt för mycket. Då får vi kanske ha kvar dagens hastighetsbegränsningar och inte höja dem till 130 kilometer i timmen.
Återigen vill jag höra från Magnus Jacobsson: Hur tänkte Kristdemokraterna här, utifrån ett miljö- och klimatperspektiv och utifrån det som jag ändå trodde var en kristdemokratisk tanke, nämligen att vi ska vårda den här planeten och inte åsamka den och människor på andra delar av jordklotet ökade problem genom våra utsläpp? Utsläppen ökar med 20-25 procent med KD:s förslag. Hur tänkte ni där?
Jens Holm (V):
Jag tackar Emma Berginger för ett mycket bra anförande. Jag tycker att tanken om en nollvision för dödsfall på grund av luftföroreningar är intressant. Jag hoppas att det är något regeringen arbetar med, för precis som Emma Berginger sa dör fler än tio gånger så många av luftföroreningar som av trafikolyckor. Båda dessa typer av dödsfall ska givetvis bekämpas.
Vi pratar för lite om luftföroreningars hälsokonsekvenser. När det gäller sänkt bashastighet är jag helt överens med Emma Berginger och Miljöpartiet i den frågan. Det handlar om att rädda liv och skapa förutsättningar för bättre och hållbarare städer med lägre utsläpp. Det handlar om att skydda de oskyddade trafikanterna, bland annat barnen.
Det blir lättare att bygga ett samhälle som är mindre beroende av privatbilism och där vi kan ta oss fram med cykel och gång på ett enklare sätt. Vänsterpartiet har motionerat om precis detta. Vi vill ha sänkt bashastighet, till att böja med från 50 kilometer i timmen till 40 kilometer i timmen. Det är reservation nummer 9. Men det står Miljöpartiet inte bakom, och jag undrar varför.
Miljöpartiet står däremot bakom svaret på sidan 52 i betänkandet. Det står att man tycker att det är ett jättebra förslag att sänka bashastigheten till 40 kilometer i timmen och understryker att kommunerna spelar en nyckelroll i den fortsatta utvecklingen. Man tar alltså inget som helst nationellt ansvar i svaret på vår reservation.
När vi nästa vecka röstar i denna fråga, kommer Miljöpartiet då att rösta för Vänsterpartiets förslag om sänkt bashastighet i tätorter?
Jens Holm (V):
Jag tycker att man i ett anförande ska vara öppen mot väljarna och berätta varför man inte röstar för när det läggs fram ett konkret förslag. Emma Berginger vet lika väl som jag att vi som sitter här i riksdagen är direktvalda av folket, och i viktiga frågor kan man rösta efter sitt samvete och följa det som borde vara partilinjen.
Hur går då arbetet inom regeringen för sänkt bashastighet i tätorter? Finns det över huvud taget ett sådant arbete? Emma Berginger refererade till att ett sådant arbete pågår, men det står inget om det i svaret på vår reservation. Hur ser tidsplanen ut när det gäller sänkt bashastighet?
Jens Holm (V):
Jag uppskattar Sten Berghedens stora engagemang för elektrifiering och byggande av både elvägar och bättre laddinfrastruktur, men ibland låter det lite på honom som att det bara är motorvägar som kan elektrifieras. Jag vill påminna om att vi har 12 000 kilometer elektrifierat järnvägsnät i vårt land.
Det vore tacknämligt med ett lite större engagemang från Moderaterna för just järnvägen vad gäller både utbyggnad av ny och underhåll av befintlig. Det var dock inte detta utan laddinfrastruktur som jag ville diskutera. Sten Bergheden tar upp att det behövs ett statligt teknikneutralt stöd för utbyggd laddinfrastruktur.
Vi har precis ett sådant i dag. Staten anslår pengar till andra aktörer för att de ska bygga upp laddstolpar. Det tycker jag överlag är bra. Det som jag tycker är problemet med det stöd vi har i dag är att staten inte ställer några motkrav avseende funktionalitet och användbarhet för laddinfrastrukturen.
För den som ska ladda en bil är det i dag till exempel så att det finns mängder med olika appar. Det finns små brickor och system som man måste vara ansluten till. Det finns ingen gemensam standard, för staten ställer inga sådana motkrav på dem som bygger upp laddinfrastrukturen.
