KBLab/rixvox huggingface dataset:
Åsa Torstensson (C):
Pia Nilsson, jag tar gärna diskussionen om skattesänkningar, för Pia Nilsson och hennes parti har varken skapat förutsättningar för fler jobb i det här landet eller ökat möjligheterna för människor att leva på sin lön och bestämma över sin egen plånbok. Det är i allra högsta grad det som den här regeringen har valt att prioritera.
Det är oerhört avgörande för oss att skapa förutsättningar för människor att ha jobb, ta eget ansvar och bestämma över sin egen plånbok. Det är oerhört avgörande i vår syn på människor.
Dessutom har Pia Nilsson och Pia Nilssons parti inte heller skapat förutsättningar för att vi ska ha en infrastrukturplan som håller. Återigen: Lite självrannsakan från Pia Nilsson! Jag har en mycket stark tilltro till de kommuner som jag för samtal med.
De är mycket väl införstådda med det arbete som regeringen har att ta sig an vad gäller att vidta åtgärder i form av en närtidssatsning, som vi återkommer med i ordinarie budget, för att kunna genomföra några åtgärder enligt den befintliga planen som inte har tillräckliga resurser, samtidigt som vi blickar framåt.
När det gäller den kommande infrastrukturpropositionen är det viktigt att se vilka möjligheter vi har att skapa förutsättningar för en ökad medfinansiering från näringslivet och från kommunerna. Vi kan mycket tydligt se att det är en uppförsbacke med befintliga planer och med stora utmaningar.
Genom att skapa förutsättningar med mer resurser in i systemet skapar vi också förutsättningar för att just utveckla infrastrukturen ytterligare i det här landet i alla dess delar.
Åsa Torstensson (C):
Lars Mejern Larsson har frågat mig vilka långsiktiga slutsatser jag drar av Arlandabanans dyra och misslyckade avtal, vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra kollektivtrafiken till och från Arlanda och om jag avser att verka för att regeringen fortfarande ska använda privata finansieringslösningar för att kunna genomföra de satsningar på väg och järnväg som Sverige behöver. Jag skulle vilja understryka att jag inte anser att Arlandabanan är ett misslyckande.
Om vi inte hade fått ett avtal till stånd mellan staten och det privata konsortiet bestående av Vattenfall, NCC och Alstom hade vi riskerat en sämre framdrift av projektet. I avtalet om Arlandabanan finns det också en option som möjliggör en eventuell inlösen av Arlandabanan 2010. För närvarande pågår en översyn mellan A-banan Projekt AB och A-Train AB av detta avtal. Denna översyn följer jag noga.
Jag anser det angeläget att fler resenärer ska kunna använda sig av tåget som färdmedel för att ta sig mellan Stockholm och Arlanda flygplats. Antalet passagerare på Arlanda Express har sedan 2003 stadigt ökat. Marknadsandelarna har ökat från drygt 11 procent första hela verksamhetsåret till drygt 15 procent 2006. A-Train AB upplåter också Arlanda link till trafikutövare som vill trafikera Arlanda Central.
För närvarande trafikerar SJ AB och Uppsala länstrafik banan med sammanlagt ca 150 tåg per dygn. I dagsläget pågår ett aktivt arbete i Arlanda forum och Kraftsamling Stockholm mellan Banverket, trafikoperatörer och berörda kommuner om hur spårkapaciteten till Arlanda bättre kan utnyttjas. Detta arbete kommer förhoppningsvis att resultera i att fler i Stockholmsregionen kommer att välja tåg som färdmedel till Arlanda.
Regeringen vill öka statens insatser för transportsystemet och samtidigt låta kommuner, regioner och näringsliv i hela Sverige få en tydligare roll i diskussionerna med trafikverken om prioriteringen av insatserna. Om en intressent vill medverka i infrastrukturinvesteringar är det viktigt att hörsamma den ambitionen och erbjuda möjligheter att förstärka statens satsning.
Jag vill understryka att detta inte innebär någon förändring av den grundläggande ansvarsfördelningen mellan statliga och kommunala aktörer för samhällets infrastruktur, men jag kan konstatera att på många håll i landet gör kommuner, regioner och näringsliv bedömningen att medfinansiering kan erbjuda ett stort mervärde.
Åsa Torstensson (C):
Det är intressant att höra Gunnar Andréns historieskrivning när det gäller Arlandabanan och den uppenbara bristen på intresse från Socialdemokraterna att över huvud taget skapa möjligheter att transportera sig på ett miljömässigt bra sätt på spår.
Inte desto mindre, Lars Mejern Larsson, kan vi konstatera att Arlanda Express inte har levt upp till de prognoser som gjordes vid projektets start. Då antog man att antalet passagerare skulle uppgå till 5,1 miljoner 2005; i praktiken var det 2,6 miljoner. Det finns också en del begränsningar vad gäller A-Train.
Tågen är byggda enligt en standard som i övrigt inte används i Sverige, vilket försvårar integrationen med övrig tågtrafik. Detta är naturligtvis en begränsning när det gäller att hitta en effektivisering av kollektiv- och passagerartrafiken till Arlanda, vilket fanns med som en del av Lars Mejern Larssons frågeställning. Därför är det så viktigt med det arbete som nu pågår med Arlanda Forum.
Det är nämligen också avgörande att alla parter samverkar för att hitta en lösning för Arlanda flygplats där koldioxidutsläppstaket nu är nått. Detta beror till stor del på vägtransporterna.
Då måste det naturligtvis bli mycket effektivare för de samlade aktörerna att integrera kollektivtrafiken och kunna se till att de olika tågoperatörerna samverkar på ett mycket bättre sätt.
