Bosse Ringholm (S):
De borgerliga partierna lovade i valrörelsen att se till att Sverige fick fler jobb och att skolan skulle få en hög prioritet, en stor satsning och högre kvalitet i framtiden. Jobben har inte regeringen haft några större bekymmer med, för den tidigare regeringen hade sett till att genom en god ekonomisk politik och en långvarig högkonjunktur förse landet med ett växande antal jobb. Det enda som den borgerliga regeringen har gjort på den punkten är väl snarast att bromsa jobbutvecklingen på sina håll, bland annat i skolan.
Jag är förvånad över att vi nu får rapporter från många kommuner i landet, bland annat från min hemkommun, Stockholms kommun, om att det visar sig att det blir färre lärare anställda därför att de borgerliga majoriteterna inte anslår tillräckligt mycket pengar för de pris- och löneökningar som förväntas komma under året och som belastar skolans kostnader. En undersökning gjord i Stockholms kommun visar att det kommer att handla om ungefär 400 färre lärare.
Det innebär att en del skolor kanske till och med tvingas säga upp lärare under året. Då kan man ställa frågan: Vad var löftet att ordna fler jobb värt när det gäller lärarna? Det blir ju färre jobb. Och inte får eleverna någon högre kvalitet om det i fortsättningen blir färre lärare.
Under den förra mandatperioden och något år dessförinnan, alltså under en femårsperiod, såg Socialdemokraterna till att det anställdes 15 000 fler lärare via ett särskilt riktat statsbidrag till kommunerna. Det har nu lagts in i den allmänna potten, och det kan finnas starka skäl för det, men frågan är vad det finns för garanti för att kommunerna använder dessa nya pengar till att anställa lärare. Det är uppenbarligen så att man i Stockholms stad inte tänker anställa några fler lärare.
Där tänker man banta skolorganisationen, och det blir färre lärare. I stadsdel efter stadsdel i Stockholm som jag besöker upptäcker jag att de planerar för färre lärare till höstterminen. Det är så på många andra håll också. Detta gäller uppenbart inte bara i Stockholm. Det finns andra kommuner som har genomfört skattesänkningar och planerar framtida skattesänkningar. De tänker förmodligen använda regeringens statsbidrag.
Det statsbidrag som var tänkt att användas för nya arbetstillfällen, bland annat i skolan, kommer i många kommuner att användas till skattesänkningar nu när det inte finns någon som helst garanti. I det svar som Jan Björklund har lämnat talas det om helt andra saker än om det som min interpellation handlar om, nämligen hur regeringen kan garantera att vi får fler lärare och mer anställd personal i skolorna i framtiden.
Regeringen har uppenbarligen ingen som helst utfästelse, garantimöjlighet eller möjlighet att säga att det kommer att bli fler lärare i fortsättningen. Det är väl därför Jan Björklund utelämnar det i interpellationssvaret. Det mest intressanta med interpellationssvaret är det som inte står i svaret, det vill säga att regeringen inte kan garantera att det blir fler lärare.
Då är löftet från valrörelsen att det skulle bli fler jobb även i skolan och att eleverna därmed skulle få en bättre utbildning ingenting värt. Att i interpellationssvaret tala om lärarutbildning är väl bra och intressant, men det påverkar inte direkt den här höstens, nästa hösts eller följande hösts skolarbete. Det är ett långsiktigt projekt.
Men det är en realitet att många av våra skolor kommer att ha färre lärare hösten 2007 än de hade hösten 2006, innevarande läsår. Det är ett resultat av den nya regeringens politik där man inte har försäkrat sig om att skolorna i framtiden kommer att få mer resurser och fler personer som jobbar i skolan. Inte minst drabbas de kommuner som har många friskolor.
Dessa har oftast en högre andel icke behöriga lärare. Andelen blir i fortsättningen ännu högre när just den typen av kommuner drabbas av stora nedskärningar på skolans område.