Mats Wiking (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till socialutskottets förslag. Folkhälsa för mig som socialdemokrat handlar om hela livet. Det handlar om hur vi bor, om vi har tillgång till utbildning och arbete, om vi upplever trygghet och har en social tillhörighet och om vi får vara friska. I dag lever tyvärr många människor i ett utanförskap där det kan skilja upp till tio levnadsår beroende på var man är född och i vilken stadsdel man lever.
Många barn får inte den start i livet som de förtjänar. Framför allt behöver vi se ett samhälle där riksdag, kommuner och regioner tillsammans tar ett större ansvar för att god folkhälsa ska vara tillgänglig för alla medborgare. Folkhälsomyndigheten har därför fått regeringens uppdrag att regelbundet redovisa resultatet när det gäller folkhälsa för alla medborgare. Skarpa, mätbara mål tas nu fram under våren 2020.
Regeringen är tydlig med att vi på ett bättre sätt måste kunna utvärdera samhällets insatser inom folkhälsan. Endast så kan vi se om arbetet gör nytta, och endast så kan vi jobba mot målet att utrota ojämlikheten under en generation. Resan till ett gott liv börjar redan i moderns mage, och för att ge en bra start behöver samhället lägga resurser på att stödja ett gott föräldraskap och erbjuda goda uppväxtvillkor.
Förutom en generös föräldraförsäkring behöver samhället erbjuda väl utbyggda familjecentraler, öppna förskolor och en tillgänglig förskola med lagom stora barngrupper. Vi vet enligt forskningen att barnets tillgång till språklig, social och kognitiv utveckling i barndomen påverkar barnets framtida hälsa, förmåga att ta in kunskaper och i en förlängning möjligheten till en anställning och egen försörjning. Fru talman!
Även fysisk aktivitet och goda matvanor är något som formas tidigt. Tyvärr ser vi även här en ojämn utveckling. Barn i våra utsatta områden utvecklar i högre grad fetma än barn i andra stadsdelar. Samhället måste här ta ett större ansvar och bör via förskolor och skolor erbjuda mer sockerfria alternativ och öka den fysiska aktiviteten.
Visst är det bra med fler idrottstimmar i skolan - det står jag och Socialdemokraterna helt bakom. Men det är ännu bättre med organiserad lek på rasten, så att även de som inte gillar idrott tycker om att delta och aktivera sig. När vi bygger nya bostadsområden eller rustar upp äldre stadsdelar behöver det skapas fler lekplatser och andra ytor för spontanlek.
Vi behöver se till att skapa fler grönytor och fler gång- och cykelvägar, så att den spontana aktiviteten på fritiden och på väg till jobbet eller skolan verkligen blir av. När det gäller att stimulera till lustfylld fysisk aktivitet händer det faktiskt mycket positivt i Sverige i dag. Vi behöver därför bli bättre på att lyfta fram goda exempel, som Generation Pep med Carolina Klüft i spetsen.
De arbetar aktivt för att just öka den fysiska rörligheten i förskola, skola och föreningsliv på ett positivt sätt. Jag tänkte att vi kanske skulle göra en liten övning här - nej. Fru talman! Vi vet att det är fler människor som begår självmord än som dör i trafiken. Framför allt är det medelålders män som väljer den lösningen. I ett humanitärt samhälle måste vi bli bättre på att upptäcka och förebygga självmord.
Vi måste bry oss om och våga fråga när vi ser att människor runt oss mår psykiskt dåligt. Det är ett sätt att bry sig och en medborgerlig plikt, tycker jag. I januariavtalet har Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Centern och Liberalerna kommit överens om att bekämpa psykisk ohälsa. I det ingår bland annat att stärka suicidpreventionen genom ökade resurser till kunskapsspridning och stöd till organisationer som arbetar förebyggande.
Förra året ökades stödet för detta ändamål, så nu fördelas ca 20 miljoner årligen till detta viktiga arbete. Regeringen har också gett Folkhälsomyndigheten i uppdrag att lämna förslag på hur en särskild funktion för psykisk hälsa och suicidprevention skulle kunna inrättas till år 2021, som flera har varit inne på. Den skulle ha ett samordnat ansvar. Det är också av stor vikt att äldre med psykisk ohälsa får den hjälp de behöver.
Här har SKR, Sveriges Kommuner och Regioner, satt igång ett arbete med att stödja dem som arbetar inom socialtjänsten så att de kan fånga upp psykisk ohälsa bland äldre personer. Vi vet att förekomsten av psykisk ohälsa är större bland hbtq-personer än bland befolkningen i allmänhet. Vi lever tyvärr i ett samhälle där diskriminering och osynliggörande är vardag för hbtq-personer.
Därför känns det bra att socialutskottet går fram med ett tillkännagivande till regeringen om att det behövs ytterligare insatser för att minska skillnader i ohälsa mellan hbtq-personer och övriga. Slutligen, fru talman! I ett land som Sverige ska det vara tryggt att växa upp. Det ska inte spela en avgörande roll för din hälsa vilken stadsdel eller del av landet du är född i. Samhället måste ta en större kompensatorisk roll för att jämna ut klasskillnader.
Här kan tillgång till stöd i föräldrarollen, genom till exempel familjecentraler, ge barn bättre förutsättningar i uppväxten. Skolan och föreningslivet har en viktig del i att fostra och ge utbildning men också i att ge barn och ungdomar möjlighet att fysiskt aktivera sig och få tillgång till god och nyttig kost. Medborgare i Sverige som mår psykiskt dåligt ska känna att de har ett gott stöd i närsamhället, genom medmänniskor och genom kommun och sjukvård.
En grundförutsättning för det goda måendet handlar som sagt om att känna sig delaktig, vara betydelsefull och vara efterfrågad. Det är av stor vikt att riksdagen arbetar mot en bättre och jämlikare folkhälsa - på tvären, som många har varit inne på, och inte bara i socialutskottet. Jag måste ändå nämna, Ulrika, att vi har startat ett friskvårdsnätverk i socialutskottet. Det har vi gjort tvärs över.
En socialdemokrat och en moderat har bildat ett friskvårdsnätverk - det är Ulrika Jörgensen och undertecknad. Vi kommer så gott vi kan att försöka ha dessa frågor i fokus.