KBLab/rixvox huggingface dataset:
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Camilla Waltersson Grönvall, för att du lyfter frågan! Det är väldigt bra att Arbetsmiljöverket har gjort den här rapporten, men det den visar är på många sätt fruktansvärt. Man ska inte behöva vara rädd för att gå till sitt jobb, vare sig som lärare eller elev. Därför är det viktigt att vi nu anställer fler i svensk skola. Det är klart att för att skapa trygghet och för att till exempel kunna använda skollagens möjligheter till disciplinära åtgärder som innebär att man kan sända ut en elev ur klassrummet, då behöver man veta att det finns andra vuxna på skolan som kan jobba med den eleven.
Man behöver ha en elevhälsa att arbeta med. Man behöver se till att det inte trycks in för många elever i klassen så att man har tid för de elever som finns där. Allt detta kommer tillbaka till att man måste vara tillräckligt många som jobbar i skolan. Därför är jag stolt över att det nu anställs fler i svensk skola. Det är viktigt för att klara trygghetsarbetet. Men det är såklart inte allt. Det handlar också om att man behöver en tydlig ledning som prioriterar trygghetsfrågorna för både lärare och elever, med ett starkt ansvar på huvudmän och rektorer.
Det handlar också om att man behöver ett tydligt samarbete med polisen i förekommande fall.
Gustav Fridolin (MP):
Tack för att du lyfter fram denna fråga, Shadiye Heydari! Jag möter detta ganska ofta från föräldrar till barn som mår dåligt på olika sätt eller har neuropsykiatriska diagnoser. Vi har byggt ett samhälle där man ska ha som flest olika myndighetskontakter när man är som skörast, vilket såklart inte fungerar för väldigt många. Samhället måste samordna sig för att ge rätt stöd till föräldrar och barn i den här situationen.
Det ska inte vara så att barn- och ungdomspsykiatrin säger en sak, skolan säger en annan sak och socialtjänsten - i förekommande fall - säger en tredje sak. Därför fattade regeringen i förra veckan beslut om ett uppdrag till Socialstyrelsen och Skolverket att tillsammans med SKL pröva hur man bygger samman elevhälsan och vården, framför allt barn- och ungdomspsykiatrin. Det kommer att vara ett viktigt steg, och vi är beredda att göra de lagförändringar som krävs för att detta ska fungera fullt ut.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Camilla Waltersson Grönvall, för frågan! Ja, vi måste se till att alla elever får den tid de behöver med lärare och att lärare har tid för sitt uppdrag. Det är därför vi fokuserar på att investera i skolan. Under de borgerliga åren skars nästan 10 000 medarbetare bort från svensk skola. Det är såklart tuffast för de elever som behöver skolan och tid med lärarna allra mest.
De senaste åren har 20 000 nya medarbetare anställts i svensk skola, och det är bra. Det är sant att vi och de borgerliga partierna gjort en uppgörelse om betyg. Uppgörelsen innebär att man på skolor där det finns intresse från lärarkåren och rektor skulle ha möjlighet att prova att ha betyg och inte individuella utvecklingsplaner i årskurs 4 och 5.
Det var tydligt i överenskommelsen att detta måste bygga på frivillighet, att inga lärare som inte tror på att prova tidigare betyg, betyg på tioåringar, skulle ha möjlighet att göra det. Vi satte också en gräns vid högst 100 skolor. När ansökningstiden gick ut hade tolv skolor ansökt om att delta.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Johnny Skalin, för frågan! Regeringen är mycket tydlig: Det är svenska folket som avgör om vi vill ingå i tredje steget i EMU. Svenska folket har röstat nej till att ingå i tredje steget i EMU, och detta finns det också respekt för bland övriga EU-länder och EU:s institutioner. Vad gäller frågan om ett formellt undantag i fördragen är en fördragsförhandling inte på bordet i dag.
