KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anna-Caren Sätherberg (S):
I dag ska vi diskutera utsläpp, miljö och klimat. Men självklart kan vi även ta en energidebatt. Annars brukar det alltid vara Sverigedemokraternas kärnkraftstourettes som slår igenom. Jag har alltid fått diskutera kärnkraft med dem. Jag vet inte om ledamoten var ledamot när det här beslutet fattades, men att Socialdemokraterna applåderade känner jag inte igen.
Däremot kan vi säga så här att hela det beslutet fattades 2015 av bolaget. Det var alltså ett marknadsmässigt beslut som fattades innan vi 2016 gemensamt gick fram tillsammans med Moderaterna i en energiöverenskommelse, där vi också fattade beslut om att slopa effektskatten.
Trots att vi gjorde det ville marknaden ändå fortsätta att lägga ned. Eon, som är ett privat bolag, lade ned Oskarshamn 2. Den tidens marknadsekonomi gjorde att man valde att lägga ned kärnkraften. Den lades inte ned av någon politiker i den här kammaren, vare sig av Moderaterna som höjde effektskatten mest eller av Socialdemokraterna.
Fru talman! Jag delar verkligen ledamotens uppfattning att det är tufft. Det är tufft för barnfamiljer, och därför ökar vi barnbidraget för dem i vinter. Som ledamoten sa är elräkningarna dyra, och vi vill att ett elstöd inte bara ska hamna där ledamoten bor utan även där vi övriga 60 procent bor, nämligen i mellersta och norra Sverige.
Vi vill ha en tankrabatt för att mildra effekterna. Vi gör väldigt många saker som ledamoten inte gör i sin budget.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag måste ändå få protestera mot historiebeskrivningen. Fram till 2019 var Helena Storckenfeldts och mitt parti helt eniga om hur det här skulle gå till. Innan dess var Alliansen helt enig och höjde effektskatten ordentligt för kärnkraften. År 2016 och fram till 2019 var vi helt överens.
Det är tre år sedan, fru talman. För tre år sedan lades det ett utskottsinitiativ i näringsutskottet, där jag satt, där man helt plötsligt ville säga till regeringen att regeringen skulle tala om för ett bolag vad bolaget skulle göra angående något som de hade planerat från 2015. Bolaget sa att det inte gick att stoppa, och det sa de redan 2015.
Är det detta vi ska diskutera här, eller ska vi diskutera framtiden? Här och nu kräver faktiskt vi socialdemokrater, och har lagt ett utskottsinitiativ i finansutskottet om det, att elstödet ska gälla hela Sverige. Hela Sverige är drabbat av de dyra kostnaderna, och därför borde regeringen ta ansvar för hela Sverige. Vad gäller utbyggnad av elkraft delar vi uppfattning.
Det står till och med i våra gemensamma papper att vi måste fördubbla produktionen. Men då måste man också ta ansvar i de södra kommunerna och kanske säga ja till havsvindkraft och annat som kan ske här och nu. Jag delar uppfattningen att samhället måste elektrifieras mer, och därför ska vi naturligtvis också se till att förutsättningarna för det finns.
Men att säga att det parti som jag representerar har lagt ned kärnkraft är någonting som jag tycker att Moderaterna får sluta med.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar Kjell-Arne Ottosson för frågorna. Jag tänkte börja där ledamoten började, det vill säga att han upplevde att vi inte pratade så mycket om framtiden i valrörelsen. Vi pratade om tre saker, nämligen trygghet i Sverige, klimatomställningen och välfärden.
Det var inte Socialdemokraterna som i valrörelsen gick ut med löften som är omöjliga att infria tidsmässigt eller på annat sätt. Detta har andra partier - jag tittar på representanten för ett av dem - stått för under den här valrörelsen. Det är inget som vi gör.
Ledamoten kunde i mitt anförande höra om den politik som har skapat jobb i Sverige. Det är den gröna industriella revolutionen i norr som nu flyttar ned. Det har varit strategiskt arbete från politiken, näringslivet, forskningen och organisationernas sida.
