Lotta Finstorp (M):
Vi debatterar nu TU21 angående cykelfrågor. I betänkandet behandlas sju motioner. Det är glädjande att cykelfrågorna numera har en självklar plats i styrdokument på såväl lokal, regional som nationell nivå. Cykeln är en viktig del i transportsystemet och måste därför integreras i planeringssystemen, främst på lokal nivå. De flesta tätorter är planerade för bilen och inte för cyklisterna.
Kommunerna äger planmonopolet och kommunerna har unik kunskap om invånarnas behov av transportlösningar. Men det är självfallet viktigt med en övergripande nationell politik för cykelns roll regionalt och nationellt. Därför har regeringen gett cykelfrågorna ett ökat fokus. Fru talman!
Med utgångspunkt från den nationella planen och de två övergripande målen, tillgänglighetsmålet och hänsynsmålet, har regeringen med tydlighet identifierat ett antal insatser som krävs inom en rad områden. Reglering, infrastruktur, samverkan, kunskapsuppbyggnad och kommunikation är områden som behöver analyseras och fördjupas.
Därför tillkallade regeringen hösten 2010 en särskild utredare, Kent Johansson, med uppdrag att se över de regler som påverkar förutsättningarna för att cykla. Översynens huvudsyfte är att öka cykeltrafiken och göra den säkrare.
I direktiven framgår att utredaren i första hand ska se över de bestämmelser som reglerar planering och utformning av trafikmiljön samt trafikreglerna för cykeltrafik. Men det gäller även förutsättningar för cykelparkering och möjligheterna att ta med cykeln på buss och tåg. Uppdraget ska redovisas senast 1 maj 2012.
Ytterligare initiativ från regeringens sida är det uppdrag som gavs till Trafikverket att i samarbete med Transportstyrelsen och SKL med flera utarbeta en strategi och en handlingsplan för ökad och säker cykling. Bland annat kommer problematiken med cyklisternas belägenhet på två-plus-ett-vägar att analyseras.
Redovisningen av uppdraget kommer att ske i etapper under 2011, och slutredovisning av strategin ska presenteras senast den 1 december 2011. En delredovisning har redan gjorts, den 1 april i år.
Enligt denna är det bland annat viktigt att fortsatt utveckla stödet till cykelplanering, förbättra cykelparkeringar vid busshållplatser, utveckla effektsamband för säkerhetsåtgärder, analysera åtgärder för att påverka vanebilister och utveckla mätning av cykeltrafiken. De två regeringsuppdragen koordineras och kommer att stödja varandra.
Dessutom finns inom Trafikverkets ansvarsområde en nationell cykelsamordnare liksom det nationella planeringsrådet. Förutom dessa två regeringsuppdrag har forskningsöversikten Hållbara städer presenterat sin rapport i mars. Tre av riksdagens utskott har varit uppdragsgivare och fokus har legat på hur hållbara och smarta städer kan se ut i framtiden.
Cykeltrafiken lyfts fram som allt viktigare för hållbara städer. Fru talman! Regeringen tar cykelfrågorna på allvar. I den nationella planen 2010-2021 har avsatts 3,3 miljarder kronor. Merparten, 2,3 miljarder kronor, ingår i länsplanerna för utbyggnad av fler gång- och cykelvägar i landet. Detta är en historiskt stor summa pengar som har avsatts just för cykelfrågor.
Under 2009 och 2010 har det byggts 233 kilometer cykelvägar i landet. Det handlar om nya gång- och cykelvägar och 14 planskilda korsningar. I den nationella planen föreslås att cykelfrämjande åtgärder ska övervägas i varje investeringsprojekt, till exempel vid mittseparering.
Kostnaden ska då belasta det enskilda projektet och gå utöver de föreslagna 950 miljoner kronor som finns i det nationella planförslaget. Ett av de projekt som regeringen satsar på är Sveriges första längre nationella cykelturistled, Kattegattleden. Den kommer att gå mellan Helsingborg och Göteborg.
När den är färdigbyggd blir den en ungefär 35 mil lång bilfri cykelväg och beräknas på sikt generera 125 nya arbetstillfällen. Den statliga finansieringen är 40 miljoner kronor. Fru talman! Många län har valt att lägga delar av sina länspengar på utbyggnad av cykelleder, inte minst för att finna säkra lösningar för cyklister när många större vägar byggs om till två-plus-ett-vägar.
Större fokus måste därför läggas på bättre cykelvägvisning i samspel med kommunerna. I länsplanerna för regional infrastruktur framgår att de allra flesta län har lyft fram cykelfrågorna genom att tydligt koppla de regionala målen till de nationella målen.
I till exempel Sörmland ökar Regionförbundet investeringarna på gång- och cykelåtgärder och satsar på att utveckla cykelturiststråken, vilket kan generera fler arbetstillfällen - precis som med Kattegattleden. Dessutom kommer en regional cykelstrategi att tas fram, och varje kommun kommer att arbeta fram eller uppdatera befintliga kommunala cykelplaner.
Arbetet i Sörmland visar att det är väsentligt att allt arbete för att främja cyklingen sker i samklang med den nationella nivåns mål. Ad hoc-lösningar är inte långsiktigt hållbara. Alltför många cyklister skadas eller avlider i samband med cykling. År 2010 avled 28 cyklande personer och 269 skadades svårt. Men mörkertalet avseende skadade är stort.
Därför finns Stradasystemet, som är hälso- och sjukvårdens register över skadade. Där framgår att 18 000 personer skadades under 2009. Av dessa var 72 procent singelolyckor, vilket är viktigt att notera. Ett antal av dessa olyckor var alkoholrelaterade. Att cykla är i dag nio gånger så farligt som att åka bil.
Jag säger äntligen till alla de åtgärder som tack vare alliansregeringen pågår och föreligger framgent för en ökad säkerhet. Fru talman! Det pågår ett antal forskningsprojekt för ökad säker cykling. Ett av de mest intressanta heter Designmanual för cykelstaden . Det är Kihlborg och Jägerhök som har lagt fram forskningsrapporten. De konstaterar att många planerare och arkitekter har en viktig roll för att öka cyklingen i städer.
Utformningen av stadsmiljön för att få fler att cykla är viktig, men det saknas instrument för att utvärdera värdet av detta. De anser att man ska lyssna till cyklisternas egna berättelser. Fru talman! Cykeln som transportmedel är outstanding på många sätt, inte minst i ett hälsofrämjande perspektiv och ur miljöhänseende. Att cykla till jobb och skola är utmärkt vardagsmotion.
Därför blir jag alltid lika förvånad när rödgröna kommunpolitiker driver frågan om gratis buss för barn och ungdom. Den som förespråkar en renare luft och att livsstilssjukdomar måste förebyggas kan ju inte i samma andetag uppmuntra stillasittande på gratisbussar. Att öka andelen cyklande handlar inte enbart om att bygga cykelbanor utan, inte minst, om att få cyklandet till en god naturlig vana.
Och det måste göras från unga år. Fru talman! För första gången har planering av cykelinfrastruktur ingått i åtgärdsplanen, såväl nationellt som regionalt. Regeringen visar med all önskad tydlighet att ett brett grepp är taget om cykelfrågan. Därför anser utskottet att de nu behandlade motionerna är eller inom en snar framtid kommer att bli tillgodosedda i väsentliga delar. Jag yrkar därför bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner.