KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Situationen är tuff. Jag förstår att vi alla är frustrerade. Det har varit så här tufft ända sedan mars förra året. Vi skulle nog alla innerst inne, både privat och som företag, gärna vilja ha en normal tillvaro. Jag hoppas och tror att vi via vaccinering också ska kunna komma tillbaka till det nya normala, men vi är inte där.
Jag vill verkligen vädja till ledamöterna att inte ge upp utan hålla ut de sista månaderna innan vi har vaccinerat brett i samhället. Jag har själv jobbat inom restaurangbranschen, Hans Rothenberg. Där finns väldigt många hederliga företagare och anställda som gör sitt yttersta. Men jag vet att Hans Rothenberg, som har varit med ett tag, inte är naiv; vi har ju också organiserad brottslighet i vårt land.
Det är klart som korvspad att om de förstod att det fanns tiotals och åter tiotals miljarder av skattebetalarnas pengar som man kunde få ut utan kontroller skulle kön riskera att bli lång. Såväl Europol som EU-kommissionen och den förra rikspolischefen, som har utrett frågan, har varnat för att bara skicka ut pengarna på det sättet.
Om det för en hederlig företagare visar sig att det hela blivit fel kommer pengarna att återbetalas, om det är möjligt. Men risken är stor att den som inte har rent mjöl i påsen tar skattebetalarnas pengar och drar. Då skulle vi inte se skymten av dem. Det är självklart viktigt att vi hjälps åt i den här situationen. Ja, vi använder en stor del av skattebetalarnas pengar för att hjälpa företagen att övervintra.
Därför är det viktigt att de går till de företag som ska ha dem - de hederliga och ärliga företag som gör sitt yttersta med både sina egna resurser och de stöd som ska se till att vi har en framtid också efter detta.
Ibrahim Baylan (S):
Jag ber på förhand om ursäkt om jag säger "herr talman" vid något tillfälle; det kommer säkert att hända. Herr ålderspresident! Camilla Brodin har frågat mig om regeringen är på väg att lägga fram förslag som syftar till att möta de två rekommendationer som OECD gav Sverige i sin granskningsrapport Regulatory Policy Outlook .
Camilla Brodin har också frågat om det finns några andra initiativ på gång som bottnar i de erfarenheter som gjordes under den så kallade Förenklingsresan. Förenklingspolitiken utgör en viktig del av näringspolitiken. Den bidrar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag.
Som näringsminister har jag vidtagit ett flertal åtgärder för att minska de kostnader och begränsningar som kan följa av regelgivning. I Regeringskansliet pågår nu beredning av nya mål för förenklingspolitiken inom förenklingsområdet. Utgångspunkterna framgår av budgetpropositionen för 2021. Målen kommer att utgöra grunden för regeringens fortsatta förenklingsarbete.
Regeringen avser att återkomma i närtid med beslut om de nya målen för förenklingspolitiken, som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga. Under Förenklingsresan framfördes bland annat att handläggningstiderna på myndigheter behöver kortas och att det finns skillnader mellan länen i hur tillsyn bedrivs och hur myndigheternas prövning av tillståndsärenden genomförs.
Moderna och effektiva tillståndsprocesser är en viktig fråga för regeringen. Regeringen har därför nyligen tillsatt en utredning med uppdrag att se över det nuvarande systemet för prövning enligt miljöbalken. Utredningen ska lämna förslag på åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv prövning. Effektiva tillståndsprocesser kräver också att prövningsmyndigheterna har förutsättningar att genomföra sitt uppdrag.
För att korta handläggningstiderna och förstärka arbetet med miljöprövning och miljötillsyn tillfördes ytterligare medel till Naturvårdsverkets och länsstyrelsernas förvaltningsanslag i budgetpropositionen för 2021. Herr ålderspresident!
Jag kan också nämna att länsstyrelserna fått i uppdrag att analysera förutsättningarna för att utöva tillsyn utifrån en gemensam planering, gemensamma arbetsmetoder och utökat samarbete vid arbetstoppar. Länsstyrelserna har även fått i uppdrag att analysera möjligheterna att effektivisera myndigheternas prövningsverksamhet.
Utöver det löpande arbetet gavs Tillväxtverket i samband med Förenklingsresan i uppdrag att utifrån de synpunkter som inkommit identifiera lämpliga förenklingar. De förslag som lämnades av Tillväxtverket bereds för tillfället i Regeringskansliet.
Jag kan avslutningsvis försäkra att regeringen i sitt regelförenklingsarbete beaktar de OECD-rekommendationer som redovisades i OECD-rapporten Regulatory Policy Outlook 2018 .
