KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Thomas Morell för en intressant fråga, måste jag ändå säga. Jag tycker att det är viktigt att de regler vi nu implementerar ska vara tydliga och transparenta och gälla alla som kör på svenska vägar. Skillnaden är att tidigare fick utländska lastbilsföretag som körde i Sverige böter, som skickades till företag i Östeuropa. Det var inte alltid de betalade, och då kunde man inte lagföra dem.
Det stora skifte vi gjort med den sanktionsväxling vi haft är att se till att det blir sanktionsavgifter här på plats. Vi gör det inte minst när det gäller utstationeringsreglerna så att vi på plats kan kräva ut det som nu är EU:s högsta sanktionsavgifter. Jag noterar att i interpellationen försöker Thomas Morell hävda att det är högre avgifter och tuffare regler i Danmark.
Jag vill vara tydlig med att vi har mer omfattande kontroller i Sverige än i Danmark - jag tror över en tredjedel mer relativt till trafiken. Vi gör fler kontroller av färdskrivare. Enligt en undersökning som EU gjort kontrollerades i Sverige 44 000 färdskrivare och i Danmark 17 000. Danmark har också lägre sanktionsavgifter för otillåtna cabotagetransporter - maximum är 35 000 danska kronor.
I Sverige är det 60 000 kronor, så vi har EU:s tuffaste regler. Vi kan säkert fortsätta skärpa dem. Det arbetet deltar jag gärna i, för det är ju det vi har lett under den här perioden. Problemet för Thomas Morell har vi diskuterat flera gånger, fru talman. Det är att Thomas Morell som är gammal moderatpolitiker men nu företräder Sverigedemokraterna ändå vill att Ulf Kristersson ska bli statsminister i det här landet.
Det innebär att alla dessa krav och önskemål när det gäller att sätta dit dem som fuskar i cabotagetrafiken och på det sättet skapa goda förutsättningar för goda arbetsvillkor för lastbilschaufförer men också sjysta villkor för svensk åkerinäring är lite förgäves - detta eftersom en moderatledd regering, som jag förstår det, inte har några ambitioner att göra någonting åt yrkestrafiken.
Thomas Morell har vid upprepade tillfällen inte heller kunnat redovisa på vilket sätt Sverigedemokraterna ställer dessa krav på en moderatledd regering. I sak tycker jag att det här är belysande. Jag tycker att det är bra att vi hittar fler exempel på att vi kan behöva sanktionsväxling, för det ska vara lika straff och tydliga straff. Vi kan inte ha en ordning där man åker och kör och bedriver olaglig verksamhet i Sverige och vi inte kan ta ut sanktionsavgifter eller böter.
Hela processen med sanktionsväxling har ju handlat om precis just detta. Därför är jag stolt över att vi nu har EU:s högsta sanktionsavgifter och att vi kraftigt ökat kontrollerna under den tid som Socialdemokraterna lett regeringen.
Tomas Eneroth (S):
Vi förstärker kontrollerna. Det har skett en ökning med 470 procent av kontrollerna när det gäller otillåtet cabotage. Det har alltså skett en ordentlig ökning av kontrollerna sedan vi tillträdde. Det är inte en tillfällighet att såväl Sveriges Åkeriföretag som Transportarbetareförbundet tycker att vi verkligen är på rätt väg när vi nu gör viktiga insatser, både genom att öka kontrollen och genom att införa sanktionsavgifter, klampning och beställaransvar, och inte minst genom att nu implementera mobilitetspaketet.
Jag kommer också själv att vara ute i morgon, på en annan plats i Sverige, och göra precis denna typ av kontroller tillsammans med polis och bilinspektörer. Detta är något som även jag använder mig av. Men jag låter inte mina egna anekdotiska erfarenheter ligga till grund för politiskt tyckande och tänkande, utan jag utgår från rapporter från våra myndigheter, från branschorganisationer och från det faktaunderlag vi har.
Det talar för att vi har EU:s högsta sanktionsavgifter, att vi har väsentligt fler kontroller än grannländerna och att vi har infört verktyg som nu ger polisen kraftigt förbättrade möjligheter att kontrollera yrkestrafiken. Jag kommer att arbeta för att vi ska göra ännu fler kontroller. Det var därför vi tillsatte utredningen om olaglig yrkestrafik.
