KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mats Wiking (S):
Det är trevligt att vara uppe här och prata med ledamoten Camilla Waltersson Grönvall. Jag känner ett stort engagemang från ledamoten i de här frågorna. Vi har haft dessa diskussioner förut; förra gången hade vi dock inte något replikskifte. Många av dessa frågor och tillkännagivanden är ju viktiga.
Jag tycker att alla partier har stor heder av att de tar allvarligt på de här frågorna. Min och regeringens uppfattning är att många av dessa frågor bereds i Regeringskansliet. Sedan kan jag hålla med om att det ibland går för långsamt och att frågor ibland läggs åt sidan. Vi vet ju att vi inte kommer att få majoritet för det här med utredningen kring "Lilla hjärtat" och så. Vi kan också räkna, så vi förstår det.
Men utredningen är ute på remiss, så vi får höra vad remissvaren säger när de kommer in. Som jag sa till ledamoten Acko Ankarberg vill vi givetvis få fram lagförslag som är hållbara över tid, och det är klart att då behöver vi en bred majoritet för förslagen - absolut. Det är jätteviktigt. Ledamoten Waltersson Grönvall vet att jag har ett förflutet inom socialtjänsten och har jobbat väldigt länge med de här frågorna.
Det finns inga enkla lösningar, utan det är komplicerat. Målgruppen är väldigt bred, så det behövs väldigt många olika insatser för att man ska reda ut problemen. Vi är givetvis beredda att diskutera bra lösningar, men det är inte självklart att alla tillkännagivanden går igenom. Vi har kanske en annan uppfattning.
Vi håller också på med vissa saker som givetvis ska bli färdiga.
Mats Wiking (S):
Varför hände det inte någonting? Den debatten har vi haft förut. Jag tänker att vi får se framåt vad vi kan åstadkomma med de utredningar som ligger nu, och jag kommer att pressa på för att de ska bli färdiga inom en snar framtid.
När det gäller "Lilla hjärtat" vet vi lite grann vad oppositionen tycker, och det är klart att då måste vi hitta andra lösningar. Vi får se vad remissvaren säger. Prövningen, som i grunden handlar om "Lilla hjärtat", och ert utskottsinitiativ i mars 2020 är absolut viktiga frågor.
Och det gäller att hitta rätt i de frågorna så att det blir en bra socialtjänstlag framåt, över tid. Vi vet också att Norrköpings kommun, som hade det ärendet, inte heller följde regelverket till hundra procent. Den befintliga socialtjänstlagen skulle alltså ha kunnat fungera om man hade följt den ordentligt. Vi måste hitta lösningar som gör att socialtjänsten i alla kommuner följer regelverket och lätt kan göra det. Fru talman! Jag kan bara konstatera att vi är överens om mycket.
Vi har sett bristerna som rör Sis, och det är väldigt viktigt att vi har en bred majoritet kring detta. Vi pratar väldigt mycket om både kompetens och evidens, något som ledamoten också pratar om. Jag hoppas ändå att ledamoten Waltersson Grönvall ser den satsning på 360 miljoner som regeringen har gjort. Det kunde givetvis ha varit mer under de här åren, det vi satsade på ökad kompetens och bemanning inom socialtjänsten.
Förmodligen kommer ledamoten att säga att det är för lite, men det är ändå en satsning som vi har gjort och som vi kommer att utvärdera under 2021. Vi säger också i vårpropositionen att vi är beredda att göra mer på det området. Det kanske inte är tillräckligt utifrån ledamotens syn, men vi är absolut beredda att göra mer.
Mats Wiking (S):
Ledamoten Sofia Nilsson höll ett spännande anförande. Jag vill bara göra ett påpekande om det här med sökbara orosanmälningar. Jag hoppas att ledamoten Nilsson känner till att det pågår en utredning om det som alldeles snart är färdig, ska ut på remiss och kommer att presenteras i en snar framtid. Det är ett exempel.
Jag tänker också på tillkännagivandet om evidensbaserade metoder. Just det har regeringen avsatt medel till under tre fyra år - evidensbaserade behandlingsmetoder och evidensbaserade utredningsmetoder. Det är alltså något som vi redan är igång med och jobbar med ganska hårt, plus att vi presenterar utredningen om orosanmälningar i en nära framtid.
Jag hoppas att ledamoten Nilsson känner till det.
