Maria Larsson (KD):
Jan Lindholm har frågat vad jag konkret tänker göra för att fortsätta arbetet för att flytta fram folkhälsoperspektivet inom den europeiska alkoholdebatten. Jan Lindholm har vidare frågat vad jag avser att göra för att det snarast ska bli möjligt för Sverige att ensidigt återinföra de införselnivåer vi hade före vårt EU-inträde.
Inledningsvis vill jag betona att regeringen generellt vill verka för en restriktiv alkoholpolitik. Regeringsförklaringen slår fast att det är angeläget att minska alkoholkonsumtionen eftersom det förbättrar folkhälsan och minskar många sociala problem. Det sägs också tydligt att Sverige ska arbeta för en mer restriktiv syn på alkohol inom EU.
Alkoholen är en ödesfråga för folkhälsan. Det är angeläget att minska alkoholkonsumtionen både för att förbättra folkhälsan och för att minska de många sociala problem som alkohol för med sig. Regeringen ser både det nationella och det internationella arbetet som mycket viktigt.
De senaste månaderna har på flera sätt varit glädjande ur alkoholpolitisk synvinkel, både på hemmaplan och inom EU. Aktuell statistik från Sorad visar att alkoholkonsumtionen i Sverige fortsätter att sjunka.
Under perioden januari till och med september 2006 sjönk totalkonsumtionen med 3 % i jämförelse med motsvarande period år 2005. Systembolaget ökade sin försäljning med 6 % samtidigt som resandeinförseln minskade med 18 %. Smugglingen var totalt sett oförändrad, medan Internetförsäljningen har ökat med 50 % sedan förra året.
Därför instämmer jag med frågeställaren att folkhälsoperspektivet på alkoholfrågan har stärkts inom unionen i och med EG-domstolens dom i det så kallade Joustramålet den 23 november.
Domen har klargjort att det bara är varor som importeras för eget bruk och där transporten sköts av köparen personligen som är befriade från punktskatt i hemlandet.
En annan aktuell och betydelsefull händelse är att ett enhälligt ministerråd nu har välkomnat kommissionens strategi för att minska de alkoholrelaterade skadorna inom EU. Rådsslutsatserna och strategin utgör tillsammans en viktig plattform för att behandla alkoholfrågor ur ett folkhälsoperspektiv inom EU och för det fortsatta arbetet mot en balanserad och mer hälsoinriktad alkoholpolitik.
Jag har i flera sammanhang betonat att jag ser strategin som ett första steg och att det nu är viktigt att gå vidare - åtgärder behövs inom många politikområden. Det gäller till exempel konsumentskydd, reklam- och marknadsföring, transport, skattefrågor och andra frågor som rör den inre marknaden.
Därför var den debatt som föregick omröstningen om rådsslutsatserna i ministerrådet glädjande och inspirerande, eftersom den så tydligt visade hur angelägen samtliga medlemsstater anser att denna fråga är och att folkhälsoperspektivet fått en väsentligt mer framskjuten plats i flertalet medlemsstater. Det är viktigt att Sverige fortsätter att driva frågan och fortsätter att hjälpa till att utveckla folkhälsoperspektivet på alkoholområdet.
Jag hoppas också att Sverige kan bidra med goda exempel och kunskapsutveckling, inte minst när det gäller området alkohol och unga där vi har mycket erfarenhet. När det gäller den andra frågan, om införselkvoter, är det min bedömning att det varken finns några entydiga svar om den kommande utvecklingen eller några snabba lösningar på denna fråga.
Sverige har sedan 2004 en överenskommelse med de övriga nordiska länderna att tillsammans verka för en generell höjning av alkoholskatterna inom EU och en halvering av de så kallade indikativa nivåerna och att dessa bör anses som maximigräns för privat införsel. I förhandlingarna om det så kallade cirkulationsdirektivet har de nordiska länderna tillsammans arbetat för att uppnå detta.
Sverige har, med stöd från Danmark och Finland i rådsarbetsgruppen, hävdat den nordiska positionen när det gäller de indikativa nivåerna. Kommissionen har avvisat den nordiska ståndpunkten med hänvisning till den inre marknaden och gränskontrollen. Inte något annat land har stött den nordiska ståndpunkten. Positionerna är därmed låsta, och beredningen av ändringsförslagen om cirkulationsdirektivet har avstannat.
Detta visar hur svårt det är att nå framgång i denna för svensk del så viktiga fråga. Att därför nu försöka verka för att Sverige ensidigt ska återinföra de införselnivåer vi hade innan vi blev EU-medlemmar bedömer jag i dagsläget som politiskt mycket svårt. Regeringen har inte gett upp frågan om kraftigt minskade införselkvoter, men vi måste försöka hitta nya konstruktiva vägar att driva frågan vidare.
Jag välkomnar därför kommissionens förslag att inrätta ett forum för alkohol och hälsa för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att genomföra strategin och minska de alkoholrelaterade skadorna, och jag hoppas att vi inom ramen för det nya forumet ska kunna föra positiva och konstruktiva diskussioner om frågor av gränsöverskridande karaktär, som till exempel införselkvoter och andra komplicerade frågor.
Jag tror att detta kommer att öka förståelsen för varandras särskilda problematik och kulturella förutsättningar och förhoppningsvis också bidra till att hitta nya lösningar.