KBLab/rixvox huggingface dataset:
Markus Selin (S):
Fronten mellan demokrati och diktatur går i Ukraina. Ukraina måste med den samlade demokratiska världens fulla stöd vinna kriget. Socialdemokraterna har stött, och vill fortsätta att stödja, Ukraina humanitärt, ekonomiskt och militärt. Moderaterna låste sig hårt i augusti.
Man gick i högt tonläge mot den dåvarande socialdemokratiska regeringen kring att sända iväg just ett av många vapensystem: det svenskutvecklade högteknologiska artillerisystemet Archer. Under en presskonferens i dag om ett nytt stödpaket till Ukraina nämns återigen Archer - men det krävs fortsatta förberedelser och mer tid.
I en mer enande tid och anda undrar jag: Har försvarsministern i dag något självkritiskt att säga kring detta?
Markus Selin (S):
I början av pandemin och spridningen av covid-19 började svenska folket bunkra. En illustration av det var att toalettpapperet tog slut i många av våra varuhus. Det blev en typ av bankrusning fast efter toalettpapper. I tider av oro och rädsla mår vi människor ofta inte bra i kris. Vi tappar perspektivet och tilliten och blir irrationella.
Sverige är ett välutvecklat skogsindustriland och har en stor produktion av toalettpapper. Vi kommer förmodligen aldrig att få slut på toalettpapper. Min fråga går till Carl-Oskar Bohlin, minister för civilt försvar med ansvar för bland annat beredskap, ransonering och psykologiskt försvar. Vilka lärdomar och slutsatser drar statsrådet av detta exempel?
Marlene Burwick (S):
Tack, Betty Malmberg, för frågan och för dina vänliga ord! Jag tänker att det finns mycket som vi är överens om när vi diskuterar och lyssnar på varandra. Betty Malmberg nämnde i sitt anförande bland annat miljötillsynen och fosfor som den ändliga resursen. När det gäller fosfor har regeringen en utredare som är igång just nu.
I ditt arbete lyfter du, Betty Malmberg, ofta vikten av just forskning och evidens. Jag ser det därför som självklart att också regeringen utreder de förslag som ska läggas på bordet.
Jag ser också de signaler som skickas här som något positivt, för jag ser att det kommer att råda stor enighet i den här kammaren när väl regeringen lägger fram sina förslag som baseras på utredningarna. Du lyfter ju också upp dem som viktiga.
När det gäller miljötillsynen kan jag konstatera att det hade varit lättare att fortsätta arbetet om inte en stor del av de pengar som går till länsstyrelserna för just miljötillsyn hade försvunnit i M-KD-budgeten.
Marlene Burwick (S):
Jag vill instämma med Betty Malmberg om att matsvinnet är oerhört viktigt. Det är någonting som vi behöver jobba med på alla politiska nivåer. Regeringen och riksdagen gör det bland annat genom den livsmedelsstrategi som vi har antagit här med det uppdrag som har getts till Livsmedelsverket och det samarbete som sker med Naturvårdsverket och Jordbruksverket. Det är mycket som görs nu i denna fråga.
Jag kan dock bara instämma i - och det tror jag att vi alla i den här debatten kan instämma i - att vi alla behöver göra väldigt mycket mer. Det här är ett oerhört stort slöseri, och det är en av de stora frågorna framöver.
Marlene Burwick (S):
Tack för frågan, Kjell-Arne Ottosson! Matsvinnet är som sagt en oerhört viktig fråga, och en stor del av det svar jag vill ge dig handlar om den grund som antogs i livsmedelsstrategin.
Den strategi som antogs här i kammaren handlade nämligen till stor del om hur man ska jobba för att motverka matsvinnet. Det handlar också om att hitta och verkligen jobba med hela kedjan, från producenten ända fram till att vi har maten i vårt kylskåp eller på vårt matbord.
Därför tror jag också att det är viktigt att det är flera myndigheter som jobbar med frågan; det finns en stor poäng med att det är på det sättet. Jag tror även att implementeringen av Agenda 2030 är viktig i den här frågan. Informationsinsatser mot konsumenter är också jätteviktigt.
Det var du inne på i ditt anförande, Kjell-Arne Ottosson, och jag tycker att du sa mycket klokt. Jag tror att vi har mycket att vinna på just information och kunskap om den mat vi har. Där kan jag inte låta bli att referera till mina år som kommunpolitiker i Uppsala kommun - det finns ju flera politiska nivåer, och jag tror att just kommuner har en viktig del i detta.