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Camilla Brodin, för att du lyfter fram en viktig fråga! Inte för att vara oförskämd, men det är ett och ett halvt år från november 2019 till april 2021, inte två och ett halvt. Men likväl förstår jag vad du menar.
Väldigt mycket hårt arbete, inte bara på Näringsdepartementet utan i hela Regeringskansliet och i hela vårt samhälle egentligen, har fokuserat på att rädda människoliv, precis som du säger, att stävja smittan så långt det är möjligt och att parallellt med detta också mildra effekterna för vårt näringsliv. Sanningen är att detta har varit prioritet nummer 1, nummer 2 och nummer 3 för Näringsdepartementet.
Varför? Jag tror att också Camilla Brodin minns vad som hände i mars förra året, att en stor del av näringslivet upplevde ett totalstopp. Industrier fick stänga och tjänstesektorn, som fortfarande i stora delar är inne i krisen, fick se sina intäkter falla kraftigt och dramatiskt på ett sätt som vi aldrig sett tidigare.
Det har inneburit att regeringen har haft fokus på detta och presenterat ett tiotal olika stödprogram för att mildra effekterna. Jag säger mildra, för tyvärr kommer det att bli negativa konsekvenser, trots våra ganska stora ansträngningar för att försöka mildra effekterna, såväl i vårt land som i många andra länder. Om än vår situation är ett elände är den ändå bättre än i många andra länder.
Men det är ju ingen tröst för de företag som drabbas och för de 80 000-90 000 människor som har blivit av med sitt arbete. Likväl, herr ålderspresident, rullar verkligheten ändå på, som Camilla Brodin säger.
Utöver att vi fokuserar på att ta fram stödprogram och hjälpa till i den ganska djupa kris som vi i snart 14 månader har befunnit oss i driver vi naturligtvis på och fortsätter att jobba med ett antal frågor.
En av dem, som kanske var en av de viktigaste som kom fram nästan var jag än var på denna förenklingsresa, var just regelverken när det gäller tillståndsprövning av olika slag och tillämpningen av dessa. Det är en sak vad vi har för regler. Men i det här fallet har vi ett stort antal länsstyrelser och kommuner som hanterar dessa, och vi fick klart för oss att de hanterar dem väldigt olika. Mot den bakgrunden har vi drivit på genom att se över själva regelverket.
Vi tillsatte en utredare i somras, alltså i augusti förra året, för att se över hur vi kan förenkla reglerna när det gäller miljöbalken för att kunna göra ganska snabba omställningar, till exempel. Detta var en av de saker som framkom under Förenklingsresan.
Som jag sa i mitt interpellationssvar, herr ålderspresident, ska vi se över tillämpningen och skjuta till resurser till både Naturvårdsverket, en myndighet som togs upp under dessa möten och tyvärr inte alltför positivt, och länsstyrelserna som på samma sätt fick mycket kritik. Vi ska se till att de utvecklar och mainstreamar sitt hanterande.
Det är inte rimligt, som en hel del företag och andra ger uttryck för, att en ansökan kan hanteras helt olika beroende på vilken sida om länsgränsen man är, så detta ska vi fortsätta att jobba med. Därutöver jobbar vi med nya mål för regelförenkling, och jag kommer också att återkomma med ytterligare konkreta förslag.
Ibrahim Baylan (S):
Detta sammanföll ju precis med att vi gick in i den djupaste kris det svenska näringslivet och samhället upplevt i modern tid. Som jag tidigare sa har prio ett, två och tre varit att bekämpa pandemin och dess effekter på jobb och företagande i vårt land. Det är viktigt att vara ödmjuk.
Tyvärr har vi ännu inte kommit ur pandemin, hur gärna jag än hade önskat det, både på det personliga planet och för de delar av vårt näringsliv som nu är inne på sin 14:e månad av detta. I en sådan här situation står detta i fokus för regeringen och förstås för mig som näringsminister. Detta är viktigt att komma ihåg när man frågar vad som har hänt det senaste året. Det här har stått i fokus.
Camilla Brodin ställde en konkret fråga som jag ska svara på. Det finns en sådan portal. På regeringens hemsida ligger lättillgängligt samtliga förslag som remitteras. Här finns också information om hur och varför remisser sänds ut och hur remissvar bör utformas.
Därmed tycker jag att vi har tillmötesgått OECD:s rekommendation. Eftersom det är regeringen som remitterar är det naturligt och logiskt att detta ligger lättillgängligt på regeringens hemsida.
