Ulf Nilsson (FP):
Jag ska be att få tacka utbildningsministern för svaret. Jag hör att utbildningsministern har samma uppfattning som jag om att rättvisa och likvärdiga betyg är en grundbult i ett rättssäkert skolsystem. Dessutom vill jag gärna betona att rättvisa betyg är viktiga för att man ska kunna garantera eleven den kunskapsrätt som han eller hon har.
Varje elev som skickas vidare genom skolan med på pappret godkända betyg men inte i verkligheten luras på sin rätt till stöd. När jag skrev min interpellation hade Skolverket lämnat en redovisning som visade många brister.
Jag uppskattar att ministern har tagit initiativ till redovisningen, men den visade många brister när det gäller betygssystemet. Det fanns endast fullständiga provresultat för två tredjedelar av grundskoleeleverna. I gymnasiet var bortfallet ännu större. En fjärdedel av eleverna hade slutbetyg som avvek från de nationella proven.
Strax efter att jag hade skrivit interpellationen lämnade Riksrevisionen sin granskning av grundskolebetygen. Tyvärr stärker den granskningen den negativa bilden. Vi som är bekymrade över hur betygen sätts i Sverige verkar ha ännu mera rätt än vad vi kunde befara. Riksrevisionen säger att betygssättningen i Sverige inte är likvärdig.
Staten har inte skapat tillräckliga förutsättningar för skolornas arbete med betygssättningens likvärdighet. Enligt Riksrevisionen har varken regeringen eller Skolverket tydliggjort huvudmännens och rektorernas ansvar. Det finns brister i statens stöd till skolorna. Det är också brister i uppföljning och kontroll. Det här är verkligen väldigt illa.
Naturligtvis ska betyg stå för samma saker, oavsett var i en kommun eller var i landet en elev går i skolan. Herr talman! Hela diskussionen om betyg och nationella prov under de sex år som jag har varit i Sveriges riksdag har varit väldigt svajig från regeringens och skolmyndighetens sida.
För några år sedan ville till exempel Skolverket avskaffa betygsgränserna på de nationella proven men backade efter massiv kritik. Först för tre eller fyra år sedan backade regeringen och gick med på att nationella prov skulle genomföras på samma dag i hela landet. Det var ju bra även om det fortfarande, som alla vet, finns problem med att proven ligger ute på nätet långt före provtillfället.
Den socialdemokratiska partikongressen fattade ett principbeslut om att avskaffa betygen som urvalsinstrument. Efter alla de här turerna med oklarhet om hur regeringen ser på sakerna är det naturligtvis glädjande att utbildningsministern säger att han tar problemet med en pålitlig betygssättning på allvar. Men nu återstår det att se handling bakom orden.
Riksrevisionen föreslår till exempel att nationella prov genomförs i fler ämnen. Det tycker vi i Folkpartiet är ett bra förslag. Även lärare i ämnen som samhällskunskap, fysik och så vidare skulle behöva ett större stöd för sin betygssättning. Jag skulle gärna höra utbildningsministern kommentera hur han ser på fler nationella prov.
Folkpartiet har, som jag nämnde i min interpellation, föreslagit att vi även i Sverige skulle pröva något som många andra länder har, nämligen ett system med externa examinatorer, att en utomstående bedömare får vara med vid betygssättningen. Det tror vi skulle leda till större likvärdighet och många fördelar i bedömningen.