Niklas Wykman (M):
Hillevi Larsson återkommer till begreppet svekregering, och det har sin grund i precis det jag påtalar. Man har lovat att sänka skatten för pensionärerna men höjer i stället skatten för 200 000 pensionärer. Man har lovat att inte röra RUT- och ROT-avdragen men halverar RUT-avdraget och försämrar ROT-avdraget. Man har lovat att inte höja skatten för vanliga löntagare men höjer skatten för 1,3 miljoner löntagare. Man har lovat att inte höja bensinskatten men höjer den.
Då är det ett svek, och en regering som sviker är självklart också en svekregering. Det stora sveket, herr talman, är dock kring de offentliga finanserna. Vissa saker behöver ställas till rätta i en debatt och en diskussion. Under alliansregeringen blev jobben i Sverige, trots djup internationell lågkonjunktur och kris, 350 000 fler. Vi sa: Utvärdera oss på jobben! Och man fick utvärdera oss efter 350 000 fler jobb.
Sverige hade också när den här regeringen tillträdde EU:s starkaste offentliga finanser. Inte i något annat land i Europeiska unionen var de offentliga finanserna lika starka och välskötta som i Sverige. Herr talman! Det är därför oroväckande att finansministern så snabbt har kunnat ändra på den bilden genom att skapa stor osäkerhet kring finansiell stabilitet och de offentliga finanserna.
Det är glädjande att finansministern gång på gång lyfter fram också det nionde alliansåret i svensk ekonomi, 2015, då Sverige styrdes med alliansbudget. Tack vare tidigare alliansreformer kunde ekonomin prestera väldigt väl. Under 2015 kunde vi också med en alliansbudget halvera de underskott som fanns från krisen. Det var en mycket väl avvägd budget som hjälpte Sverige och som gjorde Sverige starkare.
Det är nu när vi har en socialdemokratisk och miljöpartistisk budget som vi däremot ser hur problemen hopar sig. Herr talman! Jag är ödmjuk inför att det inte är lätt att få ihop en budget med Miljöpartiet, Vänsterpartiet och den mycket vänsterinriktade socialdemokrati som sitter på många av Sveriges departement.
Men det är oroväckande när Ekonomistyrningsverket och Konjunkturinstitutet säger att regeringen överskattar intäkterna som vissa reformer ska medföra och framför allt när samma myndigheter säger att regeringen gravt underskattar utgiftsökningarna som vissa reformer medför.
Vi har alltså expertmyndigheter som tydligt säger till regeringen att de intäktsökningar som beskrivs troligen inte kommer att slå in och att de utgiftsökningar som regeringen talar om är gravt underskattade. Herr talman! På detta sätt gräver man gradvis ett stort hål i offentliga finanser. Vi har ramverk och budgetregler som ska respekteras.
Men man ska inte förledas att tro att skattehöjningar, bidragshöjningar och förändringar av de ekonomiska villkoren inte också påverkar vad människor gör med sin tid, sina pengar, sina arbetsinsatser, sina yrken och sina utbildningsval. Här påtalar ledande experter tydligt att regeringen gör felaktiga bedömningar. På kort sikt kan man givetvis göra så här, från budget till budget. Men vad skapar det för situation i Sverige på sikt?
Jo, vi får ett budgethål som någon kommer att behöva fylla efter Magdalena Andersson eftersom de offentliga finanserna gradvis och långsiktigt har försvagats. De offentliga finanserna försvagas inte bara på sikt. Finanspolitiska rådet har tydligt inskärpt att regeringen bryter mot det finanspolitiska ramverket. Det är alltså mycket allvarlig kritik från ledande experter, från expertmyndigheter och från regeringens eget finanspolitiska råd.
Men över detta verkar finansministern inte det minsta bekymrad. Det bekymrar mig mycket.