Ibrahim Baylan (S):
Vi är helt överens om att det här är viktiga frågor - av flera skäl. Till exempel ska vi inte ha onödig byråkrati, och vi ska försvara de värden som vi alla tycker är viktiga, såsom ren miljö och att inte förgifta vatten och luft. Jag upplever dessutom att vi har stor samsyn med vårt näringsliv om att det behövs ett regelverk men att det ska vara så enkelt som möjligt.
Det handlar bland annat om tillämpningen av reglerna. Digitaliseringen går i allt snabbare takt, och våra myndigheter jobbar för att göra det så enkelt som möjligt. Här är Skatteverket en bra förebild.
Även om vi delar uppfattningen att detta är viktigt tror jag ändå att det för de många företag som har tappat allt från 50 till 100 procent av sina intäkter har varit viktigare att vi har fått stödprogram på plats.
Därigenom har vi kunnat hjälpa till med de fasta kostnaderna, såsom hyra och annat, lönekostnaderna, sjuklönekostnaderna och likviditeten, både via garantiprogram, skattekontot med mera. Detta har varit centralt och som sagt prio ett, två och tre, och det kommer att fortsätta att vara det så länge pandemin pågår.
Vi vill inte i onödan tappa friska företag eller arbetstillfällen. Vi har dragit en lärdom av finanskrisen då Sverige i onödan tappade väldigt många arbetstillfällen. Det misstaget gör vi inte igen, och därför är detta prio ett, två och tre tills pandemin är över.
Ibrahim Baylan (S):
Herr talman! Vi värnar den svenska modellen där arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer träffar avtal om villkoren på arbetsmarknaden. Den har förbättrat villkoren för såväl arbetstagare som arbetsgivare och bidragit till att stärka svensk konkurrenskraft. Bolag med statligt ägande ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas.
Vidare ställer regeringen i statens ägarpolicy krav på att bolagen agerar föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agerar på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. I det arbetet är det för regeringen av särskild vikt att de statligt ägda bolagen bland annat arbetar för en sund och säker arbetsmiljö samt goda och anständiga arbetsvillkor.
Regeringen följer löpande upp de statliga bolagens arbete på området, bland annat genom ägardialoger. En förutsättning för att bolagen med statligt ägande ska bidra till ekonomisk effektivitet och konkurrenskraft i hela landet är att staten tillämpar god bolagsstyrning, så även i en period av osäkerhet orsakad av exempelvis coronapandemin.
Mot den bakgrunden är det bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. I detta ansvar ingår val av arbetsgivarorganisation liksom tidpunkten för detta.
Regeringen har genom statens ägarpolicy skärpt kraven på de statligt ägda bolagen inom flera viktiga områden för att bolagen ska visa vägen mot långsiktigt hållbart värdeskapande, bland annat genom ökade krav på sjysta villkor i leverantörsledet. Det är ett arbete som vi kommer att fortsätta att följa.
Ibrahim Baylan (S):
Jag har den djupaste respekt för riksdagens granskningsmakt. Jag har också stor respekt för Ali Esbati. Det är en seriös person. Likväl tycker jag att det är anmärkningsvärt att Ali Esbati försöker ta partipolitiska poäng genom att sprida saker som faktiskt inte har hänt och faktiskt inte heller är sanna. Sant är att bolaget Infranords ledning vill byta till en annan arbetsgivarorganisation.
Man känner att det är mer naturligt med Byggföretagen då det inte finns så många bolag av denna art i Almega Tjänsteföretagen. Men Ali Esbati borde som erfaren riksdagsledamot vid det här laget veta att när man ska göra en sådan sak måste man förhandla med arbetstagarparten, i det här fallet Seko.
Seko och dess fack, som naturligtvis också har skrivit till Näringsdepartementet, gör precis vad de ska göra: De ska företräda sina medlemmar, och det gör de på ett bra sätt. Därefter vidtar en förhandling, och den förhandlingen har inte ens börjat. Då står Ali Esbati i riksdagens talarstol och sprider uppgifter om att man redan har beslutat om sämre villkor. Så är det inte. Det är viktigt att fakta är rätt.
Jag tror att det är väldigt många som lyssnar på oss, och då är det viktigt - särskilt i sådana här viktiga frågor - att man inte för partipolitiska ändamål försöker sprida saker som inte är sanna. Processen har inte börjat. Låt mig dessutom vara väldigt klar: Nej, det är inte fluffiga eller byråkratiska meningar. Det är en faktisk ägarpolicy som bygger på de direktiv som riksdagen utfärdat för hur vi ska styra de statliga bolagen.
