KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anne-Marie Ekström (L):
Jag tackar finansministern för svaret. Det är glädjande att finansministern i klartext säger att vissa problem med skatter som påverkar alla ideella föreningar ska ingå i den utredning som ska tillsättas om idrottens skattesituation. Det är ett steg i rätt riktning. Men varför sade inte finansministern detta för en månad sedan vid vår interpellationsdebatt om skatter inom idrotten?
Då fick jag ett svar som var tämligen luddigt. En utredning skulle tillsättas och direktiven var på gång. Men det framgick inte klart hur andra ideella föreningar skulle behandlas i den. Svaret lät ungefär som att om det dök upp frågor som inte bara berörde idrotten skulle utredningen få utreda och lämna förslag i dessa frågor. Herr talman!
När jag ville ha förtydliganden och förklaringar av finansministern valde finansministern att inte svara över huvud taget. Eftersom jag inte var nöjd med svaret, eller kanske hellre med frånvaron av svar, återkommer jag. Om jag hade fått ett mer tydligt svar hade kanske både min och finansministerns tid kunnat sparas och vi hade sluppit den här debatten i dag. Herr talman!
Vi får aldrig glömma bort att scoutföreningar, idrottsföreningar och andra ideella föreningar gör ett fantastiskt arbete för att ge en meningsfull fritid och fostran åt barn och ungdomar. I förra veckan var jag ute på stan i Borås och gick runt med polisen under skolavslutningskvällen. Den syn som mötte mig var inte alltför upplyftande.
Många ungdomar, alltför unga, drack öl och annan alkohol. Inom parentes kan jag säga att de flesta ölburkar som polisen hällde ut var av danskt eller tyskt ursprung. De ideella föreningarna behövs verkligen som en positiv företeelse i samhället. De som ägnar sig åt ideell verksamhet gör en viktig samhällsinsats antingen det är en idrottsförening eller en scoutkår. Herr talman!
Bidragen från stat och kommun till ideella föreningar har minskat under de senaste årtiondena, tyvärr. Lotterier har varit ett sätt att bidra till finansiering av verksamhet, men i dag utkonkurreras man av de stora spelbolagen. De ideella föreningarna måste hitta nya sätt att få in intäkter till sin viktiga verksamhet, men då stöter man på problem. Ibland trampar man in på verksamhet som gränsar till näringsverksamhet. Herr talman!
Vid en hearing som Svenska scoutförbundet anordnade i riksdagen för en tid sedan diskuterades många av de problem som ideella föreningar har. Det förekommer många gånger gränsdragningsproblem i fråga om de ska betala skatt eller inte. En jurist som specialiserat sig på skattejuridik för föreningar berättar att hon många gånger på grund av krångliga regler haft problem med att reda ut vad som gäller. Skattemyndigheterna hanterar också frågan olika.
I och för sig borde det problemet lösas med det nya Skatteverket i stället för olika skattemyndigheter. Jag ser fram emot den kommande utredningen. Men när kommer den i gång, och när är direktiven klara? Herr talman! Till sist har jag ytterligare en fråga som jag inte fick besvarad vid den förra debatten.
Finansministern sade att utredningen ska vara en utredning med parlamentariska inslag, och jag undrar fortfarande vad som menas med parlamentariska inslag.
Anne-Marie Ekström (L):
Jag tycker att det är bra att den här frågan tas upp och att även andra ideella föreningar verkligen tas med. Eftersom finansministern tog upp det här med idrottsmiljarden och anslagen kan jag ta upp att jag träffade en partikollega till finansministern i går när jag stod och delade ut valsedlar. Vi stod och pratade om att jag skulle ha just den här interpellationsdebatten.
Han är med i en förening som jobbar mycket med invandrarungdomar. Han sade: Jag har svårt att ta till mig de här pengarna, för det kostar inte mig pengar. Men det är en fråga som jag kanske återkommer till vid tillfälle och tar upp, detta med hur man verkligen använder det här handslaget. Finansministern pratar mycket om idrottsföreningar.
