KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Ja, det är alltid trevligt att debattera. Det finns utan tvekan åsiktsskillnader, och så ska det vara i Sveriges riksdag. Vi möts ju här för att bryta våra olika åsikter. Jag vill ändå ta bollen om klimatfrågan och elektrifieringen.
Det vi gör i Sverige är att elektrifiera inte minst vägtransporterna, men det finns också vällovlig utvecklingsverksamhet av elflyg. Vi inför biobränsle för fordon på väg men också i ökad utsträckning till flyg och sjöfart. Dessutom ökar vi transporteffektiviteten. Det är dessa tre delar som ligger i regeringens strategi för att förändra transportsystemet. Varför görs detta?
Jo, för att vi ska nå målsättningarna i Parisavtalet och klimatmålen. Målet för 2030 handlar om att reducera utsläppen med 70 procent. Vi är på god väg i Sverige men vi behöver fortsätta att arbeta med både styrmedel och insatser, inte minst elektrifiera vägtransportsektorn, för att kunna nå målen. År 2045 ska vi ha netto noll. Då krävs det omfattande investeringar. Då kan ni inte hålla fast i det gamla.
Var är de moderater som jag ändå mött i mina dagar som politiskt aktiv och som längtar efter framtiden, som tilltror ny teknik, som hoppas och vill och inte klamrar sig fast vid gammal teknik?
Jag leder Elektrifieringskommissionens arbete och märker hur svensk fordonsindustri och flygindustri känner framtidsentusiasm i att utveckla nya modeller med nollutsläpp och samtidigt ser nya exportmöjligheter. Detta skapar hopp, jobb och framtidstro. Jag beklagar att Moderaterna inte alltid ser detta.
Jag tror att det vore viktigt och bra för Sverige om vi alla kunde se vilka möjligheter som ryms i att både vara modiga i klimatomställningen och inse att det skapar hopp, jobb och framtidstro. Ni är välkomna in i matchen!
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att minimera riskerna för trafikstörningar och olyckor med så kallade EU-trailrar och vari åtgärderna i så fall består. Inledningsvis vill jag säga att jag blir bekymrad när tunga transporter inte är anpassade efter svenska vinterförhållanden, eftersom det kan leda till såväl olyckor som störningar i trafiken. Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder för att komma till rätta med problemen.
Vi har infört krav på att tunga fordon och släp ska vara utrustade med vinterdäck på samtliga axlar när det råder vinterväglag. De däck som monterats på bilens styrande och drivande axlar ska också vara testade för grepp på snö och is. Vidare genomför regeringen flera insatser för att förbättra kontrollerna av yrkestrafiken så att vi säkerställer att reglerna följs.
I maj 2018 tillkom även ett nytt krav på YKB-utbildningen som innebär att föraren ska vara medveten om och kunna anpassa sin körning efter olika väderförhållanden. Regeringen har också låtit Transportstyrelsen särskilt utreda skärpta krav på säkerheten hos EU-trailrar. I Transportstyrelsens rapport föreslås bland annat nya krav på drivaxeltryck eller nya krav på viktförhållande mellan lastbil och släpvagn. Transportstyrelsens rapport är nu ute på remiss.
Jag har även lyft den problematik som omgärdar EU-trailrar vid möte med EU-kommissionen, i syfte att få EU att vidta fler åtgärder. Mot bakgrund av detta kan jag konstatera att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att minimera riskerna för transportstörningar och olyckor med EU-trailrar, och jag utesluter inte att ytterligare åtgärder kommer att vidtas.
Tomas Eneroth (S):
Det är infrastrukturministern som ska svara, även om huvuddelen av den sista frågan kanske egentligen sorterar under inrikesministern. Jag tror att Mikael Damberg hade svarat precis som jag: Polisen har väl aldrig haft så mycket resurser som nu. Det är för att vi har tillfört ordentliga resurser till svensk polis, utökat polisutbildningarna och sett till att man får bättre förutsättningar att upprätthålla lag och ordning.
