Per Bolund (MP):
Jag tycker att utvecklingen som vi ser i fintechsektorn är mycket spännande och bra för samhället ur många synvinklar. Självklart är det bra för Stockholm och Sverige. Vi rekryterar många kompetenta personer hit och får en sprudlande ekonomi. Det bidrar också till den ekonomiska utvecklingen i Sverige och gör att Stockholm och Sverige hamnar på världskartan när det gäller digitalisering och att vara innovativa och komma med nya lösningar.
Men det är också bra för oss konsumenter. Det gör vår vardag lättare. Vi får tillgång till tjänster som vi inte hade kunnat få om vi hade gått i gamla hjulspår och bara använt oss av gamla tjänster. Vi kan nu göra säkra och trygga betalningar på nätet, oavsett var i världen det är. Vi kan känna oss trygga med att våra kontonummer inte missbrukas, att det inte skapas problem i andra delar. Vi ser hur småhandlare har tillgång till digitala betalningar genom nya lösningar som man inte skulle ha fått annars.
På många sätt gör den här tekniken vår vardag och värld bättre. Därför är det något som regeringen på alla sätt försöker uppmuntra och skapa bättre förutsättningar för. Därför tror jag att det är viktigt att vi har en dialog med aktörerna, vilket vi har, och det är jag glad för. Men vi försöker också se till att man får en ännu lättare resa med att kunna sprida sina tjänster och sina produkter över hela världen.
Därför tog vi initiativ till en delegation med fintechbolag till Hongkong, och den var mycket lyckosam. Det blev ekonomiska kontakter, och det märktes att det fanns stort intresse för lösningarna på en global arena.
Det är också bra att detta ger en diversifierad marknad, där man har flera aktörer att vända sig till och det blir en mindre koncentration till de traditionella, stora bankerna, vilket är bra för konsumenten, eftersom det helt enkelt ger större valfrihet. Självklart måste vi se till att lagstiftning och regelverk hänger med i den digitala utvecklingen och är anpassade för de nya aktörerna. Det ska inte vara alltför höga trösklar att ge sig in på en ny marknad, utan det ska finnas möjligheter.
Där är PSD2 ett viktigt steg framåt. Jag är väldigt glad över att EU nu kan enas om de gemensamma reglerna. Samtidigt är det viktigt att länderna gör detta samordnat, att man inte har helt olika tidsplaner. Vi vill till exempel att gränsöverskridande handel ska öka och att man ska kunna använda sig av finansiella tjänster över landgränserna. Då skapas det såklart problem om vissa länder inför PSD2 medan andra ligger kvar i det gamla regelverket, PSD1.
Vi har kommit överens om på EU-nivå att vi ska genomföra lagstiftningen samtidigt den 13 januari 2018. I Sverige har vi verkat proaktivt genom att tillsätta en utredning, till och med innan direktivet var färdigt. Så till hanteringen av regelverken fram till 2018. Utredningen kommer i närtid - det handlar om bara några veckor. Då kommer man också att få ganska stor tydlighet kring hur regelförändringarna kommer att se ut.
Det ger också större möjligheter att föra en dialog med aktörerna i branschen, både med dem som nu är tredjepartsbetaltjänstleverantörer, till exempel nya aktörer som kommer in på marknaden, men också med de befintliga, som bankerna. Det ger också möjligheter att föra en dialog med myndigheten, till exempel Finansinspektionen, och höra hur de ser på förslagen och ser på den tid som nu är fram till 2018.
När utredningen lägger fram sina förslag kommer situationen att klarna, och vi kommer att ha ett bättre underlag för att fundera över hur vi kan gå vidare i närtid men också hur vi kan se till att regelverken anpassas så att vi möjliggör och skapar bättre förutsättningar för nya tekniska och mentala lösningar på den finansiella marknaden. Jag tror att vi bara har sett början där och kommer att se många spännande lösningar som kommer att utvecklas framöver. Jag är väldigt glad över att kunna göra vad jag kan för att underlätta det.