Men det jag vill ta fram är även andra ideella föreningar, scoutföreningar, scoutkårer och annat. Sedan har jag fortfarande inte fått ett svar. Finansministern säger att utredningen ska komma inom kort. Det måste kunna finnas någon tidsrymd på ett ungefär gällande när den ska komma. Ska den komma efter sommaren? Ska den komma till hösten? Ska den komma till julen som en julklapp? Jag har fortfarande inte heller fått svar på det här med. : Det parlamentariska inslaget!)
Det parlamentariska inslaget, ja! Jag tappade bort ordet. Då ber jag finansministern svara på vad han menade med det.
Anne-Marie Ekström (L):
Vi kan nog diskutera hela kvällen om detta med gemensam skatt i Europa. Vi tycker att det är viktigt att man har det i just det här enskilda fallet, därför att miljön är så viktig, liksom detta med koldioxidutsläppen. Jag har inte fått någon kommentar från Per Erik Granström om skatteväxlingen och de 6 miljarderna som finns på Riksgälden.
Jag vill också passa på att påpeka att Per Erik Granström säger att alla de frågor som vi tar upp finns i utredningar, och det är väl så sant som det är sagt. Det finns massor av utredningar hos regeringen. I mitt anförande efterlyste jag också en särskild utredning, den som Skattenedsättningskommittén har plockat fram.
När kommer den propositionen?
Anne-Marie Ekström (L):
Jag tackar ministern för svaret. Det är glädjande att regeringen nu förutspår ett förslag till lagändring under hösten av hur de ämnen som används i berusningssyfte men som också har en allmän användning ska hanteras. Men jag tror det först när jag ser det färdiga förslaget. Det finns många frågor kvar att besvara, folkhälsoministern.
Hur ska det gå med de 40 liter butandiol som polisen i Borås har i besittning men som de måste lämna till den langare som de tog det ifrån i samband med att de sprängde en narkotikaliga i våras. Butandiol är ett ämne som vid förtäring i kroppen omvandlas till GHB, ett ämne som är narkotikaklassat. Ska fler ungdomar dö av dödsdrogen som polisen måste lämna tillbaka? En ung flicka dog i somras.
Varför har det tagit så lång tid att få fram ett förslag? Efter vad jag förstått började frågan diskuteras redan år 2000, för snart fem år sedan! När under hösten kommer förslaget? Hur lång tid kommer det sedan att ta innan lagen har antagits i riksdagen? Fru talman! Jag tror att Morgan Johansson verkligen menar allvar när han uttrycker sin djupa oro över situationen.
Jag kan också förstå att det är förenat med komplikationer att ta fram ett lagförslag som gör det möjligt att stoppa användningen av ett ämne som används som berusningsmedel men som det är tillåtet att använda som rengöringsmedel. Det är den problematiken som gjort att man har inte har kunnat klassificera ämnet butandiol som narkotika direkt. Men diskussionen har pågått länge, och man borde ha kunnat presentera ett förslag till lösning långt tidigare.
Det är märkligt att en händelse som den i Borås måste inträffa och ungdomar hinna dö innan regeringen tar frågan på riktigt allvar. Enligt folkhälsoministerns svar är det dessa händelser som har föranlett att arbetet intensifierats på Regeringskansliet med att få fram en lagstiftning. Fru talman!
De 40 liter butandiol som polisen beslagtog finns fortfarande kvar hos polisen, men inte länge till. De måste lämna tillbaka det till den langare som de tog det ifrån. Vilken seger för langaren när han får tillbaka dessa 40 liter. 40 liter motsvarar 4 000 doser som kan säljas till ungdomar. Hur ska ungdomar uppfatta en sådan signal? Eftersom innehav inte är straffbart och polisen måste lämna tillbaka ämnet kan det väl inte vara så farligt!
