KBLab/rixvox huggingface dataset:
Arin Karapet (M):
Jag tackar migrationsminister Morgan Johansson för svaret, även om jag inte är nöjd med det. Vi har flera gånger debatterat återvändande i kammaren. Det finns ingen quickfix; det erkänner jag ödmjukt. Vi kan inte bara knäppa med fingrarna så är problemet löst.
Men det är riksdagens plikt att granska regeringens arbete. När jag träffar våra duktiga gränspoliser ute på fältet vittnar de om en stor problematik på grund av att vi har en lagstiftning som skickar fel signaler. Skälet till det är detta hus och denna sal.
Ett exempel är gymnasielagen. Dess syfte var gott. En grupp personer från länder med svåra förhållanden skulle få chans att stanna, trots att de de facto hade fått sina skyddsbehov prövade och fått avslag.
Vi moderater var emot detta för att vi ansåg att lagen var ett hafsverk. Lagrådet gav svidande kritik, och det kom även kritik från Migrationsverket eftersom lagen skickade dubbla signaler. Gymnasielagen kommer vi att diskutera mer i nästa interpellationsdebatt. Denna interpellation handlar om hur Sveriges återvändande funkar.
Ja, vi har 528 förvarsplatser, men varenda gång jag träffar Migrationsverket eller gränspolisen säger de att platserna inte räcker till. Det tar tid att få fram nya förvarsplatser. Därför måste man jobba ännu hårdare, men regeringens tempo är väldigt lågt.
En annat problem är när det uppstår hinder i återvändandet för personer som har fått sin asylansökan prövad i alla instanser och fått avslag. Det finns länder som inte tar emot sina medborgare om de inte frivilligt själva begär resehandlingar från ambassaden. Ett sådant land är Irak.
Sveriges förbindelse till Irak består av mer än att irakier har flytt till Sverige och antingen beviljats asyl eller blivit nekade asyl. Sverige har export till Irak, en ambassad på plats och bistånd som går till både civilsamhälle och demokrati- och institutionsuppbyggande i Irak.
I DN vittnar gränspolisen om att det har gått så långt att det uppstår verkställighetshinder på grund av att vissa länder inte tar emot sina medborgare. Kan migrationsministern tänka sig att villkora biståndet till länder som inte tar fullt ansvar för sina medborgare?
Det handlar om personer som har fått sin asylansökan prövad på ett rättssäkert sätt i svensk domstol och där slutsatsen är att det inte finns skyddsskäl och att de måste återvända. Det är ett moment 22.
Personen har ett utvisningsbesked men kan inte utvisas på grund av byråkrati och regeringens slapphet eftersom man inte har ingått ett avtal med till exempel Irak, vilket man har gjort med Afghanistan, om att landet ska ta emot de medborgare som har fått avslag.
Arin Karapet (M):
Jag får inte svar på min fråga. Morgan Johansson går tillbaka till 2014. Jag ska vara helt ärlig. År 2014 var jag fem år yngre, 26 år gammal. Jag satt inte i den här kammaren då utan blev invald 2018. Jag tittar framåt. Om vi vill peka finger kan vi gå tillbaka till tiden då allmän rösträtt infördes. Vad gjorde Socialdemokraterna på 30-talet? Vad gjorde den borgerliga regeringen på 70-talet? Vad gjorde Bildtregeringen?
Vi kan vrida och vända hur mycket som helst på det fram och tillbaka, men på det sättet kommer vi ingenvart. Problemen försvinner inte för det. Vi har enligt riksdagens utredningstjänst ungefär 70 000 personer som skulle ha utvisats. Antingen har de lämnat Sverige frivilligt utan att vi vet om det eller så befinner de sig i Sverige illegalt. Oavsett vilket är det ett problem som behöver lösas. Vi måste djupdyka i det. Vi kommer att komma in på gymnasielagen i nästa interpellationsdebatt.
Den fråga jag vill komma fram till är, när statsrådet Morgan Johansson står här och säger att regeringen har gjort allt för att minska söktrycket: Vad skickar man för signaler till dem som är på väg till Sverige eller är här i väntan på sin asylansökan? I ena änden säger man att man har stramat åt migrationen. Ja, delvis har man gjort det. I andra änden har man infört en gymnasielag som på förhand var utdömd.
