Jens Holm (V):
Jag vill tacka miljöministern som är här och debatterar med oss i dag. Med elva dagar kvar till det internationella klimattoppmötet i Cancún blir frågan om att lämna tydliga besked i klimatpolitiken allt viktigare. Klimatförhandlingarna har alltmer utvecklats till en fråga mellan de rika länderna i norr och de fattiga länderna i syd.
Det kanske inte är så konstigt. Vi i de rika länderna står historiskt sett för ungefär 80 procent av alla utsläpp av växthusgaser. Klimatkonventionen slår fast att det är den rika världen som måste ta ledningen i klimatarbetet. Det är också den rika världen som har ansvar för att föra över ny bra klimatteknik och nya resurser till utvecklingsländerna.
Därför är det viktigt att vår regering och EU lämnar tydliga besked före mötet i Cancún. Jonas Sjöstedt tog tidigare upp att EU borde skala upp från 20- till 30-procentiga minskningar i sin klimatambition. Flera EU-länder driver just det kravet.
Jag vill veta, Andreas Carlgren: Varför är inte Sverige ett av de länder som driver kravet att EU ska höja sin klimatambition? Om EU skalar upp och säger att man ska öka ambitionen och minska utsläppen ännu mer sänder det naturligtvis en tydlig signal till omvärlden, och man berättar att man är beredd att ta ansvar. Min andra fråga handlar om pengar.
I Köpenhamn beslutades om snabbstartspengar. 30 miljarder dollar skulle den rika världen ta fram i form av klimatbistånd till den fattiga delen. De pengarna skulle börja tas fram redan från 2010, alltså i år, och allt skulle vara färdigt till 2012. När man tittar på hur mycket pengar som har kommit fram ser man att det är väldigt lite. Det gäller i synnerhet det som är rena bidrag till utvecklingsländerna.
Många länder lämnar pengar som lån. Många länder - dess värre är Sverige med den borgerliga regeringen ett av dem - använder pengar från biståndsbudgeten. Man tar alltså pengar från malariabekämpning och andra viktiga områden och använder dem till klimatåtgärder, trots att FN:s klimatkonvention slår fast att när man ger klimatbistånd ska det handla om nya additionella pengar.
Jag vill fråga miljöministern: Kan du berätta exakt hur mycket pengar EU kommer att lägga upp på bordet i Cancún? Kan du också berätta om den borgerliga regeringen är beredd att ta nya pengar och inte pengar från biståndsbudgeten? Jag är också intresserad av hur den borgerliga regeringen ser på de förslag som har kommit fram om att man ska hitta nya kreativa finansieringskällor. Man kan ha en avgift på flyget.
Man kan ta in pengar av överskottet från handeln med utsläppsrätter. Man kan införa en avgift på globala transaktioner av pengar, en så kallad Tobinskatt. Kan den borgerliga regeringen ge något som helst besked i de frågorna? Den norska regeringen har gett ett tydligt besked, att de står bakom flera av de här nya smarta finansieringsmekanismerna.
Jag har en sista fråga till Andreas Carlgren: Utsläppskrediter, CDM-projekt, i den fattiga världen är ju en av de bärande delarna i den borgerliga regeringens klimatpolitik. På vilket sätt är du beredd att reformera CDM-systemet?
Om du ser att detta inte leder till direkta minskningar av utsläppen är du då beredd att överge strategin och göra alla minskningar på hemmaplan i stället?