Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Jag vill börja i en annan ände än vad jag hade tänkt. Jag vill ställa en fråga till nästkommande socialdemokrat när nu näringsministern går. Det finns vårdcentraler i hela landet, men på vissa ställen finns det inga kommunala. I Jämtland finns en liten ort där regionen har låtit en privat utförare etablera sig. Man har inte haft möjlighet att få en egen. För att kunna ha detta måste det finnas en stor krockkudde, det vill säga vårdcentralen måste ha pengar över på kontot.
Om det händer något ska det finnas en säkerhet, en buffert. Med ett förslag om vinstförbud kommer vårdcentralen att läggas ned, och då blir orten utan vårdcentral. Herr talman! Jag tänkte berätta hur Sverige ska hållas ihop med hjälp av regional tillväxt, som det här betänkandet handlar om.
Det handlar i stort om EU-medel för att utveckla regioner samt att stad och land kan gå hand i hand och vara platser där människor kan bo och verka utifrån sina egna unika förutsättningar. I betänkandet tas också andra politikområden i budgeten upp. Våra städer är beroende av landsbygden för sin livskraft. Vårt jordbruk, vår livsmedelsproduktion och vårt skogsbruk är alla viktiga hörnstenar som bidrar till såväl städernas framgång som möjligheter att bo på och utveckla landsbygden.
Regeringen slösar bort vårt lands högkonjunktur, potentialen på arbetsmarknaden och gemensamma möjligheter. Vårt Sverige har mycket mer att ge, anser vi. Den rödgröna regeringens politik gör det svårare att leva och verka i många delar av Sverige. I år har regeringen genomfört skattehöjningar på 40 miljarder kronor som slår mot arbetstillfällen och tillväxt. Höjd bensinskatt, ny flygskatt och förslag om lastbilsskatt är bara några skatter som drabbar landsbygden.
Signalvärdet om förändringar på 3:12-reglerna för företagare under året har gjort att personer har lagt om kurs. När lågkonjunkturen kommer blir det kännbart. Runt om i vårt avlånga land finns fortfarande en stor inneboende potential. För att den ska kunna tillvaratas i alla delar behöver fler möjligheter öppnas för att leva och verka.
Hur de statliga verken och myndigheterna möter näringsliv och projekt mellan det kommunala, regionala och civila samhället är viktigt för de lokala förutsättningarna och för att få bra verksamhet med långsiktig bärkraft. Därför delar jag regeringens bild av att ytterligare steg bör tas för att anpassa regelverk så att krav och kostnader för genomförande ställs i relation till storleken på EU-medlen som tilldelas respektive land. Att genomföra förenklingar på nationell nivå måste gå från ord till handling.
Det vill jag understryka. I dag är det långa ledtider fram till dess att projekt kan bli verklighet. Ansökningar tar tid, och olika nivåer inom Jordbruksverket ska kontrollera varandra med byråkratiska förfaringssätt. Det får negativa konsekvenser, inte minst för de projekt runt om i landet som vill komma till stånd. Verken går i otakt med den kommunala och regionala verkligheten. Det måste förändras. Samtidigt hör man skräckhistorier om åkare som behöver nytt körkort och inte får ut körkortsförnyelse av Transportstyrelsen.
Anledning i svaret: Du har för lång adress. Du får byta adress. Myndigheter, verk och styrelser måste ha ett ledarskap och en organisation som möter den verklighet vi har att verka i. Det krävs ett rejält omtag av vårt lands myndigheter. Riksrevisionen har lämnat en revisionsberättelse med en avvikande mening för 2016 för Tillväxtverkets årsrapport. Det är uppseendeväckande.
Enligt Riksrevisionen innehåller årsredovisningen omfattande felaktigheter som påverkar hela den finansiella redovisningen och ger följdfel i de finansiella uppgifterna i resultatredovisningen. Frågan har sedan fortsatt att diskuteras in i 2017. Tillväxtverket ger pengar till projekt och arbete ute i regionerna, och det måste understrykas att detta verk till fullo ska veta vad det har för pengar, kunna visa vad pengarna går till och hur projekten lyckas.
Att arbeta på ett system för transparens med en tydlig styrning av medlen och ett nytt uppföljningssystem drar ut på tiden. Det krävs nu tydliga skrivningar i regleringsbrev så att det blir ordning och reda. Utan uppföljning går de statliga medlen ut utan att man ser hur de används eller om de fungerar. Så ska vi inte ha det. Det måste finnas en stark koppling mellan gjorda insatser och hur mål uppnås.
Utskottet har konstaterat att det krävs mer tydlighet och att redovisningen ska spegla uppnådda resultat snarare än insatser och omvärldsförändringar. Det rör regeringens egen redovisning. Inom regional tillväxt betraktas bland annat Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen som viktiga aktörer.
Försäkringskassan är grunden i det sociala trygghetsnätet för alla medborgare, och det är angeläget att myndigheten är väl fungerande i alla led och att medborgare känner trygghet i att utbetalningar och ersättningar kommer när de ska. Arbetsförmedlingen har inte lyckats att leverera, detta trots att det finns branscher med bristyrken. Restaurangbranschen står redo medan kockarna aldrig kommer från Arbetsförmedlingen. Det är slöseri med arbetskraft, jobb och tillväxt i företagen. Kanske får en del till och med stänga.
Det finns också en potential för en lyckad integration som har missats totalt. Det gäller även de gröna näringarna, som Moderaterna ser som en tillväxtmotor. Yrkesskicklighet från hemlandet ger en matchning i Sverige i bristyrken. Till exempel fick jag på besök på Kinnarps i Falköping i somras veta att de rekryterar sömmerskor från Småland till sin textilavdelning i möbeltillverkningen. Det blir vinst för alla och en lyckad integration.
