KBLab/rixvox huggingface dataset:
Eva Nordmark (S):
Tack, Saila Quicklund! Jag missförstods nog. Det jag sa var inte att jag inte har några egna tankar utan att jag litar på våra myndigheter och forskningen. Jag tror att det är väldigt viktigt att utgå från just det när vi sedan bestämmer vilka typer av åtgärder som är viktiga att vidta. Ingen ska behöva dö på eller av jobbet. Jag har under debattens gång redovisat en del av de insatser regeringen har gjort och vad vi kan göra.
Det jag verkligen hoppas på är att vi ska kunna få stöd för att utöka möjligheten för regionala skyddsombud att utföra ett viktigt arbete på arbetsplatser där det i dag saknas ett skyddsarbete. Det skulle öka tryggheten och säkerheten samt förhindra olyckor på våra arbetsplatser. Slutligen vill jag tacka Saila Quicklund för en debatt om ett mycket viktigt ämne.
Eva Nordmark (S):
Fru talman! Ingen ska behöva dö på sitt arbete. Det är vi helt överens om i den här kammaren. I mitt tidigare anförande presenterade jag ett antal initiativ och åtgärder som regeringen har vidtagit för att minska antalet dödsolyckor i arbetslivet. I början av hösten tog vi också beslut om att höja företagsboten, från dagens 10 miljoner kronor till 500 miljoner kronor.
Det innebär en kraftig skärpning av straffen för större företag som gör sig skyldiga till särskilt klandervärd brottslighet, exempelvis eftersatt kontroll som leder till allvarliga arbetsplatsolyckor eller dödsfall. Vi behöver också säkerställa att alla de 100 000 skyddsombud som finns runt om på våra arbetsplatser har goda förutsättningar att utöva sitt viktiga uppdrag. Det är helt avgörande.
Jag vill även se en utökad tillträdesrätt för de regionala skyddsombuden. Jag kan hänvisa till stora och viktiga fackföreningar på svensk arbetsmarknad. IF Metalls ordförande Marie Nilsson efterfrågar detta, och Byggnads ordförande Johan Lindholm menar att det är viktiga åtgärder. Det statsrådsinitiativ som sex statsråd har tagit handlar inte om att sitta och fika, vilket det nästan kan låta som när man lyssnar på debatten.
Det handlar om att ta ansvar för en god dialog med de branscher där dödsolyckorna är flest. Det som har framkommit vid den här typen av möten är att det inte finns någon quick fix, precis som Alireza Akhondi sa. Det vi behöver jobba med och som branscherna också pekar på är säkerhetskulturen och hur viktig den är.
Om två veckor invigs till exempel byggbranschens säkerhetspark utanför Sigtuna. Det är en viktig satsning från branschen för att utbilda och arbeta med den gemensamma säkerhetskulturen. Det är ett långsiktigt, viktigt arbete som vi tillsammans behöver åstadkomma resultat kring.
Jag kan meddela att regeringen kommer att fortsätta ha en mycket ambitiös arbetsmiljöpolitik. Jag välkomnar också och lyssnar in alla konkreta och goda förslag som finns i den här kammaren för hur vi ytterligare kan stärka åtgärderna mot dödsolyckor i arbetslivet.
Eva Nordmark (S):
Vi har haft en interpellationsdebatt om Mynak. Det är en myndighet som är mycket viktig, och vi bygger upp den verksamheten nu. Det blir lite ihåligt när Moderaternas företrädare kliver in i diskussionen om den här frågan. Det ni gjorde, Saila Quicklund, när ni satt i regeringsställning var att kraftigt minska resurserna till arbetsmarknadspolitiken.
Ni röstade också nej till vår arbetsmiljöstrategi. Varför gjorde ni det, om det nu är så viktigt för er?
Eva Nordmark (S):
Vi håller som sagt på och bygger upp en viktig myndighet, Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Det blir lite ihåligt när Moderaterna fokuserar på den frågan samtidigt som man har skurit kraftigt i resurserna till arbetsmiljöpolitiken och röstat nej till arbetsmiljöstrategin. Jag har inte förstått vad i arbetsmiljöstrategin som Moderaterna tycker är problemet.
Jag skulle snarare önska konstruktiva förslag för hur vi ska minska antalet dödsolyckor.