Det ska ju bygga på att man förhandlar fördraget om något sådant skulle kunna vara aktuellt, och någon sådan förhandling pågår inte. Det finns som sagt en respekt för den svenska hållningen bland övriga EU-länder. Alla känner till att vi har haft en folkomröstning och att den slutade i att Sverige inte skulle införa euron.
Gustav Fridolin (MP):
Anledningen till att det inte har förts in några undantag i fördragen under vår regeringsperiod är att det inte har förhandlats några nya fördrag för EU under den tiden. Sedan ska man också säga att i en sådan förhandling är det klart att man bör prioritera, och just i det här fallet är det viktigt att vi är tydliga. EU respekterar att Sverige har sagt nej till EMU, ett beslut som jag för övrigt tycker var ett bra beslut av Sverige.
Vad gäller vallöften får Johnny Skalin ställa de frågorna till de enskilda partierna. Vad mitt parti tycker tror jag att Johnny Skalin vet.
Gustav Fridolin (MP):
Det finns en sak som är viktig att inse här: Klimatförändringarna är på riktigt. År 2016 var det varmaste uppmätta året någonsin. Dessförinnan var det 2015, och dessförinnan var det 2014. Strax före jul var det nära nollgradigt i Arktis. Forskarna börjar nu prata om att vi ska förbereda oss på riskerna med ett isfritt Nordpolen sommartid om bara 20 år.
Vår möjlighet att i tid möta detta handlar om att vi begränsar utsläppen i alla länder och i alla sektorer. Det fungerar inte med frälsen! Därför förstår jag inte varför Anders Åkesson ska betala skatt för bränslet han tankar bilen med och betala för den el eller det bränsle som tågen går på när han tar tåget, men om han tar flyget så är det skattebefriat. Var är logiken i det, Anders Åkesson?
Gustav Fridolin (MP):
Nej, den utredning som ligger på bordet konstaterar att med en flygskatt skulle vi kunna minska utsläppen med 180 000 ton koldioxidekvivalenter. Det är inte en obetydlig minskning. Anders Åkesson kan säga att han har samma intresse för miljöfrågorna. Men när vi pratade om att vi behövde höja koldioxidskatten var Centern emot det, och att införa skatt på tunga lastbilstransporter för att föra över dem till tåg är Centern också emot.
När det kommer till kritan är Centern dessvärre emot.
Gustav Fridolin (MP):
Jag tackar Karin Svensson Smith för frågan. I läroplanen står det att skolor ska sträva efter att elever ska röra sig varje dag. Det står där av en anledning. Vi vet att barn som rör sig inte bara grundlägger goda vanor och att det är bra för folkhälsan, utan de lär sig också bättre. Barn som rör sig varje dag har lättare att koncentrera sig också på dagens sista lektion.
Det är såklart en stor vinst för skolan eftersom det underlättar möjligheten att vara en bra lärare när barnen kan koncentrera sig på lektionerna. När vi nu utökar antalet timmar i idrott och hälsa kommer vi också att försöka stärka läroplanens skrivningar om daglig rörelse så att det inte bara blir ord utan också verklighet och så att man har planer för hur man ska säkerställa att alla barn rör sig.
Det kan till exempel handla om att man på vissa raster lägger ifrån sig mobiltelefonerna och leker lekar som alla är med i.
Gustav Fridolin (MP):
Språkkompetens är någonting som förstärks i lärarutbildningarna runt om i Sverige. Vi har också gjort en stor insats för att förbättra villkoren för lärare när det gäller att läsa in specifikt behörigheten i svenska som andraspråk. Skolorna får i dag större ersättning för att ge sina lärare den kompetensen. Därutöver har vi, genom Skolverkets försorg, byggt ett stort fortbildningsprogram där man har möjlighet att till exempel få kompetens som är nyttig att använda i flerspråkig verksamhet.
En del som Ebba Östlin pekar på och som är särskilt viktig att lyfta fram är behovet av studiehandledning. Vi vet i dag hur viktigt det är för elever att kunna fortsätta få sin undervisning på det skolspråk som man kommer från och hur mycket det enklare det då blir att lära sig svenskan. Därför lägger utredaren fram ett förslag om att stärka studiehandledningen. Det är ett förslag som vi kommer att titta särskilt på när det skickats ut på remiss.