Thomas Morells utmaning, fru talman, är att han kommer att fortsätta kämpa för att Ulf Kristersson ska bli statsminister i det här landet. Han tillhörde en moderat regering som valde att inte göra någonting för att skapa ordning och reda i yrkestrafiken. Man kallade det tvärtom protektionism när vi ville ha rimliga regler om sjysta arbetsvillkor eller, för den delen, sjysta konkurrensvillkor.
Eftersom Sverigedemokraterna fortfarande inte, inte ens i denna debatt, kunnat redovisa vilka krav man ställer på Ulf Kristersson kan jag inte tolka det på annat sätt än att Thomas Morells starka engagemang, hur viktigt det än må vara, riskerar att leda till att vi får en regering i det här landet som inte vill göra något för att skapa ordning och reda i yrkestrafiken.
Tomas Eneroth (S):
Kjell-Arne Ottosson har ställt flera frågor till mig om ett ministerråd för infrastruktur inom Nordiska ministerrådet. Gränsöverskridande transporter har stor betydelse för både tillväxt och tillgänglighet i våra respektive länder. Det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen mellan våra länder gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna och också gör det möjligt att på ett mer hållbart sätt resa och transportera varor mellan våra länder.
Som jag också nämnt tidigare har vi nordiska transportministrar ett gott samarbete. Vi möts i en rad olika sammanhang, bilateralt och i gemensamma projekt. Jag vill fortsätta att värna det goda informella samarbetet och ser inte behov av att inrätta ett särskilt ministerråd för transportinfrastrukturen.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Kjell-Arne Ottosson, för engagemanget! Det är viktigt. För mig har det varit väldigt viktigt, inte minst under tiden efter en pandemi där flera länder - inte Sverige, men andra länder i Norden - stängde sina gränser, att säkerställa att vi har en väl fungerande arbetsmarknad mellan våra länder och transporter som gör det möjligt. Vi har ett flertal pågående projekt.
Vi behöver bara nämna Helsingborg-Helsingör, Stockholm-Oslo, Göteborg-Oslo, Meråker- och Mittbanan eller för den delen Ofotenbanan för att inte tala om Haparanda-Torneå. Där har Sverige även under pandemin verkat för öppna gränser och möjlighet till rörlighet så att vi ska kunna ha fungerande gemensamma arbetsmarknader. Vi har ett väl fungerande samarbete mellan de nordiska ministrarna där vi bilateralt löser ut frågor. Bornholmstrafiken är ett bra exempel på det.
Vi pratar också tillsammans om förutsättningarna och utmaningarna. Det gäller inte minst nu senast när det handlat om konsekvenser av den ryska invasionen av Ukraina. Det är någonting helt annat att inrätta en formell struktur, vilket det skulle innebära med ett nordiskt ministerråd som har att hantera de olika ländernas transportplaner.
Jag har arbetat hårt för att vi ska påskynda våra planprocesser, för att vi ska ha snabba beslutsvägar och för att vi ska en ökad samverkan med näringsliv, kommuner och regioner för att snabbare kunna rulla ut de starka önskemål som finns om mer infrastruktursatsningar.
Till skillnad från när Kjell-Arne Ottossons parti var i regeringsställning, då man krävde infrastruktursatsningar som kompensation för företagsnedläggningar, vill nu alla ha mer infrastruktursatsningar för att det är så stark tillväxt. Det är nya batterifabriker och nya industriinvesteringar. Det är snarare så att de flesta säger: Kan det gå lite fortare? Vi arbetar hårt med att ha snabbare planprocesser.
Vi tillskjuter medel från Trafikverket till länsstyrelserna för att där påskynda planprocesser. Jag tror att det är viktigt att vi ser till att ha ett högt tempo i den omställning som behöver göras, och jag ser att vi har ett väl fungerande samarbete. Jag ser inte heller i detta läge nyttan av att bygga en ny struktur som på nordisk nivå formellt ska hantera gemensamma planer för transportinfrastrukturpolitiken.