Vi lyckas knappt få våra ungdomar med utländsk bakgrund att gå ut svensk skola med fullständiga betyg. Detta gäller inte en majoritet, men en stor grupp ungdomar som är födda i Sverige. Man skickar en signal till de här ungdomarna och säger - med de högt ställda kraven: Gå bara till skolan, så kommer ni att klara er! Resultatet säger någonting annat. Man har även förenklat anhöriginvandringen.
Migrationsverket uppskattar att 118 000 människor kommer att söka uppehållstillstånd som anhöriginvandrare fram till 2022. Detta är inte att strama åt migrationen.
Arin Karapet (M):
Det jag sa var att jag inte är för en amnesti. Men om man lyssnar på regeringen hör man att de talar om att de är för en human migrationspolitik där man ska ge människor en andra chans. Och det här är egentligen inte någon andra chans. Vi har ställt så pass höga krav att många inte kommer att nå upp till dem. Mitt parti har åtminstone varit ärligt från början och sagt att vi ska ha den ordning vi har. Om man har fått ett nej i alla instanser ska man återvända. Det var ni som inte orkade.
Det var regeringen som inte orkade. Det var det stora maktpartiet Socialdemokraterna som vek sig för Miljöpartiet. Det är där skon klämmer. Att peka ut den här gruppen som skyldig till alla problem och allt elände vi har i Sverige - nej, det skriver jag inte under på. Så tycker jag inte att det är. Jag träffar själv många av de här ungdomarna.
De är inte orsaken till all ondska och alla problem här i samhället, som vissa vill utmåla det som. Absolut inte! Jag talar ett språk, persiska, det vill säga dari. Och de pratar dari. Jag lyssnar på deras musik. Många är trevliga. De är väldigt roliga, och de är nyfikna. Den bilmekaniker som jag använder mig av har bara anställt afghaner. Jag kan säga att de jobbar på lördagskvällar och på söndagar. De stänger inte kl.
17.00. Det är hårt arbetande människor, och många av dem kommer att bidra. Men det jag säger är att problemet är att man har skickat falska förhoppningar. Det är där skon klämmer. Jag tycker inte att det är humant. Det är där problemet ligger i den här typen av lagstiftning. Det skickar också signaler till framtiden: Gå under jorden, och stanna lite längre till så kanske någon i politiken viker sig!
Det är bättre att vi får en ordning där allmänheten har en tilltro till att de som är på väg hit i framtiden också kan få ett ja. Det är det här jag är rädd för - att vi i Sverige kommer att säga nej till allt i all framtid. Dit vill inte jag komma.
Arin Karapet (M):
Vi har haft interpellationsdebatt i det här ämnet flera gånger, så ibland kan vi väl båda förutse vad den andra kommer att säga. Det är så det funkar. Om jag får fortsätta på migrationsministerns svar, fru talman, så har regeringen drivit igenom två särlagstiftningar i form av två gymnasielagstiftningar.
Delegationen för migrationsstudier har pekat på att bland annat den här typen av särlagstiftning gör att återvändandet går sämre. Vi kan vara bäst i klassen i EU, och regeringen slår sig i all ära för bröstet och säger att 80 000 har lämnat landet sedan de tillträdde 2014.
Ja, men riksdagens utredningstjänst säger att ungefär 160 000 skulle ha lämnat. Det innebär per definition att Sverige inte har koll på sin inre och yttre gräns. Det är en sak vad alliansregeringen gjorde fram till 2014. Men svenska folket röstade fram en ny regering.
Morgan Johansson är en del av den regeringen, och det innebär att hans regering är ytterst ansvarig för Sveriges inre och yttre gränskontroll. Ja, nu har vi avtal med Marocko och Afghanistan, och jag vill önska Morgan Johansson lycka till i hans möten med just Iran, Irak och Libanon.
