Morgan Johansson (S):
Beatrice Ask har frågat mig dels vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa en effektiv rättskedja, dels hur regeringen avser att ta till vara det så kallade RIF-projektet för att förbättra uppföljningen av resultat. Slutligen har hon frågat vad regeringen avser att göra för att minska antalet inställda huvudförhandlingar i domstol. Alla rättsväsendets myndigheter verkar för att nå framgång i brottsbekämpningen och är i många avseenden beroende av varandra för att arbetet ska lyckas. Att åstadkomma effektiviseringar är komplext och kan inte lösas med enstaka insatser.
Därför krävs ett kontinuerligt arbete på många områden. Det är angeläget att minska antalet inställda huvudförhandlingar i domstol. Varje gång en förhandling ställs in leder det till negativa konsekvenser för enskilda och för rättsväsendet. När det gäller brottmål har det nyligen vidtagits åtgärder för att motverka att förhandlingar ställs in. Bland annat har möjligheten att avgöra ett mål när den tilltalade inte kommer till huvudförhandlingen utvidgats, liksom möjligheten att använda förenklad delgivning.
I Justitiedepartementet bereds även ytterligare förslag som kan mildra effekterna av att en förhandling ställs in, bland annat genom ökade möjligheter för brottsoffer och vittnen att lämna sin berättelse vid en förhandling som ställs in och därmed slippa komma tillbaka till tingsrätten vid ett senare tillfälle. Regeringen ställer också tydliga krav på att samtliga myndigheter inom rättskedjan har en väl utvecklad resultatuppföljning.
Polismyndigheten och Åklagarmyndigheten har bland annat i uppgift att gemensamt analysera och bedöma resultatet för verksamhetens utredning och lagföring, vilket förutsätter att myndigheterna följer upp resultatet ur ett rättskedjeperspektiv. Det finns en stor potential att använda när det gäller digitalisering som verktyg för att effektivisera de brottsbekämpande myndigheternas verksamhet och förbättra styrningen av myndigheterna.
Arbetet med att utveckla informationsförsörjningen i brottmålsprocessen, det så kallade RIF-arbetet, innebär bland annat att myndigheternas it-stöd kopplas ihop så att gemensam information kan återanvändas och följas genom hela rättskedjan. Detta innebär att arbetet med brottmålshanteringen effektiviseras. Det ger också nya och förbättrade möjligheter till verksamhetsstatistik. Därmed förbättras förutsättningarna för en mer enhetlig styrning och uppföljning i rättskedjan.
Arbetet har börjat ge konkreta resultat, och det är naturligtvis angeläget att ta till vara de förutsättningar som det ger. Brottsförebyggande rådet, som ansvarar för att producera den officiella kriminalstatistiken, har i uppdrag att utveckla ny löpande verksamhetsrelevant statistik samt att ta fram nya typer av indikatorer och nya former för verksamhetsuppföljning. Brottsförebyggande rådet har därmed en uttalad uppgift att ta till vara de förbättringsmöjligheter RIF-arbetet ger och fungera som ett kunskapsstöd för alla myndigheter i rättskedjan.
Det är också av stor vikt att ta till vara kunskap från andra länder. Regeringen kommer därför att särskilt följa hur polisens arbete utvecklas i ett europeiskt perspektiv. Den utredning som Beatrice Ask refererar till handlar till stor del om att utvärdera och att blicka bakåt. Vi behöver nu i stället blicka framåt. Verklig effektivitet i rättskedjan åstadkoms inte av ytterligare en utredning utan förutsätter att samtliga myndigheter arbetar kontinuerligt med dessa frågor, både gemensamt och var för sig.