Jag kan konstatera att det är en hållning som inte bara den här regeringen har haft, utan den har alla tidigare svenska regeringar haft - även de borgerliga - eftersom vi hellre värnar ett väl fungerande samarbete så som det är i dag mellan våra regeringar.
Tomas Eneroth (S):
Jag uppskattar att till exempel Fehmarn Bält tas upp. Det är sant att när Fehmarn Bält byggs i ett samarbete mellan Tyskland och Danmark innebär det att trafiken över Öresundsbron sannolikt kommer att öka dramatiskt. I dag ska den trafiken tas emot av en E6:a som är begränsad och av Södra stambanan. Det är skälet till att vi vill bygga en ny stambana mellan Lund och Hässleholm. Det är Kristdemokraterna emot. Ni vill begränsa den möjligheten.
Ni lägger 50 miljarder kronor mindre på ny infrastruktur och säger att det inte behövs pengar till detta trots att det är en grundläggande förutsättning för den trafikökning investeringen i Fehmarn Bält kan innebära. Det hade varit intressant att höra om Kjell-Arne Ottosson har någon annan uppfattning, för det är så jag ser att nordiskt samarbete och samarbete mellan länder ska fungera. Man följer varandras trafikinvesteringar, och man ser vilka konsekvenser det får.
Då spelar det ingen roll hur högtidligt man än talar om nordiskt samarbete när man i realiteten från Kristdemokraternas sida säger nej till att möta upp de investeringar som nu görs på den danska sidan för en ökad infrastrukturpolitik. Det är lite grann det som är utgångspunkten. Här behövs action. Här behövs handling. Vi gör det med en nationell plan på närmare 900 miljarder i infrastrukturinvesteringar.
Det är mer investeringar i ny infrastruktur, inte minst för att knyta ihop vårt land men också för att öka förutsättningarna för förbindelser med våra grannländer. Där har dessvärre Kristdemokraterna valt att lägga 50 miljarder mindre på ny infrastruktur. Med all respekt för det nordiska engagemanget - helt avgörande är vad man faktiskt gör i verkligheten. Vi har ett väl fungerande nordiskt samarbete. Vi ser till att vi möter upp de investeringar som görs.
På samma sätt som vi i Sverige elektrifierade Mittbanan ända upp till bron över Stora Helvetet har jag sett positiva tecken på att man i Norge nu också är beredd att börja elektrifiera Meråkerbanan, som går vidare ända upp till Trondheim. Där var vi i Sverige före, men i Norge väntade man lite med att göra denna följdinvestering. Jag tycker att det är positivt att vi nu får signaler om att Norge vill förstärka den svensk-norska infrastrukturen.
Det är så nordiskt samarbete ska fungera.
Tomas Eneroth (S):
Svaret på den frågan är otvetydigt ja - självklart. Vi har ett bra fungerande samarbete mellan de nordiska länderna. Vi har också redan särskilda ministrar som har det ansvaret. Vi har nordiska samarbetsministrar som knyter ihop det nordiska samarbetet. Det fungerar väl. Jag förstår att frågan blir jobbig för Kjell-Arne Ottosson.
I verkligheten vill ju Kristdemokraterna försämra möjligheterna till fungerande transporter mellan våra nordiska länder i och med att de säger nej till Lund-Hässleholm och nya stambanor nere i Skåne som möter upp investeringarna som görs i Fehmarn Bält eftersom Öresundsbron annars riskerar att bli överlastad, på samma sätt som vi möter upp med Göteborg-Borås eller utredning av hela Stockholm-Oslo-banan.
När vi nu går från ord till handling och investerar närmare 900 miljarder i infrastruktur blir det ett bekymmer när Kristdemokraterna säger att de vill lägga 50 miljarder mindre på infrastruktur. Detta är pengar som satsas för att faktiskt möta upp de transportbehov som finns i hela Norden. Vår utgångspunkt är, precis som för tidigare regeringar - även regeringar där Kristdemokraterna ingått - att vi har ett väl fungerande nordiskt samarbete.