Vi har i dag diskuterat hur vi ska klara klimatmålen till 2030, som vi med den nuvarande regeringens politik inte kommer att göra. Vad gäller skogspolitiken tog vi fram en skogsproposition, som jag helt står bakom. Precis som ledamoten väl vet är målen för skogen lika mycket värda, det vill säga både produktion och miljö.
Jag vill absolut inte säga att det ena är över det andra. I stället är det på så sätt svensk skogspolitik har varit framgångsrik, genom att vi har sett ytterligare tillväxt i skogen, har brukat skogen och använt skogen i klimatomställningen. Precis som ledamoten säger har fossila varor bytts ut till förnybara och fossilfria varor.
Det är styrkan med svensk skog.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar återigen för frågorna. Jag tänkte säga något om vallöften, nämligen den 1 november och högkostnadsskyddet, amorteringskravet samt drivmedelspriset. Det är tre löften. Jag inser också att man inte kan göra allt på två månader, men vissa löften är tidssatta - och de har inte infriats. Det kan inte ledamoten säga något om. Jag delar ledamotens uppfattning när det gäller rapporteringen av skog inom EU. Det har vi gjort länge.
Därför gav vi ett uppdrag till Naturvårdsverket tillsammans med Skogsstyrelsen att titta över förra perioden, så att de började rapportera på annat sätt. Finland rapporterar på ett sätt, men alla andra länder rapporterar på ett annat sätt. Man kan alltså inte säga att alla rapporterar på ett visst sätt inom EU. Det skulle jag vilja att man gör. Då skulle det gå att jämföra, och alla skulle rapportera på samma sätt.
Då skulle det inte bli underrapportering eller överrapportering. Nu följer en retorisk fråga. Ledamoten säger att vi ska klara skogsbruket. Den frågan har jag hållit med om länge.
Jag kallade ministern till utskottet, som ledamoten säkert kommer ihåg, just för att hon skulle tala om för mig hur svenskt skogsbruk klaras när reduktionsplikten har sänkts. Den frågan har ingen i regeringen eller kollegor från andra sidan bordet i utskottet klarat av att svara på än. Den debatten har jag haft tidigare med Sverigedemokraterna och Moderaterna.
Om reduktionsplikten sänks finns fyra vägar att gå. En av dem är att minska avverkningen av den svenska skogen. En annan är att köpa utsläppsrätter och inte ta ansvar. På de frågorna fick jag inte heller svar av ledamotens kollegor.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag delar verkligen Kjell-Arne Ottossons längtan efter snö, det vita guldet. Det är någonting som vi delar. 20 grader kallt - det bara knarrar lite under skorna. Däremot vet vi som bor där uppe att elräkningarna blir därefter. Ett elstöd hade passat i hela Sverige.
Den här budgeten ökar ju utsläppen, så en fråga till ledamoten är hur han menar att man ska nå målet 2030. Sedan vill jag kommentera att ledamoten säger att han var lite kritisk till den socialdemokratiska regeringens satsningar.
Jag är inte så hemskt säker på det, för jag ser att ni följer alla våra satsningar när det gäller allt från Klimatklivet och Industriklivet till bio-CCS, biogasstöd, våtmarksstöd och laddstolpar. Ni kanske tar bort nattågen till Jämtland bara för att ni inte bryr er om någonting norr om Dalälven, men jag hoppas att det inte blir så. Jag har en fråga nummer två till ledamoten.
I veckan kunde vi läsa att klimat- och miljöministern säger att förbud mot blykulor för hagelgevär är en av de fem viktigaste åtgärder regeringen ser för att skydda hotade arter. Jag blir lite förvånad över det här, för jag kommer ihåg att den debatten har förts i Sveriges riksdag väldigt länge.
Ministern sa också att det här var en väldigt nischad fråga, vilket kanske förvånar dem som följt debatten länge. Vi vet ju att det bor jägare överallt i hela Sverige. När kommer regeringens förslag om ett förbud mot blykulor för hagelgevär? Det är min andra fråga, fru talman.