Gustav Fridolin (MP):
Vi gör det som är möjligt för att stärka möjligheten att få flerspråkig kompetens. Det är något som man har stor nytta av. Jag tror att alla lärare kommer att behöva det, i varierande utsträckning, i framtiden. Flerspråkighet och den kompetensen handlar om att man möter elever som talar olika språk hemma men också om att man där kan hitta verktyg för att nå en del av de elever som vi under lång tid har haft svårt att nå och hjälpa i svensk skola, trots att de talar svenska hemma. Man kan hitta verktyg som gör att de knäcker språkkoderna och därmed får lättare att lära sig.
Gustav Fridolin (MP):
Låt mig först säga att det inte går att beskriva insatsen som att den har blivit "så fel". Den ger ett stöd. Genom att göra en bra kartläggning av barnen tidigt kan man se vilka insatser de unga eleverna behöver för att kunna lämna lågstadiet med de kunskaper de sedan behöver för att klara andra ämnen. Det är helt rätt sätt att jobba. Och vi kommer att gå vidare med en läsa-skriva-räkna-garanti, vilket Maria Stockhaus vet.
När det gäller digitalisering vore det såklart mycket bättre om det fanns möjlighet att göra bedömningsstödet digitalt. Det enkla svaret på varför det inte har fungerat från början är att det handlar om hur man har styrt myndigheten Skolverket. Den myndigheten har varit styrd genom många snabba och olika uppdrag. Och det har lett till att man inte har den typ av digitala miljöer som skulle underlätta för att göra bedömningsstöden digitala. Vi hoppas att det kommer att bli enklare i och med digitaliseringen av nationella prov.
Gustav Fridolin (MP):
Ja, det är rimligt att vi gör uppföljningar av eleverna tidigt, så att vi kan använda resultatet för att se till att eleverna får rätt stöd tidigt. Jag är beredd att göra mycket för att minska den administrativa arbetsbördan i skolan. Vi har kommit överens om att göra två av de nationella proven frivilliga och att förbättra reglerna för särskilt stöd. Vi kan gå vidare med fler insatser för att minska den administrativa arbetsbördan. Digitalisering är en viktig del av det. Men vi får inte använda det som argument för att inte ge eleverna stöd tidigt, för det behövs.
Gustav Fridolin (MP):
Den politiska debatten i världen håller just nu på att delas.
Det blir tydligt vilken av dessa sidor som Jessica Rosencrantz finns på. Det är riktigt att vi behöver flyg i Sverige. Vi behöver också snabba tåg, vilket Moderaterna är emot. Jag tycker att en grundläggande princip när vi inför nya skatter ska vara att de ska leda till att vi får en bra klimateffekt. Flygskatten har det. Det är märkligt att flyget är skattebefriat jämfört med tåget och bilen.
Gustav Fridolin (MP):
Tack för frågan, Lars Beckman! Nej, det är självklart inte rimligt. Man ska kunna vara trygg mot brott, och det gäller även företagare i Sverige. Det är en av anledningarna till att vi både säkerställer att den omorganisation inom polisen som har skett i bred enighet ska landa på ett sådant sätt att vi får bättre utredningsresultat - det var ju liksom hela poängen med den - och satsar resurser på polisen. Bara i den vårändringsbudget vi har lagt på riksdagens bord tillskjuter vi 700 miljoner till polisen.
Detta är jätteviktigt. Polisen är vårt yttersta värn mot brottsligheten, och det är polisen som måste agera och arbeta på ett sådant sätt att man når fram till brottsligheten - i alla delar av landet.