Jag har vid ett flertal tillfällen hört rikspolischefen tala om vikten av att satsa på trafikpolisen, vilket jag uppskattar och hoppas på. Men vi har också under min tid som ansvarig för det här området inte bara öronmärkt resurser hos polisen för ökade trafikkontroller av cabotagetrafiken med 100 miljoner kronor utan även tillsatt en utredning om effektivare kontroller av yrkestrafiken.
En konsekvens av den utredningen kan vara att vi får en yrkestrafikinspektion, en samlad organisation för övervakning av yrkestrafiken. Då handlar det inte bara lastbilstrafiken, som Thomas Morell och jag ofta diskuterar. Det handlar också om taxinäringen, där det också behövs ordentlig kontroll, och andra delar av yrkestrafiken.
Jag tror nämligen att vi har kommit dithän där de flesta - inte minst de som arbetar i transportsektorn - inser att den våg av liberala idéer som svepte över Europa på 90-talet och 00-talet, när allt skulle släppas fritt för marknaden, inte minst i transportsektorn ledde till extrem press på låga löner och låga kostnader, sänkta krav och social dumpning.
Det är mot detta vi har arbetat systematiskt inom svensk socialdemokrati och fackföreningsrörelse, och den här regeringen har tagit flera ytterligare initiativ för att skapa bättre kontrollverksamhet och framför allt bättre villkor och ordning och reda i den svenska yrkestrafiken.
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att öka tryggheten på bussar och tåg. Trygghet för såväl anställda som resenärer i kollektivtrafiken är viktigt för att öka attraktiviteten och möjliggöra ett ökat resande med kollektiva färdmedel. Vad gäller säkerheten och tryggheten för resenärer och anställda ombord på tågen är detta i första hand ett tydligt utpekat ansvar för järnvägsföretagen i deras egenskap av transportörer och arbetsgivare.
För att stärka tryggheten i samhället och på våra kollektiva färdmedel tillsattes under hösten 2019 en utredning för att se över regelverket för ordningsvakter. Syftet med utredningen är att åstadkomma en reglering som gör att ordningsvakter kan användas på ett mer ändamålsenligt sätt än i dag. Utredningen ska bland annat se över var ordningsvakter ska tjänstgöra och om ordningsvakter ska tilldelas ytterligare uppgifter i ordningshållningen.
Utredningen ska redovisas senast den 21 maj 2021. På initiativ av regeringen och för att ytterligare förbättra möjligheterna att använda kamerabevakning, bland annat i brottsbekämpande och ordningshållande syfte, ändrades också kamerabevakningslagen den 1 augusti 2020 så att det inte längre behövs tillstånd från Integritetsskyddsmyndigheten för att kamerabevaka i bland annat kollektivtrafiken.
Enligt de nya reglerna får kameror sättas upp tillståndsfritt i färdmedel som används i kollektivtrafik samt på stations, terminal- och hållplatsområden. Under 2017 inrättades även Nationella rådet för järnvägs- och kollektivtrafikskydd, som bedriver samverkan i säkerhetsfrågor på nationell nivå. I rådet medverkar myndigheter som Trafikverket, Transportstyrelsen och Polismyndigheten, men även företrädare för branschen.
Almega och Tågföretagen, Sveriges Kommuner och Regioner, Svensk Kollektivtrafik och Jernhusen är några exempel på deltagare. Inom ramen för det nationella rådet bedrivs ett viktigt utvecklingsarbete i bland annat säkerhets och skyddsfrågor. Mot denna bakgrund vill jag understryka att trygghet för såväl anställda som resenärer i kollektivtrafiken är en fortsatt viktig fråga för regeringen.
Tomas Eneroth (S):
Jag tycker att det är talande när Thomas Morell försöker fly undan frågan om de regionala skyddsombuden och säger att de inte ska vara politiskt utsedda. Det Sverigedemokraterna säger är att ni inte vill att medlemmarna ska utse sina skyddsombud. Ni underkänner tågvärdars, bussförares och andras möjlighet att själva utse sina representanter som ska se till deras skydd på deras arbetsplatser. Ni tycker hellre att myndigheter, arbetsgivare eller någon annan ska utse dessa representanter.