Det är dessutom någonting som vi har skärpt under den S-ledda regeringens tid. Man ska inte bara agera föredömligt utan också ställa större krav för att garantera sjysta villkor för dem som jobbar i företagen. Detta har vi gjort inte bara utifrån en ideologisk övertygelse om att det är viktigt att ha starka parter på arbetsmarknaden som jobbar fram sjysta villkor därför att det är bra för arbetstagarna, för det är det ju.
Jag är också helt övertygad om att det är bra för företagen i vårt land att vi har denna ordning och att människor när de har det bra och tryggt också jobbar mycket bättre. Högersidans idé om sämre villkor, hungriga-vargar-jagar-bäst-teorin, tror jag inte på. Så för att vara väldigt tydlig, herr talman: Statens ägarpolicy gäller.
Vi ställer ganska höga krav, både på att man ska vara ett föredöme och på att man ska bidra till sjysta villkor. Och nej, jag skulle aldrig medverka till att man, som Ali Esbati påstår, ägnade sig åt någon form av avtalsshopping i akt och mening att försämra de anställdas villkor.
Vi ställer de här kraven och för en ganska kontinuerlig dialog med det fyrtiotal statligt ägda företag som vi har, för att kunna hjälpas åt och fortsätta att utveckla sjysta villkor - inte bara utifrån det som finns i företagen utan också utifrån det som jag här har nämnt om att agera föredömligt. Det är klart att det också är en viktig signal till den övriga arbetsmarknaden.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Ali Esbati! Om detta är vi helt överens. Jag tror också att vi i grund och botten är överens om att vi ska ha ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden och sjysta villkor.
Det är mot den bakgrunden jag reagerar, för hela frågan är ju prematurt ställd, särskilt om man ger sken av att det redan skulle ha tagits beslut om försämringar för löntagarna eller att bytet av arbetsgivarorganisation skulle ha gjorts i akt och mening att försämra för de anställda. Ledningen för Infranord aviserade den 22 oktober, för några veckor sedan, att man avser att göra detta.
På svensk arbetsmarknad har vi den ordningen att man då ska förhandla med arbetstagarorganisationerna om hur villkoren ska se ut därefter. När man är överens om detta vet vi också hur det ser ut. Detta är inte bara fluff, som Ali Esbati hävdar, eller byråkratiska ord, utan det är faktiska instruktioner: De statliga bolagen ska föregå med gott exempel.
De ska jobba för att både bedriva verksamhet så effektivt som möjligt, för det handlar ju om skattebetalarnas pengar, och göra det på ett sätt som bidrar till ordning och reda och sjysta villkor på den svenska arbetsmarknaden. Så är det i dag, och om det är något vi har sett under de senaste fem sex åren med den S-ledda regeringen är det att det snarast har skett skärpningar och framsteg här. Detta är viktigt, för vi vet alla hur det ser ut i vår omvärld.
Då är det viktigt att vi visar att detta inte bara är bra och rättvist för löntagarna utan också bra för hur det svenska arbetslivet och den svenska modellen fungerar: Våra företag blir mer konkurrenskraftiga för att de har sjysta villkor för de anställda.
Ibrahim Baylan (S):
Magnus Ek har med anledning av SJ AB:s uppsägning av avtalet med Mälardalstrafik frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att SJ AB tillsammans med sina ägare tar ansvar för att upprätthålla trafiken under den pågående pandemin och att SJ AB inte pressar regionerna och skattekollektivet där att täcka upp för bolagets förluster.
Vidare har Magnus Ek frågat mig av vilken orsak och med vilket syfte svenska staten är ägare till SJ AB samt vad jag avser att göra inom mitt ansvarsområde i regeringen för att säkra pendlingsmöjligheterna i den för Sveriges ekonomi så viktiga Mälardalsregionen. Herr ålderspresident! Svenska statens ägande i SJ AB är en följd av bolagiseringen av det tidigare affärsverket Statens järnvägar 2001. Riksdagen har beslutat att SJ AB ska driva sin verksamhet på kommersiella grunder.
I enlighet med det är bolagets verksamhetsföremål att inom ramen för affärsmässighet bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen och därmed en långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. SJ AB är ett konkurrensutsatt bolag. Förvaltningen av SJ AB ska ske inom riksdagens mandat och enligt regelverk om konkurrens och statligt stöd.