I min hemkommun jobbar vi mycket inom skolan, med skolelever, för vi måste börja väldigt tidigt med att informera och sprida kunskap om vad som gäller i den här frågan.
Marlene Burwick (S):
Jag har en fråga till statsrådet Ylva Johansson. Jag är ledamot från Uppsala. I Uppsala var vi väldigt glada över de satsningar på Delegationen mot segregation som regeringen gjorde under förra mandatperioden. Satsningar skulle göras i socioekonomiskt utsatta områden med mer folk i arbete, bättre skolor och tryggare bostadsområden.
Dessa satsningar försvann i Moderaternas och Kristdemokraternas budget som antogs här i kammaren. Detta blir tillsammans med de effekter som kommunerna får när även extratjänsterna försvinner förödande. Jag vill fråga statsrådet hur hon ser på detta. Vad planerar regeringen att göra för att möta de negativa effekter som Moderaternas och Kristdemokraternas budget innebär för landets kommuner?
Marlene Burwick (S):
Klimatkrisen är kanske mänsklighetens svåraste utmaning. Det kommer att krävas stora ansträngningar från alla delar av samhället. Något som är oerhört avgörande är att investera i ett hållbart resande. Vi behöver få över mer persontrafik och godstrafik på tåg. Som Uppsalabo ser jag tydligt att järnvägen är något av en livsnerv för Uppsala.
Det handlar om kommunikationen till Stockholm, övriga Sverige och ut i Europa. Jag är därför oerhört glad över beskedet förra mandatperioden om fyrspår och bättre förbindelse mellan Uppsala och Stockholm. Men klimatfrågan är global. Vi behöver också se över möjligheterna till hållbara resor i ett större perspektiv. Jag vill fråga: Hur ser statsministern på möjligheten till ett hållbart resande i Europa?
Marlene Burwick (S):
Vi behöver genomföra en omfattande samhällsförändring för att nå klimatmålen. Det handlar om en omställning som behöver involvera hela samhället och som går hand i hand med arbetet med omfördelnings- och jämlikhetspolitiken. Ingen ska lämnas efter när vi nu växlar upp klimatarbetet. Vi ska nå nettonollutsläpp till 2045. Det innebär nollutsläpp i de flesta sektorer.
Transportsystemet behöver ställas om, industrins utsläpp måste minska till nära noll och vi måste skapa förutsättningar för att lagra koldioxid för att nå negativa utsläpp. De tekniska förutsättningarna för att ställa om är goda, men forskning och fortsatta satsningar på Industriklivet är viktigt. Det svenska näringslivet har en stark vilja till omställning.
Inom initiativet Fossilfritt Sverige har branscherna själva tagit fram färdplaner mot nollutsläpp. Omställningen är en förutsättning för konkurrenskraft. EU-kommissionen beräknar att 2 miljoner nya jobb skapas när EU nu sätter målet att nå nettonollutsläpp till 2050. Fru talman! Vi kommer inte att klara att nå klimatmålen själva.
Vi behöver jobba tillsammans i EU och globalt. EU har de ekonomiska förutsättningarna men också ett ansvar att ta ledartröjan i det internationella klimatarbetet. Vi måste vara en stark kraft i FN och i EU för en mer ambitiös klimatpolitik. EU:s samlade utsläpp måste minska snabbare än de gör i dag. Fru talman!
Vi måste visa mod, ta ansvar och samarbeta för att rädda klimatet.
Marlene Burwick (S):
För att klara omställningen måste vi effektivisera transporterna, skapa ett väl fungerande transportsystem och minska utsläppen i transportsektorn. Vi måste gå över till biodrivmedel och staka ut vägen framåt för reduktionsplikten.
Skogen kommer att spela en avgörande roll i omställningen till det klimatsmarta samhället, dels genom förmågan att framställa avancerade biodrivmedel, dels genom skogens funktion som kolsänka. Elektrifieringen kommer också att vara väldigt viktig. För att klara av det måste vi utveckla elvägar, bygga ut laddinfrastrukturen och ta fram nya och bättre batterier.
