Göran Hägglund (KD):
Ingela Nylund Watz har frågat mig om psykiatrins behov av långsiktighet. Min uppfattning är att det finns ett stort, och känt, behov av långsiktighet i frågor som rör psykiatrin. Regeringen har sedan 2007 haft ett särskilt fokus på frågor som rör psykisk ohälsa. Mellan 2007 och 2011 gjordes en särskild psykiatrisatsning, en satsning som omfattade 3,4 miljarder kronor som inriktades på vården, vardagen och valfriheten.
Statskontoret utvärderade satsningen och publicerade 2012 en slutrapport som gav vid handen att flera projekt hade god effekt, bland annat blev den specialiserade psykiatriska vården för barn och unga mer tillgänglig, utbudet av sysselsättning för vuxna med psykisk ohälsa ökade, liksom valfriheten för den enskilde. Det finns dock fortfarande brister.
Vi har dragit lärdom av erfarenheten från psykiatrisatsningen, och sedan 2012 finns en förstärkt satsning på området - plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa, PRIO. Satsningen ska pågå till 2016, och varje år satsar regeringen ca 850 miljoner för att stimulera en långsiktig förstärkning på området.
Syftet är att genom stöd till strategiska insatser inom vård och omsorg skapa förutsättningar för ett långsiktigt förändringsarbete som kan ge hållbara vinster för framtiden. En av de centrala beståndsdelarna i handlingsplanen är en bred överenskommelse med Sveriges Kommuner och Landsting eftersom det är kommunerna och landstingen som är huvudansvariga för vården och omsorgen till personer med psykisk ohälsa.
Erfarenheterna av psykiatrisatsningen under åren 2007-2011 pekade också på ett behov av en nationell stödstruktur för att stimulera och underlätta implementeringen av insatserna på nationell, regional och lokal nivå. För att huvudmännen ska ha möjlighet att nyttja de medel som ställs till förfogande krävs goda planeringsförutsättningar.
Företrädare för regeringen respektive Sveriges Kommuner och Landsting har i överenskommelsen om stöd till riktade insatser inom området psykisk ohälsa kommit överens om en resultat- och prestationsbaserad modell som bygger på att huvudmännen förmår redovisa uppgifter i enlighet med ett antal krav i överenskommelsen. Detta underlättas av tidig och tydlig information till beslutsfattare och verksamhetsansvariga om villkor, tidsramar och ekonomiska konsekvenser för den egna organisationen.
Också när det gäller de satsningar inom statens ansvarsområden som hanteras av myndigheter, eller utförs av andra aktörer, finns på motsvarande sätt ett behov av implementeringsstöd i form av tidig information och förankring.
Av det skälet finns sedan 2012 en samordnare på Socialdepartementet som har i uppdrag att informera berörda aktörer om handlingsplanens mål och innehåll, följa upp hur handlingsplanens mål uppfylls, analysera förutsättningarna för handlingsplanens genomförande och lämna förslag till åtgärder som bidrar till ökad måluppfyllelse. Psykiatrin är också en integrerad del av andra reformområden som är viktiga för regeringen.
Inom regeringens satsning för utveckling av vårdvalssystem 2013 är intentionen att landstingen ska fortsätta att fokusera på bland annat utveckling av transparenta ersättningssystem inom vårdval, på hur förbättrad integration mellan vårdens olika delar kan uppnås och på ett utvecklat samarbete samt kunskapsutbyte med utförarna i vårdvalen. Regeringen har även utsett en nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården.
I uppdraget ingår att göra en analys av hur professionens resurser inom hälso- och sjukvården kan användas på det mest ändamålsenliga sättet och för rätt uppgifter. I uppdraget ingår att ge förslag på tänkbara åtgärder som kan vidtas på nationell, regional och lokal nivå för att säkerställa att personalens tid, kunskap, kompetens och engagemang används på bästa möjliga sätt. Arbetet ska ske i nära dialog med huvudmän och företrädare för professionerna.