Men det är precis vad det är. En ung flicka dog i somras efter att ha fått i sig butandiol. Att ändra lagstiftningen är viktigt, men det löser inte polisens problem i dag. Fru talman! Hur ska dessa 40 liter butandiol hanteras? Hur tror Morgan Johansson att polisen känner det? De lägger ned mycket arbete på att bekämpa narkotika och lyckades spränga en liga och ta droger i beslag, men sedan måste de lämna tillbaka dem.
Hur kan det ha gått så långt utan att någon ändring har skett i lagstiftningen? Vad skulle folkhälsoministern göra om han var i polisens ställe och stod där med 40 liter som han vet kan orsaka fler unga människors död? Både en polis och en minister bör följa lagen, och lagen säger att langaren ska ha tillbaka drogen för det är ingen drog i lagens mening. Hur ska det akuta problemet lösas?
Skulle ministern bli lagbrytare?
Anne-Marie Ekström (L):
Som jag sagt tidigare är det bra att det kommer ett förslag, även om det, precis som Morgan Johansson säger, borde ha kommit långt tidigare. Jag har inte fått svar på när. Han säger så snabbt som möjligt, men så snabbt som möjligt beror på vilket perspektiv man har. Det kan vara om en månad eller om två månader. Sedan vet vi inte hur lång tid det kommer att ta att bereda det innan vi verkligen har ett lagförslag.
Det är samtidigt glädjande att Morgan Johansson säger att det inte är några problem med EG-rätten och EU:s regler. Det är ju skönt. Då är ett problem borta. Då kunde man ha jobbat ännu lite snabbare, tycker jag.
Precis som Ulf Sjösten sade tidigare har droganvändningen gått åt fel håll i Sverige, och andelen ungdomar som någon gång handlat narkotika har trefaldigats under 1990-talet. Det kommer ständigt till nya droger, droger som är livsfarliga. Missbruk måste bekämpas på många plan samtidigt.
Det är ju inte så att bara för att vi tar bort möjligheten att använda butandiol försvinner alla möjligheter att använda droger. Men även de som hamnat i missbruk måste få hjälp. Unga måste få mer kunskap och självkänsla så att de inte behöver ta hjälp av droger för att hävda sig själva. Så det finns många andra faktorer som man också måste jobba med. Det är bra att det nu kommer en lagstiftning.
Förhoppningsvis hinner inte langaren sälja alltför mycket butandiol ytterligare och utsätta många ungdomar för det. Jag tror inte riktigt på det som Morgan Johansson säger, att alla ungdomar har blivit medvetna om hur farligt det är. Vad ska man göra med de 40 literna? Jag har inte fått något svar på det än av Morgan Johansson.
Vad ska polisen göra? Ska de lämna tillbaka det till langaren? Skulle Morgan Johansson ha gjort det? Man vet att den här langaren kommer att gå ut och sälja det i 4 000 doser. Det är bra att det kommer en lag, men man måste se till att man löser det problem som har uppstått nu för att stötta polisen på något sätt.
Anne-Marie Ekström (L):
Jag ska inte tjata om tiden. Nu är någonting på gång, och det är jätteviktigt. Men det jag tänker fortsätta tjata om är vad vi ska göra med de här 40 literna i Borås.
Jag vill gärna ha ett svar av Morgan Johansson på vad jag ska kunna säga till narkotikapolisen i Borås när jag ringer till honom i morgon och talar om vad vi har diskuterat i dag. Vad tycker Morgan Johansson att han ska göra? Kommer Morgan Johansson på något vis att se till att hjälpa till så att han ska slippa att lämna tillbaka den här dödsdrogen, butandiolen? Jag tackar för debatten.
Jag tycker att det har varit viktigt att vi har haft den här debatten. Jag litar på att det kommer ett lagförslag senare i höst, annars...
Anne-Marie Ekström (L):
Lennart Hedquist har sagt väldigt mycket som jag också står bakom. För en del kan det vara så att man inte tycker att det är så viktigt hur folkbokföringen är indelad. Men precis som Lennart Hedquist sade ligger ju folkbokföringen till grund för så mycket.