Eva Nordmark (S):
I budgeten för nästa år ökar vi resurserna till Arbetsmiljöverket. Jag har själv varit med på inspektioner tillsammans med Arbetsmiljöverkets tjänstemän och sett hur viktig verksamheten är. Antalet inspektioner har också ökat under det här året, vilket är viktigt. Det är klart att det leder till resultat. När det gäller en tidsplan för utökad tillträdesrätt för de regionala skyddsombuden ber jag att få återkomma.
Eva Nordmark (S):
Vi ökar som sagt resurserna till Arbetsmiljöverket. De här inspektionerna är avgörande. Det arbetet tillsammans med inte minst skyddsombudens viktiga roll ute på arbetsplatserna, de regionala skyddsombuden och möjligheten att få utökad tillträdesrätt är viktiga verktyg för att åstadkomma resultat när det gäller att minska både antalet arbetsplatsolyckor och dödsfall.
Eva Nordmark (S):
Jag sätter mig gärna in i olika förslag som har kommit. Jag känner inte till detaljerna kring ert förslag. Men jag har nog en mer optimistisk syn på att man kan se till att finnas på alla arbetsplatser runt om i Sverige - inte alla för det förändras väldigt snabbt men på betydligt många fler. Betänk att vi i dag ungefär 100 000 skyddsombud inom LO, TCO och Sacoförbunden.
Jag tror att det är väldigt viktigt att rekrytera skyddsombud och säkerställa att de får goda förutsättningar att utöva sitt viktiga uppdrag på arbetsplatserna. Det är också viktigt att kunna rekrytera fler skyddsombud och se till att, som regeringen vill, utöka tillträdesrätten för de regionala skyddsombuden. I dag är de drygt 1 700 och täcker ungefär en halv miljon arbetsplatser.
Det är såklart oerhört viktigt att det finns människor ute på arbetsplatserna som kan jobba konkret med dessa frågor. De som kan det bäst är de som arbetar på arbetsplatsen, facken och arbetsgivarna.
Eva Nordmark (S):
Det enda som Moderaterna och Saila Quicklund egentligen föreslår handlar om att förenkla regelverk. Men varför röstade ni nej till nollvisionen och arbetsmiljöstrategin? Vad var fel i den? Hur ska vi kunna säkerställa att vi riktar rätt insatser om vi fortsätter att skära i de resurser som satsas på arbetsmiljöarbetet?
Eva Nordmark (S):
Vi delar uppenbart engagemanget när det gäller arbetsmiljöfrågorna även om vi kan ha lite olika förslag och ingångar om hur man kan komma till rätta med de problem som vi möter på arbetsmarknaden. Jag skulle vilja ställa frågan till Désirée Pethrus: Är du beredd att ställa upp bakom regeringens förslag att stärka tillträdesrätten för de regionala skyddsombuden?
Det är en så viktig fråga för alla de arbetsplatser och människor som jobbar på arbetsplatser där skyddsorganisationen i dag är bristfällig.
Eva Nordmark (S):
Jag tackar så mycket för frågan. Regeringen respekterar givetvis det beslut som riksdagen har fattat. Det innebär bland annat att den proposition som vi skulle ha presenterat för riksdagen i mars och som skulle ha trätt i kraft i oktober, om ändringar i arbetslöshetsförsäkringen med anledning av utvecklingstiden, inte kommer att läggas fram på riksdagens bord.
Där har du alltså garantin, Mats! Däremot får vi självklart återkomma till vad som kommer i kommande budgetar. Regeringen anser fortsatt att utvecklingstid är ett viktigt verktyg för att säkerställa en god omställning och även säkra kompetensförsörjningen på svensk arbetsmarknad.
Eva Nordmark (S):
Tack för frågan! För oss socialdemokrater kommer jobben alltid först. Det är snart internationella kvinnodagen. Att ha ett arbete och vad det innebär med egen försörjning och den frihet man får är i grunden den viktigaste jämställdhetsfrågan. Vi är inte nöjda med hur det ser ut vad gäller utrikes födda kvinnors sysselsättningsgrad. Vi vet också att dessa kvinnor inte får samma stöd av Arbetsförmedlingen.
Regeringen har därför i regleringsbrevet till myndigheten tydligt pekat ut att det ska finnas ett likvärdigt stöd för kvinnor och män, särskilt utrikes födda kvinnor. Vi satsar också numera på extratjänster och en del andra viktiga åtgärder, såsom intensivåret som snart kommer på plats. Också det ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv.