Gustav Fridolin (MP):
Ja, det är därför vi satsar på polisen. Jag är själv uppväxt i en företagarfamilj och har varit med om vad som händer när man får ett inbrott och den oerhörda oro det leder till när det aldrig blir någon som blir misstänkt eller åtalad utan det hela stannar hos försäkringsbolaget. Den här typen av brott är såklart ofta ganska svåra att utreda, men ju fler av den här typen av brott vi kan utreda och lagföra personer för, desto bättre är det för samhällets upplevelse av trygghet.
Gustav Fridolin (MP):
Tack för frågan, Lena Emilsson! Utredningen är resultatet av att vi har suttit ned inom Nationell samling för läraryrket och mött arbetsgivare och fackförbund. Vi har försökt identifiera var det har blivit fel när så många reformer pressades ned i skolan under väldigt kort tid.
Vi har tyvärr hittat en hel del brister, som utredningen nu tar tag i. Dels är det den Lena Emilsson nämner, alltså det problem som finns när det gäller att rekrytera till framför allt en del av våra estetiska specialistutbildningar. Dels ser vi problem i att en del av reglerna har grundat sig i en väldigt gammaldags uppfattning om att fritidshemmet, och därtill förskolan, inte är lika viktiga delar av skolsystemet som de andra.
De är jätteviktiga delar för att vi ska växa som medborgare och för kunskapsuppdraget. Utredningen lämnar nu ett antal förslag om hur vi ska komma till rätta med detta, liksom en tidsplan för när vi ska göra det. De första förändringarna träder i kraft under nästa halvårsskifte, det vill säga halvårsskiftet 2018.
Gustav Fridolin (MP):
Det är en jättebra fråga, Lena Emilsson. Det är lite svårt att svara på den, för när det gäller den som har varit med om detta - den som har ansökt om en legitimation den tycker sig vara berättigad till och fått ett nej - kan jag inte garantera att just dessa regler och just de brister vi har hittat i denna utredning rättar till just deras fall. Men det ska åtminstone bli betydligt färre sådana brister och problem. Denna reform borde ha genomförts från början, med en tydlig genomförande- och finansieringsplan. Det gjordes inte, och därför får vi nu vårda den i efterhand.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Linus Sköld, för frågan! Det sätt som vi tar oss an detta på nu är riktigt bra. Ja, vi utökar antalet timmar i idrott och hälsa. Det är en viktig del av det hela. Men vi gör det samtidigt som vi sätter oss ned med friluftsorganisationer, med idrottsrörelsen, med Gymnastik- och idrottshögskolan och andra skolor, med forskare och, såklart, med lärarfacken och idrottslärarnas organisationer för att se hur vi ska göra detta på ett bra sätt.
Hur blir det verkligen verklighet och verkstad på ett sådant sätt att det fungerar och inte bara blir en extra pålaga ute på skolorna? En del i detta är såklart möjligheten att jobba i fritidshemmen med daglig rörelse. Det handlar om möjligheten för dem som jobbar i fritidshemmen att få de verktyg och den fortbildning man där känner att man behöver för att kunna göra detta. Jag är övertygad om att det är en av de saker man kommer att tala om i det rörelsenätverk som vi sätter upp.
Det passar också väldigt bra ihop med de nya skrivningar i läroplanen för fritidshemmen som vi har infört.
Gustav Fridolin (MP):
Nu bereder Skolverket ett uppdrag där man ser hur man skulle kunna utöka antalet timmar i idrott och hälsa. Vi har inte satt ned foten när det gäller att vi ska utöka den totala läroplanen och att den i så fall ska utökas med 100 timmar. Man ska också se om det går att prioritera lite annorlunda med bibehållna kunskapskrav i dag. Det viktiga är att vi ser till att vi rör oss mer. Genom att röra oss mer får vi också bättre resultat både, såklart, i kunskapsämnet idrott och hälsa och i andra ämnen.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Robert Stenkvist, för uppriktiga frågor! När det handlar om ledarskap i klassrummet för att skapa studiero är det dels viktigt att vi har starka nationella skolutvecklingsprogram, så att man kan dela verktyg och erfarenheter med varandra, lärare emellan. Det handlar om hur man ska göra för att skapa en god undervisningssituation. Det är viktigt med starka ordningsregler på skolan som också kan följas, med de påföljder som finns i ordningsreglerna.
