Sofia Damm (KD):
För Kristdemokraterna är det centralt att utrikespolitiken är värdebaserad. Sverige ska stå upp för och försvara universella värden såsom mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att stärka fred, frihet och utveckling. Sveriges utrikespolitik ska vara ett uttryck för att vi alla har ett ansvar för varandra. I dag debatterar vi hur mycket utrikespolitiken får kosta och vilken inriktning den ska ha. Vilka prioriteringar ska göras?
Budgetområdet Internationell samverkan är viktigt, inte minst i en orolig tid och i en orolig värld. Samverkan är ledordet för att kunna förebygga, hantera och lösa konflikter. Herr talman! Sverige ska vara en aktiv aktör inom olika internationella samverkansorgan, från det nordiska till det globala. Sverige måste bidra aktivt till att dessa samarbeten fungerar så effektivt och resultatinriktat som möjligt.
Listan över oro och förödelse i vår omvärld kan dessvärre göras lång. Det är ett omvärldsläge som ställer höga krav på den internationella samverkan. De internationella organ som vi samverkar inom måste leverera, likaså de organisationer som har till uppgift att analysera skeenden och utveckla metoder.
En stor del av medlen från utgiftsområde 5, Internationell samverkan, går just till de obligatoriska avgifterna i internationella organisationer som också är arenor för vår utrikes- och säkerhetspolitik. Den stora merparten av uttaxeringen sker till FN och en stor del till fredsbevarande operationer. I storleksordning är det sedan avgifter till Nordiska ministerrådet som tas från anslaget.
Området är som sagt brett, och jag kommer i detta anförande bara att ha möjlighet att göra några nedslag i ett par av budgetposterna för att framföra Kristdemokraternas syn på internationell samverkan. Låt mig börja i vår absoluta närhet - det nordiska samarbetet. Det är ett samarbete som är centralt på så många sätt. Vi vill dock se ett effektivt och fokuserat samarbete inom områden där vi tillsammans kan göra verklig skillnad.
Samverkan i Norden bör därför fokusera på försvars- och säkerhetspolitiska utmaningar samt på att lösa de gränshinder som försvårar för den fria rörligheten och integrationen mellan våra länder. Integrationen mellan våra medborgare rullar på, men takten kommer att avgöras av hur villiga våra nationella regeringar är att hjälpa till att undanröja de gränshinder som fortfarande finns. Bara på det sättet kan fler medborgare och företag ta del av de positiva effekter som följer av en fortsatt integration.
Tillsättandet av ett gränshinderråd var ett viktigt steg för att främja den fria rörligheten inom Norden för människor och företag. Det är ett arbete som vi kristdemokrater menar måste intensifieras. Regeringen motiverar sin höjning av anslaget till det nordiska samarbetet med att Sverige nästa år är ordförande i Nordiska ministerrådet. Detta kan säkert få en del kostnader att skena.
Men vi kristdemokrater menar att vi måste bli ännu bättre på att prioritera och effektivisera också det nordiska samarbetet. Vänskapliga sammankomster i all ära, men det bör också tas i beaktande att våra länder i dag möts på långt fler internationella arenor än då samarbetet en gång initierades. Vad jag menar är att relationer byggs i en rad andra sammanhang än vid delegationsresor och i nordiska projekt. Herr talman! Jag ska ta ett färskt exempel.
När omröstningen om var EU:s läkemedelsmyndighet EMA ska ligga när den lämnar London fanns det inte tillstymmelse till samverkan mellan Danmark och Sverige. Det fanns inte heller någon förståelse från den svenska regeringen för att en röst på Köpenhamn, när det egna förslaget Stockholm hade fallit, hade gynnat Öresundsregionen. Detta är samverkansbrister som inte mer medel till det nordiska samarbetet kan kompensera.
Låt oss fokusera på att arbeta framgångsrikt tillsammans också när det inte är finansierat från anslaget med namnet Norden . Herr talman! Jag ska nu övergå till anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet . Det är viktigt att detta anslag nu kraftigt höjs.
De är viktigt att svenska medborgare och personer med hemvist i Sverige får tillräckligt med råd och stöd av UD och utlandsmyndigheterna när de har råkat illa ut utomlands eller befinner sig i krisdrabbade områden. Tyvärr är antalet ärenden fortsatt stort. Terrorattentat och andra kriser i vår omvärld gör att UD och utlandsmyndigheterna måste finnas där för utsatta svenskar och måste förbättra sin krishantering.
Det finns tyvärr alltför många exempel på svenskar som utan en korrekt juridisk prövning eller rättegång sitter fängslade runt om i världen. Den av många ansedda metoden tyst diplomati fungerar i vissa fall men långt ifrån i alla. Därför måste Sverige agera också inom EU-kretsen med andra medel. Dawit Isaak är ett sådant fall. Fikru Maru är ett annat fall. Han fastnade 2010 i tullen vid en av sina resor till Etiopien.
Etiopiens rättsväsen menar att Maru har försökt smuggla in sjukvårdsmaterial för sitt sjukhus räkning. Efter detta har Fikru Maru misstänkts för bland annat mutbrott, vilket han dock nu är helt friad från. Detta till trots sitter han fortfarande frihetsberövad, då han nu är misstänkt för terrorbrott. Både människorättsaktivister och oppositionspolitiker i landet ifrågasätter den bild som har förmedlats om detta.
Ett annat fall rör den svenske bokhandlaren och förläggaren Gui Minhai som fördes bort från sitt semesterhus i Thailand i oktober 2015. Var Gui befinner sig i dag vet vi inte. I Kristdemokraternas reservation betonar vi därför att UD måste öka sina ansträngningar när det gäller stödet till frihetsberövade svenskar. Därmed yrkar jag bifall till reservation 3.
Denna budgetpost innehåller också viktiga insatser när det gäller bortförda eller kvarhållna barn i utlandet och för specifika insatser i enskilda konsulära ärenden avseende barnäktenskap och tvångsäktenskap. Kristdemokraterna har länge förespråkat att den brittiska modellen Forced Marriage Unit, som finns inom det brittiska utrikesdepartementet, utvecklas också på UD. Också Norge har ett mycket aktivt arbete när det gäller just utlandsärenden.
Bland annat har de ett välutvecklat system där särskilda rådgivare i frågor om tvångsäktenskap har placerats vid ett antal norska utlandsmyndigheter. Här har Sverige en förbättringspotential. Herr talman! Avslutningsvis har vi kristdemokrater i vårt särskilda yttrande klargjort att vi hade velat se en annorlunda fördelning av medel inom utgiftsområdet Internationell samverkan.
Vi menar att det är centralt att Sverige i en tid som präglas av en stor internationell oro ska kunna ställa ännu mer svensk personal till förfogande för fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom ramen för Nato, FN, EU och OSSE. Det måste också finnas flexibilitet och utrymme att omprioritera för att kunna möta nya och förändrade behov. Därför föreslår Kristdemokraterna ett ökat anslag för freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet.
Vi anser som nämnts att samarbetet med de nordiska grannländerna och även med länderna kring Östersjön bör kunna bedrivas på ett mer kostnadseffektivt sätt än i dag. Vi anser att det i en tid då världen är mer orolig än på länge inte är en rimlig prioritering att anslaget till Svenska institutet fortsätter att växa. Herr talman! Med dessa förändringar anser vi att Sverige bättre hade kunnat möta de utmaningar som världen står inför i dag.