Mats Wiking (S):
Jag tar upp frågan också för att poängtera för dem som eventuellt tittar på debatten att det faktiskt görs saker från regeringens sida. Vi springer ganska ofta på samma boll. Men det är givetvis intressant med ett tillkännagivande, och det är en intressant fråga hur vi ska hantera det utifrån att det inom en snar framtid kommer ett förslag om sökbara orosanmälningar.
Jag håller med ledamoten om att det här är oerhört viktigt. Om socialtjänsten får tre fyra anmälningar om ett barn eller en familj är det jätteviktigt att man inte bara tittar på den senaste anmälan, som man har gjort förut. Man har satt in den i slaskpärmen, som man säger på socialtjänsten. Det är en jätteviktig fråga som ledamoten Nilsson lyfter fram. Men kan ledamoten Nilsson också se att man faktiskt har jobbat ganska länge med den här frågan i regeringen?
Mats Wiking (S):
Johan Hultberg talar om ansvarsfrågan. Jag tillstår att det självklart är regeringen som har ansvar för frågorna. Det är alltid en regering som har ansvar för att göra förbättringar och ta ansvar för viktiga frågor. Jag som själv har jobbat länge med dessa frågor kan se att det under en ganska lång period har varit ett dåligt ansvarstagande på området.
Så var det även under den borgerliga regeringens tid. Ungdomsvården har med tiden dessutom förändrats. I dag placerar man ungdomar på institution allt senare, vilket gör att det hela blir svårhanterat. Oavsett vilken regering vi hade haft i dag skulle vi ha stått inför samma problematik. Vi behöver höja kompetensen och säkerhetsklassningen.
Precis som ledamoten säger har regeringen gjort en del insatser, och mer är på gång, till exempel säkerhetsklassningen och att skapa trygghet och arbetsro för ungdomar och personal. Generaldirektören talar dessutom om ett utbildningsprogram genom vilket man vill höja kompetensen. Vi är dock inte där ännu, och det finns många stenar att vända på. Jag tror att generaldirektören kommer att göra ett bra arbete. Att vi ställer oss bakom detta beror på att vi ser problemen som de faktiskt är.
Vi behöver göra gemensam sak för att komma vidare i frågan. Vi behöver stötta regeringen i dess arbete och visa att vi är ett enigt utskott som har kompetens och vill komma framåt i frågorna. Det jag vill fråga ledamoten Johan Hultberg om handlar om överflyttningen av LSU-ungdomarna till annan typ av institution, nämligen Kriminalvården. Vi tycker ju att det finns brister på Sis-hemmen vad gäller personalens kompetens.
Men vilken kompetens finns inom Kriminalvården som saknas på Sis-hemmen?
Mats Wiking (S):
Jag tackar Johan Hultberg för repliken. Jag känner så här inför att Kriminalvården tar över ungdomsvård: Det är ju ändå barn vi pratar om, även om de är väldigt långt gångna i sin kriminalitet, sitt missbruk eller vad de nu håller på med. De behöver verkligen vård och behandling. Min erfarenhet är att Kriminalvården gör så gott de kan med vård och behandling, men att Sis trots allt är ett strå vassare när det gäller ungdomsbehandling.
Jag är lite orolig för att Moderaterna och en del andra partier driver in ungdomarna i ett strafftänkande. Det finns mycket erfarenhet och forskning som visar att det inte ger de resultat som man önskar. Man tänker att man ska kunna straffa ungdomar till att bli bättre medborgare, men det som behövs är vård och behandling. Jag skulle vilja höra lite grann vad ledamoten Hultberg säger om detta.
Vad är det för vård och behandling som Sis inte ger i dag men som Kriminalvården kommer att ge?
Mats Wiking (S):
Camilla Waltersson Grönvall säger att regeringen har varit senfärdig med att ta initiativ. Nu satt jag inte i riksdagen under förra mandatperioden, men jag har jobbat med de här frågorna ganska länge. Innan utskottsinitiativet togs hade vi en diskussion i utskottet om hur man ska gå fram när det gäller detta.
Regeringen valde sin väg och Camilla Waltersson Grönvall gick fram med ett utskottsinitiativ. Man kan alltså säga att det fanns initiativ både från regeringen och från utskottet. Det var bra att det var ett utskottsinitiativ också, för det sätter fart på frågorna, tycker jag. Jag vill ställa en fråga till Camilla Waltersson Grönvall. Vi har haft en grupp i utskottet som har jobbat fram de här frågorna, och alla partier har varit representerade.
