Christina Örnebjär (L):
Jag och Liberalerna står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till Liberalernas reservation 6 samt den alliansgemensamma reservation 2, som det redan tidigare yrkats på. Civilsamhället, den tredje sektorn, idéburen sektor, ideellt arbete, social ekonomi - kärt barn har många namn. Det här representerar ett engagemang som är sprunget ur viljan att förändra och skapa bättre livsvillkor.
Många av oss som sitter här i kammaren är engagerade i många föreningar inom allt från det lokala, såsom idrotten, till det nationella och internationella, som exempelvis Röda Korset. Allt handlar om enskilda människor och organisationer som bidrar till samhällsutvecklingen med sitt engagemang, oftast på fritiden och oftast helt utan betalning. Utan det här engagemanget skulle samhället stanna. Att vara med i en förening bidrar till en meningsfull fritid, vare sig man är gammal eller ung.
Föreningslivet är också en skola i demokrati. Utan det ideella arbete som utförs av alla lokala föreningar runt omkring, alla volontärer och alla våra samfund vore det hart när omöjligt att genomföra olika typer av arrangemang, att utveckla bygder och att stötta såväl ungdomar som äldre. Det lönar sig i längden, både socialt och ekonomiskt, att det offentliga värnar föreningslivet och det civila samhället.
Många här har pratat om hösten 2015, herr talman, och hur viktigt det civila samhället och det frivilliga arbetet var då. Ja, det var oerhört viktigt, och det är fortsatt oerhört viktigt. Det är inte så att behovet upphörde efter att gränsen stängdes. Varje dag i varenda kommun runt om i Sverige finns föreningar och enskilda som gör stordåd. Vi har Hitta Hem i min egen kommun Kumla.
Det är en förening som ser till att de som har kommit som ensamkommande och av olika anledningar är hemlösa nu får någonstans att bo. Det var engagerade människor som tog initiativet och ville göra skillnad. Herr talman! År 2015 frågade man i en undersökning unga i åldern 16-25 år om de upplevde att de fick vara tillsammans med vem de ville. 87 procent svarade att familjen inte styrde deras val av partner.
Det kan ju låta bra med 87 procent, men betänk då att det samtidigt innebär att 13 procent har en familj som uppenbarligen styr deras val. Det är också stora skillnader mellan unga med svensk bakgrund och unga med utländsk bakgrund. Endast 69 procent av dem med utländsk bakgrund upplever att de får vara tillsammans med vem de vill. För dem med svensk bakgrund är siffran 93 procent. Det handlar om tiotusentals unga människor.
En undersökning från 2009 säger att det är 70 000. Utredningen om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap uppskattar att minst 250-300 personer under 2011 upplevde en akut eller ganska akut risk att bli gifta mot sin vilja. Det är viktigt att synliggöra det hedersrelaterade våldet och förtrycket i samhället och att följa utvecklingen. Det saknas återkommande undersökningar om omfattningen av det hedersrelaterade våldet och förtrycket.
Liberalerna har krävt en nationell kartläggning. I februari 2017 gav regeringen Socialstyrelsen i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Det är välkommet, för det har saknats. Vi tycker att detta borde göras ofta, med jämna mellanrum, så att man kan studera utvecklingen över tid.
De frivilliga organisationer som arbetar med att synliggöra hedersrelaterat förtryck, bilda opinion, sprida kunskap och stötta enskilda gör otroligt viktiga insatser. Därför behövs det ökade resurser för stöd till sådana organisationer. Samverkan och samarbetet mellan det offentliga och civilsamhället behöver förstärkas. Vi liberaler vill också se mer stöd till det som vi kallar för förortens feminister, den feministrörelse som har vuxit fram i utsatta områden.
Det innebär helt klart särskilda utmaningar att ifrågasätta just hederstänk i de sociala miljöer där detta är särskilt vanligt. På samma sätt är det också avgörande att offentliga medel aldrig används för att ge stöd till organisationer som motarbetar demokratiska principer och jämställdhet. Organisationer som accepterar hedersrelaterad brottslighet ska inte ha offentliga bidrag.
Det civila samhället spelar en viktig roll, inte minst när det gäller att främja nyanländas väg in i det svenska samhället. Det bidrar till nya kontakter. Det bidrar till nya mötesplatser. Och det är en omistlig del av vårt samhälle. Här ska det offentliga samverka och bidra med finansiellt stöd till civilsamhället för integrationsinsatser. På kommunal nivå ser vi liberaler gärna att en integrationspott för mindre och enklare aktiviteter avsätts till föreningar och skolor.
Civilsamhället - där ingår också studieförbunden, som ligger mig väldigt varmt om hjärtat - spelar en viktig roll när det gäller att bidra till verksamheter som ger unga färdigheter för framtiden och för livet. När de svenska folkrörelserna växte fram betonade de alla väldigt starkt just behovet av folkbildning. Det var genom litteratur och genom studier som individen skulle skaffa sig verktyg för att ta ökat ansvar för sig själv, för andra och för samhället.
Folkbildningen har alltsedan dess genom sin särart spelat en viktig roll för att höja just kunskapsnivån i samhället. Genom att den är fri och genom att den är frivillig når den också och lyfter människor som kanske inte annars hade kommit i kontakt med det vanliga formella utbildningssystemet. Framför allt hade de inte kommit till sin rätt. Ett exempel på hur folkbildningen framgångsrikt förbereder unga gäller de med intellektuell funktionsnedsättning som kommit till arbete och studier genom kulturcollegemodellen.
Kulturcollegemodellen har jag många gånger stått och pratat om här i talarstolen, och förmodligen kommer jag att fortsätta att prata om den, för detta är någonting som jag är oerhört stolt över. Det sker på lokal nivå, och jag tycker att det borde finnas på fler ställen. Det är också någonting som vi liberaler har drivit många gånger i våra budgetar. Jag började med att ge ett antal synonymer till det som vi pratar om - det engagemang som i mångt och mycket fungerar som ett kitt mellan oss. Förening betyder just det: att förena.
Det är någonting som vi verkligen behöver mer av i hela samhället.