En viktig uppgift är just att möjliggöra framtida historieforskning, vad gäller såväl demografi och folkförflyttningar som släkt- och hembygdsforskning. Därför behövs det kontinuitet när det gäller vilket territoriellt område som ligger till grund för folkbokföringen. Det är också viktigt att bevara och vårda vårt kulturarv.
Då är det olyckligt att Svenska kyrkans församlingar fortsätter att ligga till grund för folkbokföringen, dels därför att Svenska kyrkan numera är en från staten fristående organisation, dels därför att gamla församlingar - precis som Lennart Hedquist sade - slås ihop och försvinner i en rasande takt. Fru talman!
Precis som många av remissinstanserna varit inne på kan socken bli ett nytt begrepp som bygger på gamla församlingsgränser. I betänkandet föreslås att frågan utreds, och det håller vi med om i Folkpartiet.
Men precis som Lennart Hedquist sade vore det olyckligt om den gamla utredningens förslag från år 2000 skulle läggas fram på nytt, nämligen att kommunen skulle ligga till grund för folkbokföringen.
Anne-Marie Ekström (L):
Barbro Holmberg säger att jag skyller på Migrationsverket. Om en bostad är undermålig eller utdömd ska man väl egentligen inte hyra den över huvud taget förrän man har rustat upp den. Det är min uppfattning. Men, fru talman, jag tycker att den här debatten har varit väldigt viktig. Jag tycker att det är väldigt bra att Barbro Holmberg har tagit tag i själva frågan om funktionshindrade.
Sedan kan jag fortfarande inte förstå varför det har tagit så lång tid att få fram ett förslag. Betänkandet var klart år 2003. Lagändringarna skulle ha trätt i kraft år 2005. Som första förslag skulle det ha funnits med på propositionslistan i vår. Men vad jag förstår kommer den inte förrän senare, till hösten. Där kan man fråga sig varför det har tagit så lång tid.
Det är viktigt att man verkligen tar med de funktionshindrade, men även hur man ska hantera de andra fall som tagits upp, de som blivit utsatta för våldtäkt, tortyr och så vidare.
Jag har ett exempel där man inte ens har låtit en tortyrskadad få en specialistundersökning, trots att han har påvisat skador för att få möjlighet att få uppehållstillstånd av det skälet. Det var frivilligorganisationerna som fick gå in och bekosta en specialistundersökning.
Jag tror att vi måste lyfta fram även de frågorna, både våldtäkter och tortyr liksom när man varit utsatt för annat våld. Vi måste återupprätta förtroendet för Migrationsverket. Jag tror att jag kommer att ha många debatter i fortsättningen med Barbro Holmberg, för jag tycker att det är en sådan viktig fråga och Migrationsverket är viktigt. Det är bra att man tar tag i de etiska reglerna, men det räcker inte.
Man kanske till och med skulle se över om man till exempel ska dela ansvaret mellan mottagande och utredning.
Anne-Marie Ekström (L):
Jag tror att vi är helt överens om att man måste jobba snabbt med de här frågorna. Jag är medveten om att det är viktigt att man får en informationsplikt och att man är medveten om att man ska ha bälten. Men hur ska chaufförerna tackla detta? Det är också en uppgift för de bolag som kör trafiken.
Jag tycker att det är viktigt att man kommer fram med ett förslag så snabbt som möjligt. Och det kan ju inte bli under våren samtidigt som informationsplikten kommer i gång. Det är ju bara knappt en månad till sista datum för att lämna propositioner under våren. Jag känner mig väldigt kluven inför det här.
Jag tycker att det är viktigt att man har informationsplikten, men samtidigt kan jag förstå det problem som chaufförerna kommer att ha när de ska förklara att de som sitter ska spänna fast sig och att de kan känna sig trygga och säkra samtidigt som man plockar in människor som står. Jag tror att det är viktigt att man för den här debatten och att den kommer ut på ett bra sätt.
