Ilona Szatmári Waldau (V):
Jag yrkar bifall till Vänsterpartiets reservation: att riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motion 1760 om att regeringen bör utreda hur ägardirektiven för Akademiska Hus kan ändras för att aktivt främja studenters ideella engagemang genom att uppnå minskade hyreskostnader för studentkårerna.
Akademiska Hus har till uppgift att äga, utveckla och förvalta fastigheter vid landets universitet och högskolor, vilket såklart även omfattar många studentkårer. Ungefär 80 procent av Akademiska Hus hyresgäster är statliga. De flesta är lärosäten.
Trots att Akademiska Hus ska betraktas som en stödfunktion för lärosätena och hela högskolesektorn gjorde bolaget 2017 en vinst på 6,45 miljarder kronor, och man gjorde en vinstutdelning på 1,63 miljarder kronor. År 2015 tog regeringen ut 6 1⁄2 miljard extra utöver den ordinarie vinstutdelningen, på ungefär 1 1⁄2 miljard.
Totalt var det alltså 7 miljarder kronor. Det är överhyror som våra lärosäten betalat. Lärosäten är myndigheter som befinner sig på samma plats och i samma lokaler under en lång tid. Trots det hyressätter Akademiska Hus, på uppdrag av regeringen såklart, lokaler till lärosäten utefter en standard som är anpassad för bolag som är utsatta för konkurrens. Men lärosätena kan inte jämföras med bolag.
Bolag har oftast en verksamhet som enkelt kan välja lokaler på en fri marknad. Det kan inte våra lärosäten. Akademiska Hus hyressättning drabbar också många studentkårer. För att kunna vara nära och finnas till hands för studenterna måste kårerna ligga inom lärosätenas områden, vilket innebär att de ofta måste hyra av Akademiska Hus. En del hyr direkt av bolaget.
Andra har möjlighet att hyra i andra hand och få subventionerade hyror av sina lärosäten. Det innebär att kårerna hamnar i en beroendeställning gentemot sina lärosäten. Det är en situation som försvårar för våra studentkårer att utföra sitt arbete. Vänsterpartiet menar att det inte är rimligt att kostnader för hyror hos Akademiska Hus utgör en så stor del av lärosätenas och kårernas kostnader som i dag.
Förra veckan träffade jag företrädare för några studentkårer. Även om just de studentkårerna själva äger eller hyr sina kårhus av andra hyresvärdar har de sektioner som hyr både av Akademiska Hus och av andra. Hyran för Akademiska Hus lokaler går upp med 18 procent, men hyran för de egna lokalerna ligger i stort sett stilla.
Självklart försvåras verksamheten för de sektioner som hyr av Akademiska Hus när budgeten äts upp av skenande hyror. Alternativet är att säga upp lokalerna och inte längre finnas där studenterna finns, något som naturligtvis försvårar den studentfackliga verksamheten väsentligt. Jag vill återkomma lite grann till Akademiska Hus vinst.
Den är ca 6 1⁄2 miljard, varav 1,6 miljarder går direkt till statskassan. Akademiska Hus uppgift borde vara att underlätta för högskolor, universitet och studentkårer att bedriva sin verksamhet, inte att dra in pengar till statskassan.
För ett par år sedan ställde Vänsterpartiets Linda Snecker en interpellation till dåvarande forskningsminister Helene Hellmark Knutsson om Akademiska Hus och hyreskostnaderna och fick då svaret att universitet och högskolor blir ekonomiskt kompenserade för marknadshyror. För mig blir det en ganska konstig snurr.
Staten sätter en hög hyra för en annan del av staten på grund av att vi har en hetsande bostadsmarknad som helst av allt vill ha marknadshyror. Statens pengar mår inte bäst av att snurra runt mellan olika myndigheter. Åter till studentkårerna, som alltså tvingas hyra av Akademiska Hus och betala en överhyra till staten.
Kompenseras studentkårerna för denna överhyra, eller hamnar de än en gång i beroendeställning till de lärosäten som de ska granska? Kårerna är studenternas fackföreningar och är redan tillräckligt beroende av lärosätena med den finansieringsmodell som har införts och som vi har i dag. Fru talman!
Riksrevisionen konstaterar i sin rapport att ytterligare arbete med kundrelationer är nödvändigt på grund av att den efterutdelning som bolagets bolagsstämma beslutade om 2015 förorsakade en omfattande kritik från flera lärosätesföreträdare och ledde till försämrade förutsättningar för en affärsmässig relation till lärosätena. Det är ingen lätt mening som Riksrevisionen har skrivit, men så står det.
Den mening jag just nämnde visar att den extra utdelningen på 6 1⁄2 miljard skaver hos lärosätena och borde ha använts till att justera hyror, inte till vinster. Meningen visar också på det som är snett med Akademiska Hus: talet om kundrelationer och affärsmässiga relationer, som om Akademiska Hus vore vilket kapitalistiskt bolag som helst och lärosätena kunder på en konkurrensutsatt marknad.
Här ligger feltänket med Akademiska Hus. Akademiska Hus och lärosätena borde arbeta tillsammans för så låga hyror och kostnader som möjligt, inte utgå från lärosätena som kunder. Riksrevisionens rekommendation att Akademiska Hus ytterligare bör förstärka sitt arbete med att skapa incitament för sänkta kostnader för bolaget och lärosätena måste också innebära att Akademiska Hus ser över sin hyressättning.
Regeringen borde se över ägardirektiven till Akademiska Hus, för lärosätenas och studentkårernas bästa.