Fru talman! Jag är oerhört glad över de besked som regeringen gav under förra mandatperioden vad gäller fyrspår och bättre tågförbindelser mellan Uppsala och Stockholm. Regeringen står nu redo att förverkliga den största tågsatsningen i modern tid, och det kommer att ha en enorm betydelse för klimatmålen. Även utsläppen från flyget måste minska.
Flygskatten ska vara kvar, och vi vill se över möjligheten att införa styrmedel för fler gröna inflygningar och införa reduktionsplikt även för flyget. Ett stort ansvar för omställningen har landets kommuner med hållbar stadsbyggnad, utvecklingen av smarta städer, avfallshantering och kollektivtrafik.
Klimatklivet har lett till viktiga investeringar för klimatet i hela landet, och med stadsmiljöavtalen får vi mindre klimatpåverkan i städerna. Fru talman! Klimatutmaningen kräver ledarskap, gemensamma lösningar och samarbete mellan samhällets samtliga sektorer.
Marlene Burwick (S):
Vi står inför en omställning av hela samhället, och transportsektorn är en helt avgörande del för att klara omställningen. Vi behöver gå fram på bred front med elektrifiering, effektivisering och biobränslen. De avancerade biodrivmedel som produceras i Sverige är oerhört viktiga. Därför behöver vi också göra de satsningar som regeringen har fört fram.
Marlene Burwick (S):
Jag kan konstatera att vi socialdemokrater tillsammans med Miljöpartiet, Centerpartiet och Liberalerna har ett januariavtal där många av dessa punkter tas upp. Vi kommer att genomföra en av de mest offensiva klimatsatsningarna någonsin. Jag ser fram emot att vi i den klimathandlingsplan som regeringen överlämnar till riksdagen i höst behandlar en stor del av de frågor som kommer upp i debatten.
Men vi behöver också se till att vi driver på utvecklingen.
Marlene Burwick (S):
Jag är helt överens med Jens Holm om att utsläppen från flyget måste minska. Precis som jag sa i mitt anförande kommer vi att jobba med att behålla flygskatten, se över möjligheterna till fler gröna inflygningar och öka reduktionsplikten för flyget. Detta är otroligt viktiga åtgärder. Vi behöver också se över exempelvis Brommas framtid.
Marlene Burwick (S):
Vi är helt överens om att utsläppen från flyget måste minska, och jag hoppas att vi i kammaren kan fatta många av de beslut som är viktiga för att det ska ske. Sett i det perspektivet behöver vi se över Brommas framtid och flytta över den flygtrafiken till Arlanda. Men det är viktigt att se detta i kombination med den tågsatsning som också genomförs av regeringen, som är den största i modern tid.
Det handlar också om hur vi lättare tar oss ut med tåg i Europa och även om snabbtågsutbyggnad. Dessa frågor behöver ses i ett helhetsperspektiv, och där vill vi jobba tillsammans med alla partier i kammaren.
Marlene Burwick (S):
Vi behöver genomföra en omfattande samhällsförändring för att nå klimatmålen. Jag hör ledamoten säga väldigt mycket, men han saknar insikten om att det är väldigt bråttom. Jag vill upprepa min fråga: Hur tror Kristdemokraterna att nedskärningar på över 2 miljarder i budgeten gör att vi snabbare når klimatmålen?
Marlene Burwick (S):
Det stämmer inte. Det vi behöver göra för att nå klimatmålen är en omfattande investering i omställning i hela landet och fånga upp alla de idéer som finns i vårt avlånga land för att nå detta. Det är detta vi kan göra med de investeringar som Moderaterna och Kristdemokraterna skär ned på. Låt mig använda ett ord som ni använder i EU-valrörelsen. Vad är lagom mycket klimatförändring i KD:s värld?
Och vad är lagom i klimatkrisen?
Marlene Burwick (S):
Moderaterna drar i sin budget ned på miljö- och klimatbudgeten med 2 1⁄2 miljard och försöker kompensera för brist på pengar och brist på åtgärder på hemmaplan genom att flytta 2 miljarder från biståndsbudgeten. Men, Louise Meijer, det går inte att köpa sig fri från klimatkrisen. Utsläppen ska bort, både i Sverige och i resten av världen.
Jag skulle gärna vilja att Louise Meijer i replikskiftet förklarar för riksdagen hur 2 miljarder som tas från upparbetade kanaler i biståndet och flyttas till miljö- och jordbruksutskottets budget ska göra den skillnaden, så att hela Sverige kan ställa om.