Anna-Caren Sätherberg (S):
För att ledamoten inte ska glömma fråga nummer två vill jag påminna om att den handlade om att klimat- och miljöministern har sagt att hon ska lämna över ett förslag om förbud mot blykulor för hagelgevär. Det är enligt klimat- och miljöministern en av de fem viktigaste åtgärder regeringen ser för att skydda hotade arter. Min fråga, så att vi inte glömmer den, är när vi får se regeringens förslag till förbud.
Jag kan säga apropå högt och lågt att jag inte vet vad som är högt och vad som är lågt. Den nuvarande energiministern poserade i snön med en dammsugare för att tala om för Sverige att man måste få dammsuga när man vill. Nästa kommentar från energiministern var: Ta på er ullunderställen! Det kan jag tala om, ledamoten, att vi behöver i norra Sverige.
Om ledamoten tittar efter ser han att det inte bara är i december det har varit höga kostnader för el i Norrland. Jag kan inte förstå att det är den värmländska ledamotens uppfattning att norra Sverige inte ska få ta del av elstödet - att man inte ser att det finns ett Sverige ovanför Dalälven.
Det bor ingen minister där, men man borde ha andra som kan tala om exakt vad som sker uppe i Norrland. Man borde också förstå att kyla och allt annat, som ledamoten sa, gör att det går åt lite mer el än på andra ställen.
Men en annan fråga som jag definitivt inte fick svar på var hur man, nu när man ökar utsläppen, ska nå målet 2030. Den andra fråga jag ställde var den, som klimat- och miljöministern sa, nischade frågan om förbud mot blykulor för hagelgevär.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, ledamoten, för ditt anförande! Jag tänkte börja med att kommentera det replikskifte du hade tidigare där du sa att det fanns mycket att göra efter åtta år med socialdemokratisk politik. Då vill jag ändå berätta för ledamoten, ifall hon har missat det, att en åtgärd som vi gjorde var att vi fick ned statsskulden så att den var den lägsta sedan 70talet.
Samtidigt klarade vi av att göra enorma satsningar på skola, vård, omsorg, klimatet och miljön och att göra stora industrisatsningar. Detta är ju viktigt för ett Sverige som ska hålla ihop. Vi såg också till hela landet i de satsningarna. Ledamoten pratade om vikten av ekosystemtjänster och biologisk mångfald.
Den åsikten delar jag och många i vårt utskott, och därför var det kanske med förvåning vi såg att man strök dem i den nya EU-akt som vi förhandlade om bara häromdagen. Liberalerna tyckte verkligen att det var jättebra med den strykningen, som handlade just om den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna. Men min fråga går till Liberalerna.
Jag har alltid tyckt att Liberalerna ligger i framkant när det gäller klimat- och miljöfrågorna, att ni har varit framåtsyftande och verkligen har haft en stor politisk vilja i de här frågorna.
Nu däremot kan jag inte se det, när den första budgeten man lägger efter åtta år verkligen ökar utsläppen och man inte kan förklara hur vi ska klara klimatmålen; när man tar bort just de grejerna som gjorde att vi skulle klara klimatmålen. Här är verkligen Liberalerna svaret skyldiga.
Jag förstår att det är svårt när man styrs av sverigedemokrater, men Liberalerna får helt enkelt snäppa upp sig lite!
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, Elin Nilsson, för svaren! Man kan ha starka ambitioner, men Sveriges anseende har ju sjunkit under den här tiden när det gäller klimat- och miljöpolitiken. Vi får höra att Tjeckien som nu sitter till den 1 januari försöker förhandla de flesta akterna för att de inte vill att Sverige ska göra det eftersom de helt enkelt inte vet vad Sverige gör nu för tiden.
Man kan ha höga ambitioner, men man måste ju också bevisa vad det är för sakpolitik man ska använda för att klara dessa höga ambitioner. Vi kunde läsa om hur mycket utsläppen ökar nu när man vill sänka reduktionsplikten till EU:s lägsta nivå. Det handlade om 27 miljoner ton koldioxid till 2030.