Vi ser inte nu behovet av att inrätta ett särskilt nordiskt transportministerråd. Snarare handlar det om att vi fortsätter att utbyta information och har snabba beslutsprocesser. Vi behöver nämligen bygga mer för att klara klimatkraven. Mer spårbunden trafik, ökad elektrifiering, ökade investeringar - det är så vi möter framtiden. Det gör vi genom att stärka hela Norden som region och hela Norden som arbetsmarknad.
Tomas Eneroth (S):
Jens Holm har ställt flera frågor till mig angående satsningar på järnvägsunderhållet. Regeringen har alldeles nyligen tagit emot Trafikverkets rapport från det uppdrag de haft avseende att redovisa åtgärder för att genomföra visst järnvägsunderhåll i egen regi. Rapporten kommer nu att analyseras.
Regeringen har systematiskt satsat på underhåll av såväl järnvägar som vägar, både i nu gällande infrastrukturplan, i infrastrukturpropositionen som presenterades i april förra året och i ett flertal budgetar. Jag kan konstatera att Trafikverket aldrig tidigare har haft så mycket pengar till underhåll. Det skapar förutsättningar för att bland annat förbättra robustheten, höja standarden och förbättra tillgängligheten.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Jens Holm, för engagemanget! Jag uppskattar det. Jag tror att vi är väldigt eniga om att det behövs ordentliga satsningar på det svenska järnvägssystemet. Det var också bland det första jag fick presentera som relativt ny minister redan i nationell plan 2018, där vi ökade satsningarna på det svenska järnvägsunderhållet med 47 procent - en dramatisk ökning.
I det förslag som ska komma i nationell plan och där redan riksdagen och därmed också Jens Holm - i alla fall riksdagen - har ställt sig bakom satsningarna på vidmakthållande handlar det om de största satsningarna någonsin på järnvägsunderhåll. Jag tror dock att alla som följt debatten känner till att jag har varit kritisk till hur kostnaderna samtidigt har ökat ordentligt när det gäller genomförandet av järnvägsunderhållet.
Den rapport jag nu håller i min hand och som handlar om åtgärder för visst järnvägsunderhåll i egen regi är resultatet av ett flerårigt utvecklings- och utredningsarbete som har tillkommit på mitt initiativ för att undersöka förutsättningarna, efter en långtgående avreglering där Trafikverket avhände sig alla möjligheter att bedriva egen underhållsverksamhet, att bedriva detta i egen regi. Det är i huvudsak statliga aktörer som bedriver järnvägsunderhåll.
Det kanske inte är svenska statens bolag - jo, Infranord - men det är andra staters bolag som agerar. Finns det ett värde i att staten själv och Trafikverket själv har egen kapacitet? Jag tror att det är viktigt, både för att hitta benchmarking när man upphandlar järnvägsunderhållet och för att öka kunskapen och kännedomen om järnvägssystemets status.
Det är utgångspunkten för de uppdrag som vi gett, och det är också utgångspunkten för den rapport som Trafikverket har lagt fram. Det vi ska komma ihåg, eftersom Jens Holm frågar om vad det är som har skett, är att den senaste utredningen som lade sitt betänkande också fick ganska omfattande synpunkter under remissopinionen.
Även om jag är övertygad om att Jens Holm och jag själva kan ha en ungefär likartad uppfattning i en del av de här frågorna hör det till regeringens ansvar att lyssna in remissopinionen och de synpunkter som kommit från ett flertal aktörer när det gäller om det är görligt att gå enligt utredningens förslag. Det var bakgrunden till att vi också fick ge Trafikverket ett fördjupat uppdrag. Nu kom den rapporten den 20 april.
Trafikverket ser att det skulle kunna vara möjligt att lägga över ett antal av kontrakten till att vara i Trafikverkets egen regi. Jag ser det som ett viktigt steg på vägen för att återta den demokratiska kontrollen och säkerställa ökad möjlighet att i egen regi bedriva järnvägsunderhåll. Jag tror att det kan vara till nytta både för Trafikverket och för skattebetalarna.