Iran och Irak är två av de länder som Riksrevisionen pekar på där det är svårt med återvändandet. Där har vi moderater ett förslag om att man skulle kunna villkora biståndet. Jag stannar där, för jag har inte så mycket tid kvar.
Det finns en person bakom varje politiker, och jag vill önska Morgan Johansson en trevlig midsommar eftersom jag inte tror att vi kommer att ses innan dess. Han har tidigare har berättat om sin familj, och jag hoppas att de får spendera tid tillsammans, för det har varit några tuffa månader. Jag vill även önska talmannen en trevlig midsommar.
Arin Karapet (M):
Jag kan meddela migrationsministern att jag kommer att återkomma när riksdagen öppnar på nytt efter sommaren. Då kommer det frågor om hur myndigheterna ska samarbeta och hur Sverige blir mer effektivt i sin återvändandeverksamhet.
Jag hoppas innerligt att Socialdemokraterna vågar sätta hårt mot hårt mot sina regeringskollegor i Miljöpartiet och se till att återvändande är en viktig del av vad den parlamentariska kommittén ska komma fram till. Jag önskar åter alla i kammaren en trevlig sommar och att alla håller sig friska.
Arin Karapet (M):
Min fråga går till justitieminister Morgan Johansson. Sverige befinner sig i en nationell kris. För första gången riskerar vi att få en hel ungdomsgeneration som växer upp i ett samhälle där dödsskjutningar och gängkriminalitet är ett normaltillstånd.
När man pratar med äldre generationer var detta en parentes, men i dag ser vi vecka ut och vecka in skjutningar, sprängningar och mord - när en ung person tar ett vapen i handen och är beredd att avlossa det mot en annan person för att avsluta dennes liv. Vi har sett att det till och med gått så långt att man skjuter ihjäl närstående, mitt på dagen - en mamma som bär sin bebis.
Jag kommer själv från dessa områden, och jag ser vad kriminaliteten gör. Min fråga till regeringen är: När tänker man slopa ungdomsrabatten för vuxna män och kvinnor mellan 18 och 20 år som begår brott?
Arin Karapet (M):
Min fråga går till statsrådet Ardalan Shekarabi. Regeringen ska nu sänka skatten för alla pensionärer som tjänar över 17 000 kronor. Man kan titta på hur skiktet ser ut för Sveriges pensionärer. Denna skattesänkning riktar sig i princip bara till männen. Den genomsnittliga kvinnan har en månatlig pension på 13 000-15 000 kronor i månaden. Denna skattesänkning riktar sig till de pensionärer som har en inkomst på över 17 000 kronor.
Min fråga till statsrådet är: Hur kommer det sig att denna regering har marknadsfört sig som en feministisk regering? De två senaste skattesänkningarna har riktats till en större grupp män. Man har tagit bort värnskatten, och nu när man sänker skatten för pensionärerna riktar man sig till en större grupp män. Men det är kvinnorna som har lägst pensioner, och de får inte ta del av den skattesänkning som regeringen går fram med.
Arin Karapet (M):
Jag vet inte vilken fråga jag ska svara på, fru talman, men jag tycker att vårt agerande i utskottet under det här året visar att det är tvärtom. Vid två tillfällen har regeringen släpat fötterna efter sig när det kommer till förlängd ersättning till riskgrupper. Det höll på att bli ett glapp där människor hade blivit utförsäkrade på riktigt.
Det är lätt att slå på stora trumman och använda stora ord, men det är inte Arin Karapet och Moderaterna som är i regeringsställning. Jag tillhör oppositionen, fru talman. Nu går Mattias Vepsä som socialdemokrat i opposition mot sig själv.
Min fråga är varför Socialdemokraterna och Mattias Vepsä drar fötterna efter sig och väntar på att socialförsäkringsutskottet ska göra arbetet åt Socialdepartementet.
Arin Karapet (M):
Vi är mitt i en brinnande pandemi, och nu kommer de stora attackerna mot mig och Moderaterna om vårt särskilda yttrande. Men det är ju faktiskt Mattias Vepsäs parti som styr landet. Varför har ni inte gjort de förändringar ni pratar om, Mattias Vepsä?
