Hillevi Larsson (S):
Om vi tittar på Europa ser vi att Sverige inte är det land i Europa, eller ens i EU, som har den lägsta arbetslösheten. Vi kan se att både Norge och Österrike har omkring 4 procent, och till exempel Tyskland ligger också bra till. En del av de sydliga länderna märker ut sig, såsom Grekland och Spanien, men är det verkligen de länderna vi ska jämföra oss med?
Har vi inte högre ambitionsnivå än så? I dessa länder är ju krisen som djupast. Jag tycker att vi ska sätta ribban högre. Regeringen ägnar alldeles för mycket tid åt att tala om hur bra vi är i Sverige, hur bra vi klarar arbetslösheten. Det hade varit mycket mer konstruktivt att se vad vi i Sverige kan göra i stället för att bara skylla på krisen och säga att vi klarar oss bra i förhållande till andra länder.
Vi behöver göra någonting på hemmaplan. Det finns en del felsatsningar, satsningar som uppenbarligen inte fungerar. Restaurangmomsen, även kallad krogmomsen, har inte lett till de effekter som det sades att det skulle leda till. Det är stor osäkerhet om huruvida den satsningen över huvud taget lett till jobb. Visst har det blivit lite fler jobb, men frågan är om det beror på den satsningen.
Det tvistar experterna om, och även om det skulle vara så är det fråga om dyra jobb, jobb som kostar över 1 miljon. Finns det inte bättre satsningar att göra? Vi kan även se på halveringen av arbetsgivaravgiften för yngre arbetslösa. Den hade möjligtvis kunnat få effekt om det handlat om nyanställningar, det vill säga om man anställde en ny person yngre än 26 år skulle man få tillskottet.
Då kanske man hade kunnat få en sänkning av ungdomsarbetslösheten. Så ser dock systemet inte ut, utan det bygger på att alla som har yngre anställda får en halvering av arbetsgivaravgiften, även de som redan har många anställda, till exempel McDonalds som klarar sig bra redan som det är. Effekten av detta blir att de gör en större vinst. Det kommer inte de yngre till del. De får inte bättre löner och arbetsvillkor.
Jag tycker att man ska titta på de miljardsatsningar som regeringen gjort och som man säger ska leda till fler jobb och i stället satsa pengarna på en aktiv arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik. Det finns mycket forskning som säger att det leder till att ungdomar, och även äldre, har större chans att få jobb.
Det enda problemet i Sverige är inte att vi har många arbetslösa, även om det naturligtvis är ett gigantiskt problem, utan vi har också problemet att arbetsgivarna inte får rätt arbetskraft. Trots att vi har så många arbetslösa, trots att arbetslösheten ökar, misslyckas vart femte tillfälle, var femte gång som arbetsgivarna söker personal misslyckas de eftersom de inte hittar rätt kompetens.
Därför är det här man ska gå in. Här finns möjligheter till jobb. Tänk om vi kunde tillsätta dessa arbeten. Vi måste se till att satsa på utbildning, för det är just det som saknas. Ser man över hela regeringspolitiken minskar anslagen till utbildning på alla nivåer. De måste i stället öka. Något måste också göras åt byråkratin.
Vi har kunnat se att Arbetsförmedlingen, alltså alla arbetsförmedlingar i landet, tvingats lämna tillbaka 18 miljarder sedan regeringen fick makten, eftersom vi har ett stelbent regelsystem. Om vi öppnade för reguljära utbildningar som Arbetsförmedlingen kunde förmedla till arbetslösa skulle de kanske kunna ta de jobb som vi nu inte kan tillsätta - vart femte jobb. Där borde pengarna satsas i stället för att ge bidrag till storföretagen, vilket inte resulterar i jobb.