KBLab/rixvox huggingface dataset:
Åsa Regnér (S):
Ja, det gör det verkligen. Som jag sa har vi en nationell samordnare vars uppdrag jag har förstärkt. Hon rapporterar kontinuerligt till mig om observationer som hon gör. Den kris som finns är delvis en ärvd kris som beror på försämringar i andra system som har ökat pressen på socialtjänsten. Den beror också på ett antal regeländringar som är bra till sin karaktär, till exempel orosanmälningar och uppföljning av ärenden om placerade barn.
Det har dock fört med sig mycket administration och byråkrati, och samordnaren har faktiskt kommit fram till att man under en arbetsdag ägnar i genomsnitt ungefär en kvart till att prata med barnet. Här behövs utrymme för ledarskapssatsningar, nya rutiner, andra sätt att arbeta och bemanning. Därför avsätter vi den här miljarden för att stärka upp. Nu kommer också många ensamkommande flyktingbarn.
Det är ytterligare en stor uppgift som måste klaras av, och det är viktigt att vi stöder socialtjänsten i det arbetet och att kommunerna också prioriterar det på ett bra sätt.
Åsa Regnér (S):
Tack för frågan! Att föräldrar delar mer lika på föräldraförsäkringen är en avgörande fråga. Allt som främjar att barn har tillgång till båda sina föräldrar, att både kvinnor och män kan förvärvsarbeta på lika villkor och att man kan dela lika på obetalt arbete främjar jämställdhet. Därmed får man så småningom mindre skillnader i pensioner och så vidare. Detta är livscykelfrågor, och det är viktigt för jämställdheten.
Vårdnadsbidraget förstod jag mig aldrig på. Man betalar alltså fullt arbetsföra vuxna för att de ska hålla sig borta från arbetsmarknaden. Vi visste genom flera utvärderingar att det var just kvinnor, särskilt med låga inkomster och ofta med utländsk bakgrund, som använde sig av denna möjlighet. Därför är jag glad att man fattade dessa beslut. Vi har nu många tillfällen framöver att diskutera en framtida jämställdhetspolitik eftersom vi har tagit emot flera utredningar i frågan och kan gå vidare med progressiva förslag.
Åsa Regnér (S):
Som jag sa har jag mottagit sammanlagt fyra utredningar - det har funnits några på beredning sedan jag tillträdde - på jämställdhetsområdet. Den senaste, den stora utredningen om hela jämställdhetspolitiken, kom för bara några veckor sedan. Den pekar ut att det är viktigt att fortsätta främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden liksom mäns - men det ifrågasätts sällan.
Det är viktigt att jobba vidare när det gäller våld mot kvinnor och särskilt fokusera på det faktum att vi har få åtgärder för att förebygga våld mot kvinnor. Där vill jag gå vidare med flera starka förslag, och vi har redan fattat flera sådana beslut. Vi kommer att på olika sätt bjuda in till samtal om den framtida arbetsmarknadspolitiken, som ska ha för ögonen att främja ett högt arbetskraftsdeltagande på lika villkor och över huvud taget lika inkomster.
Det handlar om att förebygga våld mot kvinnor och att öka en jämn representation, ett deltagande och en röst i samhället. Det är en självklarhet för en feministisk regering.
Åsa Regnér (S):
Tack, Yasmine Larsson, för frågan! Det är verkligen fråga om stora insatser som Sverige gör. Jag är mycket stolt över att Sverige tar ett stort ansvar för mottagandet av ensamkommande flyktingbarn. Det här ställer vissa grundläggande samhällsfunktioner inför stora problem. Socialtjänsten är mitt område, och när regeringen tillträdde var den sociala barn- och ungdomsvården redan under stark press. Det finns mycket belägg för det.
Därför vidtog vi redan då åtgärder som gällde förslag i budgeten om 1 miljard till verksamheten samt nationell introduktion som efterfrågades av parterna. Vi har redan nu lagt fram andra förslag. Vi har föreslagit en ny boendeform, som finansministern nämnde tidigare. Det handlar om stödboende, som vi tror kommer att passa många i den gruppen bra.