Tycker inte Camilla Waltersson Grönvall att Socialdemokraterna och Miljöpartiet har varit aktiva i gruppens arbete och bidragit till ett gemensamt resultat?
Mats Wiking (S):
Jag anser att mitt parti i ledande ställning har prioriterat barnen på olika sätt. Barnkonvention har införts som lag, och vi har också jobbat med andra frågor. Den utredning som hänvisas till här fick kritik i remissyttranden från tunga instanser.
Det gjorde att regeringen inte kunde gå fram med lagförslaget i dess helhet. Jag känner att det är viktigt att vi inte gör politiskt spel av en sådan här viktig fråga. Jag är ganska nöjd ändå. Vi gav och tog i den här gruppens arbete.
Jag undrar hur det kommer sig att ni moderater, Camilla Waltersson Grönvall, går fram med motioner som inte lyftes i gruppen som vi arbetade i tillsammans i utskottet. Det undrar jag.
Mats Wiking (S):
Ledamoten Linda Lindberg pratar mycket om barns rättigheter. Vi har också haft väldigt många diskussioner om det i utskottet. Jag tänker tillbaka till 2018, när vi i den här kammaren fattade beslutet om barnkonventionen. Linda Lindberg kopplar det beslutet till det arbete som vi gör i utskottet nu.
Varför röstade ni nej till barnkonventionen?
Mats Wiking (S):
Jag sa tidigare i replikskiftet att det har satsats resurser både under förra mandatperioden och under denna mandatperiod. Det kan vi vara överens om. Om det sedan är tillräckligt kan man givetvis alltid ifrågasätta. Det finns alltid mer medel man kan tillföra för att ge möjlighet till ett bättre arbete; så är det inom alla verksamheter. Men vi har alltså tillfört medel under socialdemokratiskt styre.
Det skulle vara intressant om Acko Ankarberg Johansson kunde tala om hur mycket den borgerliga regeringen under tidigare mandatperioder har tillfört socialtjänsten. Sedan kan vi alltid vara överens om att mer behöver göras och att vi behöver skjuta till mer medel. Men jag är helt på det klara med att kompetensen finns ute i verksamheten också för att förändra den. Det stöd vi kan ge är givetvis genom lagstiftning, och det är sådant vi jobbar med ganska hårt i utskottet tillsammans.
Vi har ju en proposition på väg upp nu, och det kommer säkert fler propositioner som avser att förbättra situationen och regelverket för socialtjänsten. Jag hoppas alltså att det blir en förbättring. Men det vore som sagt också intressant att höra vad den borgerliga regeringen gjorde under tidigare mandatperiod. Det fick vi inte svar på.
Mats Wiking (S):
Det är intressant att få stå här och ha ett replikskifte med ledamoten Camilla Waltersson Grönvall. Jag missade det sist, så jag tar det i dag i stället. Jag har en fråga till ledamoten, fru talman. Det jag tycker har känts bra i socialutskottet är att alla partier har velat göra det tryggare för placerade barn och barn som är i riskzonen.
Jag vet att ledamoten Camilla Waltersson Grönvall har ett stort engagemang, och det ska hon absolut ha kredit för. Det har kommit många bra och intressanta förslag från oppositionen om tillkännagivanden till regeringen. Många är bra, och det är sådant som vi kommer att följa upp. Jag vet också, fru talman, att det finns mer därtill som ska följas upp.
Men diskussionen handlar också väldigt mycket om resurser till kommunerna och till socialtjänsten. Vi kan konstatera, fru talman, att regeringen 2016-2020 lade ett tillskott på 1,4 miljarder till kommunerna. Detta bidrag togs bort 2021, men kommunerna såg ändå att satsningen var till god hjälp när det gäller att anställa nya socialsekreterare, nya chefer och ny behandlingspersonal.
Man har också sett till att behålla dem med hjälp av egna pengar. Vi kan konstatera att regeringen har gjort en höjning av statsbidragen så att nivån nu är 27,5 miljarder högre än 2018. Vi tänker att dessa pengar även ska kunna användas till socialtjänsten. Fru talman!
