Gustaf Lantz (S):
Jag vill inledningsvis yrka bifall till S, V:s och MP:s reservationer 1 och 2 i betänkandet. Det vi nu debatterar visar lite grann hur bra EU kan vara. Det här är EU när det fungerar som bäst. Det här visar att EU vilar på en solid grund byggd av tron på rättsstatens principer.
EU har i direktiv slagit fast att vi nu ska förbättra tillgång till försvarare för misstänkta. Det här är det tredje direktivet som är inne på samma spår, och det vi diskuterar i dag är inte om eller varför utan hur vi ska implementera direktivet.
I rättshjälpsdirektivet ges de nationella staterna utrymme att själva välja väg. Men det är inte förbehållslöst. Det anges tydliga ramar inom vilka de nationella staterna kan göra detta.
Utskottet har haft att ta ställning till ett konkret förslag, utarbetat av regeringen, som faller inom ramen för vad som är möjligt.
Förslaget går i korthet ut på att Åklagarmyndigheten under de tidsperioder som domstolen inte håller öppet ska bistå med att tillfälligt förordna ombud och bistå med rättshjälp. Förslaget vilar på en genomtänkt grund, menar jag.
Åklagaren har redan i dag ständig beredskap. Åklagarens förordnande ska som sagt prövas efter att beslutet är fattat. Det är alltså ett interimistiskt beslut som ska granskas och omprövas.
När åklagaren enligt det här förslaget förordnar försvarare på kvällar och helger gäller samma lagliga krav som annars. Det är högt ställda krav för att vi ska ha hög kvalitet på rättslig hjälp. Vad säger remissinstanserna? En övervägande del av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget.
Bland dessa återfinns Riksdagens ombudsmän, Svea hovrätt, Södertörns tingsrätt och Uppsala tingsrätt. På bordet i dag har vi också ett förslag i en kommittémotion om att i stället ha jourberedskap på domstolar. Det är inte utrett.
Vi vet inte vad det kommer att kosta, men det finns anledning att tro att det kommer att bli mycket dyrt. Vi ska komma ihåg att regeringen har gett Domstolsverket i uppdrag att lämna förslag på en rättssäker och resurseffektiv ordning för utvidgad beredskap för brådskande beslut om förordnande av offentlig försvarare vid tingsrätterna.
Med utvidgad beredskap avses just beredskap utanför domstolarnas ordinarie kontors- och beredskapstid. Detta bedöms kunna vara på plats den 1 januari 2020. Varje förslösad skattekrona är en stöld från folket. Och svenska folket har inte råd att bli bestulna, med tanke på alla utmaningar som vi står inför.
Rättskedjans resurser måste läggas på rätt saker så att vi kan ha det mest rättssäkra, effektiva och tillitsfulla rättssystemet som är möjligt. Om vi inte implementerar det här direktivet i tid riskerar vi att dra på oss omfattande viten. Miljoner och miljoner i viten är pengar som skulle kunna gå till att stärka rättskedjan.
På vilket sätt är det motiverat att inte implementera rättshjälpsdirektivet för att undgå viten? Jag tror inte, med tanke på det som jag har anfört hittills, att det är här striden ska stå om rättssäkerheten i Sverige. Det är inte här vi ska lägga krutet på den debatten.
Det finns många andra viktiga frågor. Moderaterna har en tendens att i många frågor i debatten utmana rättssäkerhetens gränser. Men i denna fråga har vi ett förslag som är genomarbetat. Vi har möjlighet att låta åklagaren fatta ett interimistiskt beslut för att en domstol sedan ska kunna granska och ompröva.
Jag menar att det inte är här striden om rättssäkerheten står.
I avvaktan på att Domstolsverket kommer att presentera förslag på hur även domstolar ska kunna förbättra sina öppettider, inom befintliga anslag, finns det ingen anledning att rusa in i någonting annat.