Här blir Liberalerna svaret skyldiga, för kan vi samtidigt se att Sverigedemokraterna, som är det största partiet och regeringens samarbetsparti, talar om att man gärna köper utsläppsrätter och att det får kosta. Detta har inte riktigt varit den svenska vägen fram till nu, utan det har varit att vi tar ansvar för det vi släpper ut. Vi tar ansvar samtidigt som vi skapar nya, gröna jobb för hela Sverige.
När vi tar ansvar och ställer om är industrin med. Det kommer nya batterifabriker, stål utan kol, nya innovationer - Sverige ligger i framkant. Som det exportberoende lilla land vi är tar vi innovationerna framåt och visar ledarskap.
Här är frågan: Är det regeringens och Liberalernas uppfattning att vi ska köpa jättedyra utsläppsrätter från andra länder eller ska vi ta ansvaret själva?
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar ledamoten för anförandet. Det kommer att bli bättre kommande år, säger han. Det hoppas jag verkligen, för det låter som att de högerkonservativa inte riktigt visste vad de ville eftersom han säger att det inte är bra nu.
Han säger också att man nu vänder tankern och att Sverige befolkning ska vara glad. Jag tror dock att Sveriges befolkning så här i juletid är väldigt oroad över kostnaderna för el, drivmedel och räntor. I dagsläget ser nog inte Sveriges befolkning den ljusa framtid som ledamoten trots allt tycks se. Fru talman!
Något som oroar mig är de angrepp och skador vi ser på svensk skog. Hur ser ledamoten och Sverigedemokraterna på de klimatförändringar som utgör ett hot mot vårt gröna guld skogen?
Jag undrar eftersom nedskärningarna i Sverigedemokraternas och regeringens budget görs på bland annat bättre brukningsmetoder, klimatanpassning av skog med mera. Det här är viktigt, för vi vill ju se en frisk och grön skog i hela Sverige.
Vi vill inte se de angrepp som sker just nu och som kan medföra att svensk export med mera minskar.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Det Staffan Eklöf säger till mig är att det är problem i skogen med angrepp och skadegörare men att man ändå väljer att inte göra något åt detta nu. I stället gör man nedskärningar vad gäller bättre brukningsmetoder, klimatanpassning av skog med mera i den budget som Sverigedemokraterna står bakom.
Svaret till mig och svenska folket är alltså att man ser problemet men väljer att inte hantera problemet i budgeten nu utan något annat år. Det var så jag förstod ledamoten.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag instämmer ändå i mycket av det ledamoten säger i sitt anförande. Men jag tänker att han i sitt anförande också instämmer i Sverigedemokraternas ledamots åsikt om att det kommer att bli bättre, någon gång. Vi vet dock inte när. Först måste ni ju komma överens. Jag skulle vilja citera en text och se om ledamoten känner igen den.
Det står: Vi kommer att "vårda redan skyddad skog bättre för att stärka den biologiska mångfalden. - - - Friluftslivet och naturen ska vara tillgänglig för alla. Det behövs mer statliga resurser för att sköta och förvalta områden med värdefull natur, samt för att rusta upp befintliga och vid behov skapa nya leder i nationalparker och statliga naturreservat".
Det kommer från Moderaternas valmanifest, ifall ledamoten undrade. Herr talman! Jag vill ställa en fråga. Nu ser vi den budget som den moderatledda regeringen har presenterat, och den rimmar inte riktigt med de vallöften man presenterade.
I stället för satsningar på de områdena är det precis här som man med nästan kirurgisk precision väljer att skära ned. Min fråga till ledamoten blir: Är det som Sverigedemokraternas ledamot sa tidigare: att det kommer att bli bättre tider och att ni kommer att göra de satsningarna någon gång, men definitivt inte det här året?
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar för svaret. Men jag tror inte att vi har följt samma debatt. Skogsstyrelsen har verkligen varnat för det rättsliga som just nu sker på området. Skogsägare har faktiskt rätt att få kompensation för de avverkningar man inte får göra eller den skog som man frivilligt vill skydda. Det var vi väldigt överens om.
Trots det väljer ledamotens parti och regeringen att skära ned fullständigt på det området, även när det gäller kompensation för skog. Herr talman! Det är märkligt. Man säger att äganderätten ska vara stark. Det står i vårt betänkande: "Skyddet för äganderätten ska stärkas.
