KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Ett livskraftigt skärgårdsfiske bygger på att vi har hållbara och bärkraftiga fiskbestånd längs våra kuster och i våra hav. Jag kommer att fortsätta verka för att uppnå målet om både ett biologiskt och ett socioekonomiskt långsiktigt hållbart fiske. Jag hoppas även att den omfattande satsning på renare hav som regeringen gör kommer att få genomslag och en positiv effekt också på fisket längs våra kuster och i våra hav.
Alla de åtgärder som vidtas är bra för fiskbestånden i Östersjön, antingen direkt eller indirekt. Herr talman! Jag vill avslutningsvis säga att ett fortsatt livskraftigt skärgårdsfiske är en prioriterad fråga för mig och regeringen. Låt mig därför upprepa regeringens grundinställning om ett långsiktigt hållbart bestånd. Det handlar om att ta ett helhetsgrepp. Det handlar om miljön.
Det handlar om att se till att vi har begränsningar när vi har icke hållbara arter. Det handlar också om - observera det - att få en bättre förvaltning även av säl och skarv. Det är ett helhetsgrepp som måste tas när det gäller detta för att vi ska kunna utveckla fisket och för att fler yngre fiskare ska kunna söka sig till denna bransch och utveckla skärgården och den landsbygd som finns i dessa kustsamhällen.
Jag tackar för att jag fick möjlighet att debattera denna viktiga fråga.
Sven-Erik Bucht (S):
John Widegren har ställt tre frågor till mig om Chronic Wasting Disease, CWD, hos hjortdjur, eller avmagringssjuka som den också kallas. Han har frågat mig hur jag avser att hantera problemet, om jag anser att det finns en risk att vi har agerat för sent och, om CWD har spridits i stor utsträckning bland våra hjortdjur, om jag anser att de vidtagna åtgärderna är tillräckliga.
Inledningsvis vill jag säga att jag följer utvecklingen med intresse och viss oro. Det är viktigt att vi får mer kunskap om sjukdomen och att de åtgärder som vidtas är ändamålsenliga och kostnadseffektiva. Detta är frågor som de berörda myndigheterna arbetar med sedan en tid tillbaka.
När CWD påvisades i Norge 2016 var det första gången som den konstaterades i Europa. Men vi vet inte hur länge smittan har funnits i Norge eller om den också finns i andra europeiska länder. Inkubationstiden är lång, vilket innebär att smittan kan ha funnits i flera år innan det första djuret insjuknade.
Frågan har diskuterats på EU-nivå, och ett övervakningsprogram har utformats efter förslag från EU:s livsmedelsmyndighet Efsa. Syftet med programmet är att utreda i vilken mån smittan finns i de EU-länder som har älgar och/eller renar.
Beslut har även tagits av EU-kommissionen om förbud mot att flytta hjortdjur från Norge och delar av Sverige och Finland till övriga delar av EU. Ansvaret för att övervaka och bekämpa smittsamma djursjukdomar i Sverige ligger på Jordbruksverket och Statens veterinärmedicinska anstalt. Jag har fullt förtroende för att myndigheterna hanterar CWD på ett ändamålsenligt sätt.
Av den information som jag har fått kan jag inte se att vi hade kunnat agera snabbare. Myndigheterna har arbetat med frågan sedan det första fallet i Norge 2016. Provtagning av självdöda och trafikskadade djur påbörjades redan för ett år sedan, och en systematisk övervakning enligt EU:s plan kommer att påbörjas inom kort. Jag har ingen anledning att ifrågasätta de åtgärder som hittills vidtagits.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är klart att det är mycket viktigt att vi får mer kunskap om denna sjukdom. Det är första gången som man har funnit den i Europa. Den har funnits i USA under en längre tid. Det gäller givetvis att vi vidtar åtgärder för att förhindra smittspridning. Jag tycker att vi som politiker måste ha ett förtroende för vetenskapens och expertisens sätt att hantera denna typ av frågor.
Åsa Coenraads var lite grann inne på att det inte finns någon anledning att göra politik av detta. Det är väldigt viktigt att de myndigheter som har expertkunskap får jobba med frågan på ett seriöst sätt, vilket de också gör. Ledamoten John Widegren nämnde rädslan för att skjuta dessa djur.
