Anders Ygeman (S):
Jag började nyss svara på Lars Beckmans förra interpellation. Jag vet inte vad Einstein hade sagt om det, men jag antar att ungefär samma citat hade varit applicerbart. Fru talman! Lars Beckman har ställt tre frågor till mig.
Den första frågan är vilken målsättning jag och regeringen har för att öka tillgången på förutsägbar och planerbar energiproduktion i norra Sverige. Den andra frågan är vilka åtgärder jag avser att vidta på kort sikt för att öka tillgången på planerbar leverans av el i Sverige. Den tredje frågan är vilken beräkning av ökningen av elbehovet i norra Sverige som har skett hos ansvariga myndigheter för att säkerställa att industriprojekt inte försenas på grund av brister i energiförsörjningen.
Jag vill inleda med att påpeka att regeringen fortfarande arbetar utifrån energiöverenskommelsen från 2016, vilken Lars Beckmans parti tyvärr valde att lämna. Därutöver kan jag konstatera att den nordiska elmarknaden är välfungerande med stor nettoexport av el från svenskt håll. Att Sverige kan erbjuda konkurrenskraftiga elpriser är viktigt för alla elförbrukare och helt avgörande för att vi ska vara en attraktiv plats för industrier.
Det är därför glädjande att Sveriges medelstora och stora företag har de lägsta elkostnaderna i hela EU. Vad gäller möjligheten att även i framtiden tillgodose elbehoven i Sverige ser jag flera lösningar, framför allt en utbyggnad av förnybar elproduktion och förstärkningar i transmissionsnäten för bättre elöverföring genom landet. Affärsverket svenska kraftnät har aviserat att man kommer att genomföra stora investeringar i transmissionsnätet framöver.
Investeringarna under perioden 2022-2024 uppgår till totalt 23,3 miljarder kronor. Det kan jämföras med 8,4 miljarder kronor den senaste treårsperioden. Det riksdagsbundna målet om 100 procent förnybar elproduktion till 2040 gäller alltjämt. Det är ett mål och inte ett stoppdatum då kärnkraft ska förbjudas. Min bedömning är att de olika kraftslagen kompletterar varandra.
Genom att öka andelen vindkraft kan vi diversifiera elmixen ytterligare. Lars Beckman betonar planerbarheten i elproduktionen. För mig är det viktigast att Sverige har ett hållbart och kostnadseffektivt system med hög leveranssäkerhet där planerbarhet i elsystemet som helhet kan bidra.
Samtidigt är det viktigt att vara ödmjuk inför utmaningen att planera och bygga ut elnätet när stora projekt plötsligt dyker upp, vilket exempelvis belyses av de stora satsningar som LKAB och H2 Green Steel gör. Det är dock självklart glädjande att Sverige är attraktivt för sådana företag, och regeringen arbetar för att fortsätta möjliggöra stora etableringar där lämpliga förutsättningar finns.
Sådana industrisatsningar kan komma att minska de svenska utsläppen och bidra till stora utsläppsminskningar i andra länder genom exempelvis export av fossilfritt stål. För att ytterligare underlätta det här arbetet tillsatte regeringen i december 2020 en samordnare för samhällsomdaning vid större företagsetableringar och expansioner i Västerbotten och Norrbotten.
Samordnaren ska fungera som en länk mellan berörda aktörer och bidra till att de insatser som görs på nationell, regional och lokal nivå är koordinerade och kompletterar varandra på ett ändamålsenligt sätt. Både Affärsverket svenska kraftnät och Statens energimyndighet arbetar med scenarier för en stor elektrifiering av industri och transportsektor. För att bättre möta det ökande behovet av el har regeringen initierat en nationell elektrifieringsstrategi.
Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering i hela landet. I strategin tar regeringen ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en ökad elektrifiering. En plan för att hantera eventuella hinder för en ökad elektrifiering kommer också att ingå.