När Sten Bergheden trycker så mycket på att det måste vara teknikneutralt blir jag lite orolig för att Moderaterna vill fortsätta att skyffla ut pengar utan att ställa motkrav på att de här laddstolparna verkligen ska fungera. Jag vill fråga Moderaterna: Är ni beredda att ställa motkrav när pengar betalas ut för laddinfrastruktur på att det verkligen ska fungera och på att det ska finnas ett enhetligt system?
Jens Holm (V):
Jag tror att vi är rörande överens om att vi behöver el och att vi behöver mer el i Sverige. Det är glädjande att utbyggnaden av förnybar el växer enormt fort i Sverige nu och kommer att fortsätta göra det. Kanske borde den växa ännu snabbare, åtminstone för att vi i Vänsterpartiet ska vara riktigt nöjda. Men Sten Bergheden väljer att prata om andra saker.
Jag ställde min fråga med anledning av att Moderaterna motionerat i frågan. Moderaterna vill, som jag förstår det, ha ett nytt subventionssystem för utbyggnad av laddinfrastruktur. Men där säger Sten Bergheden ingenting om att ställa krav på att de här laddstolparna ska fungera när staten väl går in med pengar. Sådana krav borde man väl rimligen kunna ställa.
Elbilisten ska inte tvingas ha med sig fyra olika brickor och ladda ned åtta olika appar för att sedan se att det ändå inte fungerar därför att det visar sig finnas ännu en standard som något elbolag har kommit på att de vill använda sig av för just deras elstolpar i just deras kommun.
Min enkla fråga, fru talman, är om Moderaterna vill att det ska ställas motkrav gällande betalsystem och användbarhet när statliga medel betalas ut till laddinfrastruktur. Ska staten ställa krav på att det ska finnas en gemensam standard för detta, så att bilisten inte ska tvingas åka omkring med åtta olika appar och fyra olika laddbrickor?
Jens Holm (V):
Det är precis så som Anders Åkesson var inne på: It kan kallas för det femte transportslaget. Det är verkligen någonting vi borde satsa mer på. Av den anledningen har Anders Åkesson fått ett omnämnande i min senaste bok, Pandemin som möjlighet. Vi är även överens om synen på de försämringar som gjordes gällande fordonsbesiktningen.
Anders Åkesson har helt rätt; det här har inte med marknaden att göra, utan det här är slappt rätt igenom från regeringens sida. Man släpper alltså igenom försämrade krav på fordonsbesiktningen så att Sverige nu ligger längst ned bland EU-länderna avseende dieselfordon, partikelmätning och annat. Där är vi helt överens.
När det gäller det dokument som Anders Åkesson har varit medförfattare till är vi kanske inte helt överens. Det är infrastrukturpropositionen, som presenterades i förra veckan.
De 799 miljarder kronor som finns i propositionen kommer inte att räcka till för att både bygga nya stambanor för höghastighetståg, färdigställa Norrbotniabanan i tid, bygga dubbelspår längs Norrlandskusten och fyrspår mellan Stockholm och Uppsala, upprätthålla och rusta upp våra regionspår, bygga extraspår utanför Alingsås och så vidare.
Underhållsskulden, åtminstone inom järnvägssystemet, kommer inte att betalas av. Propositionen har tagits fram nu, då vi har helt nya klimatkrav på transportsektorn. Med anledning av det skulle jag vilja fråga Anders Åkesson: På vilket sätt har klimatmålet för transportsektorn fått fullt genomslag i infrastrukturpropositionen?
Jens Holm (V):
Jodå, den solen, Anders Åkesson, går upp varje dag i Norge, till exempel. Där har man avsatt 1 200 miljarder norska kronor i sin infrastrukturproposition. Och det är precis samma planperiod som vi har i Sverige. Man skulle också kunna tänka sig att man lyfter ut planerna för nya stambanor för höghastighetståg ur den ordinarie planeringen och gör detta som ett separat lånefinansierat projekt.
Då skulle medel frigöras för andra viktiga projekt inom den befintliga ramen, och man skulle också kunna bygga de nya stambanorna snabbare. Det föreslås inte i denna proposition. Alla detaljer ska inte finnas i en infrastrukturproposition.
