Annika Qarlsson (C):
En konstig höst har det varit. Det kanske är en sak vi faktiskt kan enas om över partigränserna. Efter valet i höstas var det Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet som med 0,02 procent ökat väljarstöd utropade sig till valets segrare.
Sedan har vi haft brutna överenskommelser, sifferbingo, tomma händer och varannandagspolitik som kröntes av att statsministern utlyste nyval. Det är ett historiskt misslyckande. Besked som vi var många som efterlyste i höstens valrörelse - vilka som skulle regera ihop och om vad - har vi i alla fall fått nu när vi alla förbereder oss för nyval.
Jag kan konstatera att i varje utgiftsområde står S, MP och V för en mer expansiv politik än Alliansen. Så även här, men varje krona som de ger mer än vi gör har de skickat räkning på till ungdomarna och landsbygden genom höjda arbetsgivaravgifter och kilometerskatt. Herr talman! 340 000 fler har ett jobb att gå till jämfört med 2006 när vi tog över.
Trots det möts fortfarande många unga, nyanlända, funktionsnedsatta och de som varit arbetslösa länge av stängda dörrar till arbetsmarknaden. Det är tydligt att fler reformer behövs. Centerpartiet fortsätter driva på för att hela Sverige ska växa och för att alla ska ha chans att få ett jobb. Små och medelstora företag är jobbmotorn runt om i hela Sverige.
Fyra av fem nya jobb skapas där, nya jobb som lägger grunden för ett minskat utanförskap och mer skattekronor som kan användas till omsorgen om de gamla och till skolan för de unga. Viktigast för att det ska bli fler jobb är villkoren för de små och medelstora företagen och att minska kostnaderna och regelkrånglet, för det är där och då som jobben växer fram. Sverige byggs starkt genom att fler har arbete. Alliansens mål är att alla som vill och kan arbeta ska ha ett jobb att gå till.
Målet är 5 miljoner i arbete 2020. Olika åtgärder är viktiga komplement, men kärnan i Alliansens politik är fler jobb. Att det går allt bättre i vår omvärld börjar nu få genomslag också i Sverige. Den svenska exporten har hämmats under många år men kommer att öka. Det har varit hushållens konsumtion som hållit Sverige på fötter. Jobbskatteavdraget har genom åren varit en viktig faktor i det.
I dag har Sverige jämfört med övriga EU-länder både det högsta arbetskraftsdeltagandet och den högsta sysselsättningsgraden, men också samtidigt en hög arbetslöshet. Det beror på att fler människor står nära arbetsmarknaden i dag, i stället för att gömmas och glömmas som under regeringen Persson.
Det krävs en fortsatt satsning på åtgärder med stimulerande effekter på arbetsutbudet och efterfrågan på arbetskraft. Genom allianspartiernas samlade åtgärder kommer hushållens ekonomi att fortsätta stimuleras och trösklarna sänkas än mer, till gagn för dem som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Herr talman! Regeringens nedröstade budgetförslag hade inriktning på tillfälliga platser.
Fokus skulle med den inriktningen ha skiftat från full sysselsättning till insatser som riskerar att flytta människor bort från arbetsmarknaden. Regeringen hade skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster med drygt 40 gånger så mycket som deras små, små satsningar på företagande. Att strama åt efterfrågan och samtidigt försämra förutsättningarna för att anställa hade allvarligt hotat tillväxten på jobb.
De jobb som hade förväntats slås ut skulle i stället ersättas av traineeplatser, nygamla garantier och tillfälliga utbildningsinsatser. Utskottet noterar att även regeringen själv i budgetpropositionen uttrycker att: "De skatteförslag som lämnas och aviseras i denna proposition kommer att bidra till att sysselsättningen och BNP dämpas något."
Den utredning som skulle se över hela Arbetsförmedlingens verksamhet som vi tillsatte i februari har nu ställts i vänteläge. Utredaren är sparkad, och nytt uppdrag är aviserat, fast vi har inte sett något. Det där med att överväga vilka delar som kan utföras bättre av någon annan än Arbetsförmedlingen är tydligen inget för den nuvarande regeringen.
Arbetsförmedlingen, som under decennier varit den myndighet som haft lägst förtroende, får alltså inte granskas. Det är en stor besvikelse. Herr talman! Vad blir det då med alliansbudget i stället? Det finns en rad incitament kvar för arbetsgivare att anställa den som står långt från arbetsmarknaden.
Flera insatser för att fortsätta bredda vägarna till jobb finns med: tidiga insatser för den som löper störst risk att bli långtidsarbetslös, en förstärkt matchning med utökade arbetsgivarkontakter och programinsatser tidigt för långtidsarbetslösa, till exempel praktik och förstärkt förmedlingsstöd. Ett nytt förslag från oss är matchningsanställningar för dem som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden.
Det är en kombination av handledning och kompetensutveckling, som ett komplement till sysselsättningsfasen i jobb- och utvecklingsgarantin. Allianspartierna vill även på sikt ge Samhall möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar inom ramen för sitt grunduppdrag. Vi vill också öppna yrkesintroduktionsanställningar för långtidsarbetslösa. Det är viktigt att få en andra chans och kunna fullfölja gymnasiestudier, frivilligt.
Vi gör en folkhögskolesatsning som ska motivera unga att återuppta tidigare studier och komplettera sin grundskole- eller gymnasieutbildning. Arbetsträning och förstärkt arbetsträning samt det anordnarbidrag som följer med dessa aktiviteter ska införas som insatser inom jobbgarantin för unga. Vi ger också möjlighet för Arbetsförmedlingen att inom befintlig ram ge deltagare vid studiemotiverande folkhögskolekurser möjlighet att studera vidare på folkhögskolans allmänna kurs. Herr talman!
På område efter område berättar nu regeringspartierna om allt som kunde ha blivit. Det de inte berättar är vem som skulle betala. Notan tänkte de inte ta själva, utan det var jobbskaparna, ungdomarna och landsbygden som skulle stå för fiolerna. Så blir det nu inte. Alliansens budget är den som gäller, med fokus på förutsättningar för riktiga jobb för fler i stället för åtgärder och låtsasjobb. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.