Vi har också gett Socialstyrelsen i uppdrag att se över regler för HVB-hem, och vi har vidare gett Socialstyrelsen i uppdrag att införa en stödtelefon. Dessutom finns de 10 miljarder som finansministern talade om tidigare, som i stor utsträckning kommer att komma kommunerna till del. Vi har gett Statens institutionsstyrelse i uppdrag att ta fram 1 000 statliga platser, och vi har många fler förslag.
Åsa Regnér (S):
Jag delar den uppfattningen. Vi följer frågan noga, och jag är engagerad i både socialtjänstens hållbarhet och funktionssätt samt i barnens bästa och barnens rättigheter. Den forskning som finns i Sverige om ensamkommande flyktingbarn är av naturliga skäl gjord på mindre grupper än de vi ser i dag.
Den visar att när barnen får uppmärksamhet och stöd till studier blir de en studiemotiverad och målmedveten grupp. De vet ofta själva vad de vill och behöver. Jag är bekymrad över läget i socialtjänsten och mottagandet när det gäller ensamkommande flyktingbarn just nu eftersom det är en ansträngd sektor. Det är en stor uppgift för det svenska samhället att vara föräldrar till dessa barn som kommer ensamma.
Det handlar inte bara om ett gott mottagande just nu utan även på lång sikt. Därför är det nödvändigt att fortsätta vidta åtgärder i frågan.
Åsa Regnér (S):
Tack för den här frågan, som är väldigt viktig! Äldreomsorgen är, som jag ser det, ett av de största ansvarsområdena som en regering och ett land har. Regeringen har tagit beslut om bemanning till äldreomsorgen på 2 miljarder per år. De här medlen gick åt väldigt snabbt när vi började betala ut dem.
Jag var senast häromdagen på ett äldreboende där man hade kunnat lägga om scheman med ny personal så att alla kan jobba heltid. De används väldigt mycket. Vi har också i dag i regeringen tagit beslut om en förordning som förtydligar kommuners och anordnares ansvar när det gäller att se till att det finns bemanning dygnet runt som kan komma utan dröjsmål. Detta är en efterlängtad förstärkning som är bra både för boende och för personal.
I år har vi också 200 miljoner för kompetensutveckling i äldreomsorgen, och jag har också tillsatt en utredning som ska titta på kvalitet i stort, nu och i framtiden, när det gäller äldreomsorg.
Åsa Regnér (S):
Jag utgår från den frågan hela tiden. Jag gör själv en äldreresa genom Sverige och tittar på hur äldreomsorgen ser ut och organiseras i olika kommuner. Jag får se många goda exempel. Regelverket säger att man ska utgå från de äldre kvinnorna och männen som befinner sig i äldreomsorgen. Jag ser också många goda exempel på det i verkligheten.
Dock hoppas jag att de förstärkningar som nu görs - bemanningssatsningen är den historiskt största - ytterligare kan säkerställa att det blir så i verkligheten.
Åsa Regnér (S):
Tack, Lawen Redar, för frågan. Den är väldigt viktig. Att kvinnor och män kan utöva sitt politiska uppdrag på goda och lika villkor är väldigt viktigt i vårt samhälle. Som jag ser det handlar frågan representation och att man kan uttrycka sin åsikt utan att få den här sortens kommentarer efteråt.
Dessutom är de ofta betydligt råare och har sexuell anspelning när det gäller kvinnor. Därför behöver vi se över de förslag som nyligen kom från en utredning till Justitiedepartementet. Vi behöver över huvud taget använda den lagstiftning som finns. Dessutom tror jag att vi igen behöver ha ett samtal om representation i vid mening när det gäller kvinnor och män. Det är också ett jämställdhetspolitiskt mål.
Jag ska snart lägga fram en skrivelse om jämställdhetspolitiken där jag avser att ta upp flera frågor på området.
Åsa Regnér (S):
Jag tycker att detta är viktigt. Den 8 mars arrangerar jag ett seminarium som handlar om representation i vid mening. Det finns en rad frågor där som handlar om kvinnors och mäns olika villkor i politiken, vem som får höras i det offentliga rummet och hur man blir bemött utifrån olika maktordningar när det gäller den här frågan. Det är väldigt viktigt att vi har det samtalet. Det gäller också vem som blir vald till politiska uppdrag och även till riksdagen.
