Jakop Dalunde (MP):
Dagens debatt om flyget handlar huvudsakligen om två frågor, dels flygets allmänna förutsättningar och konkurrenskraft i ljuset av att dess utsläpp som påverkar klimatet måste minska, dels Bromma flygplats framtid. Jag tänkte börja med det allmänna. Flygtrafiken ökar i dag kraftigt och därmed dess utsläpp.
Med nuvarande ökningstakt kommer svenskarnas flygresor att orsaka större klimatutsläpp än dagens samlade biltrafik. För Miljöpartiet är det av största betydelse att flyget, precis som alla andra transportslag, betalar sina miljökostnader och minskar sin miljöpåverkan.
Varken nuvarande utsläppshandel, teknikutveckling eller satsningar på bland annat gröna inflygningar räcker för att minska klimatpåverkan. Vi vill därför skapa rättvisa spelregler och förbättra konkurrenskraften för de miljövänliga alternativen genom utbyggnad av höghastighetståg, bekväma nattåg och tågcharter i Europa. Herr talman!
Det är inte rimligt att flyget inte står för sina egna kostnader för klimatpåverkan. Det är inte rimligt att flyget slipper den skatt och moms som andra trafikslag betalar och att så många flygplatser och flyglinjer subventioneras med skattemedel. Flyget betalar i motsats till biltrafiken varken koldioxidskatt eller energiskatt.
I teorin ska flyget betala för sin klimatpåverkan genom EU:s utsläppshandel, men eftersom det systemet har havererat är priset i dag i praktiken rent symboliskt. För övrig klimatpåverkan betalar flyget noll och ingenting.
Länder som Storbritannien, Frankrike, Österrike och Tyskland har sedan flera år en flygskatt. Det vore en tänkbar lösning även för Sverige. Många skulle hellre ta tåg än flyg.
En vanlig fråga som uppstår när jag möter medborgare är: Hur kommer det sig att det dyrare att välja tåg? Det borde ju vara billigare att välja det som är bättre för miljön. Det är en bra fråga. En annan bra fråga är varför den förra regeringen gjorde det dyrare att ta tåget genom att höja banavgifterna för tåget och vägrade låta flyget betala för sin klimatpåverkan.
Detta var och är en orimlig och oansvarig politik. Miljöpartiet menar att det ska vara tvärtom: De klimatsmarta valen ska vara de billigaste. Vi behöver därför satsa mer på tågtrafiken men också låta flyget betala för sig. Herr talman! Vissa säger att teknikutvecklingen kommer att lösa problemen med flygets klimatpåverkan.
Visst kommer teknikutvecklingen att vara en del av lösningen, och vi ska arbeta för att främja teknikutvecklingen och för att den ska implementeras. Men låt oss komma ihåg att tidsperioden från att en ny generation flygplan börjar utvecklas till det sista flygplanet av denna generation pensioneras är ca 50 år.
Hur mycket teknikutveckling vi än ser kommer det att ta många decennier innan de framtida miljösnåla flygplanen utgör en majoritet av flygflottan. Den tiden har vi inte, herr talman. Forskarna är eniga om att utsläppen måste börja vända nedåt inom några få år.
Även om teknikutvecklingen gör att de nya flygplanen har marginellt lägre klimatpåverkan äts den förbättringen upp av den ökade trafikvolymen. Därför måste vi lösa problemen med fler verktyg än teknikutveckling. Herr talman!
Regeringen är överens om att miljöskatternas styrande effekt ska öka och att transportsektorn i sto ̈rre utstra ̈ckning a ̈n tidigare ska bidra till att nå miljö- och klimatmålen. Planeringen av transportinfrastrukturen ska baseras på behovet av energieffektiva och hållbara transporter. Regeringen har därför tillsatt en samordnare som ska utreda framtiden för Bromma flygplats.
Bedömningen av flygtrafikens utveckling ska ske utifrån underlag från Trafikanalys och utgå från framtida trafikutveckling för andra transportslag såsom utbyggnad av höghastighetståg. Man ska också se över de legala, ekonomiska och praktiska förutsättningarna för att avveckla Bromma flygplats och i stället överföra kapacitet till Arlanda och andra närliggande flygplatser och till tåg. Herr talman!
Ca 90 procent av trafiken på Bromma är inrikestrafik. Det är resor som till stor del inte skulle behöva göras med flyg. Med ett bra nationellt järnvägsnät skulle tåget kunna ersätta mycket av Stockholms inrikesflyg till och från södra Sverige.
Men även i framtiden kommer vi att behöva inrikesflyg på de längre sträckorna, framför allt till och från norra Sverige där flyget i dag och i framtiden spelar en viktig roll. Detta kommer att vara möjligt även om vi lägger ned Bromma flygplats, framför allt genom att vi flyttar trafiken dels till tåg, dels till Arlanda och andra flygplatser i närheten av Stockholm.
Vi bedömer att det är möjligt eftersom det under nästan alla dygnets timmar finns gott om kapacitet på Arlanda för ytterligare trafik. Det är endast under peaktid två gånger per dygn som Arlanda är nära kapacitetstaket.
Genom en bättre och mer marknadsanpassad prissättning av slottiderna skulle trafiken kunna spridas ut över dygnet mer ekonomiskt effektivt och till en betydligt lägre kostnad än att ha hel extra flygplats bara för att hantera denna lilla marginaltrafik.
Dessutom ska vi komma ihåg att 14 av Brommas 17 destinationer redan trafikeras från Arlanda, och man skulle kunna hantera en stor del av ökningen genom större flygplan snarare än genom fler avgångar. Herr talman! Det är min bedömning att det vore mer effektivt att flytta trafiken från Bromma till tåget och till Arlanda och andra flygplatser.
En utredning har tillsatts för att se över om det är möjlighet att genomföra. Om utredningen landar i att vi kan planera för att så småningom lägga ned Bromma skulle vi ha gott om tid att hantera de många utmaningar och frågor som jag tror att oppositionen kommer att nämna i dagens debatt.
Då har vi möjlighet att minska klimatutsläppen, bygga ut järnvägen och möjliggöra fler än 50 000 nya bostäder i en del av Sverige som verkligen behöver nya bostäder. Jag yrkar därför bifall till reservation 2.