Varför väntar ni på att oppositionen ska ta initiativ för att covidsjuka eller riskgrupper inte ska hamna i ett glapp och faktiskt bli utförsäkrade här och nu? Det säger också lite om synen på människan och sjukförsäkringen. Vi tror att människor kan komma tillbaka till arbete, och vårt mål är att så många som möjligt ska göra det. Då minskar även kostnaderna.
Vi slår inte mot dem som är sjukast, utan det handlar om att du ska kunna komma tillbaka till arbete. Du har varit frisk en gång, och nu är du sjuk. Du kan bli frisk igen - det är målet.
Arin Karapet (M):
När Moderaterna säger att något är ett tillfälligt undantag blir det ett tillfälligt undantag. Jag förstår att vi har olika ideologiska inriktningar och olika syn på våra trygghetssystem, sjukförsäkringen etcetera, men vi gör tillfälliga undantag just under brinnande pandemi.
Vi vet nämligen väldigt lite om vad det innebär att vara covidsjuk, och det finns ingen rehabiliteringskedja klar för någon som är covidsjuk - eller för någon i riskgrupp. Men vi kommer faktiskt att komma till ett normalläge igen, när det finns ett vaccin. Vår inriktning är att samhället inte ska lämna någon efter sig. Det innebär att det ska finnas en uppföljning för den som är sjuk.
Det ska inte sluta som det gjorde i början av 2000-talet, då man fick ett beslut från Försäkringskassan och sedan inte fick ett enda samtal till från Försäkringskassan eller övriga samhället. Man skickades ut i livslångt utanförskap och lämnades helt ensam. Det finns alltid brister, och brister måste rättas till. Jag kan ta ett livs levande exempel, nämligen min mor.
Min mor var fullt frisk i början av 2000-talet och var en av dem som förtidspensionerades av regeringen Göran Persson. Jag kan säga så här: Hon var inte sjuk, men när hon fick höra från hela samhället att hon var sjuk började hon tro på det. Det tog flera år innan hon kom tillbaka i arbete. Detta gjorde att jag, som växte upp i ett sådant hem, blev väldigt lidande. Det som gjorde att hon kunde komma tillbaka in i det övriga samhället var att man började följa upp.
Man började ringa och säga: Hur mår du? Vi vet att du finns! I dag har hon bara ett halvår kvar till pension, men hon gjorde många år på arbetsmarknaden efter det.
Arin Karapet (M):
Jag vet inte exakt vilken fråga det är och vem som har ställt den. Kanske kommer den från en enskild ledamot, vilket jag misstänker. Avslutningsvis vill jag i den här debatten säga: Vi är mitt i en brinnande pandemi. Vi gör tillfälliga undantag för att avlasta vården och se till att människor i riskgrupper inte behöver sätta sitt eget liv i fara.
Men vi kommer att komma till ett läge där det finns ett vaccin, och vårt mål som samhälle ska alltid vara att den som är sjuk ska få ett samtal och rätt vård. Utskottet har tagit initiativ gällande att regeringen brister i sin uppföljning och styrning av Försäkringskassan. Det är inte acceptabelt att en sjukskriven person inte blir kontaktad av sin arbetsgivare, sjukvården eller Försäkringskassan.
Ingen kedja är starkare än dess svagaste länk, och det är vårt ansvar att se till att hela kedjan funkar - för att så många som möjligt ska komma tillbaka i arbete.
Arin Karapet (M):
I sitt anförande riktade ledamoten Jonny Cato kritik mot bland andra Moderaterna. I sitt anförande sa Jonny Cato att Centerpartiet är för en medmänsklig och rättssäker asylpolitik. Det är inget annat parti som har sagt något annat.
I sitt anförande lyfter ledamoten Jonny Cato även fram att det här är ett bra förslag. Det träffar bara 10 procent, men i början sa migrationsministern att 30 procent av förra årets asylansökningar skulle träffas av förslaget.
I sitt anförande började ledamoten Jonny Cato även tala om att det ska vara rättssäkert och att hela landets territorium ska vara säkert. Då har jag en enkel fråga. Låt oss ta Ukraina som ett exempel. De ligger på plats nummer 2.