Eva Nordmark (S):
Tack, Serkan Köse, för en otroligt viktig fråga! Till alla unga människor i Sverige skulle jag vilja säga: Det viktigaste du kan göra är att gå klart gymnasiet och utbilda dig. Regeringen gör nu massiva satsningar på utbildning - på yrkeshögskolan, folkhögskolan, regionalt yrkesvux och även högskolan.
I ett väldigt svårt läge på arbetsmarknaden, som det vi ser nu, är det klart att det första jobbet är väldigt viktigt. Av det skälet satsar regeringen nu 180 miljoner kronor på kommunala sommarjobb. Satsningen riktar sig till dem som precis har slutat nian eller som går i eller precis har lämnat gymnasieskolan och omfattas av det kommunala aktivitetsansvaret. Så sent som i dag har vi gett detta uppdrag till Arbetsförmedlingen.
Jag har också en uppmaning till arbetsgivarna i Sverige: Ge unga människor möjligheten - utlys sommarjobb!
Eva Nordmark (S):
Jag vill verkligen understryka det Serkan Köse lyfter fram. Möjligheten att få sin första rad på cv:t och att försörja sig själv samt den frihet detta innebär är helt centrala för att kunna känna framtidstro i en jättesvår situation på arbetsmarknaden, inte minst för unga. Där har vi ett viktigt jobb att göra. Jag är stolt över att vi har kunnat presentera de här satsningarna.
Vi behöver göra mer på ett antal olika områden som också är centrala.
Eva Nordmark (S):
Tack, Désirée Pethrus, för en jätteviktig fråga! Det som regeringen har arbetat intensivt med under de senaste veckorna är att säkra tillgången till skyddsutrustning. Min kollega näringsministern har tillsammans med företag i Sverige sett till att vi har kunnat ställa om produktion till inhemsk produktion av skyddsmaterial. Socialstyrelsen har fått ett uppdrag att vara nationell samordnare när det gäller att köpa in och fördela material.
Och Arbetsmiljöverket, som lyder under Arbetsmarknadsdepartementet, har skapat ett snabbspår för godkännande för att säkra tillgången. Det vi behöver säkerställa är att varje arbetsgivare tar det ansvar man har. Det är ytterst arbetsgivarens ansvar att se till att personal har den utrustning de behöver. Alla löntagare ska kunna känna sig trygga och säkra på sitt arbete.
Arbetsgivaren har ett uppdrag att göra riskbedömningar tillsammans med de lokala fackliga organisationerna.
Eva Nordmark (S):
Jag tackar Lotta Finstorp för en mycket viktig fråga. Det är helt uppenbart att denna kris verkligen har slagit hårt mot många sektorer, och kultursektorn är mycket hårt drabbad och inte minst de människor som arbetar i den.
Av detta skäl har regeringen arbetat mycket intensivt med att titta på till exempel hur vi säkerställer att våra trygghetssystem bättre kan tillmötesgå de behov som finns i dessa viktiga sektorer. Därför bestämde vi också att a-kassan ska svara bättre mot dessa behov genom att man kan lägga sin verksamhet vilande. Det pågår just nu ett arbete för att se om vi kan göra något mer i denna del.
Vi är inte beredda att rucka på principen om arbetslinjen. Har man arbetslöshetsersättning ska man vara arbetslös. Däremot vet jag att det bland annat från Klys har lyfts fram en diskussion om man till exempel kan få underhålla sin hemsida. Det är denna typ av frågeställningar som vi nu analyserar.
Eva Nordmark (S):
Jag tackar Josefin Malmqvist för frågan. Jag är mycket stolt över att kunna berätta att regeringen genom de insatser som vi har gjort genom korttidspermitteringssystemet redan kan rädda i alla fall tiotusentals jobb. När vi har kommit igenom denna kris kommer vi att kunna räkna över hundratusentals jobb.
Om vi tittar bara på fordonsindustrin i Sverige, deras underleverantörer och dem som har valt att teckna avtal om korttidspermittering kan vi se att vi är uppe i över 100 000 arbetstillfällen. De viktiga insatser som regeringen nu har gjort under ett antal veckor, med stort stöd från samtliga partier i denna riksdag, ger effekt på jobben.
