Jörgen Hellman (S):
Det står nu klart att Sverigedemokraterna kommer att stödja de borgerliga partiernas budgetförslag. Sverigedemokraterna har nu visat sig beredda att kasta ut Sverige i ett ovisst läge genom att bryta den praxis som finns i riksdagen och som innebär att man röstar enbart på sitt eget budgetalternativ. Det är ansvarslöst.
Det innebär nya förutsättningar, ett nytt läge som kräver nya besked från de borgerliga partierna, om deras löfte om att inte samarbeta med Sverigedemokraterna kvarstår. Vi ger ett besked i dag. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande FiU1. Herr talman! En annan utveckling i landet hade varit möjlig.
Att hålla ihop Sverige, att modernisera Sverige, att ta vara på alla människors potential är helt centralt för utvecklingen framöver. I vårt land ska vi investera i människor, miljö, kunskap och gemensam välfärd. Vi ska brygga över klyftor och orättvisor.
Detta ska göras i en värld där utmaningarna är stora, i Europa, där den ekonomiska utvecklingen fortsatt är svag och den geopolitiska utvecklingen oroar. Den återhämtning som vår kontinent så väl behöver är redan både svag och sen. När budgetpropositionen presenterades pekade regeringen på att riskerna för en svagare utveckling var större än förhoppningarna om en starkare.
Sedan budgetpropositionen presenterades har ny information kommit om att det blir ännu lägre tillväxt ute i Europa. Det bekräftar den bild som vi alla ser när vi läser prognoserna. Detta påverkar givetvis den svenska situationen. Vi är inne i en period av återhämtning i svensk ekonomi. Men takten har försvagats efter sommaren.
Våra viktigaste och närmaste exportmarknader har inte utvecklats på ett gynnsamt sätt. Samtidigt är underskotten i de svenska offentliga finanserna stora. I åtta år har det varit mycket stora ofinansierade skattesänkningar, och de stora överskotten i svensk ekonomi 2006 har förvandlats till stora underskott 2014.
De senaste sex åren har Sverige haft underskott i de offentliga finanserna, och i år beräknas underskottet landa på ungefär 90 miljarder kronor. 90 miljarder kronor i underskott innebär att vi gemensamt varje timme i år lånar 10 miljoner kronor eller, annorlunda uttryckt, 240 miljoner kronor om dagen. Det är givetvis en ohållbar politik.
Ordning och reda i statsfinanserna är en förutsättning för välfärden, stigande sysselsättning och en långsiktigt hållbar politik. En politik där ofinansierade skattesänkningar tillåts gröpa ur statsfinanserna måste ersättas med en ordning där reformer finansieras fullt ut. Sverige påbörjar i och med regeringens förslag till budget vägen tillbaka till balans och överskott.
Steg för steg ska vi ta oss till en situation där vi har utrymme att möta nya nedgångar och kriser och där vi återigen följer de finanspolitiska ramverken. Herr talman! En annan utveckling är möjlig. Nästan 400 000 människor är arbetslösa i Sverige. Av dem har många varit arbetslösa under mycket lång tid. Hela 70 000 personer har varit utan jobb i två år eller mer.
Att hindra att människor hamnar i arbetslöshet, att öka förutsättningarna för att få fler i arbete och att bryta med långtidsarbetslösheten måste därför stå i centrum för politiken. Den kanske viktigaste åtgärden för att förhindra arbetslöshet är att förbättra skolan. Under flera år har vi sett en stadig försämring av resultaten i den svenska skolan. Resultaten har sjunkit snabbare i Sverige än i något annat OECD-land.
Vi är fast beslutna att bryta denna utveckling. I budgeten för förskolan ökar resurserna för att möjliggöra mindre barngrupper, och i grundskolans lägre årskurser vill vi stärka möjligheterna att anställa fler lärare för att minska antalet elever i klasserna. Vi vill förbättra läraryrkets attraktivitet och se till att statens stöd till skolor med stora utmaningar stärks.
