Jan Lindholm (MP):
Vi har hört flera debattörer här säga att man ska vara försiktig med siffror, så också jag får väl vara det. Därför säger jag att jag inte kan gå i god för att mina siffror är alldeles korrekta. I fastighetsskattedebatten, som jag har försökt att följa, har jag till exempel fått informationen att det är ca 250 000 villaägare som har fått höjd fastighetsskatt - nu kallad avgift.
Det har förekommit exempel på fastigheter som fått sänkningar med både 50 000 och 60 000 kronor, medan andra har fått höjningar med ca 2 000 kronor. Naturligtvis är både fastigheter och betalningsförmågan olika.
Jag tyckte att den begränsningsregel som vi förra mandatperioden införde - vi sänkte ju till 4 procent - var ett bra sätt att se till att de som hade liten betalningsförmåga ändå skulle kunna bo kvar i sina fastigheter. Den delen saknar jag här. Att man gör något speciellt riktat till pensionärer är naturligtvis bra.
Men människor som bor i fastigheter och som tillfälligt, kanske under något eller några år, får försämrade försörjningsmöjligheter ska inte, tycker jag, tvingas ifrån sina fastigheter. Det är synd att ni inte tar den hänsynen. Det jag tyckte var mest besvärande var att den som hade stora inkomster men som ändå nolltaxerade och som hade en stor fastighet kunde slippa undan fastighetsskatten på grund av den inkomstrelaterade delen. Det hade varit intressant om ni hade försökt utveckla den delen mer.
När man läser ministerns svar får man en känsla av att ministern trots allt är ganska nöjd. Han avser ju inte att göra några andra saker. Därför skulle jag vilja ställa frågan: Är ministern nöjd med förändringen av fastighetsskatten? Sedan skulle jag vilja kasta en handske till Gunnar Andrén. Det här är intressant.
Under några år behöver vi, när vi ser resultatet av den gjorda reformen, diskutera idéer om hur fastighetsskatten ska se ut. När det gäller skatter är det väldigt viktigt att tänka på att skattesystem ska utformas så att de inte stimulerar kriminalitet. Vi vet ju att många av våra skatter, såsom punktskatter, är viktiga som styrmedel och så.
Men samtidigt ger de problem med smuggling, svartarbete och så vidare. Fastighetsskatten är en mycket gammal skatt som fungerat i samhällen i årtusenden. Det är väldigt svårt att flytta en fastighet till ett skatteparadis.
Jag tycker att vi borde ha en fortsättning på den gröna skatteväxlingen - att vi flyttar skatter mellan till exempel arbete och sådant som förorenar, förstör etcetera. Då kan man också lägga in det här med ett skattesystem som kostar mindre att upprätthålla och få att fungera. På så sätt kan en fastighetsskatt vara en växande skatt.
Jag har i princip väldigt svårt att förstå varför man är så negativt inställd till fastighetsskatten eftersom det handlar om väldigt stabila och trygga skattesubjekt. Men naturligtvis ska man inte höja utan att ge någonting tillbaka. Man ska inte i onödan, menar jag, öka skattenivån. Från de andra debattörerna har det frågats var rättvisan i det här finns.
Det är klart att också jag vill fråga om ministern anser att det är viktigt med rättvisa när det gäller fastighetsskatten. Eller är det en fråga som inte finns i fastighetsskattesammanhang?
Om ministern hinner - ministern har ju inte så mycket talartid - skulle jag gärna vilja höra lite grann om vilka problem som fanns med takregeln och begränsningsregeln i det gamla systemet. Ministern var försiktigare i sitt språkbruk än Gunnar Andrén, så kanske är problembilden inte lika stark från ministerns sida.