Det handlar också om hur länge man orkar behålla sitt uppdrag och hålla koll inte bara på att man blir vald utan att man håller sig kvar när man blivit vald.
Åsa Regnér (S):
Det här är en viktig fråga. Det är en rättighetslagstiftning, och den är grundläggande i livet för många människor som lever med svåra funktionshinder. Vi har under de senaste tio åren haft en kostnadsutveckling där kostnaderna har ökat väldigt mycket medan antalet personer inte alls har ökat lika mycket.
Antalet timmar har däremot skjutit i höjden på ett sätt som är svårt för de allra flesta att förklara. Vi tycker att det är viktigt att pengarna går till det de är tänkta för. Därför måste vi genomföra olika saker som gör att man får bättre koll på att pengarna går till det de är avsedda för, det vill säga till dem som har dessa behov. Detta är ett led i det.
Åsa Regnér (S):
Lagstiftningen ligger kvar, och den ser ut som den gör. Vi kommer att tillsätta en utredning och se över detta, och då kommer berörda organisationer att bli inbjudna att delta på olika sätt i utredningen. I regleringsbrevet står att de ska bidra till att dämpa kostnadsutvecklingen.
Det är en del av att få kontroll över en utgift som de flesta tycker att man behöver få kontroll över.
Åsa Regnér (S):
Jag tackar ledamoten för denna stora fråga. Lyckligtvis får vi - hela Sverige - ett tillfälle att prata om dessa frågor i ett och samma sammanhang i och med att vi ska implementera Agenda 2030. Det är redan en viktig fråga. Nu när Sverige liksom alla andra medlemsstater i FN ska ta sig an det stora uppdraget att leva upp till målen om hållbar utveckling blir det en naturlig plattform för att föra samman och mäta att vi gör detta.
Jag och många i den här kammaren har kämpat för att det ska finnas ett speciellt mål för jämställdhet, men så som det är i världen i dag var det inte helt lätt att få till det. Det innehåller skrivelser om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, vilket är oerhört viktigt. Dessutom ska jämställdhet genomsyra alla målen. Jag ser att det arbetet blir viktigt liksom den skrivelse om jämställdheten som regeringen kommer att presentera senare under året.
Det är två bra tillfällen att komma tillbaka till.
Åsa Regnér (S):
I den skrivelse jag nämnde nyss kommer jag att återkomma till frågan om starkare och bättre styrning av jämställdhetspolitiken, för den har nämligen brustit under ett antal år. Där kommer länsstyrelserna fortfarande att ha en viktig roll, och tillsammans med det arbete jag nyss nämnde finns det många tillfällen att jobba med detta.
Jag ser jämställdhet som en stark motor när det gäller att uppnå ökad tillväxt, öka arbetskraftsutbudet, skapa en stark skattebas och så vidare, förutom alla rättviseaspekter.
Åsa Regnér (S):
Tack, Barbro Westerholm! Detta är en viktig fråga. Vi ser behovet. Tyvärr har ungefär en femtedel av platserna i äldreboenden försvunnit under de senaste tio åren, vilket är ett stort problem. Äldre ska kunna bo där de vill, även när de har behov, och kommunerna ska se till att detta kan tillgodoses.
Regeringen har därför beslutat om ett investeringsstöd som är flexibelt och som kan användas till äldreboende, till någon typ av mellanform eller till att anpassa bostäder. Stödet kommer att trappas upp under mandatperioden. Jag har också tillsatt en utredning som tittar på de här frågorna när det gäller kvalitet över huvud taget inom äldreomsorgen - detta är en viktig sådan fråga - för att se till att vi har ett långsiktigt perspektiv där.
Överlag ska man, när man är biståndsbedömd och har behov, kunna få det stöd man behöver.
Åsa Regnér (S):
Jag tackar Anna-Lena Sörenson för frågan. Äldreomsorgen är verkligen en viktig fråga för vår samtid och framtid, och jag är genuint glad över den satsning på personal och bemanning i äldreomsorgen som regeringen har gjort tillsammans med Vänsterpartiet. Jag är glad över den eftersom jag reser runt i Sverige och ser hur snabbt pengarna har använts - och till vad.