Jag ställer en fråga till ledamoten Camilla Waltersson Grönvall: Kan ledamoten garantera att en ny borgerlig regering, om det blir regimskifte, kommer att tillföra mer medel till socialtjänsten under den kommande mandatperioden?
Mats Wiking (S):
Tack för frågan, ledamoten Camilla Waltersson Grönvall! Jag konstaterar att ledamoten inte svarar på frågan om huruvida man kommer att tillskjuta mer medel under en kommande mandatperiod. Det är tydligt att det inte kommer något svar på det. Man kan säga att de pengar som vi har lagt i riktade statsbidrag var till för att höja kompetensen och bemanningen.
Vi har också sett i Socialstyrelsens utvärderingar att dessa pengar har gått till det som åsyftades: att höja kompetensen och öka bemanningen. De har varit till stor hjälp när det gäller att höja kompetensen hos personalen. Men det finns alltid hål att fylla; det vet ledamoten och jag, som har varit kommunalpolitiker. Fru talman!
Jag vill ställa frågan återigen: Är ledamoten Camilla Waltersson Grönvall beredd att i en moderatledd regering rikta mer pengar till kommunerna så att man också kan få till den bemanning som ledamoten lyfter behovet av?
Mats Wiking (S):
Jag vill ställa en fråga till ledamoten Pia Steensland och göra ett klarläggande. När det gäller drogtester har jag en tolkning av skrivningen - jag har pratat med företrädare för regeringen också. Det står att möjligheten att göra drogtester självklart ska hänga ihop med ett ansvarstagande från socialtjänsten. Har man misstanke om att familjen, eller mamma och pappa, går på droger ska man givetvis göra drogtester.
Därför ställer vi oss bakom tillkännagivandet i socialutskottet, fru talman. Det är ingen svår nöt för oss, den biten, och att ta ett steg i taget. Men vår tolkning av skrivningen är så här. Fru talman! Sedan gäller det uppföljningen - från två månader, som det är i lag i dag, till sex månader. Vi känner att det är ett steg på vägen.
Men precis som ledamoten Pia Steensland säger behöver det göras mer på det området, fru talman. Därför ställer vi oss bakom tillkännagivandet om att det ska vara upp till tolv månader. Vi behöver se över den biten, anser jag, som ansvarig för de frågorna i vårt utskott. Ibland kan det nämligen behövas en längre uppföljning, fru talman. Ibland kan den pågå i sex månader. Ibland behöver den vara längre. Vi är öppna för den biten och för diskussionen.
Jag vill bara förtydliga det, så att ledamoten Pia Steensland förstår vår intention. Det är därför vi också ställer oss bakom tillkännagivandet, fru talman. Vi ser ändå att vi har gått en majoritet i socialutskottet till mötes, och vi tänker att vi ska gå vidare i arbetet.
Vilken fråga och vilket tillkännagivande känner ledamoten Pia Steensland är absolut viktigast framåt för att vi ska komma vidare i detta arbete?
Mats Wiking (S):
Vi har varit tydliga i socialutskottet, ledamoten Pia Steensland, med att vi också vill titta ordentligt på Hagsgårds utredning. Vi har inte sagt nej till den, som sagt var. Det har vi varit tydliga med. Vi kommer att följa processen och remissvaren. Vi hoppas att det blir positiva remisssvar, så att vi kan använda oss av utredningen i framtida lagstiftning. Där ser vi att vi står på samma plats i arbetet, så att säga. Fru talman!
Jag vill fråga ledamoten om ledamoten ser att vi har uttalat oss på det viset att vi är beredda att titta på Hagsgårds utredning. Kan vi ytterligare trygga situationen och barnets bästa är vi beredda att ta de stegen också.
Mats Wiking (S):
Jag tar replik för att mitt namn nämndes; jag tänker på föräldrarätten, som är oerhört viktig när man tittar över vad som är barns bästa. Utifrån den lagstiftning som vi tittar över nu har jag i mina kontakter med socialtjänsten fått signaler som går lite tvärsom. Jag säger inte att det är fel att vi tittar över den här lagstiftningen, för den behöver skärpas för barns bästa.
Men det har blivit lite det omvända ute på en del socialkontor. Man vågar inte låta barnen ha umgänge med föräldrarna, eftersom man är rädd att göra fel utifrån kommande lagstiftning, fru talman. Gör vi rätt saker, alltså stärker barns rätt, baserat på de signaler som finns i dag ute i kommunerna?
