Lotta Finstorp (M):
Jag börjar med att yrka bifall till vår alliansgemensamma reservation. Genom denna proposition tas ytterligare ett steg mot mer likvärdig konkurrens i kontantbranschen. Det innebär att en näringsidkare utan fast driftställe i Sverige inte längre ska vara undantagen från skyldigheten att använda certifierat kassaregister om försäljning görs genom kontantbetalning eller betalning med kontokort.
Godkänt kassaregister som köpts i annat EES-land får användas. Företag som bedriver verksamhet i Sverige utan att ha ett fast driftställe är främst torg- och marknadshandel men även försäljning som sker i tillfälligt hyrda lokaler. Det är ett välkommet steg för att förstärka konkurrensen på lika villkor, och vi delar intentionerna i propositionen. Men det hade varit på sin plats att först utvärdera hur den befintliga lagen fungerar i praktiken.
Fru talman! Bakgrunden är att den som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning sedan den 1 januari 2010 måste ha ett certifierat kassaregister. Till kontant betalning räknas även betalning med kontokort. Undantag gäller bland annat för taxi, distans- och hemförsäljning, försäljning av varor eller tjänster mot betalning i automat och automatspel.
Vidare är lagen inte tillämplig för den som endast i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning. Av lagens förarbeten framgår att obetydlig omfattning avser två olika situationer.
Den ena är om det är tveksamt om de kostnader som krav på ett certifierat kassaregister för med sig står i rimlig proportion till den samhälleliga vinsten i form av förbättrad skattekontroll i fråga om de allra minsta företagen. Den andra situationen rör företag där kontant försäljning endast förekommer i rena undantagsfall. Fru talman!
Ett förtydligande gjordes sedan i skatteförfarandelagen, som innebär att det från och med den 1 januari 2012 vid bedömningen av om det är fråga om försäljning i obetydlig omfattning särskilt ska beaktas om försäljningen normalt uppgår till, eller kan antas komma att uppgå till, sammanlagt högst fyra prisbasbelopp under ett beskattningsår. Det generella undantaget i skatteförfarandelagen från skyldigheten att använda kassaregister för torg- och marknadshandel slopades den 1 januari 2014.
Samtidigt fick Skatteverket större möjlighet att i enskilda fall bevilja undantag från olika skyldigheter som gäller kassaregister. Undantag från skyldigheter som gäller kassaregister utvidgades till att avse även andra orsaker än tekniska då en viss skyldighet kan anses vara oskälig. Per Åsling tog på ett föredömligt sätt upp ett exempel på sådana problem.
Det har funnits och finns tekniska problem med elektroniken beroende på täckning och väderlek. Men utrustningen har blivit säkrare och mer tillförlitlig, och på Skatteverkets hemsida kan man tydligt läsa om och när undantag kan medges helt eller delvis. Viss skyldighet gällande kassaregister kan anses oskälig. Det måste dock föreligga väldigt tydliga fall om undantag ska beviljas.
Det är inte tillräckligt att försäljningen sker utomhus och under svåra väderförhållanden. Det är alltså väldigt svårt att få undantag. Det är inte heller tillräckligt att det saknas el på försäljningsstället, precis som Per Åsling berättade om i sitt exempel. Har företagaren både butiksförsäljning och försäljning på torg ska kassaregister användas på båda ställena även om försäljningen på torget är mindre än fyra prisbasbelopp.
Gårdsförsäljning som är obemannad omfattas inte av kassaregisterkravet, oavsett försäljningens omfattning. I samband med utvidgningen till torg- och marknadshandel anförde regeringen att det underlag som Skatteverket presenterat tyder på att lagstiftningen om kassaregister har varit framgångsrik och att fler företag konkurrerar på lika villkor.
Sedan lagstiftningen infördes har kritik emellertid riktats mot undantaget för torg- och marknadshandeln, vilket inkluderar undantag för så kallad tillfällig handel. Synpunkterna kan sammanfattas med att undantaget snedvrider konkurrensen och missgynnar den fasta handeln, som omfattas av kravet på register.
Kritiken avsåg även att de särskilda befogenheter som Skatteverket har vid kontrollbesök endast gäller företag som omfattas eller som kan antas omfattas av lagstiftningen om kassaregister. Den som säljer varor i butik måste ha kassaregister, och det bör naturligtvis även den som säljer liknande varor utomhus i närheten, kanske på trottoaren, också ha.
I dag kan inte Skatteverket genomföra adekvat granskning av den kontanta försäljningen i företag som inte använder kassaregister, eftersom det saknas uppgifter i bokföringen om enskilda försäljningar. Skatteverket har gjort den "försiktiga" skattningen att det finns ett mörkertal av utländska företag som inte är mervärdesskatteregistrerade men som bedriver handel på torg, marknader och mässor. Fru talman!
En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inga erinringar emot det, och det är bra. Till exempel skriver Blomsterbranschens Riksorganisation att om det ska finnas en seriös blomsterhandel i Sverige är det viktigt att undantaget för utländska ambulerande företagare tas bort.
Däremot har flera remissinstanser anfört att en oberoende utvärdering borde ha gjorts avseende effekterna av kassaregister som hittills införts. Det är precis vad vi anser - det är en brist i propositionen. En utvärdering bör göras av de faktiska konsekvenserna av den tidigare införda kassaregisterskyldigheten liksom en grundlig konsekvensutredning angående effekterna av förslaget för berörda företagare.
Regelrådet är tydligt med att konsekvensutredningen är bristfällig. Bland annat konstateras att regeringen inte presenterar några andra alternativ än det enda som finns i propositionen. Det måste ligga i politikens intresse att bristfälliga konsekvensutredningar förbättras innan riksdagen fattar beslut om nya regler för företagen.
Besluten riskerar att bli mer kostsamma för företagen och dessutom inte få den effekt till en lägre kostnad som vi vill se.