Min fråga tillbaka till Thomas Morell är: Varför tilltror inte Thomas Morell en bussförare, en tågvärd eller någon annan i kollektivtrafiken rätten eller möjligheten att utse sina skyddsombud? Varför ska Thomas Morell se till att någon annan utser dem? I grunden handlar det om möjligheten att på sin arbetsplats ha sina representanter som talar om vad som behöver skyddas.
I detta sammanhang är det en viktig fråga, för det är en speciell arbetssituation man har när man jobbar i kollektivtrafiken. Någon som inte har den erfarenheten kan inte göra rätt bedömningar, utan det är bra att ha den erfarenheten. Däri ligger poängen. Men det vill inte Sverigedemokraterna. Sverigedemokraterna vill inte att medlemmarna i en facklig organisation ska utse sina regionala skyddsombud. Sedan är det allvarligt när folk tar sig rätten att utöva våld.
Jag delar den uppfattningen, vare sig man går ut med järnrör på stan eller hotar på annat sätt. Då måste samhället agera starkt med fler poliser, med ökade möjligheter att beivra brott och med ökade övervakningsmöjligheter. Det har också skett under den här tiden. Vi har ökat möjligheterna till övervakning, både individuell övervakning med kameror och övervakning i stationsområden.
Jernhusen och andra aktörer inom kollektivtrafikbranschen har också utvecklat bättre möjligheter att säkra stationer så att man ska kunna känna sig trygg - med trygghetsvärdar, med belysning, med arkitektur och med utformning. Jag tror att det är viktigt att vi systematiskt fortsätter att arbeta med modeller som gör att man känner sig trygg.
Men jag tycker ändå att det är talande när inte Sverigedemokraterna anser att de som själva arbetar inom kollektivtrafiken ska få utse sina representanter för att se till att säkra skyddet så att man inte behöver hotas i sin arbetsmiljö utan kan ha skyddsronder och skyddsombud som ser till medlemmarnas bästa.
Tomas Eneroth (S):
Det är en viktig fråga som Thomas Morell väcker. Men det är också talande med frånvaron av svar från Thomas Morell i den här frågan - att inte tilltro bussförare, tågvärdar eller andra att utse sina representanter för att tala om hur skyddet ska utvecklas på arbetsplatsen. Det är i allra högsta grad en arbetsmiljöfråga.
Det är i allra högsta grad en fråga som handlar om vilken bemanning vi har i kollektivtrafiken och hur man ska känna sig trygg när man jobbar om det dras ned på personalen och man kanske är ensam på tåget i stället för att ha en kollega för att arbetsgivaren vill pressa kostnaderna. Det är klart att det här är viktiga frågor där parterna i Sverige brukar komma överens men det också finns målkonflikter.
Det är viktigt att medlemmarna genom sina till exempel skyddsombud kan agera med lagligt stöd genom skyddsstopp och skyddslagstiftning. Sedan kommer myndigheterna att inspektera, och man kan driva det rättsligt, men det är en viktig del i hur vi faktiskt säkrar en trygg arbetsmiljö för dem som jobbar inte bara i kollektivtrafiken utan i hela samhället.
Jag tycker att det är sorgligt att Sverigedemokraterna inte ser det utan underkänner busschaufförers, tågvärdars, konduktörers och andras rätt att utse sina representanter. Jag tror att det är värdefullt om man själv har arbetat på tåget eller i bussen och faktiskt kan ha med sig de erfarenheterna vid bedömningen av vilka insatser som ska göras så att de som jobbar känner sig trygga.
Till det kommer naturligtvis allt det vi tidigare har diskuterat: skyddsutrustningen, kameraövervakning, beredskap för polisen att agera, arbetsgivarens ansvar eller för den delen hur man utformar stationer. Där arbetar det nationella rådet som jag refererade till. Där pågår ett utredningsarbete, men vi måste också inse att det i grunden också handlar om att man känner sig trygg om man har en kollega som finns på plats.
