Esabelle Dingizian (MP):
Forskningen rustar oss för framtiden. I en värld i ständig förändring står vi hela tiden inför nya utmaningar som vi behöver forskningens metoder, analys och slutsatser till hjälp för att hantera. Det gäller miljö- och klimatutmaningen, framtidens utbildning och lärande, välfärden och transportsystemen likaväl som frågor om hälsa, sjukdomar och epidemier.
Dessa utmaningar måste ses ur ett globalt perspektiv, där den nationella arenans uppgift är att bidra med resurser för att lösa mänsklighetens problem, i stort och i smått. Forskningspolitiken handlar därför inte om en tävlan mellan länder utan om hur vi tillsammans skapar förutsättningar för en mer vetenskapligt förankrad samhällsutveckling, både lokalt och globalt.
Men forskningen är också viktig ur ett nationellt perspektiv. Sveriges ekonomi är och ska vara grundad på produktion av kunskapsintensiva varor och tjänster. För att svenska företag ska finnas i framkant på en global marknad krävs forskning av högsta kvalitet. Att bra forskningsresultat produceras räcker dock varken för att lösa de stora samhällsproblemen eller för att skapa ett kreativt och konkurrenskraftigt näringsliv.
Forskningsresultaten måste omvandlas till handling. Det får inte vara så att en högskola går miste om resurser för att en doktorand placeras på ett företag en tid eller i en av välfärdens verksamheter. Resursfördelningen måste i detta avseende ses över, och vi hoppas att så sker inför den proposition som kommer till hösten.
Miljöpartiet välkomnar att forskarsamhället förutsättningslöst analyserar, diskuterar, utvärderar och samtidigt medverkar till en mer upplyst offentlig debatt och förbättrade reformer för samhällets utveckling. Politiska förslag och beslut behöver i större utsträckning vara vetenskapligt förankrade. Fru talman!
Fri forskning är en av förutsättningarna för ett fritt och öppet samhälle där akademin kan bidra med kunskap och nya perspektiv. Den statliga forskningspolitiken måste garantera både den fria nyfikenhetsstyrda forskningen och den tillämpade, lösningsfokuserade forskningen. Båda delarna behövs och hänger samman, såväl ur ett näringslivspolitiskt perspektiv som ur ett välfärdspolitiskt perspektiv.
Forskningen, i sin bredaste bemärkelse, hjälper oss förstå vår samtid och rustar oss samtidigt för framtiden. Fru talman! En ursprunglig tanke med högskolorna som bildades genom högskolereformen 1977 var att de skulle erbjuda både utbildning närmare hemmet, i regionen, och att de skulle bidra med forskning som hade en särskild betydelse lokalt och regionalt.
Det behovet finns fortfarande kvar. En av de mest uppenbara formerna för samverkan mellan akademin och det allmänna rör den offentliga sektorn som arena för forskning och kunskapsproduktion. Behovet av en sådan verksamhet är i dag allra tydligast i kommunala och landstingskommunala verksamheter.
En sådan ansats bör vara deltagarorienterad, det vill säga att forskningen sker gemensamt och i dialog med verksamhetsföreträdare i kommunerna. Därigenom sker en omedelbar kunskapsöverföring, och forskningsprocessen har möjlighet att ge direkta, positiva konsekvenser i verkligheten.
Det finns i dag flera goda exempel på det runt om i landet, som Dalarnas forskningsråd, Nestor FoU-center och delvis Landsbygdsnätverket. Verksamhet som organiseras i allmännyttiga bolag, såsom avfallshantering, energi- och bostadsbolag, lämpar sig också väl för en starkare forskningsanknytning.
Att bidra till utvecklingen av fler sådana samarbeten med aktionsforskning eller arbetslivsanknuten undervisning inom vissa strategiska områden vore gynnsamt av flera orsaker. Regeringen borde där göra mer. Fru talman!
År 2011 hade Miljöpartiet, Socialdemokraterna och Vänsterpartiet ett förslag som gick ut på att regeringen tillsammans med lärosäten och externa finansiärer skulle utarbeta en överenskommelse kring hur dagens stipendier bättre kan kanaliseras genom lärosätena och på så sätt bli en del i fasta och trygga anställningar för doktoranderna. Det skulle vara ett första steg för att göra vägen till forskningen och universiteten mer attraktiv för fler.
Tyvärr motsatte sig Alliansen det förslaget. Mot den bakgrunden är det ganska konstigt att Jan Björklund nu menar att vi ska ta vara på våra talanger. Morgondagens forskare i världsklass är dagens studenter. Genom kvalitetssatsningar redan i grundskoleutbildningen höjer vi på sikt kvaliteten också i forskningen. Forskningsanknytning på alla nivåer i den högre utbildningen är viktig.
I grunden är det så vi garanterar Sverige bra forskare. Men på det området saknar regeringen förslag och satsningar. Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att staten ska styra forskningen med tydligare visioner och färre prioriterade områden. Förtroendet mellan politik och akademi måste återupprättas. Miljöpartiet står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 4 och 5.