Och vår huvudprioritet har varit att rädda så många svenska jobb och företag som möjligt men också att se till att inga löntagare ska lämnas i sticket. Det är därför som vi nu också gör satsningar på arbetsmarknadspolitiken och på Arbetsförmedlingen och ser till att stärka arbetslöshetsförsäkringen.
Eva Nordmark (S):
Jan Ericson har frågat mig om vilken plan jag har för att snabbt förbättra Sveriges position som ett av de sex sju länder i EU där arbetslösheten tyvärr är högst. Utbrottet av covid-19 har lett till en global ekonomisk kris, och arbetslösheten har stigit snabbt. Arbetslösheten är inte bara ett problem för den som blir av med jobbet utan är något som angår oss alla.
Tillåter vi arbetslösheten att bita sig fast riskerar vi både ökad långtidsarbetslöshet och en försvagning av vår gemensamma välfärd. Den som blir arbetslös ska därför få chans till utbildning och omställning och vid behov kunna få stöd att hitta ett nytt arbete. Vi behöver också säkra den ekonomiska tryggheten för den som blir av med jobbet.
Under 2020 har regeringen tillfört medel för att fler arbetslösa ska få stöd att komma i arbete samtidigt som Arbetsförmedlingen har förstärkts för att kunna hantera varsel och fler nyinskrivna arbetslösa. I budgetpropositionen för 2021 föreslår regeringen ett kraftfullt grönt återstartspaket för svensk ekonomi på över 100 miljarder kronor.
Sammantaget beräknas budgeten, med bland annat investeringar för klimatomställningen och satsningar på välfärden, skapa runt 75 000 fler jobb. I OECD Employment Outlook 2020 framkommer att jämförelser mellan länder av arbetslösheten i spåret av pandemin bör göras med stor försiktighet.
Krisen har påverkat insamlings- och beräkningsmetoder för arbetsmarknadsstatistiken. Dessutom har restriktioner försvårat jobbsökandet, vilket har lett till ett minskat arbetskraftsdeltagande i många länder. Sverige har högst arbetskraftsdeltagande i EU, och denna har bibehållits på samma nivå som före krisen. Det är ett viktigt skäl till att arbetslösheten i Sverige har ökat i relation till många andra länder.
Sverige har alltjämt den högsta sysselsättningsgraden inom EU i åldrarna 20-64 år. Om man vill spegla aktiviteten i ekonomin är antalet faktiskt arbetade timmar ett relevant mått. Sverige var ett av de länder inom EU där antalet arbetade timmar föll minst under pandemin.
Regeringen följer noga utvecklingen på arbetsmarknaden och är beredd att vid behov vidta ytterligare åtgärder.
Eva Nordmark (S):
Arbetslöshetsmålet var en viktig del, en styråra, för arbetsmarknadspolitiken. Den verkade under förra mandatperioden. Den förra mandatperioden känns länge sedan nu, med tanke på läget på arbetsmarknaden.
Men den förra perioden minskade arbetslösheten med över 1 1⁄2 procentenhet, och ungdomsarbetslösheten minskade med drygt 5 procentenheter. Sysselsättningen ökade med över 300 000 personer, varav 200 000 var utrikes födda. Samtidigt ökade antalet arbetade timmar kontinuerligt. Och hela jobbtillväxten kom till i reguljära jobb, inte genom subventionerade anställningar. Det känns som sagt länge sedan.
I dag står vi mitt i den mest allvarliga krisen på svensk arbetsmarknad i modern tid. Jan Ericson frågar vilken plan jag och regeringen har. Jag vill börja med att säga att regeringen under det här året har vidtagit historiskt kraftfulla åtgärder för att rädda svenska jobb och företag och för att minska och mildra konsekvenserna för dem som ändå förlorar jobbet.
Bara genom möjligheten till korttidsarbete har hundratusentals svenskar undgått risken att bli av med jobbet. Nu när smittspridningen återigen har ökat och vi behöver sätta in ytterligare restriktioner kan det systemet bidra till att rädda fler jobb som annars hade kunnat försvinna. Vi har också beslutat om förändringar som ger fler rätt till arbetslöshetsersättning och har höjt ersättningsnivåerna.