Då är skyddsombuden en viktig del, och där står Sverigedemokraterna helt svarslösa.
Tomas Eneroth (S):
Jag blev uppmärksammad på att det finns ett fel i svaret. Låt mig därför försäkra min gamla kollega Johan Hultberg om att jag kommer att säga rätt namn. Jag ber hemskt mycket om ursäkt. Fru talman! Johan Hultberg har ställt flera frågor till mig om en snabbare tågförbindelse mellan Göteborg och Oslo. Gränsöverskridande transportinfrastruktur har en stor betydelse för både tillväxt och tillgänglighet i våra respektive länder.
Det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen mellan våra länder gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna och gör det möjligt att på ett mer hållbart sätt resa och transportera varor mellan våra länder. Sveriges regering och Norges regering har tecknat två avtal med anledning av den nya Svinesundsförbindelsen.
I enlighet med dessa avtal ska avgifter inte längre tas ut när de lån som har tagits för att täcka investeringskostnader med mera är återbetalda. Sveriges och Norges regeringar är överens om att följa dessa avtal. Regeringens beslut om gällande nationell plan innehöll ett uppdrag till Trafikverket om att fortsätta att utreda stråket Göteborg-Oslo. Målsättningen är att stråket är så pass utrett att det kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering.
Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan. Avsikten är att lägga fram en infrastrukturproposition till riksdagen under våren 2021. Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar också Johan Hultberg för en bra diskussion, en bra debatt och ett bra engagemang. Det är viktigt. När det gäller avgiftssystemen ingicks ett avtal mellan Sverige och Norge när det gäller Svinesundsbron där överenskommelsen var att när bron är betald ska avgifterna försvinna. Det var ett tydligt och starkt önskemål från norsk sida, och den stunden inträffar nu. Då kommer avgifterna att slutföras. Det här var ett bra exempel på att det går att hitta bra gemensamma lösningar mellan Sverige och Norge.
Låt oss fortsätta att titta på förutsättningarna att ha bra gemensamma projekt som förstärker inte minst arbetsmarknadsregionerna. I grunden kommer detta att avgöras av hur mycket resurser riksdagen ställer sig bakom att vi ska lägga på infrastruktursatsningar framöver. Vi får nu underlag, som jag har berättat om tidigare, från Trafikverket på de olika objekt som vi har bett Trafikverket att utreda.
Där finns bland annat sträckan Göteborg-Oslo. Det kommer givetvis att vara ett tufft prioriteringsarbete. Erfarenheten är att önskemålen om satsningar på infrastruktur alltid vida överstiger de ramar som vilken regering som helst har satt. Regeringen och jag kommer att vara tydliga med kostnadskontrollen.
Vi kommer inte att acceptera en utveckling där kostnaderna för byggandet av infrastruktur skenar, utan det ska ske en ordentlig kostnadskontroll av alla infrastruktursatsningar. I dag kan vi se oroande tecken på att det blir dyrare att bygga infrastruktur och ibland dyrare i Sverige än i andra delar av världen. Då måste man ställa sig frågan: Varför? Därför har jag också gett Trafikverket ett tydligt uppdrag att göra en ordentlig genomlysning av de kostnadsökningar vi kan se.
När väl detta är sagt är det viktigt att i en tid som denna stärka de svensk-norska förbindelserna fysiskt och på alla andra sätt. Jag uppskattar engagemanget från Johan Hultberg och Cecilie Tenfjord Toftby.
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för ett nationellt undantag från kravet på sprejskydd i stänkskärmar på tunga fordon. Låt mig först klargöra att säkerheten på våra vägar är ett prioriterat område för regeringen. Att tunga transporter utförs på ett säkert sätt är centralt, och regeringen har vidtagit flera insatser på området.
För att nämna några har regeringen infört ett beställaransvar vid upphandling av transporter, och sedan 2019 är det krav på att tunga fordon ska ha vinterdäck på samtliga axlar vid vinterväglag. Yrkestrafiken är dessutom en del av EU:s inre marknad och lyder därmed under ett regelverk som är gemensamt inom EU. Sverige är aktivt i EU-arbetet på transportområdet, inte minst för att säkerställa att reglerna också är anpassade efter de förhållanden som råder i Sverige.