Jag tror inte att det finns någon rädsla från regeringens sida om att stärka barns rätt gentemot föräldrar. Vi har också pratat om att se över föräldrabalken, men den hör inte till vårt utskott. Givetvis är det också en fråga för regeringen att se över lagen eftersom föräldrarätten är stark.
Utifrån den lagstiftning som rör Esmeralda, "Lilla hjärtat", som vi har tittat på och som jag redogjort för i mitt anförande, kan man säga att om Norrköpings kommun följt gällande lagstiftning hade man inte hamnat i den situationen.
Placerande kommun har ett ansvar att följa upp och kontrollera enligt socialtjänstlagen och även att följa upp orosanmälningar. Hur ser ledamoten Juno Blom på att Norrköpings kommun inte följde gällande lagstiftning när det gällde uppföljning av lex Lilla hjärtat, Esmeralda?
Mats Wiking (S):
Ledamoten Juno Blom spetsar till det lite grann. Min utgångspunkt är inte att spetsa till utan att ge en bild av att verkligheten kan se annorlunda ut. Jag vet att Juno Blom är engagerad och är ute i verkligheten. Jag betonar att det inte är en ursäkt att vi inte ska se över lagstiftningen. Jag sa i mitt tidigare replikskifte att vi från S har ställt oss bakom Hagsgårds utredning.
Den har skickats ut på remiss, och vi är intresserade av remissvaren. Om remissvaren är positiva är vi givetvis beredda att gå vidare med utredningen. Både regeringen och S i utskottet har varit tydliga med detta.
Missförstå mig inte, ledamot Juno Blom, men jag konstaterar att vi vill åt samma håll, lagstiftningen behöver ses över och vi behöver se över att personalen har kompetens att följa rådande lagstiftning. Det hade kunnat gå mycket bättre i Norrköping om kommunen hade följt gällande lagstiftning. Men givetvis behöver lagstiftningen skärpas.
Mats Wiking (S):
Tack, Acko Ankarberg Johansson, för frågan! Vi är helt överens om att vi ska ta bort avskiljningar på sikt och att vi ska ha en plan för det. Reservationen handlar mer om i vilken takt man ska gå fram.
Men det är helt uteslutet att vi på sikt använder avskiljningar på det sätt som Sis har gjort de senaste åren, när man brukat våld mot ungdomar på ett sådant sätt att det helt enkelt blir misshandel. På det sättet är vi helt för att en nedtrappning av avskiljningarna ska ske, i takt med att man hittar en annan metod.
Vi hade, Acko Ankarberg Johansson, denna diskussion även med Sis, när vi satt i utskottets lokal. Generaldirektören för Sis pratade då väldigt mycket om att man behöver hitta andra metoder så att man kan ta bort avskiljningar på sikt.
Mats Wiking (S):
Tack, Acko Ankarberg Johansson, för frågan! Vi som regeringsparti måste också lyssna på vad myndigheten säger. Det tänker jag att övriga partier i utskottet också bör göra. Man säger att man är emot allt våld som pågår på Sis-hem - man kallar det till och med för våld, och det tycker jag är ett stort framsteg. Jag är den förste att skriva under på att det verkligen är förnedrande att bruka våld mot ungdomar som redan har varit i en utsatt situation. Det ska man inte använda sig av.
Jag vill också gå fram fort, men i en takt som gör att myndigheten hittar en metod som fungerar mot dessa ungdomar när det finns behov av att stoppa dem i våldssituationer eller skydda andra ungdomar. Där lyssnar jag på generaldirektören.
Men jag är lika frustrerad som övriga partier och vill att vi ska få bort avskiljningar så fort vi kan. Om man kan få bort dem ännu snabbare, som Acko Ankarberg Johansson ger uttryck för att hon vill, är givetvis ingen nöjdare än jag och vi socialdemokrater.
Mats Wiking (S):
Jag håller med Camilla Waltersson Grönvall. Det har hänt mycket under den här utskottsperioden när det gäller Sis institutioner, och det finns mycket kvar att jobba med. Jag tänkte lite grann på det som jag tog upp i mitt anförande om behandlingstider och utslussning och de bitarna. Vad tänker ledamoten om det som jag pratade om? Det är väldigt korta behandlingstider på Sis.