Marlene Burwick (S):
Louise Meijer får alldeles strax höra mig hålla mitt anförande här i riksdagen och vad jag säger då. Men det är talande att Moderaternas företrädare inte med ett enda ord kan förklara hur 2 miljarder som tas från biståndsbudgeten för att täcka upp hålen i en miljöbudget som man skär drastiskt i kan leda till att vi når klimatmålen.
Jag skulle också vilja att du lite närmare förklarar utsläppsbromsen. Vi har reviderat EU ETS-systemet, mycket tack vare insatser från den svenska regeringen. Vi kommer nu att stå inför en tid då vi behöver revidera det på nytt, med tanke på de nya klimatmål som EU-kretsen har kommit fram till.
Att i den stunden köpa utsläppsrätter i ett system som ska revideras är att slänga pengarna i sjön. Vilken är Moderaternas planering för detta?
Marlene Burwick (S):
Med tio år kvar att agera för att mota klimatkrisen drar Sverigedemokraterna ned miljö- och klimatbudgeten med netto över 4 miljarder kronor. Ni ger sken av att värna vanligt folk och möjligheten att leva på landsbygden, Martin Kinnunen, men ni förvägrar vanligt folk att ställa om. När ni slaktar Klimatklivet försvinner möjligheten att få stöd till laddpunkter.
När ni tar bort möjligheten att få stöd när man köper en klimatbonusbil, hur ska man då kunna ställa om? Ni vill öka utsläppen från trafiken med hjälp av den kraftigt sänkta skatten på drivmedel och förlänga vårt oljeberoende. Den stora delen av sänkningen går till bilister i storstäderna, samtidigt som ni vill stoppa skattesänkningen till glesbygdskommuner. Vad är svaret, Martin Kinnunen?
Hur ska vanligt folk i hela Sverige kunna ställa om med Sverigedemokraternas klimatpolitik på den högra ytterkanten?
Marlene Burwick (S):
Sverigedemokraterna säger sig vara teknikoptimister. Samtidigt skär man ned 400 miljoner av de 600 som går till Industriklivet. Just nu gör svensk industri miljardinvesteringar i klimatomställningen för att säkra framtidens export och jobb.
För mig som socialdemokrat är jobb i hela landet något som verkligen bidrar till hopp i omställningen. Just det hoppet tar Sverigedemokraterna bort samtidigt som de säger sig vara teknikoptimister. Hur kan ni ställa om hela Sverige med den avsaknad av klimatpolitik som ni har, Martin Kinnunen?
Marlene Burwick (S):
Socialdemokraternas ingång är att man bör hålla de överenskommelser som man faktiskt sluter. Det är också något som svensk industri i högsta grad förväntar sig av riksdagen.
Efter Fukushima gjorde världens ledande experter nya regler för säkerheten på kärnkraftverk. Vi behöver ha oberoende kylning av reaktorhärden i 72 timmar. Det är den investeringen som på marknadsmässiga grunder gör att Vattenfall lägger ned Ringhals 1 och 2. Det är inte politiska beslut.
Energiöverenskommelsen säger ingenting om att kärnkraft måste läggas ned, men vi socialdemokrater vill inte använda skattepengar för att subventionera ny kärnkraft - pengar som i stället behöver gå till välfärden. Det behöver i så fall ske på marknadsmässiga grunder. Min fråga till Kristdemokraterna är: Varför lämnar man en överenskommelse som är så viktig för svensk konkurrenskraft?
Marlene Burwick (S):
För Socialdemokraterna var det viktigt att hålla kvar i energiöverenskommelsen, som alltså inte säger något om när kärnkraften ska läggas ned. Sverige har en avreglerad elmarknad, och kostnaden för ny kärnkraft är i dag avsevärt högre än för ny vindkraft. Det är marknaden som behöver svara på den investering som Kjell-Arne Ottosson frågar efter.
När jag träffar företrädare för Hybrit säger de att hela deras affärsmodell, som kommer att kräva väldigt mycket el, bygger på att man använder närproducerad, förnybar el för att producera vätgas som man sedan lagrar. Vätgaslagret, som de sedan producerar, kommer också att fungera som en buffert i hela elsystemet.