Men det är då mycket viktigt att vi också talar om att denna sjukdom inte smittar till människa, utan den smittar mellan djur. Det skiljer den från galna ko-sjukan som betedde sig på ett annorlunda sätt. CWD smittar alltså inte till människa.
Dessa hjortdjur - älg, ren, kronhjort - känner givetvis inte några gränser utan kan vandra över gränserna. Det är därför viktigt att vi är observanta på detta. Det är också därför som myndigheten började med provtagning på självdöda djur och trafikskadade djur redan för ett år sedan för att se om sjukdomen har kommit över på svensk sida.
Så är inte fallet i dag. På norsk sida har man konstaterat att smittan finns hos en isolerad flock vildrenar på Nordfjella. Sedan har man ett antal älgar - jag tror att det är tre - och en kronhjort på norsk sida som också är smittade. För bara någon dag sedan framkom något intressant, nämligen att dessa älgar och detta hjortdjur har en annan typ av prion.
Man antyder att den inte är smittsam. Det är också mycket intressant om det är på det sättet. Om denna forskning och denna studie skulle visa att det inte är på det viset är det i så fall fråga om denna isolerade flock. Men vi ska inte dra för långgående slutsatser av detta, utan vi ska låta vår vetenskap, vår expertis och våra myndigheter jobba med denna fråga på ett seriöst sätt.
De har en ambition att se till att detta inte får någon spridning, och de hanterar detta på ett klokt och bra sätt.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag sa i ett tidigare inlägg att jag tror att det är viktigt att vi låter vetenskapen och expertisen hantera detta. Jag tror att man ska vara lite försiktig som politiker. Åsa Coenraads säger: Smittan finns sannolikt på svensk sida. Låt nu vetenskapen och expertisen hantera detta! Vi ska inte dra växlar på detta bara för att försöka göra partipolitik av det. Pengar finns för detta.
Jordbruksverket har i sin budget pengar för att bekämpa den här typen av smittor. Man har inte äskat mer pengar. Det finns alltså ekonomiska resurser för att hantera det. John Widegren pratar om att det inte görs någonting. Jag tycker att vi måste visa respekt för våra myndigheter som gör en massa saker i denna fråga.
Man började jobba aktivt med denna fråga direkt när smittan upptäcktes på norsk sida. Det har införts förbud mot att flytta ut levande hjortdjur från Norge, norra Sverige och delar av Finland. De får inte flyttas ut. Man jobbar aktivt med både jägarorganisationer och andra grupper för att få en effektiv övervakning och en god beredskap. Man utbildar också.
Inte minst inom rennäringen är man i gång med utbildning för att kunna ta dessa prover och göra analyser. Man avser också att utbilda på jägarsidan. Det görs alltså en massa saker. Detta görs systematiskt, och det hanteras av vetenskap och expertis.
Jag har fullt förtroende för vår expertis och vår vetenskap och att man hanterar detta på ett klokt, bra och relevant sätt.
Sven-Erik Bucht (S):
På norsk sida har man konstaterat att smittan finns hos en isolerad flock vildrenar - det är ungefär 2 500 vildrenar i Nordfjella. Norska myndigheter har beslutat att helt och hållet slå ut den och att under ett antal år hålla området helt stängt för hjortdjur.
Expertis och vetenskap säger att det nog är ett sätt att hantera just det specifika fallet. Jag har förtroende för vår vetenskap och för att våra experter gör rätt bedömning. Sedan gäller det älgar och hjortdjur som har konstaterats inte ha den smittsamma delen av detta. De finns på andra ställen. Det ger en förhoppning om att detta inte ska ha spritts till Sverige.
Det kan givetvis finnas i Sverige. Men jag vet att våra myndigheter jobbar med frågan och är förberedda om det skulle visa sig att detta kommer till Sverige. Jag har fullt förtroende för att de jobbar på ett mycket seriöst sätt på både Jordbruksverket och Statens veterinärmedicinska anstalt med denna fråga.