Det ska vara en bemanningssatsning, men jag har märkt att det underlättar oerhört att man lägger scheman, har färre delade turer och helt enkelt får fler kamrater på arbetsplatsen. Det är bra för de äldre, och det är bra för dem som jobbar där. Av den uppföljning som hittills har gjorts, som är preliminär, vet vi att 85 procent av pengarna försvann ganska snabbt förra året. Vi kommer att få en mer strukturerad uppföljning av Socialstyrelsen i slutet av året, men än så länge är pengarna väldigt efterfrågade.
Det är det vi ser och kan följa just nu.
Åsa Regnér (S):
Vi har en preliminär uppföljning eftersom den formella ska komma senare. Det vi vet om 2015 är dock att 194 kommuner i Sverige använde hela beloppet, att 60 kommuner använde mer än halva beloppet och att 30 kommuner använde något mindre än halva beloppet. Alla kommuner utom tre använde dock något, och det är väldigt lovande.
Som jag sa reser jag runt och besöker kommuner systematiskt och pratar om äldreomsorg, och detta är väldigt efterlängtat.
Åsa Regnér (S):
Jag tackar för frågan. Arbetet har verkligen inte avstannat. Vi har vidtagit en mängd åtgärder under den tid vi har regerat. Vi tog över en social barn- och ungdomsvård som dessvärre var i ett väldigt bräckligt skick efter att alliansregeringen hade regerat i åtta år. Vi fick hastigt börja med att försöka förstärka den. Bland annat har vi avsatt 1 miljard till den sociala barn- och ungdomsvården. Det stämmer att vi kommer att se över socialtjänstlagen, och vi bereder de direktiven.
Det är en omfattande, fin lagstiftning, men det är en ramlagstiftning som har blivit väldigt detaljerad och behöver moderniseras. Det är ett komplext regelverk, och vi behöver bereda direktiven ytterligare en tid. Under tiden tar vi ständigt beslut för att förstärka den sociala barn- och ungdomsvården.
Åsa Regnér (S):
Ofta får man höra om dessa brister. Det fick man även under de åtta år som Alliansen satt vid makten, och ändå hände väldigt lite. Vi har vidtagit åtgärder när det gäller stöd till introduktion, som efterfrågas, och bemanning i den sociala barn- och ungdomsvården, och vi har infört en ny boendeform. Vi har fattat runt 60 beslut för att stärka sektorn i största allmänhet och i förhållande till det faktum att det har kommit många ensamkommande. Vi kommer att tillsätta en utredning om socialtjänstlagen, och jag ser fram emot att diskutera den vidare.
Åsa Regnér (S):
Att kvotering till bolagsstyrelser skulle vara regeringens viktigaste förslag är det du som säger, Elisabeth Svantesson. Fredrik Malm har också sagt att det är en väldigt viktig fråga för regeringen. Det är ett förslag vi lägger fram på jämställdhetsområdet, och vi gör det just mot bakgrund av att man behöver ha förslag på jämställdhetsområdet. Jämställdhet kommer inte av sig självt.
Detta löser sig inte av sig självt, och ser man att det går för långsamt - och att det faktum att det går för långsamt drabbar den demokrati vi har - behöver politiken göra någonting. Det är min bestämda uppfattning, och mot den bakgrunden har vi bland annat lagt fram förslag om kvotering till bolagsstyrelser.
Jag som har jobbat länge med detta vet att allt hänger ihop, men om jag måste välja en fråga som jag tror är den allra viktigaste är det kvinnors - och mäns - villkor i kvinnodominerade sektorer på arbetsmarknaden. Därför har regeringen också försökt stötta i den modell vi har, där arbetsmarknadens parter till exempel sätter löner, genom att avsätta 2 miljarder till äldreomsorgen.
Det är den största satsningen någonsin på bemanning i äldreomsorgen. Det handlar om att man ska kunna organisera arbetet på ett annat sätt, att det ska finnas mindre stress och att man ska kunna stödja äldre på ett bättre sätt. De rapporter jag får visar också att det faktiskt leder till det. Vi har dessutom avsatt 1 miljard till socialtjänsten och den sociala barn- och ungdomsvården. Det var ett väldigt eftersatt område när vi tillträdde.