Det kan vara risk för att Sis institutioner har dåligt rykte. Man placerar under kort tid och så vidare. Jag vet att ledamoten har ett förflutet som lärare. Det tar lång tid innan dessa ungdomar får tillit till vuxna. Man behöver bygga upp relationer långsiktigt. De institutioner som finns till förfogande är Sis, när man hamnar i den situation som dessa ungdomar gör.
Hur tänker Moderaterna runt detta med längre placeringstider och utslussningsarbete, som jag pratade om i mitt anförande?
Mats Wiking (S):
Tack, Camilla Waltersson Grönvall, för svaret! Jag har erfarenhet som socialarbetare, och ledamoten Waltersson är lärare och har jobbat med ungdomar och barn i många år. Det jag har sett är att behandlingstiderna har gått ned, speciellt för den här målgruppen. Det kan vara så som vi har diskuterat: att institutionen inte håller måttet.
Men då måste vi ha andra insatser som gör att dessa ungdomar får den vård och den behandling som de behöver för att kunna få den där tilliten och för att kunna komma tillbaka till samhället. Tänker ledamoten då att låsa in ungdomar är en metod som kommer att fungera för att skapa den tillit och trygghet som gör att ungdomarna kan komma tillbaka till samhället?
Mats Wiking (S):
Sverige har stora behov av utbildad personal på alla utbildningsnivåer. Det händer också mycket i klimatomställningen där Sverige ligger i framkant inom den tekniska utvecklingen. För att upprätthålla en god välfärd och göra klimatanpassningar behöver utbildningstakten ökas. Nu får tolv lärosäten minskade anslag. Flera av dem är särskilt viktiga för kompetensförsörjningen. Det gäller till exempel lärarutbildningar, socionomprogram och sjuksköterskeutbildningar.
Det finns också väldigt viktiga utbildningar inom klimatomställningen. Det handlar om välfärdens kompetensbehov över huvud taget. Vad tänker regeringen göra åt de stora kompetensbehov som finns inom dessa branscher, och vad tänker SD göra? Man sparar pengar men säger att man ändå ska klara utbildningsbehoven. Vad säger ledamoten om detta?
Mats Wiking (S):
Tack för svaren, Robert Stenkvist! Det som jag funderar över är det stora utbildningsbehov som finns nu när det är lågkonjunktur. Då brukar man ju satsa på utbildning - i alla fall när socialdemokratin styr. I lågkonjunktur vill man satsa på utbildning för att folk inte ska hamna utanför eller inte komma in på arbetsmarknaden.
Därför satsar vi socialdemokrater 1,4 miljarder mer på utbildning än regeringen gör med SD:s stöd. Hur tänker ledamoten att man ska klara försörjningsbehovet inte bara på högskolan utan också på vuxenutbildningen? Det finns ett enormt behov av utbildning, och vi har också ökade ungdomskullar. Kan ledamoten svara på detta?
Mats Wiking (S):
Ledamoten Marie-Louise Hänel Sandström pratar mycket om kvalitet och utbildning på högre nivå - väldigt intressant - likaså forskningen; detta behöver undertecknad lära sig mycket mer om. Jag tänker återkomma till utbildningsbehovet.
Vi pratar om att vi både inom välfärd och inom praktiska yrken behöver väldigt mycket utbildad personal på alla nivåer: gymnasienivå, folkhögskolenivå, yrkesvux och högskola.
Vi har ju redan tidigare i debatten konstaterat att regeringen lägger 1,4 miljarder mindre på utbildning, även om det var en diskussion här i måndags kväll om att detta inte riktigt stämde. Men när man tittar i tabellerna ser man ändå att det är 1,4 miljarder mindre till utbildning. Då har vi omställningsstudiestödet, som verkar vara en succé, tycker undertecknad.
Det har kommit 22 000 ansökningar, och man har 5 000 i regeringens budget. Det är 17 000 som blir utan utbildning i omställningsstödet. Ändå pratar vi om att det finns ett enormt behov av utbildning både mitt i livet och bland ungdomar. Hur tänker regeringen möta det enorma behov som finns? Också arbetsgivare och fack är kritiska till regeringens passivitet.
De säger att det inte görs någon satsning på kringtjänster som behövs för att omställningsstudiestödet ska få fullt genomslag, och att man även behöver satsa på vägledning och validering.