Men när vi har ett klimatramverk på plats och detta är den första infrastrukturproposition som läggs fram efter det kanske man ändå ska vara beredd att ompröva en del gamla projekt som ligger inom nuvarande planering. Jag tänker på stora motorvägsprojekt som kostar väldigt mycket pengar och som kommer att leda till ökade utsläpp och som avfärdas av vår expertmyndighet Naturvårdsverket. Ett exempel här i Stockholm är Tvärförbindelse Södertörn.
Jag tänker också att man kanske måste lyfta upp de hållbara trafikslagen mycket tydligare än vad man har gjort tidigare. Jag tänker faktiskt på en sådan sak som cykling - jag vet att både jag och Åkesson tycker att det borde vara ett trafikslag i sig. Men jag ser inte någon särskild prioritering av utbyggnad av cykelinfrastruktur.
Jag ser inga aviseringar om att väglagen ska ändras så att man kan bygga cykelinfrastruktur oberoende av befintliga bilvägar etcetera. Jag ser ingen ny finansieringsmodell vid sidan av stadsmiljöavtalen, som är helt och hållet otillräckliga. Infrastrukturpropositionen är inte tillräcklig - den saken är klar. Åkesson får gärna överbevisa mig.
Jens Holm (V):
Jag väntade på att Elin Gustafsson skulle ta upp fordonsbesiktningen, eftersom det är en viktig del i det här betänkandet. Det är flera partier som har lyft upp det djupt problematiska i att regeringen i maj 2018 lät Transportstyrelsen sänka normerna för miljökontroll vid fordonsbesiktningen.
Nu är det bara hälften så många bensinbilar som får underkänt vid en sådan kontroll, och bara en tredjedel så många dieselbilar får underkänt av miljöskäl vid fordonsbesiktningen. Man mäter partikelutsläpp mycket sämre. Äldre dieselbilar är undantagna.
Man förhåller sig inte längre till fordonets OBD-system. Det är tre konkreta exempel. Samtidigt ser vi att andra länder i Europa har höjt miljökraven vid fordonsbesiktning. Jag vill fråga Elin Gustafsson följande: Hur kunde det bli så här?
Hur kunde Sverige bli ett av de sämsta länderna avseende miljökontroll vid fordonsbesiktning, och när ger regeringen Transportstyrelsen ett uppdrag att ta fram nya regler så att vi får den bästa tänkbara miljökontrollen vid fordonsbesiktning? För det ska vi ha i Sverige.
Jens Holm (V):
Det spelar liksom ingen roll hur många gånger socialdemokrater och miljöpartister upprepar att vi ska bli världens första fossilfria välfärdsland, att vi ska minska utsläppen och nå våra klimatmål och så vidare om man inte agerar i akt och mening att åstadkomma det. Jag tycker inte att man gör det.
Fordonsbesiktningen är en liten del av det stora miljö- och klimatarbete som behöver göras i Sverige. Då är det väldigt förvånande att en S-MP-regering tillåter sänkta miljökrav i stället för att höja miljökraven vid fordonsbesiktning. Jag får inte ihop det. Hur kan vi backa när vi ska avancera? Det förstår inte jag. Då säger Elin Gustafsson att det pågår ett arbete.
Vad jag förstår har regeringen uppdragit åt Naturvårdsverket och Transportstyrelsen att se över detta i vid mening. Men att höja miljökraven vid fordonsbesiktning behöver man ingen stor, generell utredning om. Man kan börja med att åtminstone se till att vi har de krav som vi hade tidigare, för de var bättre. Sedan vill jag självklart att vi ska ha högre standarder än så, och det är inte bara vi i Vänsterpartiet som har tagit upp det.
Flera andra partier i denna kammare har tagit upp det. Fordonsbesiktningsbranschen har tagit upp det flera gånger och uppvaktat oss i trafikutskottet. Men det händer ju inget. När kommer regeringen att ta initiativ till höjda miljökrav vid fordonsbesiktning? Det tycker jag att vi borde få ett svar på.
Jens Holm (V):
Jag skrev interpellationen till infrastrukturministern eftersom vi vet att transportsektorn står för en stor del av våra utsläpp av växthusgaser - ungefär en tredjedel av våra utsläpp i Sverige. Transportsektorn ska minska sina utsläpp med 70 procent till senast 2030, och det är mindre än tio år kvar dit. Vi vet att i dagsläget är transportsektorn inte alls i fas med målen.
