Helena Vilhelmsson (C):
Jag vill börja med att särskilt tacka talmannen för en mycket värdig, stillsam, ödmjuk och fin minnesceremoni för pandemins offer. Det svenska skattesystemet ska bidra till en finansiering av våra gemensamma offentliga utgifter. Skattesystemet måste vara rättvist, förutsägbart och långsiktigt.
Människor och företag ska känna att skattesystemet har en legitimitet, och de ska känna en tillit till det. Skatterna måste utformas så att människor vågar ta risker och starta företag. Skatter ska medverka till tillväxt och utveckling i hela landet, underlätta jobbskapande och företagande och stimulera en grön skatteväxling. Trösklarna till småskaligt företagande måste sänkas, och regelförenklingar och lägre skatter måste till.
Det är viktigt att skatter utformas så att svenska företags konkurrenskraft stärks. Det är grunden i vår välfärd, och våra företag mår bra om vi kan locka investeringar till Sverige. Herr talman! Efter denna programförklaring kan man fråga sig om det fungerar så här i dag. Nja, mycket fungerar bra, men mycket kan också bli bättre.
Det är rent av nödvändigt att det blir bättre, vilket Centerpartiet ger sin syn på i de olika reservationerna. Det gäller bland annat regler om företrädaransvar i bolag, systemet med personalliggare och avsaknad av proportionalitet mellan företag och Skatteverket vid skattetvister och skattemål. Jag ska fokusera på några av dessa reservationer. Skatterna måste som sagt utformas så att människor vågar ta risker och starta företag.
I dag finns det regler som faktiskt motverkar detta. Ett exempel är det så kallade företrädaransvaret - regler om personligt betalningsansvar i skatteförfarandelagen. Kunskapen om reglerna om företrädaransvar är bristfällig, och reglerna har dessutom kommit att tillämpas mycket strängt. Detta kan få stora oväntade konsekvenser i den privata ekonomin hos styrelseledamöter i små företag.
Företag riskerar också att läggas ned, kanske i förtid eller i onödan. Det riskerar även att inverka negativt på möjligheterna att rekrytera styrelseledamöter. Företrädaransvaret bör därför utredas i sin helhet, vilket är på gång. Vi ser fram emot den utredning som ska komma i oktober i år. Men frågan om företrädaransvar har blivit särskilt brådskande i den pågående krisen.
Blotta risken att Skatteverket ansöker om företrädaransvar gentemot en företagare eller styrelsemedlem kan tvinga företag till förtida nedläggning av rädsla för att göra fel. Herr talman! Systemet med personalliggare har sedan det infördes utvidgats vid ett flertal tillfällen.
Senast 2018 infördes exempelvis bestämmelser som innebär att alla personer som bor under samma tak där det bedrivs näringsverksamhet måste registrera sig om de på något sätt bidrar till verksamheten. Om ett företag har missat att skriva in någon i personalliggaren blir det skyldigt att betala en kontrollavgift till Skatteverket.
Och apropå kontrollavgifter: Skatteverket verkar dessutom ha en förkärlek för att ta ut osedvanligt höga sådana. Nåväl, att en ägare av en verksamhet och dennes familj omfattas av kravet på att skriva in sig i personalliggare visar på att lagen inte riktigt har förståelse för hur ett litet familjeföretag fungerar, där man lever och verkar i företaget dygnet runt. Herr talman!
Byggbranschen omfattas sedan 2016 av lagen om personalliggare, vilket är bra eftersom delar av byggbranschen tyvärr fortfarande har problem med oseriösa företagare som anställer svart arbetskraft. Systemet infördes för att stävja svartarbete i olika branscher och därmed skapa rättvisa förutsättningar på marknaden.
Lagstiftningens utformning har dock visat sig få konsekvenser som är svårhanterliga och direkt oönskade, inte minst för lantbruksföretag, eftersom bestämmelsen om personalliggare gäller även när det blir aktuellt med byggverksamhet på lantbruk. På vintern kan det vara si och så med just lantbruksverksamhet, och då är det vanligt att de anställda i lantbruksföretaget jobbar med att exempelvis rusta byggnader.
Men om man då byter från en grep eller en högaffel till en hammare måste man först gå och skriva in sig i personalliggaren. Det är orimliga regler! Detta är en orimlig konsekvens av systemet med personalliggare som knappast gagnar syftet med bestämmelsen, det vill säga minskad andel svartarbete och bättre konkurrensneutralitet. Det torde bli ytterligare ett exempel på krångliga regler som drabbar en redan ansträngd näring.
Jag och Centerpartiet menar att systemet med personalliggare ska omfatta företag vars huvudsakliga näringsverksamhet består av de områden som ingår i lagen om personalliggare. Företag där exempelvis byggverksamhet inte är den egentliga verksamheten utan snarare en bieffekt bör undantas kravet på personalliggare, särskilt i fall när arbeten utförs av företagaren själv, dennes familj eller företagets anställda personal. Herr talman! Den tekniska utvecklingen har gått framåt.
Lagen om kassaregister och ordningen med individuella arbetsgivardeklarationer har båda lett till att förutsättningarna är annorlunda i dag jämfört med när systemet med personalliggare infördes. Centerpartiet menar att systemet måste ses över igen med huvudsyfte att minska krånglet och få ett enklare system. Detta är viktigt för de småföretagare som vill utveckla och investera i sin verksamhet.
Särskilt bör man bör se över personalliggare i besöksnäringen och se till att undanta ägaren och dennes familj från kravet att skriva in sig i en personalliggare. Fru talman!
När det gäller rättssäkerhet i skattemål finns det historiskt liksom i närtid alltför många exempel på att företagare kommer i kläm som en konsekvens av Skatteverkets administrativa rutiner liksom av omtolkningar av lagar och regler - ibland mitt under pågående verksamhetsår.
Några avskräckande exempel är Skatteverkets tolkningar av förmånsvärde på fyrhjulingar och ändrade förutsättningar för energiskatt för liftar i slalombackar. Detta är exempel från det senaste verksamhetsåret. För företag med stora juridiska och ekonomiska avdelningar är problem och svårigheter ofta hanterbara vad gäller personalresurser, men även för dessa kan processer och handläggning i sig skapa stora problem.
För de mindre företagen, som ska göra samma jobb men med mindre resurser, kan även det som ter sig som mindre förändringar, framför allt när det sker hastigt, hota själva företagets existens. Det måste därför genomföras en översyn av proportionaliteten i skattetvister mellan näringsidkare och Skatteverket. Fru talman! Det viktigaste vi ser är att upprätthålla förtroendet för skattesystemet.
Det är avgörande att kontinuerligt arbeta med att förenkla för skattebetalarna, speciellt i dessa tider när vi går mot en postcoronaperiod. Vi har sagt det förr, och vi säger det igen: Krisen har lett till att många regler och bestämmelser hastigt har ändrats för att underlätta för företag. Det är nu vi ska ta på oss förenklingsglasögonen och verkligen ta chansen: Återinför inte onödiga regler!
Jag yrkar bifall till reservation 15.