Det gäller både debatten om bälten och att man ställer krav på bolagen att de inte får köra med stående personer i höga hastigheter. I min interpellation tog jag också upp lite övrigt om detta med att bussarna inte är tillräckligt säkra. Det var fel på bromssystem och det var fel på styrningen vid en polisrazzia utanför Borås.
Det är skrämmande att det ska vara så. Skälen till detta kan ju bland annat vara dåliga vägar. Där ligger ju också ett ansvar hos Ulrica Messing. Herr talman! Det här med säkerhet i bussar gäller ju i hela landet, även om just min utgångspunkt var pendlingen mellan Borås och Göteborg.
Jag tycker att det är bra att det är många som pendlar mellan Borås och Göteborg och att de åker kollektivt med buss eller tåg. Men tyvärr är kapaciteten på järnvägen dåligt utbyggd, vilket gör att den större andelen av resorna i dag går med buss. En utbyggnad av järnvägen skulle snabba upp resorna och göra dem säkrare.
Man har länge planerat att bygga ut järnvägen mellan Göteborg och Stockholm, det som kallas för Götalandsbanan. Det har pratats och pratats. En sådan utbyggnad innebär ju också bättre tågförbindelser mellan Borås och Göteborg och även Göteborg-Landvetter, som är en viktig förbindelse. Men den ligger långt fram i tiden, och det är otillfredsställande.
Om man hade en snabbare järnväg skulle man ha en halverad restid, minskad miljöpåverkan och binda ihop hela området. Det skulle binda ihop de två största städerna i Västsverige, Borås och Göteborg. Borås kommer inom en mycket snar framtid att ha 100 000 invånare, vilket är spännande.
Många med mig tycker att det är oacceptabelt att det har tagit så lång tid. Kan man på något vis påskynda den här utbyggnaden av järnvägen?
Anne-Marie Ekström (L):
Det verkar som om vi är överens om rätt mycket i de här frågorna. Men jag är fortfarande lite kluven när det gäller detta med informationsplikten. Jag hoppas att man kan lösa det på ett bra sätt.
Jag tycker inte heller att det skulle behövas någon lagstiftning. Jag som liberal är ganska ofta mot förbud, men ibland kan det behövas för att tala om hur man ser på saker och ting. Det behövs en logisk lagstiftning om att man inte ska behöva stå i bussarna och att man måste använda bälten.
Det är svårt för människor att förstå. Vi stiftar lagar här för att människor ska hålla dem. När den blir så tvetydig är det olyckligt. Jag hoppas att ministern driver på det här så fort som möjligt och även sätter press på Vägverket så att de kommer fram med ett förslag.
Jag förstår att ministern inte tänker förhala utbyggnaden, men jag tycker att man kan snabba på ytterligare om det går. Då tror jag att många i min landsdel skulle bli väldigt glada och tacksamma. Det är ett viktigt område med växande näringar och tillväxt. Det vore bra med en snabbare järnväg mellan Borås och Göteborg.
Ulf Sjösten (M):
Rättssäkerheten på skatteområdet har, som tidigare sagts, stora brister. Enskilda människor och ofta små företag kommer i kläm och lider. Följden av samhällets åtgärder är inte sällan ekonomisk kollaps för de drabbade. Vi behöver en lagstiftning på detta område som sätter den enskilda människan i centrum.
Vi behöver en lagstiftning som är förståelig och transparent för var och en. Vi behöver, menar jag och Moderaterna, en parlamentarisk utredning som ser över just dessa frågor.
Min fråga, herr talman, till Marie Engström som representant för Vänsterpartiet är: Varför kommer ni vänsterpartister att rösta emot just detta förslag, som syftar till att stärka den lilla människans ställning i förhållande till en mycket stark stat med stora resurser på alla områden? Varför?
Ulf Sjösten (M):
Ulla Wester och jag är uppenbarligen överens om en sak. Vi stöder de seriösa företagarna, vilket ju inte är speciellt överraskande. Ulla Wester har tydligen inte läst vår reservation om F-skattsedel tillräckligt noga, och inte heller har hon lyssnat på mitt anförande här i kammaren i dag. Herr talman!