En bärande del i frågan om stärkt äganderätt är att markägare ska få ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning som de har rätt till." Vi vet också att det just nu är en massa som vill ha sina rättigheter prövade i domstol.
Trots det ser vi den totala minskningen både i utgiftsområde 20 och i utgiftsområde 23, som vi debatterar i dag. Ledamoten får gärna hjälpa mig förstå hur man tänker göra det här. Jag måste också kommentera eldiskussionen. Alliansen tog fram en energiöverenskommelse.
Alliansen höjde effektskatten. Sedan kom vi gemensamt överens om en energiöverenskommelse där vi till slut tog bort effektskatten på kärnkraft. Det var 2019. Menar ledamoten på allvar att Socialdemokraterna på tre år på något sätt har förstört svensk energi? Det går jag helt enkelt inte med på, herr talman.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, Daniel Bäckström, för frågorna! Vad gäller Socialdemokraterna och vargpolitiken har vi ett gammalt kongressmål, satt för många år sedan. Där står det, tror jag, 200 vargar. Vad Socialdemokraterna ändå alltid har sagt är att vi ska ha en gynnsam bevarandestatus. Det var det vi tillsatte utredningen för.
Kan vi nå riksdagens mål, som var ett intervall mellan 170 och 270 vargar, också med gynnsam bevarandestatus? Naturvårdsverket hade tidigare sagt att den lägsta gränsen för detta var 300, men vi ville att man skulle titta på olika sätt. Då gällde att det skulle vara en invandrad varg och att det skulle hjälpa populationen.
Men man kunde också titta på vad som hände om det kom två invandrade vargar, om man kunde flytta varg eller på andra sätt se till att nå målet. Det var det uppdrag som Socialdemokraterna och regeringen i det fallet gav Naturvårdsverket i uppdrag att se över. Den gynnsamma bevarandestatusen vad gäller varg är ingenting som Socialdemokraterna tänker tumma på, men vi kan tänka oss att det finns olika sätt att nå detta.
Vad vi också gjorde när det gällde varg under den här tiden var att se till att förvaltningsområdena förändrades, vilket också är någonting som kan leda till att det inte blir den koncentration som det har blivit när det gäller vargpopulationen. Den ska ju finnas på flera ställen.
Vad gäller jaktlagen tror jag att Daniel Bäckström får ställa frågan till regeringen om hur den tänker verka för det tillkännagivandet och helt enkelt se om de är överens, om detta ska ske i framtiden eller när det nu ska ske.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag delar Daniel Bäckströms åsikt att det är bra att vi gör någonting gemensamt, att vi ser på vilka vägar vi kan nå fram och att vi följer de åtaganden vi har gentemot EU. Men vi ska också försöka påverka EU så att vi kanske också kan flytta vargen från artikel 4 till artikel 5 för en förvaltning som även där innebär en gynnsam bevarandestatus.
Vi är inte ett dugg oeniga om detta, och vi får väl se hur den nya regeringen väljer att agera när det väl kommer svar från Naturvårdsverket. Vi får helt enkelt vänta och se.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Vad jag menade, eftersom jag också pratade om skogens alla värden, var att värden naturligtvis finns i skogen men att det finns ännu mer om Sverige ska vara en spjutspets och vara det land som leder klimatomställningen. För att vi ska se till att det skapar jobb i hela landet handlar det också om att använda skogens produkter till den omställning som vi behöver göra.
Det här är smart politik. Det här är det som vi har jobbat med under åtta år i klimatkliv, i industrikliv och i annat: Sverige ska vara den som tar ledartröjan. Sverige kör utvecklingen och skapar fler svenska jobb. Det vi har sett hända med den gröna industriella revolutionen i norr är någonting som verkligen är helt fantastiskt.