I ett tufft ekonomiskt klimat prioriterar vi skolan högt, och vi gör det med fullt finansierade reformer. Sambandet mellan utbildningsnivå och arbetslöshet är också mycket tydligt. De unga som saknar en gymnasieexamen är i mycket större utsträckning arbetslösa än de som har klarat skolan. Alla unga arbetslösa som inte har klarat av att få sin gymnasieutbildning måste ges den möjligheten.
Vi vill därför införa ett utbildningskontrakt som både ger stöd och ställer krav som kan leda fram till en fullgjord utbildning och ett jobb. För en regering som vill modernisera Sverige, öka våra möjligheter att göra oss gällande på de globala marknaderna och ge alla chansen att nå sin potential kommer det att vara centralt att höja utbildningsnivån.
Att bygga ut den högre utbildningen så att vi får fler i vårt land som får en möjlighet att komma in på yrkeshögskolor, universitet och högskolor är därför en självklar investering eftersom Sverige ska vara en ledande kunskapsnation.
Vid sidan av en bättre skola och förstärkta utbildningsinsatser måste vi skapa ett system där ingen ung människa ska behöva gå arbetslös i mer än 90 dagar. Vuxna arbetslösa ska ges en väg bort från långtidsarbetslöshet och fas 3. Ibland går den vägen via utbildning.
Men vi vill även se traineejobb för unga och extra tjänster i välfärden för den som varit arbetslös länge, så att man kan bidra till vår gemensamma välfärd, komma in i en arbetsgemenskap och hitta nya vägar framåt eller upptäcka ett nytt yrke. Men även andra investeringar är nödvändiga för jobben och för att modernisera och förbättra vårt land.
Vi vill ta ansvar för järnvägssystemet eftersom det har stora brister, och vi vill investera i järnvägsunderhållet. Kollektivtrafiken i våra storstäder behöver byggas ut, och vi behöver bredband och bättre kommunikationer i hela vårt land. Innovationsförmågan i den svenska ekonomin behöver förbättras.
Vi vill investera i exportsatsningar som gör att fler svenska företag ges möjlighet att hitta nya globala marknader, och vi vill minska sjuklöneansvaret för företagen. Detta är en bred agenda för jobb och utveckling. Herr talman! Den närmast permanenta omställning som vårt samhälle är inne i kräver ett stort mått av trygghet.
Förändring och utveckling utan trygghet leder till rädsla, oro och konflikter. Människor måste kunna lita till att det finns plats för dem även i framtiden och att vi gör en resa tillsammans där vi delar på vinster och bär risker gemensamt. Ett tydligt exempel på detta är arbetslöshetsförsäkringen. På en modern arbetsmarknad krävs starka trygghetsförsäkringar.
Höjda grundbelopp och höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen ger den trygghet som krävs för att människor ska kunna och vilja omfattas av förnyelsen. Här ligger också att vi vet att vi klarar oss när vi blir äldre. Regeringen föreslår nu att klyftan minskas mellan pensionärer och löntagare genom att skatten sänks för dem som har pensioner upp till 20 000 kronor i månaden.
Dessutom förstärks ekonomin för de äldre genom att bostadstilläggen höjs. Men trygghet ligger förstås också i välfärdssystemet, alltså att sjukvården fungerar från mödra- och förlossningsvården till vården i livets slutskede och att äldreomsorgen ger hjälp och stöd när man är gammal.
I budgetpropositionen återfinns miljardsatsningar på att utveckla sjukvården och äldreomsorgen med mer personal och bättre bemanning. Herr talman!
Sverige behöver en politik som trycker tillbaka arbetslösheten, inte minst bland de unga, som förbättrar välfärden, inte minst i sjukvården och äldreomsorgen, och som ser till att minska klyftorna och hålla ihop landet, inte minst genom insatser för de äldre som har det sämst ställt. Jag yrkar därför bifall till förslaget i betänkandet.