Arbetslöshetskassorna har fått ytterligare resurser för att motverka långa handläggningstider. Vi har tillfört medel till Arbetsförmedlingen för att kunna hantera varsel och fler nyinskrivna arbetslösa och för att fler arbetslösa ska kunna få en insats och ett stöd. Vi har förlängt maxtiden för extratjänster, introduktionsjobb och nystartsjobb med ett år, för att undvika att människor går tillbaka till långtidsarbetslöshet.
Vi har också tillfört medel till kommunerna för att skapa fler sommarjobb för unga och jobb till unga i höst, så att unga människor ska få en första rad på cv:t. Dessutom fortsätter vi att bygga ut Kunskapslyftet. Vi har tillfört medel för att antalet studieplatser ska kunna byggas ut kraftigt i hela landet. Det är också många människor som nu tar vara på möjligheten att studera och rusta sig inför den uppgång som kommer i ekonomin. Vi är dock inte färdiga här.
Jag är stolt över det som har gjorts, och vi behöver göra mer framåt. I budgetpropositionen för 2021 lägger vi fram historiska satsningar på 100 miljarder kronor. Sammantaget beräknas budgeten, med bland annat investeringar för klimatomställningen och satsningar på välfärden, skapa runt 75 000 fler jobb.
Det som Jan Ericson nämner när det gäller kompetensförsörjningen är viktigt; vi behöver utveckla vår politik ytterligare för att säkerställa att arbetsgivare, både privata och offentliga, får tag på den kompetens de behöver för att utveckla sina verksamheter. Det är själva grunden för arbete och egen försörjning för individer.
Men det är också själva grunden för att fortsätta utveckla Sverige.
Eva Nordmark (S):
Det skulle vara mycket intressant att också få ta del av vad Moderaternas alternativa plan till de satsningar som regeringen nu gör är. Vi har fått en uppräkning av sådant som Moderaterna inte tycker om. Men Jan Ericson frågade mig vad regeringen har för plan. Det vore därför intressant att höra om din och er plan.
Så fort ni får möjlighet slaktar ni resurserna till arbetsmarknadspolitiken och försämrar den ekonomiska tryggheten för dem som är arbetslösa. På vilket sätt bidrar det till fler jobb? Det kan man fundera över. Det vore intressant att få ett svar på det. Jag har mycket tydligt beskrivit de satsningar som regeringen har gjort detta år.
Det är viktigt att komma ihåg det virus som är grunden till den situation som många människor befinner sig i nu då de har förlorat sitt arbete. Vi har vidtagit historiskt kraftfulla åtgärder. Vi fortsätter med det. Under nästa år satsar vi mer än 100 miljarder kronor. Det kommer att leda till ungefär 75 000 nya jobb.
Jag vill lägga till det som sker inom arbetsmarknadspolitiken utöver det jag redan har pratat om. Det är viktigt att människor känner en trygghet i omställningen. Vi måste också upprätthålla köpkraften i ekonomin. Det gör vi genom en bra och väl fungerande arbetslöshetsförsäkring. Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag stärks med 1 miljard kronor.
Det handlar både om att kunna möta det ökade antalet arbetssökande och om att säkerställa en lokal närvaro och likvärdig tillgänglighet i hela landet. Över 700 miljoner kronor satsas på arbetsmarknadsutbildning. 1 miljard kronor satsas för att fler arbetslösa ska få ta del av matchningstjänster. 100 miljoner kronor satsas på införandet av ett intensivår.
500 miljoner kronor satsas på introduktionsjobb och extratjänster. En mycket viktig del av regeringens politik, som jag och utbildningsminister Anna Ekström tillsammans brukar prata om, är att vi behöver säkerställa mer utbildning i arbetsmarknadspolitiken och ha ett större jobbfokus i utbildningspolitiken. I dag står många människor utan arbete.
Samtidigt söker många arbetsgivare efter rätt kompetens och vill anställa. Det gäller både i privat och i offentlig verksamhet. Det finns gott om jobb att söka. Men vi ser att många människor som i dag är arbetslösa står långt från arbetsmarknaden på grund av brister i kompetens och utbildning.
Därför siktar arbetsmarknadspolitiken mycket på att använda utbildning för att stärka individers möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Den siktar också på arbetsgivares möjlighet att anställa rätt kompetens. I grunden är det detta som en effektiv arbetsmarknadspolitik handlar om.
Arbetsgivare, företag och offentlig sektor ska kunna anställa rätt kompetens så att de kan utveckla sina verksamheter och så att människor kan få ett arbete, utveckling och en möjlighet till egen försörjning.