Tomas Eneroth (S):
Jag tror att den argumentation som både Jens Holm och jag för kommer att visa sig vara rätt riktning, det vill säga mot ett ökat statligt ansvarstagande. Det ska vara en ökad demokratisk kontroll av viktiga verksamheter. Det vi har att göra är att vända utvecklingen från att allt skulle avregleras och privatiseras under 90-talet och 2000-talet till att inse att det finns grundläggande strukturer i samhället som vi måste ta ett ökat gemensamt ansvar för.
Om det är någonting pandemin har lärt oss är det att det verkligen finns ett behov av en starkare stat och ett starkare samhälle. Det visade sig när tidigare regeringar hade avreglerat läkemedelsförsörjning och grundläggande behov. Nu är vi också i en situation där totalförsvaret behöver tillförsäkras mer resurser. Vi behöver stärka samhället. Jag tror att alla inser att det inte var klokt att en gång i tiden nedrusta eller till och med avskaffa den allmänna värnplikten.
Ja, jag tror att det krävs en starkare stat och ett starkare samhälle. Det här är säkert inte den sista utredningen. Men vi kommer att agera för att få ett ökat statligt ansvarstagande för järnvägsunderhållet. Trafikverket har i detta skede gett oss ett bra underlag som ger oss möjlighet att gå vidare. Jag hoppas och tror att vi framöver kommer att få en än större andel som kanske kan bedrivas mer i samhällets regi.
Jag tror att det är nödvändigt för att kunna upprätthålla god kunskap om järnvägssystemets status och samtidigt vara en pådrivare när det gäller att hålla en stram kostnadsutveckling och säkerställa att vi använder de resurser som riksdagen har beslutat om på allra bästa sätt.
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa en bättre vinterväghållning kommande vintrar. Det är av stor betydelse att vinterväghållningen av vägarna håller en hög kvalitet. Det har betydelse för såväl framkomlighet som trafiksäkerhet. Trafikverket, som har regeringens uppdrag att ansvara för vinterväghållningen, har därför framtagna krav för vad som ska gälla för vinterväghållningen på de statliga vägarna.
Kraven ser olika ut beroende på vägtyp och trafikering. Kraven gäller dock lika i alla delar av landet. Riksdagen och regeringen har beslutat om ekonomiska ramar som säkerställer att Trafikverket kan genomföra uppdraget. Under 2022 har närmare 13 miljarder kronor avsatts till drift och underhåll av de statliga vägarna. Trafikverket upphandlar genomförandet av vinterväghållningen och har utvecklat nya, moderna metoder och arbetssätt för uppföljning.
Trafikverket anlitar även en tredje part som följer entreprenörernas utförda arbete och kontrollerar att insatser både startar och blir slutförda i rätt tid och med rätt kvalitet. Det är viktigt att säkerställa att entreprenörerna uppfyller sina åtaganden. Jag kan därmed konstatera att Trafikverket har de ekonomiska resurser som krävs, framtagna krav för vinterväghållningens standard samt rutiner och metoder för att följa upp entreprenörernas arbete.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Thomas Morell, för en bra diskussion! Det är sant att det kanske är många som tittar på denna debatt. Låt mig vara tydlig med en sak: Ska vi få ordning och reda i yrkestrafiken måste vi premiera seriösa åkerier och god arbetsmiljö för yrkeschaufförerna och säkerställa att det är utvilade och välutbildade chaufförer som kör vårt gods eller våra livsmedel längs våra vägar.
Detta är skälet till att vi, från att ha haft en fullständigt avreglerad transportmarknad före 2014, har infört klampning, sanktionsavgifter, beställaransvar och vinterdäckskrav och säkerställt att det skett en ökning med 470 procent av kontrollerna från polisens sida när det gäller fordon som bryter mot cabotageregler och kör- och vilotidsregler.
Vi har jobbat internationellt för ett mobilitetspaket som nu träder i kraft och som innebär att man har rätt att från dag ett kräva utstationeringsdeklaration av utländska chaufförer; annars stoppas fordonet. Detta innebär att man kan kräva svenska avtal och villkor.
Vi har tillsammans med svensk åkerinäring, Transportarbetarförbundet och andra systematiskt jobbat med detta, och nu är vi där, när mobilitetspaketet träder i kraft. Det är en seger. Thomas Morell arbetar för att Ulf Kristersson ska bli statsminister i Sverige.
