Isabella Lövin (MP):
Jessica Rosencrantz har frågat mig om regeringen avser att gå vidare med förslaget om att införa böter eller en sanktionsavgift för ringa nedskräpningsförseelse. Vidare har hon frågat mig om jag avser att gå vidare med förslaget om att införa en sanktionsväxling för nedskräpningsförseelse och ringa nedskräpningsförseelse. Jessica Rosencrantz har också frågat mig vilka andra åtgärder jag avser att vidta för att minska nedskräpningen.
Jag och regeringen är medvetna om och ser allvarligt på de miljöskador som orsakas av nedskräpning och är därför angelägna om att minska nedskräpningen och dess negativa effekter på miljön. Det gäller även de skador som kan härledas från ringa nedskräpning och ringa nedskräpningsförseelse. Sommaren 2020 genomfördes en nationell skräpmätning under en vecka i juni i Sverige.
Vid mätningen hittades 35 miljoner skräpföremål, varav ungefär 22 miljoner var fimpar. Dessa fimpar hade troligtvis slängts en och en. Regeringen och samarbetspartierna Centerpartiet och Liberalerna enades i januariavtalet om att minska utsläppen av mikroplast.
Plastskräp, vilket inkluderar plastskräp som kommer från ringa nedskräpning, är den största källan till mikroplast i haven, men plasten är också ett material som generellt inte materialåtervinns i tillräcklig utsträckning.
Som ett resultat av det tillsattes två utredningar, vilket resulterat i betänkandet Skatt på engångsartiklar och en promemoria med förslag på genomförande av EU:s engångsplastdirektiv och andra åtgärder för en hållbar plastanvändning. Utredningen om skatt på engångsartiklar ansåg att det vore lämpligt att se över möjligheten till sanktionsväxling för nedskräpningsförseelse.
Utredningen lämnade dock inget konkret förslag för regeringen att ta ställning till i den frågan. Nedskräpningsförseelser begås som huvudregel av privatpersoner. Även om det inte är omöjligt att införa miljösanktionsavgifter som ska tas ut av privatpersoner finns det svårigheter med sådana bestämmelser eftersom tillsynsmyndigheten inte har samma befogenheter som poliser.
Det gäller till exempel möjligheten att hålla kvar någon på platsen och kräva att en person identifierar sig. Redan i dag har polisen möjlighet att förordna ordningsvakter för att upprätthålla den allmänna ordningen, vilket kan innefatta även nedskräpning. Ordningsvakter kan dock inte utfärda förelägganden om ordningsbot, utan det kan endast poliser och åklagare samt tjänstemän vid Tullverket och Kustbevakningen göra.
Det är i dag således en uppgift för de rättsvårdande myndigheterna. Om det skulle vara önskvärt att ändra den ordningen skulle det krävas en djupare analys av vilka konsekvenser det skulle innebära. Varken en sådan analys eller ett konkret förslag lämnades av utredningen om skatt på engångsartiklar.
Frågan om sanktioner angående ringa nedskräpningsförseelse har setts över även av den andra utredningen i Miljödepartementet i samband med genomförandet av EU:s engångsplastdirektiv. Förslaget från utredningen innebär att nedskräpningsförseelse från och med den 1 januari 2022 ska kunna medföra straffansvar även om gärningen är ringa.
Det innebär att den som skräpar ned med exempelvis en fimp, en snuspåse eller ett godispapper kan komma att dömas till penningböter. I samband med genomförandet av engångsplastdirektivet lämnades - utöver förslaget som gäller nedskräpningsförseelse - flera förslag som syftar till att minska nedskräpningen.
Bland annat föreslås en nedskräpningsavgift för de produktkategorier som är vanligast förekommande vid nedskräpning i Sverige. Utredningen föreslår även att det införs ett krav om att producenter ska lämna information, vilket innebär att den som säljer och tillverkar produkter som omfattas av kravet ska informera konsumenter om produkternas miljöpåverkan.
Utredningen föreslår också i linje med engångsplastdirektivet att pantsystemet för plastflaskor ska utökas och att alla dryckesbehållare ska ha korkar som sitter fast under hela produktens användningstid. Dessutom föreslås krav om att plastprodukter som ofta förekommer vid nedskräpning ska märkas med hur de bör hanteras som avfall och att de innehåller plast.
Utöver redan nämnda åtgärder föreslås också att producenterna ska upprätta ett insamlingssystem för fimpar. Utredningen föreslår också att mängden skräp i Sverige ska mätas vart tredje år, vilket möjliggör att följa upp effekterna av förslagen. Alla dessa förslag är nu på remiss till den 15 mars. Därefter ska remissinstansernas synpunkter beaktas innan regeringen tar ställning i frågan.
Engångsplastdirektivet ska vara genomfört senast den 3 juli 2021.