Jag har samma fråga till Ulla Wester som jag hade till Marie Engström. Den anknyter till att vi behöver en lagstiftning på skatteområdet som sätter den enskilda människan i centrum. Vi behöver också en lagstiftning som är förståelig och lätt att ta till sig för var och en.
Genom åren har många människor som varit helt utan skuld kommit i kläm i det skattesystem som vi fortfarande har, och de fortsätter att komma i kläm. Min fråga till Ulla Wester är då: Varför kommer ni socialdemokrater att rösta emot just detta förslag som syftar till att stärka den lilla människans ställning i förhållande till en stark stat? Varför, Ulla Wester?
Ulf Sjösten (M):
Förmögenhetsskattens vara eller inte vara har varit i politikens fokus under våren.
Som det tidigare har sagts i debatten råder det i dag en relativt stor enighet om förmögenhetsskattens skadliga effekter för god utveckling och tillväxt i Sverige och vikten av att ta bort den orättvisa och lotteribetonade skatten. Skiftande signaler med stor spännvidd har skapat många frågetecken kring regeringens inställning till förmögenhetsskattens fortsatta existens.
Finansministern har tidigare hänvisat till förhandlingarna med stödpartierna Vänsterpartiet och Miljöpartiet som i varje fall en del av orsaken till att förmögenhetsskatten, som är skadlig för tillväxt och utveckling i vårt land, fortfarande biter sig kvar i det svenska skattesystemet. Herr talman! Man kan förstå att förhandlingar sker och att saker och ting utreds.
Men den här skatten är farlig, och den tar betydligt mer än den ger. Få förstår i dag varför den över huvud taget kom till. Som tidigare sagts är egnahemsägare, småhusägare, särskilt utsatta för denna skatt när den kombineras med fastighetsskatten.
De sammanställningar som riksdagens utredningstjänst, RUT, har gjort visar att förmögenhetsskatten till betydande del tas ut på det egna boendet och att människor med begränsade förmögenheter i större utsträckning betalar förmögenhetsskatt på småhus för permanentboende. Herr talman! Finansministern säger i svaret på min interpellation att dessa siffror i sig inte är speciellt anmärkningsvärda.
För dem som drabbas är de inte bara anmärkningsvärda och svåra att förstå utan också ytterst plågsamma. Det kan jag försäkra. En annan aspekt är att samtidigt som vi bejakar turism i olika former avfolkar vi med denna skatt delar av vårt land, framför allt kustsamhällen med fastigheter som är högt taxerade, och försvårar därigenom en aktiv turistnäring.
För mig som västsvensk är detta givetvis speciellt aktuellt med den bohuslänska kusten. Finansministern nämner också den begränsningsregel för fastighetsskatt som tillkom 2001. Faktum är att fastighetsskatten och förmögenhetsskatten i kombination fortfarande slår mycket hårt framför allt mot människor som har fastigheter med höga taxeringsvärden.
Det har inte förändrats. Det har lappats och lagats i ett sjukt system, där den enda boten är att ta bort det onda. Och i det här fallet är det onda förmögenhetsskatten. Socialdemokraterna och deras stödpartier tycks ha stora problem när det gäller många frågor, inte minst förmögenhetsskattens vara eller inte vara.
Den obeslutsamhet som vi nu tyvärr har vant oss vid skadar landet och är en faktor som hindrar tillväxt och utveckling i Sverige, något som vårt land så innerligt väl behöver just i dessa dagar.
Varför fortsätter den svenska regeringen att administrera en skatt som driver kapital ur landet och missgynnar kapitalbildning, riskvillighet, investeringar, nyföretagande och missgynnar vanliga egnahemsägare och gynnar dem som är riktigt rika och har bäst möjligheter att tillse att de slipper skatten?
Vad är egentligen anledningen till att förmögenhetsskatten fortfarande är kvar, Bosse Ringholm?