När det kommer till just kraven på sprejskydd i stänkskärmarna, som riskerar att vålla problem vintertid, finns det ett bra EU-regelverk på plats. Regelverket möjliggör därför redan att sprejskydd inte behöver användas om det hindrar användningen av fordonet. Det har dock visat sig att de svenska föreskrifterna behöver förtydligas, vilket Transportstyrelsen tillsammans med besiktningsorganen nu gemensamt arbetar med.
Tomas Eneroth (S):
Jag tror att de flesta som följer debatten inser att det inte är några djupa ideologiska konflikter i frågan om sprejskydd utan att det handlar om att se till att vi hittar en rimlig ordning för att kunna säkra en säkerhet på våra vägar och se till att det inte kan bildas isklumpar som kan skada medtrafikanter. Problemet har uppmärksammats, och Transportstyrelsen har uppdragit åt en arbetsgrupp under den nybildade Besiktningskommittén att titta på det.
I Besiktningskommittén finns Sveriges Åkeriföretag med. Finns det då, som jag har blivit informerad om, förutsättningar att göra individuella undantag prövar man den möjligheten. Det är oklart om det går att göra generella undantag. Jag förutsätter att de som dagligdags arbetar med detta, från Sveriges Åkeriföretag, Transportstyrelsen och för den delen även Swedac och en del andra besiktningsorgan, så skyndsamt som möjligt hittar en bra lösning på detta.
Tomas Eneroth (S):
Det är intressant att Thomas Morell försöker få detta till att bli en fråga som handlar om EU. Jag anar att det är Sverigedemokraternas EU-motstånd som spökar. De vill ju att vi ska lämna Europeiska unionen. I det här fallet är det snarare Transportstyrelsens egna föreskrifter och allmänna råd som behöver utvecklas för att möta detta. Jag förutsätter att vi i sann svensk tradition hittar en gemensam lösning mellan Transportstyrelsen, åkeriföretagen, besiktningsorganen och andra.
Jag tror att det är mest tillämpningsfrågor det handlar om. Om Thomas Morell vill göra detta till en fråga om Sveriges deltagande i EU må det vara hänt. Men det här handlar snarare om att vi ska fortsätta att ha en väl fungerande samverkan mellan svenska myndigheter och branscher.
Jag tror inte att någon tvekar om eller ens tvivlar på att den här regeringen och inte minst jag vill göra allt för att stärka svensk transportnäring och se till att det ska vara säkert och tryggt på våra vägar. Det är den här regeringen som har stärkt konkurrenskraften för svensk transportnäring och som har ökat trafiksäkerheten med vinterdäckskrav, tydligare både kör- och vilotidsregler och internationell reglering.
Det är under den här regeringen vi har fått klampning och möjligheter till sanktionsavgifter. Det är den här regeringen som har ökat trafikövervakningen på cabotagetransporter och tillsatt en utredning om yrkestrafikinspektion. Det ligger alltså i den här regeringens intresse att se till att vi har bästa möjliga trafiksäkerhet. Det här fallet är ett tydligt ansvar för Besiktningskommittén. De får tillsammans hitta ett sätt att lösa frågan.
Jag har fullt förtroende för myndigheter och bransch när det gäller att hitta en lösning. Jag misstror inte deras ambition eller kompetens på området.
Tomas Eneroth (S):
Det är anmärkningsvärt att Thomas Morell tror att det är regeringen som beslutar om den typen av undantag. Det är Transportstyrelsen som har myndighetstillämpningen. Som statsråd kan jag inte ens uttala mig om detta. Men man har ett väl fungerande samarbete i Besiktningskommittén och arbetar tillsammans för att hitta en lösning. Det är så vi gör i Sverige.
