Betty Malmberg (M):
Att säga att Östersjön är ett hav med problem är tyvärr ingen överdrift. Gemene man påminns nog om det sommartid i samband med de vanligt förekommande algblomningarna, men det är bara en yttring av ett marint ekosystem som är satt i gungning.
Forskare, bland annat från Östersjöcentrum, och boende längs kusten har uttryckt sin oro sedan länge, och även den internationella forskarorganisationen ICES har sett problemen. För två år sedan rekommenderade de därför EU:s fiskeministrar att helt enkelt införa ett fiskestopp för den unika Östersjötorsken i delar av Östersjön.
Man menade att det var angeläget eftersom individerna hade blivit väldigt små och magra samtidigt som könsmognaden inföll allt tidigare. Dessvärre ser vi nu liknande tecken för sill- och strömmingsbestånden, den fisk som i århundraden har bidragit starkt till livsmedelsförsörjningen i vårt land. Situationen är i högsta grad oroväckande.
Därför är det bra att vi ledamöter i miljö- och jordbruksutskottet är överens om att det nu måste vidtas flera åtgärder för att nå ett långsiktigt hållbart fiske och kunna värna både fisk och jobb i kustsamhällena.
Moderaterna har, liksom framför allt Elin Segerlind från Vänsterpartiet, under flera år ställt många frågor till den S-MP-regering vi hade och lagt fram förslag på åtgärder för att bättre gynna hållbart fiske i Östersjön. Men egentligen var det nog först efter en uppmärksammad debattartikel som skrevs under av Ulf Kristersson och Jessica Rosencrantz som någonting tog fart.
I artikeln nämnde vi moderater att vi hade för avsikt att lägga fram ett förslag till riksdagen. När detta väl var skrivet kom det sedan fyra till före sommaren. Det är alltså fem olika initiativ som ligger i botten för detta betänkande. Som vi har hört är samsynen god.
Efter diverse frågestunder och hearingar med olika aktörer och forskare vidtog förhandlingar, som jag måste säga gick förhållandevis lätt att hantera. Dessa har nu resulterat i nio förslag till tillkännagivanden som vi vill lägga fram till regeringen. Hantera nu detta och gör det snabbt! är vårt besked och budskap.
I några frågor har vi till och med tjuvstartat. Det gäller bland annat den om att förvaltningsplanen bör revideras och att EU bör agera där.
När vi framförde till dåvarande statsrådet, eller till statssekreteraren som var med, att detta är en fråga som vi anser att regeringen bör lyfta vid nästa möte i jordbruks- och fiskerådet svarade statssekreteraren - jag vet att Elin nämnde samma sak - som det brukade heta: Nja, nu är inte rätt tidpunkt; vi får dröja. Det här är inte rätt; vi kan inte ta det nu. Det måste ni förstå.
En majoritet i utskottet stod dock, tack och lov, på sig, och detta fick också stöd i EU-nämnden. Vi menar att det var viktigt, för den nuvarande planen, som gäller, utarbetades för mer än sju år sedan. Kunskaperna har ökat markant, även om den biologiska interaktionen.
Att bortse från detta är tjänstefel när vi från politikens håll faktiskt ser samma problematik. Vad forskningen framför allt har kunnat visa är att det inte finns bara ett sillbestånd, eller ett som är uppdelat i fyra. I Gävlebukten finns tre genetiskt unika bestånd av sill, varav något leker på våren och något på hösten.
Då kan man inte kontinuerligt tillåta samma typ av fiske, utan här måste man väga in för och emot så att vi garanterar en hållbarhet för samtliga dessa bestånd. En fråga som har diskuterats mycket, inte minst i medierna, fru talman, är en utflyttning av trålgränsen i Östersjön. Detta är något som vi moderater förespråkar och har begärt att S-MP-regeringen ska agera för, dock utan att tidigare få gehör.