Det är en kvinnodominerad sektor på arbetsmarknaden, och jag tror att dessa medel är oerhört viktiga för att kvinnor - som det ofta är, men gärna också män - ska välja att arbeta och stanna kvar där. Vi har också ökat underhållsstödet och bostadstillägget och på många olika sätt stöttat sektorer i samhället och på arbetsmarknaden där många av de kvinnor med sämst villkor finns. Det tycker jag är en otroligt viktig fråga.
Åsa Regnér (S):
Jämställdhet ska självklart gälla alla, vilket jag också sa i min inledning - även utrikes födda, nyanlända och personer som har bott här länge. Jag vänder mig dock mot antydan om att förklaringen skulle vara att majoritetssamhället skulle vara klart när det gäller jämställdhet, men att det skulle finnas andra som behöver jämställdhet. Så är det inte! Det finns inga underlag som visar att det skulle vara på det sättet. Därför måste vi ha generella åtgärder och specifika åtgärder.
Därför har vi till exempel ett program nu för att nå nyanlända med kunskap om jämställdhet och sexuella och reproduktiva rättigheter i Sverige, som jag nämnde. Jag håller helt med om att utrikes födda kvinnors integrering på arbetsmarknaden är oerhört viktig. Därför ser jag med oro på att utrikes födda kvinnor ligger långt efter. Men det är bra att de introduceras. Jag tar gärna med mig jämställdhetshistorien.
Den är nämligen viktig för att förstå hur Sverige ser ut i dag. Jämställdhetspolitiken bygger mycket på att kvinnor liksom män har egen inkomst och eget arbete. Vi glömmer ibland bort det i debatten.
När det gäller mina egna system, till exempel ekonomiskt stöd inom socialtjänsten, vill jag inte se någon sorts förståelse för att tradition hos personer med utländsk bakgrund skulle innebära att kvinnor till skillnad mot män behöver vara hemma och inte förvärvsarbeta eller sådant. Jag håller helt med om att det är viktigt att föra den dialogen. Jag vet att arbetsmarknadsministern också gör det med Arbetsförmedlingen.
Det har jag också själv gjort när jag har besökt arbetsförmedlingar i landet. När det gäller myndigheter har vi utökat uppdraget om jämställdhetsintegrering. Det är nu över 40 myndigheter som jobbar med de frågorna, bland annat Migrationsverket och Arbetsförmedlingen. Och de har själva gjort analysen att de behöver göra mer. Det är viktigt att vi behandlar kvinnor och män, kvinnor och kvinnor, män och män lika.
Åsa Regnér (S):
Jag tycker naturligtvis inte att det är bra med mansdominans och eventuella patriarkala strukturer, varken i fackliga eller andra organisationer.
Varför tycker du, Fredrik Malm, att det är bra att män kvoteras informellt och icke-transparent till bolagsstyrelser - som det är i dag - om du tycker att det är fel att ha formell och transparent kvotering av kvinnor till bolagsstyrelser? Det vill jag höra din syn på.
När det gäller myndigheten finns det väldigt mycket underlag. Du sa själv att ni beställde en utredning. Riksrevisionen granskade också er jämställdhetspolitik och fann att ni hade satt igång många bra saker och att det hade bidragit till en debatt. Det är viktigt. De fann däremot att det inte blev något långsiktigt genomslag, bland annat när det gäller våld mot kvinnor. Ni satsade ganska mycket pengar på arbetet mot det.
Därför har vi gått på bland annat utredningens förslag. Det finns uppenbarligen ett behov av mer professionell styrning på jämställdhetsområdet. I alla underlagen sägs det att arbetet, i brist på en myndighet, har lagts ut på många aktörer. Det har förstås gagnat Sverige. Vi har en hög nivå av jämställdhet jämfört med många andra länder.
Det görs alltså ett bra och professionellt arbete ute i landet, på många olika ställen. Du nämnde själv exempel på det. Vår ambition är förstås att förstärka det, vilket också föreslås i underlagen, genom att samla och samordna och därigenom få ett mycket mindre splittrat jämställdhetspolitiskt genomförande än i dag. Det är själva idén med detta.