Ett av de absolut främsta forskningsprojekten inom svensk industri i dag bygger alltså helt på den förnybara elen. Det är någonting som Kristdemokraterna helt verkar ha missat. De senaste prognoserna visar också att elöverskottet kommer att öka i Sverige trots att Ringhals 1 och 2 läggs ned.
Marlene Burwick (S):
För Socialdemokraterna är svensk konkurrenskraft, svenska företag och svensk industri väldigt viktiga. Där har Louise Meijer ett svar. Jag skulle vilja ha ett svar av Louise Meijer. Alldeles nyss stod Sverigedemokraterna i talarstolen och berättade att det inte var så himla bråttom att få ned utsläppen.
Det var inte så himla viktigt med de klimatmål som vi har satt upp i Sveriges riksdag. Och det verkar inte som att man vill leva upp till Parisavtalet. Därför har jag en fråga till Louise Meijer och Moderaterna, som nu vill samarbeta med Sverigedemokraterna: Hur ser man på klimatpolitiken i det samarbetet? Enligt Parisavtalet är alla länder skyldiga att åstadkomma utsläppsminskningar också i sina egna länder. Det handlar om att ta ett eget ansvar, Louise Meijer.
Anser Moderaterna att Sverige ska ta klimathotet på allvar och leva upp till Parisavtalet, till skillnad från företrädarna för Sverigedemokraterna?
Marlene Burwick (S):
Socialdemokraterna står för en rättvis klimatomställning. Det innebär också att hela landet kan vara med i den omställningen. I den omställningen behöver vi exempelvis stöd för att folk och företag i hela landet ska kunna vara med. Detta är inte någonting som man bara hittar på i Stockholm. Ska man klara av en klimatomställning på allvar behöver hela Sverige vara med.
Det är lustigt att Louise Meijer, som har ägnat sin tid åt att fråga mig vad Miljöpartiet tycker, inte kan svara på något som är otroligt viktigt för väljarna, nämligen vad samarbetet mellan Moderaterna och Sverigedemokraterna kan ha för effekter på klimatpolitiken. Och Louise Meijer kunde inte med ett ord förklara det siffertrixande som Moderaterna gör genom att flytta 2 miljarder från biståndsbudgeten för att täcka upp hålen i miljöbudgeten.
Det är häpnadsväckande.
Marlene Burwick (S):
Tack, Louise Meijer, för frågan! Det jag ser när jag läser denna rapport - och det gäller framför allt det arbete som görs runt om i landet, som jag har noterat - är vad Klimatklivet faktiskt gör för sammanhållningen i landet. Det medför incitament för omställning i hela landet.
Detta var också en del av Louise Meijers fråga. För oss socialdemokrater är det oerhört viktigt att se till det finns möjlighet för hela landet att vara med i klimatomställningen. Det är först så vi kan lyckas. Då måste man också se till att ha verktyg som medför att hela landet kan vara med i en omställning. Det är precis det som bland annat Klimatklivet ger, tillsammans med Industriklivet.
Detta är två viktiga instrument med vilka vi kan vara med och se till att vi möjliggör omställningen. Det som står i den rapport vi diskuterar är att man exempelvis skulle kunna använda sig av koldioxidskatt i stället om man inte vill använda detta verktyg.
Men om man som parti både argumenterar för att ta bort Klimatklivet och kraftigt vill sänka koldioxidskatten och samtidigt säger att man vill värna klimatet och bekämpa klimathotet är min fråga till Louise Meijer: Hur får man den ekvationen att gå ihop? Vilka effektiva verktyg är det som Moderaterna vill använda för att nå en omställning i hela landet?
Marlene Burwick (S):
Jag noterar återigen att Louise Meijer nämner en rättvis klimatomställning. Med tanke på det anförande Louise Meijer alldeles nyss höll vill jag fråga om rättvis klimatomställning för Moderaterna handlar om att någon annan ska göra en omställning i något annat land där det är billigare att göra en insats än vad det kan vara här.
För oss socialdemokrater är det rättvist att vi alla bidrar, att vi ser till att hela Sverige kan vara med i omställningen. Därför är de olika insatser som vi vill göra viktiga för att verkligen nå hela landet. Att Klimatklivet ska revideras har vi varit helt eniga om, bland annat efter den kritik som Riksrevisionen har fört fram.