Ulf Kristersson företräder Moderata samlingspartiet, som kallade denna typ av insatser protektionism när man satt i regeringsställning. Man lyfte inte ett finger för att vi skulle få ordning och reda i det svenska transportsystemet. I EU har man, tillsammans med Sverigedemokraternas partivänner i Lag och rättvisa, motarbetat denna typ av insatser.
Så, allvarligt talat - vill man ha ordning och reda och se till att yrkeschaufförer har bra villkor och att vi har goda möjligheter att ha säkra transporter på våra vägar ska man använda sig av Fair Transport, och man ska fortsatt jobba för en socialdemokratisk regering.
Tomas Eneroth (S):
Jasmin Farid har ställt flera frågor till mig om finansieringen av den nya Skurubron. Den nya Skurubron finansieras dels genom statliga medel, dels genom lån som återbetalas genom broavgifter. Avtalet tecknades under den moderatledda regeringen av den moderatledda kommunen Nacka och Trafikverket. Där regleras att en broavgift ska täcka två tredjedelar av kostnaderna, medan resterande del ska finansieras med statliga medel.
Det ankommer på parterna att ta ansvar för det avtal som de har ingått.
Tomas Eneroth (S):
Jag tyckte att jag hörde frågan: Vad får vi för pengarna? Jag känner igen det från en känd näringslivsföreträdare. Vi får fantastisk sjukvård och äldreomsorg. Vi får en stat som tar ansvar för infrastruktursatsningar i hela landet. Det här var något som hade kunnat finansieras med gemensamma medel om man hade anslagit mer gemensamma medel. Men på den tiden, då Moderaterna styrde landet, lades - vad var det? - 500 miljarder kronor på infrastruktursatsningar. Vi är nu uppe i 900 miljarder.
Det var avsevärt mycket mindre då. Då räckte inte pengarna. Som av en händelse nu, när vi pratar infrastrukturproposition och vilka satsningar vi ska göra framöver på ny infrastruktur, nya broar eller nya vägar, råkar Moderaterna i sitt budgetalternativ säga att det ska vara 30 miljarder kronor mindre till ny infrastruktur.
Därför blir det lite underligt, även om jag har all respekt för lokala företrädare som känner för sitt vägobjekt eller sin satsning oavsett om det är Nacka, Värmdö, Jämtland eller Norrbotten. Det blir lite underligt när partiet som sådant - jag förutsätter att ledamöterna röstar på sitt partis budgetförslag - föreslår mindre pengar till ny infrastruktur.
Här finns alltså ett moderat förslag som ni har röstat igenom och som nu ska fullföljas, och ni har inte ens anslagit pengar för att kunna lösa situationen. Ni har ju mindre pengar till infrastruktur just nu också. Med all respekt för engagemanget, men några lösningar har ni faktiskt inte. Vi tar ansvar. Vi anslår mer pengar än någonsin. Vi ser till att staten också tar det stora ansvaret och investerar i infrastruktur i hela landet. Tack för en bra debatt!
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att skärpa lagstiftningen kring manipulation av färdskrivare. Vi ska ha ordning och reda på vägarna. Detta har varit en av de viktigaste delarna för regeringen på transportområdet. Transportstyrelsens förslag avser att förtydliga systemet med kontroll och sanktioner vid manipulation av färdskrivare.
Redan i dag finns det lagstiftning som kan tillämpas när det gäller förfalskning av färdskrivardiagramblad och manipulation av färdskrivare. Fusk med kör- och vilotider är förenat med betydande risker ur såväl arbetsmiljö- som trafiksäkerhetssynpunkt och leder dessutom till snedvriden konkurrens.
Regeringen beslutade därför våren 2021 om nya sanktionsavgifter till exempel när föraren tillbringar sin normala veckovila i fordonet. Regeringen har steg för steg gjort det svårare och dyrare för oseriösa transportföretag att fuska. Jag kommer att fortsätta att arbeta för att säkerställa ordning och reda på vägarna och bekämpa brottslighet.