Brist på arbetskraft i tillverkningsindustrin i Sverige löses med yrkesskicklighet från andra länder. Herr talman! Sverige behöver bra mobila och digitala kommunikationer med god geografisk täckning som har tillräcklig kapacitet när allt fler vill använda mobil och digital teknik. Ibland kan långa avstånd till grundläggande service överbryggas med hjälp av digitala lösningar, och uppkopplingsmöjligheterna blir allt viktigare i den digitala världen.
Ny teknik med drönare öppnar möjligheter för modernare och förbättrad service på landsbygden. Exempelvis gäller det post- och paketleverans. Redan 2015 började posten i Finland på försök att dela ut paket med drönare. Digitaliseringen skapar möjligheter för såväl stad som landsbygd. Drönare i jordbruk och skogsbruk påverkar effektivitet och kvalitet och optimerar resurserna.
Länsstyrelsen, eller dess framtida motsvarighet, kan effektivt arbeta gentemot näringarna med hjälp av tekniken där bilder kan överföras direkt från kontoret ut till den som behöver svaren för att kunna utveckla sin verksamhet. I dag finns ledtider, men det finns mer att göra. Vi ser en stor potential när vi med hög precision kan få mark att användas på ett bra sätt med stor framgång.
I en tid av globalisering och ökad internationell konkurrens och när Sveriges storföretag i mångt och mycket antingen avvecklas, minskar sin verksamhet eller säljs till utländska intressen eller flyttar sin produktion utomlands skapas de flesta nya arbetstillfällen av de småföretagare som står för fyra av fem jobb i Sverige. Sverige behöver en näringspolitik som uppmuntrar och underlättar för företagen och möjligheten till entreprenörskap.
Inom offentlig sektor har kvinnor startat och drivit verksamhet inom de yrken de har utbildats för eller där kvinnor har sett att det går att göra saker på andra sätt som gynnar personer i behov av hjälp och stöd. Detta är en utveckling som gynnar dem som verksamheten är till för - och därmed alla - genom nya lösningar och metoder. Det är det vi kallar innovationer.
Men regeringen vill med hjälp av ideologiska skygglappar stänga i stället för att se lokala och regionala företagsidéer med gott innehåll. Dessa företag är anledningen till att andelen kvinnor i företagande i dag är 10 procent högre än 2006. Det kan vi tacka alliansregeringen för. Herr talman!
En fungerande infrastruktur är central på landsbygden och för den regionala tillväxten så att företag ska kunna leverera varor till kunder och leverantörer. Den aviserade lastbilsskatten slår hårt mot Sveriges företag. Det är en skatt på avstånd, inte utsläpp, men det är utsläppen från transporterna som påverkar miljö och klimat, inte avstånden. Transporter med lastbil är många gånger en förutsättning för att företag i allmänhet och industrin i synnerhet ska kunna verka och utvecklas i hela Sverige.
Det är inte bara resenärerna som drabbas av en flygskatt, utan den riskerar också att leda till färre arbetstillfällen. International Air Transport Association, IATA, har beräknat att införandet av en flygskatt i Sverige hotar minst 10 000 arbetstillfällen inom flygindustrin, på flygplatser samt inom hotell- och restaurangbranschen. I förra veckan kom utredningen Ett land att besöka - En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring .
Om vi menar allvar med att turism och besöksnäring behövs i Sverige behövs inte mer skatter på resandet utan i stället att utvecklingen av teknik för ett hållbart flyg fortsätter. Sverige är ett land i utkanten av norra Europa, och att ta sig hit kräver resor. Hållbar turism innebär därför att utveckla, inte att avveckla. Ett annat transportslag är frakt på vatten. Göteborgs hamn är Sveriges port mot världen och helt avgörande för svenska företag och svensk ekonomi.
Hamnen är Skandinaviens största och hanterar sex av tio containrar som importerar och exporterar till eller från Sverige. Sedan april 2016 pågår dock en långdragen konflikt mellan arbetsgivaren APM Terminals och Transportarbetareförbundet samt Hamnarbetarförbundet. Den långdragna konflikten lamslår arbetet i hamnen och innebär att flera rederier valt att sluta köra direkta transporter till Göteborg från USA och Asien.
Senast meddelade rederiet ACL, Atlantic Container Line, att man från den 15 januari nästa år slutar köra direkt från USA till Göteborg. I stället kommer man att köra via Antwerpen, vilket driver upp kostnaden för senare transporter. Detta lyfte min kollega Lars Hjälmered upp på ett bra sätt i den förra debatten om näringslivet i stort. Sveriges landsbygd är grunden till några av landets viktigaste näringar. Dessa kan värnas och utvecklas.
Företagen på landsbygden stärks genom att tillåta gårdsförsäljning. I min del av landet, Skåne, är mat och dryck en stor del av besöksnäringen, och jag vill se den växa starkare med restauranger, sevärdheter och hotellnätter. Konkurrenskraften på landsbygden stärks genom regelförenkling och sänkta kostnader, inte genom höjda skatter på arbete och transporter. Servicenivån på landsbygden stärks genom nya investeringar, infrastruktur, it och bredbandsutbyggnad.
Tillväxt skapas av individer, av entreprenörer och företagare. Målet med den regionala tillväxtpolitiken är och förblir densamma: att hela Sveriges utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara på ett bra sätt och utvecklas.