Det handlar också om ett starkt ledarskap genom rektor, som backar upp lärare i de situationer de hamnar i. Det är också viktigt med tillräckligt många anställda. Det är svårt att använda befogenheterna om man vet att man är ensam och det är tomt i korridoren utanför. Det vi diskuterar i dag är också viktigt. Kunskaper i sig är faktiskt trygghetsbyggande.
Om elever inte har med sig verktygen för att hänga med på lektionerna är det oerhört mycket svårare att skapa trygghet och studiero i klassrummet. Det leder tyvärr till att elever förstör för sig själva och stör andra. Därför är det avgörande med tidigt stöd också för studieron i de sena åren. Man kan, som Robert Stenkvist, konstatera att det finns skrivningar om detta i skollagen i dag. Tyvärr är flera av dem ganska allmänt hållna.
Skolinspektionen konstaterar att de ger möjligheter att följa upp om någon anmäler, och man kan rikta kritik och gör det ofta för att skolorna ska bygga upp starkare system för särskilt stöd och extra anpassningar. Men vi har inte riktigt ett lagmässigt verktyg för att följa upp hur strukturen ser ut i de tidiga åren. Vi ser en skola där många lämnar trean utan att klara de nationella proven - vad är det då som har brustit? Har man inte upptäckt eleverna?
Ofta har ju lärarna sett dem, men vad är det på systemnivå som inte har backat upp lärarna? Och om man har gjort insatser, var har de brustit någonstans? Har man hellre, som någon uttryckte det, gett det man har i stället för det som eleven behöver? Den här lagen ger Skolinspektionen dessa verktyg.
Gustav Fridolin (MP):
Jag tycker att det är jättebra att Robert Stenkvist lyfter fram detta. Individualisering av undervisningen och att hitta rätt verktyg för att nå fram till den enskilda eleven handlar nämligen om så olika saker för den enskilda eleven. Det vet man på skolor där man har börjat implementera arbetet med till exempel läsa-, skriva- och räknasatsningar.
Elever som man trodde hade svårt med undervisningen och hade svårt att lära sig kanske egentligen hade ganska lätt för sig men var understimulerade och hade inte förutsättningarna att faktiskt bli utmanade av den undervisning som skedde.
Det är därför som jag är så övertygad om att om vi bygger en skola där lärare har rätt uppbackning och kan dela erfarenheter med varandra när det gäller att bemöta olika elever är det inte bara bra för att säkra att de elever som har svårt att nå upp till kunskapskraven, utan det ger oss förutsättningar att möta elever som vi under mycket lång tid inte haft rätt förutsättningar att möta i svensk skola.
Det gäller till exempel dem som behöver bli extra utmanade och som kanske behöver svårare uppgifter eller utmanas i att kunna stödja någon av de andra eleverna som ännu inte riktigt har förstått och lära ytterligare genom den starka teknik som det innebär att försöka hitta vägar för att hjälpa till att lära ut. Det handlar alltså om den typen av verktyg som starka lärare och goda ledare använder i sitt lärarskap i dag.
Det handlar om att göra en skola som är starkare på det specialpedagogiska området och som kan upptäcka elever och se elevers olikheter. Det når också fram till dem. Därför spelar denna lagstiftning roll, därför spelar det roll att vi får fler speciallärare och därför spelar det stor, och kanske allra störst, roll att vi börjar bygga ut så att alla lärare får grundläggande specialpedagogisk kompetens. Fler speciallärare och mer specialpedagogisk kompetens hos varje lärare är en framgångsfaktor i de starkaste skolsystemen i världen.
Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Jag tackar för debatten och för den sista frågan. Jag återkommer gärna i interpellationsdebatter.
