Edward Riedl (M):
Tack, ministern, för svaret! Hur mycket har kostnaderna ökat för alla människor i Sverige som är beroende av bilen och saknar alternativ? Har regeringen räknat på det? Kan finansministern presentera några kalkyler eller beräkningar för hur klimatpolitikens kostnader fördelas mellan stad och land, mellan dem som har alternativ till bilen och dem som inte har det?
Regeringen har höjt bensinskatten, dieselskatten och fordonsskatten och försämrat reseavdraget. Samtidigt har klimatutsläppen ökat i Sverige, trots alla straffskatter på Norrland, på landsbygd och på alla som varje dag är beroende av bilen. Regeringens klimatpolitik har fått mycket kritik för att vara dyr och ineffektiv.
Dessutom får bördan för regeringens klimatpolitik till stor del bäras av människor som inte har alternativ till bilen samtidigt som regeringens satsningar går till dem som redan har alternativ till bilen. Elcykelpremien, satsningar på kollektivtrafik och elbilspremien nyttjas till största delen av människor i städer som redan har bra kollektivtrafik och korta avstånd.
Kostnaderna får sedan bäras av alla dem som inte har möjlighet att på samma sätt nyttja dessa satsningar. Att det är på det sättet tycker jag är djupt orättvist. Men jag ska vara ärlig. Moderaterna har tidigare heller inte varit bra på detta område. Jag har själv varit väldigt arg på mitt eget parti för att det historiskt har höjt bränsleskatten. Vi är inte på något sätt utan skuld.
Men vi moderater har till slut förstått att man inte kan fortsätta höja redan höga bränsleskatter hur mycket som helst. När M-KD-budgeten röstades igenom i höstas innebar det att vi i Sverige för första gången på riktigt sänkte skatten på bensin och diesel. Det handlar inte om någon stor sänkning, men det är ett trendbrott i raden av tidigare skattehöjningar på området.
Om man har gjort fel kan man erkänna det och sedan börja rätta till det. Priset på bensin och diesel är för högt, och vi måste börja sänka skatterna. Bensinupproret 2.0 har samlat långt över 600 000 människor som tycker att bränsleskatterna är för höga. Det är ett fantastiskt initiativ, fru talman.
De har samlats över parti- och blockgränser för att säga ifrån, och åtminstone vi moderater har lyssnat på det budskap de levererar. Frågan är om regeringen tänker göra det. Eller tänker man slå dövörat till när människor försöker säga till om att det är alldeles för dyrt att tanka bilen? Fru talman! Kravet från Bensinupproret 2.0 är ett bensinpris på 12 kronor per liter.
Det kan tyckas helt orimligt i en tid när bensin- och dieselpriset ligger uppemot 17 kronor per liter. Men för fem år sedan, när Magdalena Andersson blev finansminister, kostade en liter bensin eller diesel i Sverige lite drygt 12 kronor.
I en valrörelse precis då gav ministern uttryck för att priset på bensin och diesel - då låg det på 12 kronor per liter - var alldeles tillräckligt högt. Så är det inte nu. Vad har ändrats sedan dess, enligt finansministern? Varför var drygt 12 kronor per liter tillräckligt högt och varför räcker inte 17 kronor per liter i dag? Varför ska man fortsätta klämma åt med höjda skatter, överindexering och så vidare?
Varför räckte 12 kronor då, medan vi ska höja priserna ännu mer när det är 17 kronor? Vad har hänt sedan dess? Varför vill finansministern klämma åt alla dem som inte har några alternativ till bilen?