Den handlar väldigt mycket om de beräkningar som har gjorts och om vikten av utvärdering, som också har lyfts fram mycket här från riksdagen. Mycket görs. Men grunden för stödet är att möjliggöra för hela Sverige att vara med i omställningen, och det är precis det som bland annat Klimatklivet innebär.
Marlene Burwick (S):
Min fråga går till miljö- och klimatminister Isabella Lövin. En förgrundsgestalt för den moderna miljörörelsen var biologen och författaren Rachel Carson. Hon tog i sin bok Tyst vår , som gavs ut i början av 1960-talet, upp kemikalien DDT. DDT leder bland annat till att havsörnarnas ägg får skal som är så tunna att de torkar ut eller brister innan embryot är färdigutvecklat.
Fåglarna försvinner, och vi får en tyst vår. Väldigt mycket har hänt sedan 1960-talet, men mycket finns fortfarande kvar att göra. Vi påverkas hela tiden av kemikalier. De kan vara akut toxiska, de kan störa våra hormoner och de kan vara förödande för fosterutvecklingen. Min fråga till statsrådet är hur vi kan driva på internationellt för att skärpa de globala reglerna kring kemikalier.
Marlene Burwick (S):
Jag tackar för svaret. Detta låter mycket spännande. Statsrådet nämner just Parisavtalet. En viktig del när vi arbetar med kemikalier är att öka kunskapen. Skulle en del i detta arbete också kunna vara att upprätta en global expertpanel likt den som jobbar med klimatfrågor, IPCC, för att man gemensamt ska hjälpas åt för att lyfta kunskapsläget i hela världen?
Marlene Burwick (S):
Min fråga går till näringsminister Ibrahim Baylan. På FN:s klimattoppmöte i New York presenterade statsminister Stefan Löfven arbetet med Industrispåret. Det är ett viktigt arbete för att klara industrins omställning till fossilfrihet. Genom den gröna omställningen kan vi möta klimathotet och samtidigt skapa nya gröna jobb. Ministern har precis som jag besökt kemiklustret i Stenungsund.
Det är med 2 500 anställda Sveriges största kemikluster. Målet är hållbar kemi, och visionen är att vara ett nav för produktion av hållbara produkter baserade på förnybara och återvunna råvaror. Min fråga är: Hur ser ministern på kemiindustrins arbete med grön omställning, och hur kan vi från riksdag och regering stötta arbetet med att finna nya banbrytande tekniker?
Marlene Burwick (S):
1900-talet var en era då användningen av naturresurser och material växte utan motstycke. Materialkonsumtionen beräknas fördubblas till år 2060 om vi inte åstadkommer förändringar och använder våra resurser mer effektivt. En övergång från en linjär till en cirkulär ekonomi kräver förändring av hela värdekedjor samt nya affärsmodeller.
Vi behöver innovationer, smartare produktion och mer hållbara konsumtionsmönster. Innovationskraften finns bland svenska företag, men för att man ska våga investera i ny teknik eller nya affärsmodeller måste det finnas en tydlig efterfrågan på återvunnet material. Ett steg kan vara att det offentliga Sverige sätter mer ambitiösa mål för upphandling av återvunnet material.
Hur ser miljö- och klimatministern på det, och hur jobbar regeringen i stort för att främja den cirkulära ekonomin?
Marlene Burwick (S):
Min fråga går till näringsminister Ibrahim Baylan. Sverige är ett föregångsland när det gäller klimatarbete. Det är någonting vi ska vara stolta över, även om vi har mycket kvar att göra och måste öka takten. Vi har en bra grund för klimatpolitiken. Vi har kommuner, organisationer och företag som går före. Ledarskap är viktigt för att lyckas med klimatomställningen. Ledarskap är när Sverige går före och visar att vi kan kombinera en fossilfri värld med välstånd och företag.
Det är också ledarskap när en stad som Uppsala 2018 utsågs till världens bästa klimatstad. Hårt arbete, tuffa mål och samverkan låg bakom det priset. Just samverkan är grunden i den svenska modellen. Därför blir samverkansprogrammen som regeringen har tillsatt, inte minst samverkansprogrammet för näringslivets klimatomställning, väldigt viktiga.
Min fråga är hur ministern ser på arbetet där men också på kopplingen på EU-nivå och till European Green Deal. Hur är kopplingen, och hur ska arbetet ske?