Larry Söder (KD):
Jag är väldigt tacksam för att finansministern lägger tid och engagemang på att svara på min interpellation. Att ta bort den särskilda löneskatten för äldre var en av de första skatteförändringar alliansregeringen genomförde efter maktskiftet 2006. Det minskade kostnaden för att anställa personer över 65 år, och samtidigt infördes ett förhöjt jobbskatteavdrag för personer över 65 år.
Dessa åtgärder gjorde tillsammans att det blev både billigare att behålla eller nyanställa äldre personer och mer lönsamt för den äldre själv att arbeta något eller några år ytterligare. Denna politiska inriktning har också gett mycket goda resultat. År 2006 var det 78 000 personer i åldern 65-74 som var sysselsatta. År 2014 var det hela 177 000 personer i den åldern som var sysselsatta.
Sysselsättningsgraden ökade från 10 till 15 procent. Den ökade i denna åldersgrupp även under finanskrisen, när den minskade i övriga åldersgrupper. Många äldre har också tagit möjligheten att trappa ned och inte jobba heltid ända tills de går i pension. Över 70 procent av de sysselsatta i åldern 65-74 arbetar deltid. Möjligheten att trappa ned under de sista åren på arbetsmarknaden uppskattas av många äldre.
Jag noterade att finansministern i sin interpellationsdebatt med Niklas Wykman sa att läget på arbetsmarknaden är oerhört utmanande. Jag håller med om den beskrivningen. Därför är jag ganska fundersam över varför man vidtar denna åtgärd, som bevisligen ger effekter för ökad sysselsättning.
Finansministern hänvisar i sitt svar till mig till IFAU, och därför skulle även jag vilja göra det. IFAU har nämligen givit ett remissvar till Finansdepartementet just med anledning av bland annat förslaget att ta bort den särskilda löneskatten för äldre.
I remissvaret skriver man bland annat så här: "Vi gör den samlade bedömningen att sänkt skatt för pensionärer och särskild löneskatt för äldre kan ha negativa incitamentseffekter för äldre att arbeta. Självklart ökar också kostnaderna för ett företag att ha en stor andel anställda som är över 65 år."
För mig står det för att vi kan ha en effekt av att ett mindre antal äldre stannar kvar i arbetslivet i en tid då vi behöver precis motsatsen, nämligen fler som stannar kvar i arbetslivet. Antalet arbetade timmar måste öka för att vi ska klara välfärden framåt.
Om vi är överens om att vi behöver fler arbetade timmar i landet för att på längre sikt klara välfärden borde vi kunna vara överens om faktumet att en av de möjligheter vi har att öka antalet arbetade timmar är att äldre stannar kvar på arbetsmarknaden lite längre än vad som blir ett faktum med det som nu kommer att hända. Nu väljer regeringen att återinföra den särskilda löneskatten för äldre - detta i en tid då vi behöver fler som arbetar, inte färre.
Kristdemokraterna och de övriga allianspartierna föreslår i stället att fler äldre ska uppmuntras att fortsätta arbeta lite längre - detta genom att tidigarelägga det förhöjda jobbskatteavdraget med ett år. Det innebär att man redan som 64-åring får ta del av det, vilket borde ha en positiv inkomsteffekt och göra att fler får upp ögonen för den möjlighet som faktiskt finns att fortsätta arbeta något efter 65-årsdagen.
Jag tycker att det skulle vara väldigt trevligt att höra om finansministern har några synpunkter på detta.