Avståndet mellan Donetsk i östra Ukraina, där konflikten pågår, och huvudstaden Kiev är cirka 75 mil. Jag har stor tilltro till att våra domstolar och våra myndighetsutövare på Migrationsverket på ett enkelt sätt kan göra den bedömningen.
Men om det gäller en person som bor vid gränskonflikten får man göra en annan bedömning. Ukraina är ett stort land. Jag tror inte att vi kommer att se ett fall där en person som kommer från Lviv, vid gränsen till Polen, behandlas på samma sätt. Det skulle vara en ogrundad asylansökan. Varför vill ni inte gå längre, Jonny Cato?
Arin Karapet (M):
Centerpartiet är ett av de partier som har varit med och ställt till oreda i svensk migrationspolitik. Nu kommer man fram och säger att man är beredd att ta ansvar. Den diskussionen bör Centerpartiet ta med sig självt. Inget annat parti ska stå till svars för detta. Ett exempel på det som ledamoten Jonny Cato framhåller skulle kunna vara Syrien 2013.
Om Syrien då hade varit med på en lista över säkra länder tror jag inte att Migrationsverket eller våra svenska domstolar skulle ha skickat tillbaka någon dit. Vi säger bland annat: Låt regeringen ta fram listan! Låt regeringen stå ansvarig! Låt Migrationsverket handlägga ärendet!
Jag kan upplysa ledamoten Jonny Cato om att vi har oberoende domstolar i Sverige som får göra en individuell bedömning om någon är missnöjd med sitt beslut från Migrationsverket. Problemet med det här förslaget är att länder som Ukraina och Georgien, som vi har problem med, inte är med på listan, medan däremot ett land som USA är med på listan. Från medborgare i USA får vi knappt tio ogrundade asylansökningar per år.
USA är med på listan - fine, jättebra! Men återigen: Det är fler medborgare från Ukraina som söker asyl i Sverige än från Somalia och Irak, där vi har väpnade konflikter. Varför ska Ukraina vara på plats två? Mongoliet har inte någon väpnad konflikt men är på plats fem.
Tack och lov är Mongoliet med på listan. Varför vågar ni inte skapa ordning och reda på riktigt i migrationspolitiken, Jonny Cato? Skippa Expressen Debatt och se till att få fram ett lagförslag som är träffsäkert!
Arin Karapet (M):
Det märks att Morgan Johansson är en erfaren minister. Man kan ta hela migrationsdebatten och flytta fokus till vårdnadsbidraget, men nej, som moderat är jag inte för vårdnadsbidraget. När det gäller vad som kommer att ske i förhandlingarna om vi får majoritet i riksdagen och kan bilda regering i framtiden kan jag inte sia om det. Fru talman!
När Morgan Johansson var nytillträdd migrationsminister var han nere i ett av flyktinglägren i Syrien, och Sveriges Radio kommenterade det så här den 8 maj 2015: "Morgan Johansson . ser allvarligt på Anna Kinberg Batras . utspel om att ge tillfälliga uppehållstillstånd till asylsökande. En uppluckring av Reinfeldt-linjen, sa Morgan Johansson till Ekot under ett besök i ett syriskt flyktingläger."
I dag för migrationsministern en annan politik. Morgan Johansson har lagt fram förslag om att huvudregeln ska vara tillfälliga uppehållstillstånd, vilket vi är för.
Min fråga till migrationsministern är: Hur kommer det sig att ministern dag efter dag, vecka efter vecka och år efter år har intagit alla möjliga slags positioner och sedan försöker trycka dit Moderaterna för vårdnadsbidraget, som om det skulle vara det största svenska integrationsproblemet?
Problemet, fru talman, är att Socialdemokraterna gör eftergift efter eftergift och försöker föra in en förtäckt amnesti både för alla vuxna män som saknar asylskäl men som omfattas av gymnasielagen och för dem som är här i Sverige men av olika skäl inte bör vara i Sverige.