Vad Thomas Morell än försöker säga om att ett EU-direktiv är skulden handlar detta om bestämmandemöjligheter och regleringar som vi själva, som jag har förstått det, förfogar över i Sverige. Jag tror alltså att vi i sann svensk tradition kommer att hitta en lösning genom att myndigheter tillsammans med branscherna ser på förutsättningarna för besiktningsorganen att tolka föreskrifterna rätt. Då hoppas och tror jag att vi ska hitta en lösning.
Tomas Eneroth (S):
Patrik Jönsson har frågat mig vad jag avser att göra för att undvika de negativa konsekvenser för näringslivet i Norrbotten som ett eventuellt senareläggande av utbyggnaden av Norrbotniabanan kan innebära. Redan 2004 fastställde regeringen det dåvarande Banverkets förslag till framtidsplan för järnvägen med medel till en första etapp på Norrbotniabanan. Men när den borgerliga regeringen tillträdde 2006 valde den att stoppa projektet.
Alliansregeringen beslutade vid två tillfällen om nya nationella planer utan att i någon av dessa fördela medel för fortsatt planering, projektering eller byggande av Norrbotniabanan. Regeringen har prioriterat Norrbotniabanan genom att återinföra den i den nu gällande nationella planen, dels etappen Umeå-Dåva, dels även nästa sträcka Dåva-Skellefteå.
I slutet av augusti 2018 tog statsministern det första spadtaget på Norrbotniabanan. Enligt januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet de gröna, ska fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra Sverige ske, och planeringen för att bygga Norrbotniabanan i sin helhet ska intensifieras. Vi ser en positiv utveckling i flera delar av norra Sverige, med omfattande investeringar.
Fungerande transportinfrastruktur är en viktig faktor för att förbättra förutsättningarna för bland annat jobb, regional utveckling, tillgänglighet och hållbar tillväxt i hela landet. Regeringen genomför omfattande satsningar på transportinfrastrukturen i norra Sverige. Det handlar bland annat om Ostkustbanan, Malmbanan och inte minst Norrbotniabanan.
Den här regeringen har alltså varit tydlig med att Norrbotniabanan är en strategiskt viktig satsning som bidrar till regeringens mål om såväl högre sysselsättning som minskad klimat- och miljöpåverkan. Nu har arbetet med att ta fram en ny nationell plan inletts, och regeringen avser att lämna en infrastrukturproposition till riksdagen under våren 2021, med förslag till ekonomiska ramar för den kommande planperioden. Fortsatt utbyggnad av Norrbotniabanan kommer att hanteras inom den kommande processen.
Tomas Eneroth (S):
Jag kan konstatera att det är under den här regeringen, en socialdemokratiskt ledd regering, som Norrbotniabanan återigen har kommit in i nationell plan. Andra partier valde att lyfta ut den. Nu har vi tagit spadtaget. Det är nu Norrbotniabanan både projekteras och börjar byggas. I januariavtalet finns uppdraget att bygget och planeringen av Norrbotniabanan ska intensifieras.
Det är en otroligt viktig investering, inte bara för norra Sverige utan för hela Sverige. Det är nu den största järnvägssatsningen i modern tid genomförs. Det görs för att vi behöver ställa om transportsystemen för att klara klimatkraven. Det görs för att vi ska kunna leva upp till våra åtaganden i enlighet med Parisavtalet.
Men det görs också för att stärka konkurrenskraften i hela Sverige och se till att en befolkning på över 10,2 miljoner ska kunna ha goda möjligheter att transportera både sig själva och släktingar och vänner klimatsmart. Det är nu det sker. Det är nu investeringarna sker, med 100 miljarder mer i nationell plan än när vi hade en alliansregering.
Processen ser ut så att regeringen ska återkomma med en infrastrukturproposition under våren och med nästa nationella plan under 2022. Då ger regeringen besked om den fortsatta utvecklingen av det svenska transportsystemet. Men jag tror inte att någon tvivlar - ja, möjligtvis Patrik Jönsson, men ingen annan - på den här regeringens vilja att arbeta och säkerställa Norrbotniabanans framtid. Den är viktig för både norra Sverige och hela Sverige.