Åsa Regnér (S):
Utländska delegationer som frågar om Sveriges jämställdhetspolitik tror att Sverige har en tradition av lagstiftning när det gäller kvotering. Det har vi ju inte. Vi har ingen lagstiftning om kvotering. Vi har det man kan kalla frivillig kvotering, till exempel i politiken. Jag noterade förut att Fredrik Malms eget parti har en mansdominans just nu. Jag antar att ni vidtar åtgärder eller funderar över det.
Det är så man jobbar i vanliga fall när det gäller de här frågorna, i riksdagsgrupper och på andra ställen. Vi har inga tankar om att införa politisk kvotering. Det finns länder som har det, för att få in fler kvinnor på beslutsfattande positioner. Vi vill ha ett förslag om fler kvinnor i bolagsstyrelser eftersom det fattas stora beslut där.
Det är beslut som får konsekvenser till exempel för miljöfrågor, konsumentfrågor eller vad det nu kan vara. Trots att kvinnor är i stor majoritet bland dem som går ut högskolan med akademisk examen är kvinnor i minoritet, vilket beror på ojämställdhet. En tredjedel av alla chefer i Sverige är kvinnor.
Trots detta tycker man att man inte kan hitta några kvinnor när man ska rekrytera till bolagsstyrelserna. Det är ett problem. Man har känt till debatten länge. Man säger sig vilja göra någonting. Men det går för långsamt. Då tycker vi att det är en viktig fråga att vi som i andra länder - bland annat i Tyskland - kommer med ett sådant här förslag. Det här är ett demokratiskt problem som återstår.
När det gäller myndigheten tror jag inte att du har läst på. Själva grejen med myndigheten är just att förstärka det arbete som görs i Sverige. Arbetet på jämställdhetspolitikens område är splittrat. Det finns många bra delar, ett bra arbete och många kompetenta människor, och vi vill föra samman detta för att få en samlad större effekt.
Åsa Regnér (S):
Jag tycker förstås att det är roligt att debattera, och det är viktigt att man gör det. Jag kan inte svara på den frågan, för vi har ingen sådan systematik för att nedmontera kvinnors företagande. Varför skulle vi ha det? Att kvinnor, liksom män, förvärvsarbetar och tjänar egna pengar i Sverige är oerhört viktigt. Vill och kan man göra det genom eget företagande är det bara bra.
Det är vår inställning. Jag är glad över många av de insatser som den tidigare regeringen gjorde på det här området. Den förra regeringen gjorde mycket på jämställdhetsområdet. Flera av dessa satsningar fortsätter, och vi kommer att fortsätta att arbeta med den frågan. Jag har inte så mycket mer att säga om det.
Åsa Regnér (S):
Jag vidhåller att vi tycker att kvinnor, liksom män, ska starta företag. Kvinnor är i minoritet bland företagarna. Det är ett problem som det gäller att jobba mer med. Det måste jag och näringsministern göra. Vi har inte olika uppfattningar om detta. När det gäller myndigheten ska andra myndigheter och länsstyrelser fortfarande ha ett jämställdhetsuppdrag.
Vi har ju förstärkt JIM-uppdraget, Jämställdhetsintegrering i myndigheter, till över 40 myndigheter. De ska ha kvar dessa arbetsuppgifter. Såvitt jag vet är jämställdhetspolitiken det enda område som inte har en genomförande och uppföljande myndighet för politikområdet. I brist på det har man lagt ut frågor på många andra områden.
Det är precis det som man vill råda bot på. När man har utvärderat er jämställdhetspolitik har man sett att ni satte igång mycket. Om jag inte missminner mig satsade ni 2,1 miljarder under en åttaårsperiod. Av dessa pengar gick ungefär hälften till våld mot kvinnor, men man kan inte se någon effekt. Våldet mot kvinnor har inte minskat. Man kan inte se en långsiktig effekt av jämställdhetspolitiken. Det måste vara ett problem.
I de underlag som vi har sägs det att en myndighet som genomför, som följer upp, som håller ihop, som har det uppdraget för sig och som samlar den goda kompetens som vi har i Sverige kommer att förbättra jämställdhetsarbetet. Det tror jag på, det tror också kvinnorörelsen på och det tror professionen på. Jag tror att det här är vad vi behöver för att förstärka och professionalisera genomförandet av jämställdhetspolitiken.