Arin Karapet (M):
Återigen kopplar man alla integrationsproblem till vårdnadsbidraget. Låt oss titta på den här regeringen, som består av Socialdemokraterna och Miljöpartiet: Moderaterna har gått fram med att kommuner inte ska få ge stöd till papperslösa som saknar skyddsskäl, och det säger regeringen nej till. Man säger nej till motprestation för den som uppbär ekonomiskt bistånd.
Socialdemokraterna säger en sak på sin hemsida innan valet eller när de uttalar sig som socialdemokrater, men Morgan Johansson är även migrationsminister, fru talman. Därför talar han även som minister, och när Morgan Johansson agerar som minister gör han eftergifter till Miljöpartiet som leder till ökad invandring - något som Sverige inte behöver och inte kommer att klara av.
Arin Karapet (M):
När jag hade hållit mitt anförande tog migrationsminister Morgan Johansson replik på mig. Temat var Moderaternas vallöften inför valet 2022. Kommer Moderaterna att ge vika för Kristdemokraternas vilja att återinföra vårdnadsbidraget?
Det är intressant att just Moderaternas vallöften inför 2022 intresserar migrationsministern, fru talman. Det är valet 2022 vi pratar om. Det gjorde mig intresserad av vilka vallöften Socialdemokraterna gick till val på 2018. Man gick till val på att man ville ha kraftigt begränsad invandring.
Men efter att man bildade regering har allt man har rört vid i stället genererat ökad invandring. Morgan Johansson kräver att jag på förhand ska ge besked om vilken politik Moderaterna kommer att föra i den här kammaren när vi bildar regering.
Min fråga till migrationsministern blir: Varför gör ni i regeringsställning tvärtom mot det ni sa inför valet? Invandringen har snarare ökat med er politik. Det gör den med de här förslagen jämfört med de löften som ni gick till val på 2018.
Arin Karapet (M):
Jag tackar migrationsministern för svaret. Fru talman! Vi kunde tidigare i dag i Ekot höra hur människor som kommer till Sverige utsätts för regelrätt människohandel och exploateras. Vi har problem med nuvarande lagstiftning. Jag vill att den här debatten inte ska handla om vem som gjorde vad för 5, 10 eller 15 år sedan.
Det finns ingen regering som lägger fram hundraprocentiga lagstiftningar under en hel mandatperiod. Vi moderater har insett att den lagstiftning vi tog fram i regeringsställning inte funkade fullt ut. Då måste man vara ödmjuk med att det som funkar, det funkar, och det som inte funkar får man ändra på. Då har vi kommit fram till fyra saker. Vi ser hur spårbytet används för att exploatera människor.
Det ukrainska exemplet är väldigt tydligt. Vi vill införa försörjningskrav om man tar hit sina anhöriga. Vi anser att den skyldigheten och plikten ligger hos den person som väljer att ta hit sina anhöriga. Vi vill också se höjda lönekrav, både för att minska risken för exploatering och för att inte få en viss typ av invandring till låglöneyrken.
Det fjärde är ett exempel som skiljer sig från dagens lagstiftning, där vi bland annat säger nej till att man ska kunna ta in personliga assistenter som arbetskraftsinvandrare. Där har vi sett ett annat missbruk, oftast kanske att man tar hit en närstående, att någon kommer till Sverige för att ta hand om en närstående släkting etcetera.
Dessa fyra punkter har migrationsministern gett uttryck för att han är beredd att genomföra. Problemet är att det januariavtal som regeringen vilar på säger väldigt tydligt att nuvarande lagstiftning ska ligga kvar och värnas.
I stället för att ta bort spårbytet vill man luckra upp spårbytet. Det blir oftast så att migrationsministern säger väldigt mycket men att väldigt lite händer. Detta är fyra förslag som kan gå igenom i utskottet och i denna kammare.
Är migrationsministern beredd att komma till riksdagen med ett förslag till utskottet om att behandla dessa fyra förslag, det vill säga få med sig Moderaterna och flera andra partier i att strama åt detta och täppa igen de luckor som finns för att förebygga människohandel och exploatering men också få ordning på svensk arbetsmarknad?