Sven-Erik Bucht (S):
Jens Holm har ställt tre frågor till mig angående Statens jordbruksverks nya djurskyddsföreskrifter för gris.
Inledningsvis vill jag säga att Jordbruksverket har regeringens bemyndigande att utfärda föreskrifter om djurskydd och är i det konkreta föreskriftsarbetet självständigt i förhållande till regeringen. Jordbruksverket beslutade nyligen om nya djurskyddsföreskrifter för lantbrukets djur som bland annat innebär möjlighet till tidigare avvänjning av smågrisar under särskilda villkor.
I regeringens livsmedelsstrategi görs bedömningen att lönsamheten i animalieproduktionen behöver höjas, men inte på bekostnad av djurskyddet. I livsmedelsstrategin framhålls tvärtom att Sverige ska fortsätta ha höga ambitioner när det gäller djurvälfärd och djurhälsa.
Det fastslås att produktionsökningen ska ske med bibehållen djurvälfärd och djurhälsa och att djurskyddsnivån inte ska sänkas. Jordbruksverket har gjort bedömningen att de nya djurskyddsföreskrifterna kan tillämpas med ett bibehållet djurskydd, samtidigt som de bidrar till att öka grisproducenternas konkurrenskraft.
Regeringen anser att det är viktigt att föreskrifter baseras på aktuell vetenskaplig forskning om djurens välfärd och har därför gett SLU i uppdrag att inrätta ett vetenskapligt råd. Genom rådet säkerställer vi att Jordbruksverket som en viktig del i bland annat föreskriftsarbetet får tillgång till uppdaterade vetenskapliga rön.
Jordbruksverket ser löpande över sina föreskrifter, och det arbetet kan inte avstanna i väntan på att rådet inrättas. Det är av högsta prioritet att upprätthålla en hög standard i den svenska djuromsorgen när det gäller djurskydd, djurhälsa och smittskydd. Jag är övertygad om att våra myndigheters arbete för att åstadkomma detta fungerar.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag måste rätta några påståenden. De namnunderskrifter som det hänvisas till har inte överlämnats till mig som statsråd, utan till Jordbruksverket. SLU har som ambition att införa rådet vid årsskiftet, men vi vet inte om de klarar av det. Den nationella livsmedelsstrategin slår fast att vi måste öka konkurrenskraften, inte minst för svensk primärproduktion.
Utan primärproduktion kommer vi inte att ha en livsmedelsindustri heller. Det här är nödvändigt. Men strategin är också väldigt tydlig med att vi ska bibehålla djurhälsan och djurvälfärden. Jag påstår att djurvälfärden och djurhälsan i Sverige är i världsklass. Den är oslagbar. Jag har fullt förtroende för Jordbruksverket som expertmyndighet.
Det är en självständig myndighet som jobbar med det konkreta föreskriftsarbetet och gör bedömningar genom sina experter. Det är inte någonting som jag som statsråd ska gå in och styra. Verket har alltså gjort de här bedömningarna och gjort det väldigt tydligt att man bedömer att man kan bibehålla djurvälfärden och djurhälsan. Staffan Danielsson nämnde de elva villkoren.
Detta är väldigt uppstyrt, och det finns alltså särskilda villkor för att få göra det här. Jag ska nämna några av villkoren. Besättningen måste vara ansluten till en frivilligt organiserad hälsokontroll. Besättningen måste vara ansluten till det frivilliga biosäkerhetsprogrammet, som gäller smittsäkring för besättningar av gris. Smågrisarna måste födas upp i omgångar.
När stall tömts måste de vara tomma ett antal dagar och vara rengjorda och desinficerade innan en ny omgång kan sättas in. Det behövs speciellt anpassat tillskottsfoder. Högst 10 procent av smågrisarna får ha en avvänjningsperiod som understiger 26 dygn.
Man kan jämföra med EU-reglerna, enligt vilka 100 procent av smågrisarna kan avvänjas vid 21 dagar. I Sverige har vi i dag en snittavvänjning på 30 dagar. Det här förslaget ger en snittavvänjning på 28 dagar.
Men observera att endast 10 procent av smågrisarna får avvänjas under mindre än 26 dagar, plus att de andra villkoren måste ha uppfyllts för att man över huvud taget ska få gå in i systemet. Jag vet att våra svenska grisproducenter har väldigt stor kunskap och också är väldigt engagerade i god djuromsorg. De vill ju behålla Sveriges världsledande position.
Det är inte någonting som producenterna vill tumma på och slarva bort. De vet att vi är världsledande på det här området och att vi därmed har en konkurrenskraft som gör att de svenska konsumenterna men också konsumenter i andra länder vill köpa de svenska produkterna.
Sven-Erik Bucht (S):
Sverige har under mycket lång tid legat i världstopp när det gäller djuromsorg och djurhälsa. Detta ska vi vårda, och där är livsmedelsstrategin väldigt tydlig. Där sägs tydligt att vi måste stärka konkurrenskraften, men det är också tydligt att det inte får ske på bekostnad av djuromsorgen och djurhälsan.
Det var bra att interpellanten nämnde att det är en försämring i hans ögon, för det är det kanske inte i allas ögon. Djurskydd är en prioriterad fråga för regeringen och för mig, och jag har stort förtroende för att Jordbruksverket har gjort noggranna avvägningar innan de lade fram förordningsförändringen.
Som jag nämnde i mitt tidigare inlägg är det en massa villkor som ställs för att tidigare avvänjning ska kunna användas - elva väldigt tuffa villkor. Villkoren syftar till att kunna säkerställa djurhälsa och djurvälfärd. Dessutom måste en djurhälsoveterinär regelbundet följa smågrisarnas hälsa och välfärd.
Det ställs höga krav på smittskydd och att smågrisarna ska hållas i en god miljö. Vi har jobbat långsiktigt med detta, och det har gjort att Sverige har den lägsta antibiotikaanvändningen inom EU. Det är en konsekvens av att vi har vårdat detta, och vi ska fortsätta att vårda och bevaka det.
Den studie som ligger till grund för förordningsförändringen har granskats av forskare från SLU och SVA, Statens veterinärmedicinska anstalt. Detta har alltså granskats. Som jag sa i mitt tidigare inlägg är avvänjningstiden i dag i genomsnitt 30 dagar, och med detta förslag ändras den till 28 dagar.
Men också där är det tydligt: Högst 10 procent av småkultingarna får avvänjas tidigare än 26 dagar. I EU-reglerna är det något helt annat. Där har man 21 dagar för samtliga. Vi har högst 10 procent under 26 dagar, så det är skillnad. Vi fortsätter att hålla en hög standard på både djurhälsa och djuromsorg.
Jag har fullt förtroende för att Jordbruksverket har gjort korrekta och bra avvägningar i detta sammanhang.
Sven-Erik Bucht (S):
Jordbruksverket gör fortlöpande förändringar i föreskrifter. Det är inte något konstigt att det gör det innan det vetenskapliga rådet är på plats. Det är inte alls något konstigt. Man kan inte stoppa allt jobb på Jordbruksverket i väntan på det. Jordbruksverket är en självständig myndighet också i förhållande till regeringen när det gäller arbetet med föreskrifter och har ansvaret för det. Det har gjort dessa bedömningar.
Rapporten är också granskad av forskare från såväl SLU som SVA. Den bild som interpellanten här försöker ge är att det bara är taget ur luften. Så är det inte. Man har ett tydligt uppdrag enligt livsmedelsstrategin vad gäller både konkurrenskraft och att inte försämra djurhälsan eller djuromsorgen.
Det har man tagit hänsyn till när man har satt upp väldigt tuffa villkor. Förändringen gör också att konkurrenskraften kommer att öka inom grisuppfödningen. Det finns beräkningar som visar att det för ett företag med 200 suggor skulle ge ungefär plus 75 000 kronor per år. Det skulle också kosta betydligt mindre per plats för investeringar.
Det finns här en förbättring i konkurrensen. Men det finns också att man säkerställer att djurhälsa och djuromsorg fortsättningsvis håller världsklass.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för en mycket viktig fråga! Torsken har under en lång tid haft bestånd som absolut inte uppnår en hållbarhet på lång sikt. I särskilt det östra beståndet är det väldigt små torskar. I det västra beståndet är volymen av torsk mindre. Både det västra och det östra beståndet har problem. Den här frågan diskuterades när man i fjol fastställde kvoterna för i år.
Den frågan kommer också att komma upp i ministerrådet nu i oktober. Sveriges linje har varit och kommer att vara att de vetenskapliga rådgivningarna måste gälla. När det gäller östra beståndet får vi inte riktigt vetenskaplig rådgivning. Man vet inte och har inte kunskapen än. Då gäller försiktighetsprincipen.
Sven-Erik Bucht (S):
Den här frågan ska diskuteras på rådet i början av oktober. Kommissionen har lämnat ett förslag. Det är inte ett förslag om ett totalt stopp. Däremot är det kraftiga begränsningar. Jag vill inte i dag föregå den diskussion som vi ska ha i oktober. Det är försiktighetsprincipen och den vetenskapliga rådgivningen som vi ska följa. Den svenska positionen ska dessutom givetvis förankras i såväl miljö- och jordbruksutskottet som EU-nämnden.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag tackar för frågan. Det är djupt beklagligt att stöden inte kan betalas ut i tid. Jag tror inte att det råder någon politisk oenighet om detta. Tyvärr delar Sverige denna problematik med alla EU:s 28 länder. Det är i samtliga länder stora problem med utbetalningarna.
Det har att göra med att programperioden kom väldigt sent på plats, och det har även delvis att göra med den nationella hanteringen. Man hade ingen programperiod klar från den 1 januari 2014, utan vi fick den klar först i maj 2015. Detta har ställt till mycket problem.
Vi har i två olika omgångar tillfört Jordbruksverket ekonomiska medel för att det ska gå att lösa problematiken.
Sven-Erik Bucht (S):
Detta är en fråga jag följer väldigt noga. Jordbruksverket tillfördes som sagt ekonomiska medel för att man också skulle få system som klarar av utbetalningarna. Man är nu på väg att komma i kapp med dem, och merparten av dem är utbetalda. Det är ändå så att det går åt rätt håll, men det är beklagligt att det har varit på det här sättet. Tyvärr finns problemet i alla andra EU-länder också.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för en mycket viktig frågeställning! Växtförädling är en viktig framtidsfråga för såväl jordbruket som frilandsodlingen och växthusodlingen. Inte minst i ljuset av den klimatförändring som sker krävs forskning och utveckling av nya växter. Regeringen har därför beslutat att tillsätta ett kompetenscentrum för växtförädling vid Sveriges lantbruksuniversitet.
I budgetpropositionen för 2018 föreslår vi 20 miljoner till detta kompetenscentrum för växtförädling. Anslaget kommer att höjas med 30 miljoner 2019, och det permanentas sedan på en nivå på 40 miljoner. Detta är en mycket viktig framtidsfråga för att vi ska kunna bedriva odling framgent också.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för frågeställningen! Jag möter också dessa påpekanden när jag är ute och reser. Men jag måste säga till ledamoten Magnus Oscarsson att jag möter dem alltmer sällan. Regeringen har nu nämligen satsat mycket på en bättre teknik. Det har aldrig funnits så mycket medel till att få ut bredband och därmed lösa telefoniproblemen på svensk landsbygd.
Det handlar om 5,5 miljarder fram till 2020. Det är alltså 5 500 miljoner till 2020 för att lösa problematiken. Vi stöter dock på dessa problem då och då. Det är oerhört viktigt att vi får ut tekniken i hela landet. Det är denna regering fast besluten om att lösa.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack, ledamoten, för frågan! Vi har i den nationella livsmedelsstrategin slagit fast att vi ska öka vår livsmedelsproduktion, och det ska göras på många olika sätt. Det handlar om att öka företagens konkurrenskraft och minska byråkratin. Det ska bli enklare att starta företag och att söka tillstånd. I allt detta finns många olika delar. När det gäller förenklingar har till exempel Jordbruksverket haft en förenklingsresa.
Detta har också utvidgats så att Jordbruksverket gör det här tillsammans med Tillväxtverket och Livsmedelsverket, så att man jobbar med frågorna gemensamt. Det finns många olika parametrar, men det viktiga är nu att vi ökar vår livsmedelsproduktion och gör det på ett hållbart sätt.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag vill inte föregå de regleringsbrev som vi just nu jobbar med och som vi inom kort ska lämna över till myndigheterna, men främjandefrågor är givetvis väldigt viktiga. Våra myndigheter har också fått främjandeuppdrag när det gäller det här. Det är också mycket tydligt att myndigheterna jobbar intensivt med att förverkliga livsmedelsstrategin och har tagit den till sig i sitt dagliga och vardagliga arbete.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack, ledamoten, för frågan! Låt mig först framhålla att det varit en långdragen process under ett antal år. Sverige har hela tiden varit kritiskt till förordningen. Men tyvärr har det inte funnits någon blockerande minoritet. Det har gjort att vi har bedömt situationen som att vi måste förhandla, förbättra och rädda vad som räddas kan. Vi har lyckats i flera avseenden. Det gäller exempelvis att avhorningen fortsätter att vara tillåten.
Men det finns en problembild exempelvis när det gäller avgränsade bäddar inom växthus. Där har vi ändå lyckats få en tidsfrist på tio år. De avgränsade bäddarna kan användas under tio år för odling i växthus. Kommissionen kommer också att ta fram en rapport inom fem år där vi kan se om vi möjligen kan rädda det.
En annan sak är att vi har fått en fördröjning på att använda icke-ekologiska avelsdjur och icke-ekologiskt utsäde med en tidsfrist på 15 år.
Sven-Erik Bucht (S):
Nu ska EU-parlamentet säga sitt i frågan. Därefter börjar implementeringen. Där kommer Sverige givetvis aktivt att verka för regler som tar hänsyn till den ekologiska sektorns behov. Det är precis som frågeställaren säger. Vi vill att produktionen ska öka. Efterfrågan på ekologiskt är mycket stor i Sverige och mycket större än vad vi producerar.
Det är också därför regeringen går in med ytterligare 175 miljoner i budgeten för 2018 för att stimulera ekologisk produktion.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för frågan, Fredrik Christensson! Vattenbruk är en prioriterad fråga, inte minst inom den livsmedelsstrategi som har antagits här i kammaren. Vi har ett vattenbruk i dag som är väldigt litet i förhållande till det norska som är ungefär hundra gånger större än det svenska. Det här är en prioriterad fråga.
Det finns också vissa hinder som vi jobbar med, men jag måste få återkomma angående tidsplanen för att lösa den problematik som frågeställaren tar upp.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för frågan! Jag är glad att frågeställaren vill öka livsmedelsproduktionen i Sverige. Den har minskat under lång tid. Livsmedelsstrategin är tydlig: Vi ska öka produktionen. Vi har 600 000 hektar åkermark som icke är under plog, så förutsättningar finns.
Vi har också ett jordbruk som är i världsklass, ett miljötänk i primärproduktionen som är i världsklass och den lägsta antibiotikaanvändningen i hela EU.
Regeringen har satt in 1 miljard kronor, alltså 1 000 miljoner kronor, i ett åtgärdsprogram för att kunna göra verklighet av den nationella livsmedelsstrategin som antogs här i riksdagen i mycket bred politisk samstämmighet när det gällde de övergripande strategiska målen.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för frågeställningen! Det verkar som att ledamoten har kommit på bättre tankar, för det var inte så länge sedan regeringen lade fram ett lagförslag för riksdagen om att begränsa utfodringen av vildsvin under vegetationsperioderna för att komma till rätta med den ökande vildsvinsstammen.
Tyvärr fattade inte riksdagen det beslut som regeringen föreslog i propositionen, utan man röstade ned det. Vi har ett jättestort problem i dag, inte bara med trafikolyckor. Även lantbruket drabbas av enorma kostnader på grund av vildsvinsstammen. Det är klart att man måste reglera den utfodring som i dag sker under vegetationsperioden, när det finns naturligt foder.
Ett annat sätt är att skjuta av mer, och vi har viltanläggningar som kan ta hand om köttet. Det finns också en god kunskap hos jägarna om detta.