Men nu har vi i utskottet enats om att detta ska ske på prov. Det står vi bakom, men vi vill i ärlighetens namn samtidigt uttrycka viss tveksamhet till utskottets lösning på detta. Vi vill ju inte att utflyttningen ska resultera i att bara svenska båtar utestängs från fisket innanför den nya gränsen. Vi har därför uttryckt detta i ett särskilt yttrande.
Då det gäller utflyttning av trålgränsen vill vi moderater också betona vikten av att de undantag som föreslås för fiske där fångsten sorteras och är direkt ämnad att bli livsmedel verkligen beaktas och följs upp i särskild ordning.
Vi har förstått att det är mycket viktigt att detta blir tydligt, inte minst exempelvis då fiskekvoter ska fastställas, så att man inte slår undan benen på den kvarvarande förädlings- och beredningsindustrin utan kan upprätthålla livskraftiga samhällen längs stora delar av Östersjökusten. Det småskaliga fisket ser i dag stora utmaningar när det kommer till generationsskiften och framtidstro.
Det är därför viktigt att vi tar särskild hänsyn till det och underlättar för fiskare som väljer att förädla sin fisk. I dessa fall är det sällan fisken som avgör huruvida man får licens eller ej utan tillgången på yrkesfiskelicenser - antalet licenser. Detta är ett påtagligt problem, och även HaV har sagt att vi politiker måste gå in och ändra det.
Det är det vi nu gemensamt gör med detta betänkande. Vi ser att det finns en bristande lokalkännedom. Får vi en licensgivning med tillstyrkan från en lokal länsfiskekonsulent får vi en bättre fördelning och kan också värna det småskaliga fisket.
I dag är situationen så absurd att en fiskare som jag talade med, som arrenderar fiskerätt, inte har rätt att förädla sin fisk. Han får ingen yrkesfiskelicens - den måste han ha först - och sedan har han inte rätt att förädla därför att han fiskar för lite.
Som någon sa är det inte den lilla kvoten som stjälper fisket i Östersjön utan naturligtvis de större fångsterna. Jag har flera gånger nämnt utskottets samsyn, fru talman. Men det finns ett område där vi inte lyckats, och det gäller hur vi ska hantera säl och skarv. En majoritet av oss tycker att vi på något vis måste hantera detta och kunna reglera det hårdare.
Det är nämligen ingen tvekan om att säl och skarv orsakar problem. Glupska skarvar äter ett halvt kilo fisk om dagen vardera. Sälar hittas nu dessvärre självdöda på klippor därför att de inte får nog med föda. Allt detta måste hanteras.
När det gäller sälen finns också risken att den fortsätter att sprida sälmask och andra parasiter som kan påverka de svaga torskbestånden än mer negativt. Vi tycker att det är lite trist att vi inte får med oss Vänsterpartiet och Miljöpartiet på detta. Man hänvisar till Miljömålsberedningens utredning och till att den nu ska behandlas.
Det är jättebra att vi försöker få en enhetlig hantering av detta. Men faktum är att även Miljömålsberedningen framhåller att det behövs en helhetssyn i förvaltningen av både fiskbestånden och bestånden av säl och skarv. Är det inte detta man kallar en ekosystembaserad ansats?
Därför är det olyckligt att vi kommer att dröja med detta. De stora problem som finns här och nu kommer att skjutas på framtiden, och vi kommer att bara få hantera situationen som den ser ut. Men nio förslag för att bidra till ett hållbarare fiske i Östersjön är inte illa.
Samtidigt vill vi nogsamt poängtera vikten av att arbetet med att förbättra vattenmiljön i Östersjön accelererar. Det finns glädjande uppgifter som visar att man faktiskt har sett en vändpunkt. Närsalter som kväve och fosfor börjar successivt avta.
Men det tog hundra år att nå den extrema topp på föroreningskurvan där vi befinner oss nu, så det kommer att ta tid att plana ut detta och vända effekterna. Avslutningsvis, fru talman, vill jag rikta ett tack till mina kollegor i utskottet för att vi har lyckats baxa detta betänkande ända hit, men jag vill också tacka kansliet.
Jag vill särskilt lyfta Nina Liljeqvist, som har skrivit betänkandet.