Eva Nordmark (S):
Jag vill börja med att påminna om det jag sa i inledningen. Det är väldigt svårt med jämförande statistik mellan länder, speciellt i det läge som vi är i nu. Jag är såklart mycket intresserad av hur det går för vårt land, även i relation till andra länder. Det viktigaste är förstås att vi har många arbetade timmar, att människor kan få egen försörjning och så vidare. Jag kan konstatera att Sverige ligger väldigt bra till när det gäller antalet arbetade timmar. Vi har inte tappat så mycket som många andra har gjort.
Men det är för tidigt att utvärdera. Vi är mitt i en pandemi och mitt i en allvarlig kris på arbetsmarknaden. Jag skulle vilja uppmärksamma dem som lyssnar på den här debatten på att finansministern i onsdags kunde berätta att den ekonomiska återhämtningen under hösten varit starkare än vad vi och många andra prognosmakare väntat sig. Arbetsmarknaden har överraskat positivt under hösten.
Därför har vi reviderat upp prognosen för sysselsättningsgraden med ungefär en halv procent. Det betyder 30 000 fler jobb jämfört med förra bedömningen. Det är fortsatt ett mycket allvarligt läge på arbetsmarknaden, men vi ska komma tillbaka. Om det är någon som tittar på den här debatten och själv är arbetslös eller känner oro för det tuffa läge som vi har vill jag säga: Det är inte kört. Fortsätt söka jobb!
Fortsätt fundera över utbildning - kanske är det läge att gå en utbildning nu? Det finns många lediga jobb att söka. Det finns gott om jobb i vården. Sjuksköterskor och undersköterskor behövs. Det behövs också grundskollärare, förskollärare, mjukvarusystemutvecklare, lagerpersonal och många andra viktiga yrkesgrupper. Regeringen har tillfört medel för att kraftigt bygga ut antalet studieplatser. Ta till vara den möjlighet som finns att vidareutbilda dig!
Det här är en tuff tid, men vi ska ta oss igenom den tillsammans. Jag tackar Jan Ericson och herr ålderspresidenten för debatten. Jag önskar er en god jul och ett riktigt gott nytt år. : Tack detsamma!)
Eva Nordmark (S):
Tack, Boriana Åberg, för en väldigt viktig interpellation! Jag vill säga, herr talman, att jag i denna fråga verkligen delar interpellantens bild av hur allvarligt detta är. Som jag sa i mitt inledande anförande är det både en allvarlig arbetsmiljöfråga och ett mycket allvarligt samhällsproblem.
Ingen ska utsättas för hot eller våld i arbetslivet, allra minst de som har till uppgift att hjälpa och skydda medmänniskor i samhället. Oavsett om du är polis, lärare, socialsekreterare, busschaufför eller biståndshandläggare eller tillhör en annan yrkesgrupp där du har att utöva ett viktigt samhällsuppdrag ska du kunna känna dig trygg när du går till ditt arbete.
Regeringen ser mycket allvarligt på den ökande förekomsten av hot, våld och trakasserier av myndighetanställda. Under justitieminister Morgan Johanssons ansvar pågår just nu ett arbete med ett antal viktiga utredningar och lagförslag för att öka skyddet för just myndighetsanställda. Bland annat har den så kallade Blåljusutredningen, som det hänvisades till, i uppdrag att se över straffskalan när det gäller våld mot tjänsteman.
Redan i dag omfattas socialsekreterare av lagen om våld och hot mot tjänsteman eftersom de ägnar sig åt myndighetsutövning. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder som innebär ett generellt skärpt straffrättsligt skydd mot våld, hot och trakasserier. Regeringen har också stärkt skyddet särskilt för offentliganställda. Arbetsmiljöverket har genomfört en särskild tillsynsinsats när det gäller socialsekreterares arbetsmiljö, och detta tillsynsarbete fortsätter.
Det är viktigt att såväl arbetsgivarna som samhället vidtar de åtgärder som krävs för att skydda våra samhällsbärande yrkesgrupper. Jag välkomnar verkligen den här interpellationen, och jag vill från regeringens sida vara tydlig med att vi ser behovet av fortsatta åtgärder för att öka både det straffrättsliga skyddet och det personliga skyddet för dem som utövar sitt ämbete.