Jörgen Hellman (S):
Jag kommer att tala om detta ärende. Vi får inte glömma att en viktig del av den ekonomiska politiken och den svenska modellen är skattepolitiken. Skattepolitiken är främst till för att finansiera den gemensamma välfärden och olika samhällsfunktioner. I denna kammare debatteras det mycket om utgifter och skatteinkomster, men det finns också skatteutgifter.
Många åhörare undrar nog vad en skatteutgift är. Det är en avvikelse från normen i ett skattesystem, det vill säga en avvikelse från ursprungsskattesatsen. Ett exempel, fru talman, är momsen, som är 25 procent i vårt land, men vi har avvikelser för livsmedel, där den är 12 procent. På andra områden kan momsen ligga på 6 procent.
Denna avvikelse är en skatteutgift. I dag behandlar vi skrivelsen från regeringen som analyserar dessa skatteutgifter. De ska analyseras på samma sätt som andra utgifter. I årets skrivelse analyseras två enskilda skatteutgifter: en generell nedsättning av egenavgiften och en skattereduktion för ROT-arbeten.
Även effekterna av reformen Bränslebytet gås igenom. Redovisningen av skatteutgifterna inleddes i samband med att budgetprocessen infördes i mitten av 1990-talet. Skattesystemet är just nu mycket komplicerat, med olika särregler, undantag, avdrag och skatteavdrag.
Genom skattereformen 1990-91 uppnåddes en förenkling, men sedan dess har skattesystemet blivit mer och mer komplicerat. Inte minst borgerliga företrädare har varit duktiga på att införa skatteavdrag och särregler. Regeringen avser att i större utsträckning förtydliga och förklara väsentliga förändringar i skatteutgiftsprognoserna i förhållande till tidigare prognoser.
Regeringen prövar löpande både nya och existerande skatteutgifter mot de skattepolitiska riktlinjerna och ramen för budgeten. Ibland riktas det från borgerliga partier kritik mot hur redovisningen beräknas. Detta är naturligtvis ett sätt att flytta fokus i debatten.
Historien är att det var ett stort underskott i statens budget när vi övertog regeringsmakten. Med hjälp av besparingar och skattehöjningar har vi nu nått ett stort överskott i statens finanser. Den tidigare regeringens bärande idé var att oberoende av vad man har för samhällsproblem går de att lösa endast genom att sänka skatten.
Vi har tagit bort ineffektiva skatteundantag som till exempel arbetsgivaravgiften för unga. Tvärtemot vad de borgerliga partierna sa, att ungdomsarbetslösheten skulle öka, har den drastiskt sjunkit. Visst har vi också höjt en del skatter, men vi var tvungna att göra det för att få ordning och reda i statsbudgeten.
Nu har vi återigen överskott i statens finanser. Dagens regering har bytt inriktning. Vi har gått från skattesänkningar till att fler ska vara i arbete. Det är mer än 250 000 personer fler som jobbar nu än när den tidigare regeringen styrde.
Vi har gått ifrån passivitet i klimat- och miljöfrågor, och vi har slutat att jäklas med pensionärerna. Vi har snart avvecklat hela straffskatten för pensionärerna. Fru talman!
Skattekvoten, det vill säga skatternas andel av bruttonationalprodukten, är i dag 43,2 procent. På 1990-talet var den 52 procent, och det sista året under den första mandatperiod då Reinfeldt styrde var skattekvoten 45,5 procent. Nu är den alltså 43,2 procent.
Så ser skattedebatten inte riktigt ut när man läser tidningarna. Vårt parti har inte för avsikt att drastiskt ändra skatternas andel av bnp. Redovisning av skatteutgifter 2018 Däremot behövs det avslutningsvis, fru talman, ett nytt skattesystem. Det finns som sagt ett avdragssystem i skattesystemet, så det är klart att det behövs en översyn.
Men grunden för detta måste naturligtvis vara att vi måste kunna klara finansieringen av skola, sjukvård och äldreomsorg, och vi ska kunna finansiera tryggheten via polis och försvar.
Skattedebatten skulle också må bra av att det vägdes in att regelförenklingar ändå måste balanseras mot kontrollbehov för att motverka illojal konkurrens, ekobrott, skattebrott och terroristfinansiering. Vi socialdemokrater har faktiskt också sänkt skatten. Vi skulle ha sänkt pensionärsskatten 2015, men den skattesänkningen blåste Sverigedemokraterna landets pensionärer på.
Vi kom igen och tog ett första steg 2016, och vi har snart tagit bort skatteskillnaden mellan ålderspensionärer och löntagare. Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.