Gustav Fridolin (MP):
Erik Bengtzboe har frågat mig när jag avser att lämna ett förslag om en tioårig grundskola i enlighet med riksdagens tillkännagivanden så att våra elever får mer tid tillsammans med sina lärare i grundskolan. Jag har i tidigare interpellationssvar den 14 november informerat om regeringens ställningstaganden i denna fråga. Regeringen anser att en skolstart vid sex års ålder kan och ska genomföras utan drastiska förändringar i skolsystemets grundläggande struktur.
Grundskoleutredningens förslag om en obligatorisk förskoleklass fick också ett stöd av remissopinionen. Regeringen gör i propositionen Skolstart vid sex års ålder bedömningen att det huvudsakliga syftet med riksdagens tillkännagivanden om en tioårig grundskola, med beaktande av förslagen i propositionen och andra viktiga reformer, är tillgodosett.
Riksdagens utbildningsutskott har i sitt betänkande den 9 november 2017 instämt i de förslag och bedömningar som regeringen har gjort i propositionen, bland annat att det viktiga är att det tidigare lärandet blir likvärdigt och att alla elever utvecklas så långt som möjligt. Utskottet betonar att förändringstakten i skolan har varit hög under en relativt lång tid och att förändringar på skolområdet måste göras med urskiljning för att ge huvudmän och personal rimlig arbetsro.
Utskottet delar regeringens bedömning att förskoleklassen har en viktig roll i skolväsendet, men det är viktigt att förskoleklassens pedagogiska uppdrag samtidigt stärks betydligt. Utskottet konstaterar att regeringen har initierat och genomfört flera reformer i detta syfte samt att det pågår ett arbete med kompetensutveckling för personalen utifrån förskoleklassens förstärkta uppdrag. Mot denna bakgrund har utskottet ställt sig bakom regeringens proposition utan tillkännagivanden. Riksdagen biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut den 15 november.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Erik Bengtzboe och Ida Drougge, för en god diskussion om utvecklingen av svensk förskoleklass! Jag tycker att det är ett viktigt steg som vi nu tar genom att se till att förskoleklassen blir obligatorisk, vilket innebär att alla sexåringar börjar i en obligatorisk skola och på det sättet får en jämlik skolstart. Jag tycker att nästa steg är att säkra att skolans innehåll, såväl i förskoleklass som grundskola och vidare på gymnasiet, är jämlikt.
En möjlighet till detta ges genom att organisationen är god. Organisatoriskt är det bästa att förskoleklassen organisatoriskt är nära grundskolan, så att det blir en naturlig övergång mellan förskoleklassen och ettan, så att kunskaper inte tappas. Det är så det fungerar i goda förskoleklasser. De flesta exempel vi har i landet ser ut så, bland annat av det skälet att förskoleklassen ansvarsmässigt ligger under en grundskolas rektor. På det sättet organiserar man det.
Genom att det nu blir obligatoriskt blir det också mycket tydligare för rektorn att det inte får vara så att förskoleklassen tappas bort i utvecklingsarbete och liknande. På samma sätt innebär förändringarna i läroplanen att vi tydligare kan följa upp innehållet i förskoleklassen men - och detta är viktigt för mig och regeringen - att mötet mellan förskolans pedagogik och grundskolans pedagogik bibehålls och att förskollärare fortsatt är behöriga att undervisa också sexåringar.
Förskollärare har i dag en akademisk utbildning för att syssla med undervisning av små barn, till exempel sexåringar, och jag ser det inte som motiverat att man skulle ombilda alla förskollärare till en annan lärarkategori för att de var just förskollärare. Däremot är det viktigt att alla lärare får kontinuerlig utveckling, särskilt de lärare som genomgått förskollärar- eller grundlärarutbildning i ett tidigare skede, då man inte hade tillräckligt fokus på till exempel läs- och skrivinlärning.
Det är viktigt att de får fortbildning och kompetensutveckling för att ha de verktygen i sina möten med eleverna. Det finns resurser i liggande budget för hur detta ska organiseras. Vi tittar vidare på hur det ska kunna komma ut.