Eva Lindh (S):
Jag valde att utbilda mig till socionom för att jag ville göra skillnad för människor. När jag började min första praktik insåg jag att jag för att också kunna göra skillnad vad gäller människors förutsättningar ville engagera mig politiskt. Valet var självklart.
Det var socialdemokratin som gällde, just för att en jämlik välfärd som kommer alla till del är kärnan i ett socialdemokratiskt samhälle. Goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och regioner pratar vi om här i dag. Det är också det som lägger grunden för välfärd i hela landet.
I Sverige är det nämligen kommuner och regioner som har ansvar för välfärden, för de välfärdstjänster vi är beroende av genom livet: skola, vård och omsorg. Välfärden finansieras genom olika källor. Störst del utgör kommun- och landstingsskatterna. Men även statsbidragen är viktiga.
Under det år som vi snart lägger bakom oss har coronapandemin utmanat hela samhället. Inte minst har kommuner och regioner fått stå i frontlinjen och ställa om i mycket högt tempo. De har vårdat insjuknade, skyddat äldre och riskgrupper från att bli smittade, hanterat all den oro och stress som medborgare och personal har känt och samtidigt planerat för undervisning på distans.
Från regeringens sida har budskapet varit tydligt: pengar får inte, kommer inte och ska inte stå i vägen för att skydda liv och hälsa. Kommuner och regioner har fått historiska tillskott för att kompensera för skattebortfallet och för att stötta upp viktiga verksamheter.
Enligt SKR har de statliga tillskotten gett kommunsektorn goda ekonomiska förutsättningar att med ekonomin tryggad hantera pandemin. Det är svårt att i dag säga hur allvarliga och långvariga konsekvenserna kommer att bli för kommunsektorn. Men regeringen följer utvecklingen noga. Fru talman!
Kommunsektorn hade redan före pandemin stora utmaningar. Framför allt blir befolkningen äldre samtidigt som det föds allt fler barn. Det är glädjande att vi blir äldre. Det är resultatet av en långvarig välfärdspolitik. Men det är också en utmaning. Ökningen av andelen unga och äldre i förhållande till andelen som förvärvsarbetar försvårar för skatteunderlaget.
Det kommer att krävas många insatser, också stöd, från staten. Skillnaderna mellan olika kommuner och regioner är också stora. Därför var det viktigt med den förstärkning av kostnadsutjämningen som genomfördes genom beslutet för ett år sedan.
Hänsyn tas nu i högre grad till gleshet och socioekonomiska faktorer, såsom utbildningsnivåer och inkomster. Beslutet som för en vecka sedan fattades här i kammaren om en bred översyn av det kommunalekonomiska utjämningssystemet kan betyda mycket. Det var också bra att beslutet togs av ett enigt utskott.
Vi måste säkerställa att utjämningssystemet i tillräcklig grad kan ge kommuner och regioner likvärdiga ekonomiska förutsättningar oberoende av skattekraft och opåverkbara strukturellt betingade faktorer, som det heter. Det är avgörande för en väl utbyggd välfärd som kommer landets alla medborgare till del.
Just för att en del kommuner har avsevärt tuffare utmaningar än andra finns det ändå skäl att hjälpa dem som har de största utmaningarna. Därför finns ett förslag om att inrätta en kommundelegation. Fru talman!
Det kommunala självstyret, kommunernas ansvar för välfärdsverksamheterna och den kommunala beskattningsrätten utgör viktiga delar av den svenska decentraliserade samhällsmodellen. Det är bra att kommuner och regioner har frihet och ansvar att själva, inom ramen för befintlig lagstiftning, utforma sin verksamhet.
Då behöver vi också fortsätta att öka de generella statsbidragen, som möjliggör en anpassning efter lokala och regionala behov. Vi behöver möta framtidens utmaningar tillsammans - staten, kommunerna och regionerna. Vi behöver stärka tilliten till vårt gemensamma, så att människor vågar tro på en framtid och ett tryggare samhälle.
När man lyssnar på den här debatten kan man tro att alla vill satsa på välfärden. Moderaterna var också tydliga med att de tycker att de satsar mer än regeringen gör. Då har man bara räknat plus och inte minus. Gör man det är det inte en större satsning. Regeringen har i år kommit med en historisk budget till välfärden och för att jobba Sverige ur krisen.
Dagens förslag innebär en höjning av anslaget med 27,7 miljarder jämfört med 2019. Och vi kommer nu med mer pengar för att stärka skolan, rusta äldreomsorgen och med andra ord stärka välfärden framöver. Det är viktiga tillskott för att säkra kommunsektorn, leverera välfärd och bekämpa skattebortfallet.
Det är också bra jobbpolitik. Det behövs inte färre anställda i välfärden. Det behövs fler. Nu ska vi fortsätta stå upp för välfärden och ett jämlikt samhälle där alla kommuner och regioner har möjlighet att erbjuda sina invånare en god skola, vård och omsorg och där alla människor får likvärdiga förutsättningar att skapa sig ett gott liv.
Därmed vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet.