Hans Dahlgren (S):
Ludvig Aspling har frågat mig bland annat om det finns behov av att förändra det nuvarande sättet att delta i den europeiska demokratin och om medborgarpaneler skulle ha en starkare demokratisk förankring än förslag från parlamentariker. Jag anser att folkvalda parlament som väljs i allmänna val är det sätt att kanalisera folkviljan som har högst legitimitet i europeisk demokrati.
Kommissionen har föreslagit att framtidskonferensen ska använda sig av dialoger direkt med medborgarna för att få del av deras syn på EU:s utveckling. Jag välkomnar det, men jag ser inte de här medborgardialogerna som ett sätt att förändra grunderna för hur vår demokrati utövas utan snarare som ett av flera sätt för medborgarna att komma till tals.
Det är en demokratisk rättighet, och det är angeläget, att alla medborgare har möjlighet att delta i och kan påverka det politiska beslutsfattandet också mellan valen. Det är inget nytt. Det borde ligga i allas intresse, inte minst våra politiska partiers, att det skapas förutsättningar för en mer levande debatt om EU-politiken. Fru talman! Regeringen arbetar långsiktigt för att förbättra medborgarnas möjligheter att vara delaktiga i EU-arbetet.
Det handlar bland annat om att öka kunskapen om hur EU fungerar, att tillgängliggöra information om EU-arbetet och att föra en dialog med olika samhällsaktörer om beslut som fattas på den europeiska nivån. Om framtidskonferensen kan hjälpa till att engagera medborgarna, inte minst de unga, i det offentliga samtalet om EU-frågorna är det i grunden något bra.
Även på EU-nivå gör både kommissionen och Europaparlamentet mycket för att fånga upp tankar och idéer direkt från dem som berörs av olika typer av förslag. Offentliga samråd, seminarier och debatter i medlemsstaterna dit allmänheten bjuds in är några sådana exempel.
Vid regeringens överläggning med utrikesutskottet i slutet av januari om konferensen fick regeringen ett brett stöd för sina ståndpunkter, och utskottets majoritet gav uttryck för att initiativet i grunden är bra. Medborgarna kommer att bjudas in att delta aktivt, men det är parlamenten och de valda partiföreträdarna som ytterst representerar medborgarna i det politiska beslutsfattandet.
Framtidskonferensen kan inte och ska inte rucka på den grundordningen. Det är något som jag också förde fram vid januarimötet med rådet för allmänna frågor. Olika typer av dialoger om EU-frågor är alltså inget nytt påfund. De har funnits länge, och de är viktiga, som sätt att fånga upp tankar och idéer och därmed bidra till en mer välmående demokrati.
De är alltså att se som ett komplement till den representativa demokratin. Regeringen vill se att genomförandet av den strategiska agendan utgör fokus i diskussionerna under framtidskonferensen. Samtidigt kan naturligtvis även andra frågor, som inte omfattas av den agendan, komma upp för diskussion i medborgardialogerna. Innan agendan antogs föregicks den av omfattande diskussioner med civilsamhället och olika aktörer.
Min bedömning är att den avspeglar frågor som är viktiga för våra medborgare. Det handlar om respekt för rättsstaten och demokratin, att skapa jobb och stärka ekonomin, stoppa klimatförändringarna och stå upp för Europas intressen i världspolitiken.
På den sista frågan om hur samtliga partigrupper i Europaparlamentet ska få inflytande över hur konferensen ska genomföras vill jag bara säga att det inte ankommer på mig som EU-minister att ha synpunkter på hur Europaparlamentet utformar sina interna samrådsprocedurer.