En stor del av transportsektorns utsläpp kommer just från godstransporter främst på våra vägar. Den godsstrategi som ministern tog initiativ till för två år sedan är välvillig. Knutet till godsstrategin har ministern också ett godstransportråd, som han själv leder.
Syftet med godsstrategin är bland annat att främja överflytten av godstransporter från väg till klimatsmartare järnväg och sjöfart. Nu har vi haft två år med godsstrategin och godstransportrådet. Då kan det vara relevant att man tittar på hur det har gått med överflytten. Har vi fått mer hållbara godstransporter?
Har vi fått mer transporter på järnväg och till sjöss? Dessvärre, fru talman, är det inte så. Tvärtom. Nu pratar jag inte om coronaåret utan om 2019. Tittar vi på transporter med gods på järnväg ser vi att de minskade med 3 procent 2019.
Tittar vi på sjöfarten ser vi att även deras andel av godstransporterna jämfört med vägtrafiken också har minskat. Det är problematiskt. De förslag som ministern tar upp, som ska levereras, är bra saker. Det är helt klart.
Men jag skulle vilja fråga om ministern har en uppfattning om hur mycket förslagen kommer att bidra till att vi får en överflytt av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart.
Av de förslag som ministern tar upp finns inte till exempel det som enligt bedömare är det skarpaste förslaget för att få en överflytt från väg till exempelvis järnväg och sjöfart, nämligen att det finns en kilometeravgift eller vägslitageavgift på tunga transporter med lastbilar på våra vägar så att det kostar lite mer att transportera på väg.
Då får vi också in pengar som vi kan investera i järnvägen och bygga ut sjöfarten. Titta på länder som Schweiz, som infört en avgift. Alla pengarna går till landets järnvägsfond. Det har varit en succé. De har minskat antalet transittransporter med lastbilar, och de har flyttat över godstransporter till järnväg.
Är ministern beredd att införa en sådan vägslitageavgift eller kilometerskatt i Sverige? Det har varit på tal länge. Anser ministern att lastbilstransporterna på våra vägar ska betala mer för sin miljöpåverkan? Ministern skulle också kunna se till att järnvägen betalar mindre för sina transporter.
Det är lite bakvänt att för varje kilometer som du kör på klimatsmarta järnvägen betalar du en banavgift till staten. Det är avgifter som hela tiden har ökat. Det gör inte lastbilstransporterna. Är ministern beredd att sänka banavgifterna i Sverige för järnvägen?
Jens Holm (V):
Minister Tomas Eneroth ger med ena handen men tar med den andra. Det är något som inte riktigt hänger samman i detta. Samtidigt som ministern säger att han vill ha mer godstransporter till sjöss höjs farleds- och lotsavgifterna.
Vi skulle kunna lösa detta genom att ha en anslagsfinansiering, det vill säga att vi finansierar Sjöfartsverket, som driver in dessa pengar, från statsbudgeten i stället, fullt ut eller åtminstone delvis. De flesta andra myndigheter finansieras ju på det viset. Det är jättebra med 400 miljoner kronor i miljökompensation för järnvägen - man ger med ena handen men tar tillbaka 2 miljarder kronor med den andra, fem gånger mer.
Detta är inte bra om man vill flytta över mer godstransporter från väg till järnväg. Jag noterar att flera länder i Europa sänker sina banavgifter nu: Frankrike, Österrike och Tyskland, till exempel. Sverige skulle kunna gå den vägen, men det sker tyvärr inte. Jag hade en konkret fråga; jag har ställt den två gånger. Nu, fru talman, får jag ställa den en tredje gång.
Anser ministern att lastbilstransporterna ska betala mer för sin miljöpåverkan vid transporter på väg än de gör i dag? Om så är fallet, vad finns det för konkreta styrmedel för att lösa detta? Det som jag känner till som det mest effektiva är en kilometerskatt eller det man också kallar för en vägslitageavgift. Regeringen har ett konkret sådant förslag i byrålådan. Finns det inte en promemoria från 2018? Varför inte använda den?
Då får ju regeringen också pengar för finansiering av järnvägen och sjöfarten så att transporter kan flyttas från väg till järnväg och sjöfart. Så kan vi också minska utsläppen från våra godstransporter.