Det krävs att både näringsliv, politik och forskning går tillsammans när sådant här ska ske. Min idé i det hela var att i den klimatomställning vi ska göra är skogen enormt viktig både som kolsänka och, definitivt, för de produkter som vi plockar ur skogen som även ser till att vi i stället tar bort de fossila produkterna.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tror att Staffan Eklöf lägger ord i min mun som jag aldrig har sagt. Vad gäller den fjällnära skogen är det redan nu så att 61 procent av Sveriges formellt skyddade skog utgörs av den fjällnära. Jag tror inte heller att Staffan Eklöf har sett de intervjuer jag har gjort i frågan.
Socialdemokraterna vill naturligtvis se skyddad skog i hela Sverige, inte i ett specifikt område där man redan har den största delen formellt skyddad skog. Men det som gör mig orolig är när Staffan Eklöf säger att han tror att Socialdemokraterna inte ser skogsbruket och avverkning av skog som viktigt.
Det tror jag verkligen att jag försökte säga. Det gäller Sveriges export, det gäller den klimatomställning vi behöver göra och det gäller ju reduktionsplikten. Jag har till och med kallat ansvarig minister till utskottet för detta. Om vi inte använder oss av reduktionsplikten vet vi också att skogen i Staffan Eklöfs Sverige kommer att användas som en kolsänka ståendes.
För det är ju precis detta vi har diskuterat hela tiden. Den ansvariga ministern i den regering som Staffan Eklöfs parti är samarbetsparti till kunde ju inte tala om vad man ska använda i stället. I juni var vi överens i utskottet om att använda reduktionsplikten för att vi skulle kunna ha vår avverkning av skog. Om man inte använder reduktionsplikten - vad ska man göra då?
Det blir upp till Staffan Eklöf och regeringen att svara på.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack för en väldigt viktig fråga. Några strukturella problem har ju varit att vi har ett krig i vårt närområde och att vi har genomgått en pandemi. Pandemin såg ju dock till att vi valde mer svenskt och kanske till och med gjorde att vi fick mer svenskt på tallriken, vilket Socialdemokraterna gärna vill se.
Men det är klart att Rysslands invasion av Ukraina har gjort att det har varit svårt att nå målen och att det har varit dyra insatsvaror. Det har varit dyrt att vara jordbrukare i Sverige, helt enkelt, och inte bara i Sverige.
Därför genomförde vi också en ganska stor satsning på över 3 miljarder tillsammans med Centerpartiet under förra mandatperioden. Jag delar däremot John Widegrens syn när det gäller att vi tog fram en livsmedelsstrategi. Jag tror att den var viktig. Den senaste utvärderingen som gjordes visade att lönsamheten hade ökat i alla delar, men inte lika mycket i alla.
Det var i den sista den ökade mest, tyvärr, och inte lika mycket i primärproduktionen. Det fanns alltså något där. Men i skenet av att vi har ett krig och pratar om Sveriges beredskap ser Socialdemokraterna, precis som Moderaterna, ett stort värde i att vi nu faktiskt uppdaterar den och tar fram en ny.
Vad jag ville säga var att vi i den senaste utvärderingen ändå kunde se positiva tecken i alla områden när det gäller lönsamhet men att den behöver vara ännu större i primärproduktionen.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar för frågan. Det var väldigt intressant med de nya analyser man gjort. Vi måste titta vidare på vad de innebär. Frånsett det står vi naturligtvis bakom den skogsproposition vi tog fram. Men nu har det kommit nya analyser, och vi får titta på dem och på vad de innebär.
Precis som John Widegren träffar jag inte en enda jordbrukare som vill ha stöd. Jag träffar jordbrukare som på riktigt vill ha ett avräkningspris så att det företag man driver helt enkelt går runt och går med vinst.
Men jag måste ändå säga detta: Vissa saker kan ingen påverka, som den torka som varit och invasionen och kriget i Ukraina. Där måste man som regering helt enkelt se till att samhällsviktig produktion ändå kan fortsätta. Man får se det som att de stöden var opåverkbara.
Däremot måste vi se till att göra den här omställningen. Även om vi har ett fantastiskt jord- och skogsbruk kan allting hela tiden bli bättre. Det är också någonting som en ansvarsfull regering gör, och det kanske inte är riktigt det jag ser i den budget som är lagd på bordet i dag och som vi nu debatterar.