Regeringen har inte möjlighet att bortse från kravet på affärsmässighet, för det är ett riksdagsbeslut. Oavsett om det skulle vara regionerna eller staten som täcker de förluster som SJ AB har drabbats av genom att bedriva trafik i Mälardalen under pågående coronapandemi är det i slutändan skattebetalare som står för kostnaden. SJ AB kan som bolag inte på egen hand bära obegränsade förluster.
Regeringen har ökat de generella statsbidragen till kommuner och regioner och lämnat riktade statsbidrag till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna för att de ska kunna upprätthålla kapaciteten i kollektivtrafiken under pandemin. SJ AB ska som statligt bolag agera föredömligt och på ett sätt som gör att de åtnjuter offentligt förtroende.
Frågor om SJ AB:s avtal och relationer till kunder och avtalspartner är operativa frågor och således frågor för SJ AB:s ledning och styrelse att hantera. Att säkerställa trafikförsörjning i Mälardalen är ett ansvar för regionerna och kommunerna som ansvarar för att tillgodose behovet av regional kollektivtrafik. Då interpellanten anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tjänstgörande ålderspresidenten att Kerstin Lundgren i stället fick delta i debatten.
Ibrahim Baylan (S):
Det är naturligtvis en viktig fråga, och självklart har vi från Näringsdepartementets sida fört en dialog med regionerna. En statssekreterare har tillsammans med departementet naturligtvis träffat dem. Jag har redogjort för läget, och det är klart som korvspad - om man får använda så enkla uttryck - att vi önskar att man hittar lösningar. Men det måste i så fall innebära att man är beredd att hitta lösningar i enlighet med det avtal man har, och det är ett givande och ett tagande.
Enligt det avtal man har finns det möjlighet att göra en omförhandling om någonting väsentligt förändras, och det kan vi väl ändå säga har skett. Jag hoppas naturligtvis att omförhandlingen landar i att man hittar lösningar i en ganska svår tid. Det är det besked vi ger härifrån och som jag ger till alla jag möter.
Jag menar däremot att det som många önskar - nämligen att vi från Näringsdepartementets sida skulle beordra SJ att bedriva en verksamhet som både operativ ledning och styrelse gör bedömningen inte är affärsmässig och inte har varit affärsmässig på länge - naturligtvis skulle direkt bryta mot de regler som riksdagen har stiftat och de statrådsregler som finns. Detta vet förstås Kerstin Lundgren.
Jag har som sagt inte uppfattat att det finns en majoritet i riksdagen för att ändra på dessa. Så länge det är på det sättet försöker vi naturligtvis att i vår ägardialog med SJ se till att de, liksom alla andra statliga bolag, är ett föredöme och att de följer det direktiv som finns från riksdagen om att bedriva verksamheten affärsmässigt på en konkurrensutsatt marknad.
Ibrahim Baylan (S):
Alexander Christiansson har frågat mig vad regeringen ämnar göra för att se till att småföretag snabbt kommer igång när samhället öppnar efter pandemin. Herr ålderspresident! Det är ett mycket tufft läge som många företag befinner sig i på grund av coronapandemin. Regeringen har därför sedan pandemins start sjösatt en rad stödåtgärder för att mildra konsekvenserna för både jobb och företag.
Genom att stödja i grunden livskraftiga företag kan dessa stå redo att starta igen så snart samhället börjar öppnas upp. Flera av dessa stöd kan enskilda näringsidkare ta del av, till exempel tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter, tillfällig rabatt för fasta hyreskostnader i vissa branscher, anstånd med skatteinbetalningar och statlig lånegaranti till små och medelstora företag.
En viktig åtgärd är också omsättningsstödet till enskilda näringsidkare, vilket är till för att ersätta större omsättningstapp. Regeringen har föreslagit att flera företagsstöd förlängs juni ut, eftersom pandemin fortsätter. En bransch som drabbats hårt och som också innehåller många småföretag är besöksnäringen.
Därför har regeringen satsat 75 miljoner kronor genom ett uppdrag till Tillväxtverket att arbeta med utvecklings- och omställningsinsatser hos besöksnäringen. Effektiviserade och förenklade regelverk kan också understödja näringslivets återhämtning efter den pågående pandemin. I Regeringskansliet pågår nu beredning av nya mål för förenklingspolitiken. De nya målen kommer att utgöra grunden för regeringens fortsatta förenklingsarbete, vilket är en viktig fråga för många småföretagare.
Just nu är den viktigaste insatsen för företagens återstart att minska smittspridningen. För att få ned smittspridningen har vi alla ett ansvar och måste hjälpas åt, både genom vaccinering och naturligtvis genom att följa de rekommendationer Folkhälsomyndigheten kommer med.