Penilla Gunther (KD):
Nya tider kräver nytt tänkande. Om man tänker som man alltid har gjort får man naturligtvis de resultat man alltid har fått, brukar det sägas. Lite grann är det så med den socialdemokratiska och miljöpartistiska regering som vi fick efter valet förra året. Visserligen har man ett nytt samarbete. Man brukar ju också kalla sig för samarbetsregeringen.
Men ett samarbete utan föregående samtal brukar sällan bli långvarigt, eller så hackar det i alla fall lite grann på vägen. Och förberedelserna för den här regeringen har inte varit särskilt bra. Näringspolitiken måste i grunden handla om att vi ska få fler företag.
Men vi måste också få de befintliga företagen att växa och anställa fler. Då handlar det naturligtvis om att vi ska ha konkurrenskraftiga skatter. Vi måste kunna stärka de svenska företagens exportmöjligheter på den globala marknaden för att få de intäkter som behövs till det offentliga välfärdssystem vi har i Sverige.
Därför blir det naturligtvis bekymmersamt när man tar till gamla metoder och gamla idéer för att lösa saker som inte fungerade förut. Varför skulle traineejobb fungera bara för att de benämns med ett engelskt uttryck? Förut har de hetat någonting helt annat, beredskapsjobb eller vad som helst.
En arbetsmarknadsåtgärd är det i alla fall. Vi kan också se på resultatet från Arbetsförmedlingen. Häromveckan framkom det att det hade tillkommit ett enda över hela Sverige, eller något liknande. Traineejobb brukar annars vara eftertraktade.
Så är det när de skapas på företag som ser möjligheter att använda arbetskraft i vilken ålder som helst - unga, medelålders, äldre - och använda människors kompetens till arbete direkt för att kunna lära upp dem på den befintliga arbetsplatsen.
Vi måste få en näringspolitik som gör det enklare för företagen att ge arbetsträning, praktik och arbetstillfällen, annars kommer vi inte någonstans i det här landet. Då måste vi också - allihop oavsett parti - inse att vi måste tänka nytt. Tjänstesektorn är och förblir någonting som vi har vant oss vid.
Vi reser mer. Vi har mer erfarenheter av att köpa tjänster från andra håll än vad vi hade bara för tio år sedan i det här landet. Den försämring av RUT- och ROT-avdragen som regeringen har tänkt göra efter årsskiftet är helt enkelt en åtgärd som jag tror att ingen riktigt förstår.
Skulle någon kunna kliva upp i den här talarstolen och berätta för mig hur man har tänkt att arbetstillfällena ska öka om man sänker RUT- och ROT-avdragen? Jag vill gärna ha svar på det.
Enligt den färskaste undersökning som jag har till hands säger 12 procent av dem som fått frågan om de tycker att RUT- och ROT-avdragen ska sänkas ja.
Var femte socialdemokrat tycker enligt undersökningen att det här är bra. Men det mest intressanta är att resterande tycker att avdragen är bra.
Då kan jag undra var man har ett sådant stöd för sina idéer att man ens kommer fram med det här förslaget i budgeten. Det är runt 20 000 personer som har arbete inom RUT-branschen i dag.
Om vi behåller RUT-avdraget som det ser ut i dag och utökar det med några fler tjänster skulle det enligt beräkningar från Svenskt Näringsliv kunna tillkomma 16 000 nya arbetstillfällen till år 2020. Med andra ord skulle en mängd företag starta över hela Sverige.
Man ska väl inte kasta 16 000 nya arbetstillfällen i sjön och säga att de inget betyder? Jag skulle vilja få ett svar på var man annars ska få 16 000 arbetstillfällen från. Det är ju det vi måste mäta emot.
Jag skulle bli jätteglad om vi hittade nya industrier och nya produkter att producera och det ledde till att 16 000 personer blev anställda. Men nu har vi ett fungerande system. Vi har möjlighet att få företagare att känna framtidstro och behålla de företag de har.
Vi har möjlighet att stärka kvinnligt företagande och få människor inte minst med utländsk bakgrund att komma in med en fot på arbetsmarknaden. Ska vi då sänka avdragens storlek och minska möjligheterna för folk att köpa tjänsterna? Då sänker vi också företagens möjligheter att anställa och överleva. Herr talman!
Jag tycker att man ska ha respekt för den yrkeskunnighet som finns i de yrkesgrupperna. Kan vi sänka momsen så att fler får arbete tycker jag att det är väldigt mycket värt.
För att inte vara så snäva i vårt tänkande har vi sagt att tvätteritjänster, kanske frisörtjänster, enkla fastighetstjänster och så vidare skulle kunna vara ytterligare möjligheter att komma in i RUT-systemet, eller också sänker vi momsen på det ändå. Vi måste tänka nytt och hjälpas åt så att vi får ytterligare 100 000 människor i arbete.
Och vet ni vad? Jag pratar nu inte i första hand om nya svenskar. Jag pratar om människor med arbetshinder överlag. En fjärdedel av dem som söker arbete i dag har någon form av arbetshinder. Vi behöver hjälpas åt för att de personerna ska hitta möjligheter till arbete, oavsett om de har utländsk bakgrund eller inte.
Det är någonting som jag som kristdemokrat vill arbeta för.