Staten har en option att från och med 2010 säga upp avtalet om den av statsmakterna eftersträvade koordinationen och integrationen mellan flyg, pendel och annan tågtrafik inte möter statens krav på en mycket väl fungerande tågtrafik till och från Arlanda flygplats.
Därför är det pågående arbetet avgörande i det samlade arbete som nu pågår för att skapa bättre förutsättningar för Arlanda flygplats, för en fungerande tågtrafik och också för att fler ska välja att åka spårbundet.
Åsa Torstensson (C):
Nyckelrollen, Lars Mejern Larsson, är precis det som pågår, nämligen att skapa en integration. Jag bekräftade det kritiska förhållningssätt som Lars Mejern Larsson tog upp. Det har inte skett någon integration med övriga tågtrafiken eller med annan kollektivtrafik.
Kraftsamling Stockholm är en oerhört viktig del i detta. Den ringar in och identifierar det samlade behovet av att kollektivtrafiken fungerar och att de olika delarna knyter an till varandra på ett bättre sätt än hitintills. Därför är de olika aktörernas samverkan avgörande.
I uppdraget Kraftsamling Stockholm finns Arlanda forum som svar på det Lars Mejern Larsson efterfrågar. Nyckelrollen är att hitta ett tydligare samspel och identifiera vad som här och nu är lättast att åstadkomma för att det ska bli smidigare flöden.
Därför är det viktigt att också Upplandstrafiken har en roll här. Den Cederschiöldska förhandlingen identifierade en större regional problematik än enbart transport från city till Arlanda.
Man beskrev problemen i den större regionen, inklusive Mälardalen, när det gäller effektiva transporter till Arlanda från regionen söder om Stockholm.
Då inkluderar Carl Cederschiöld andra transportslag, inklusive satsningar på olika vägar så att vägtransporterna med buss eller motsvarande också ska vara effektivare. Naturligtvis kommer Citybanan att ha en roll med tanke på möjligheten att utveckla den regionala trafiken.
Då blickar vi långt framåt, men jag vill ändå nämna det. Här och nu har jag stora förväntningar på Arlanda forum. Parallellt med detta pågår det en översyn av avtalet mellan A-banan Projekt AB och A-Train AB som naturligtvis är oerhört intressant att följa för mig.
Åsa Torstensson (C):
Jag tolkar Lars Mejern Larsson välvilligt, nämligen att vi kan vara överens om att Arlandabanan i sig inte är ett misslyckat projekt. Vi kan konstatera att den i dagsläget har begränsningar för att man ska kunna utnyttja den optimalt.
Jag har svarat på varför vi i dagsläget har ett fokus på ett samlat Stockholm och en samlad Stockholmsregion specifikt för Arlanda med samverkansuppdraget att nå vettigare lösningar för att förbättra för passagerare att ta sig till och från Arlanda. Vi måste se att ett större geografiskt område måste vara involverat i arbetet.
Därför är det viktigt med de samarbetsformer som nu finns. Med anledning av frågan om avtalet pågår det parallellt en översyn.
Åsa Torstensson (C):
Lars Mejern Larsson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att även utlandsregistrerade bilar följer den svenska lagstiftningen angående vinterdäck. Den 5 mars i år besvarade jag en liknande skriftlig fråga av Larsson, och jag kommer att lämna samma svar nu som då. Jag konstaterade då att det stämmer att utlandsregistrerade personbilar inte omfattas av kravet på att vara försedda med vinterdäck eller likvärdig utrustning den 1 december-31 mars när vinterväglag råder.
Vidare informerade jag om att Vägverket för närvarande analyserar om det bör ställas krav på mönsterdjup på däck, på vinterdäck eller på likvärdig utrustning för tunga fordon som framförs när vinterväglag råder och att man i samband med detta också kommer att belysa frågan om krav på vinterdäck för utlandsregistrerade fordon. Jag förväntar mig en lägesrapport inom kort och avser inte att vidta några åtgärder i frågan dessförinnan.
Åsa Torstensson (C):
Inte desto mindre, Lars Mejern Larsson, har jag besvarat exakt den fråga som du ställde den 5 mars. Jag sade i svaret att det handlar om att belysa frågan om krav på vinterdäck för utlandsregistrerade fordon, både tunga fordon och personbilar.
Det är det som är uppdraget. När vi kommer in på nollvisionen har jag ingen förståelse för Lars Mejern Larssons kommentar. Den här regeringen har vidtagit ett antal åtgärder som tidigare regeringar har duckat för.
Vi har skapat nya möjligheter för Vägverket att använda hastighetsbegränsningar på ett helt nytt sätt, genom att tillåta hastighet i förhållande till standard på vägen. Vi går vidare med att införa alkolås för dem som har blivit dömda för rattfylleri.
Vi arbetar nu med en tydligare målsättning för nollvisionsarbetet som tydliggör vars och ens ansvar, just för att kunna få ett tydligare resultat. Vad gäller utlandsregistrerade fordon i olycksstatistiken är det i dag lite svårt att utifrån Vägverkets statistik utläsa vem som har vållat en olycka eller vilken typ av däck som varit involverad i olyckan.
Vi vet dock att av de 277 som omkom i personbils- eller lastbilsolyckor i vinterväglag under 2006 färdades 14 personer i utlandsregistrerade bilar. Det är bra att ha med sig det sambandet.
Jag tycker att det är oerhört viktigt att varje dödsolycka identifieras för att vi ska se vad som ligger bakom och för att vi ska kunna vidta ytterligare åtgärder. Ibland blir det ett oerhört fokus på utlandsregistrerade fordon, och det är därför jag vill nämna den statistik som vi så här långt har att tillgå.
Åsa Torstensson (C):
Jag svarar för tredje eller fjärde gången på frågan: Jag kommer inom en snar framtid att få ett underlag från Vägverket som belyser de frågor som Lars Mejern Larsson har ställt till mig skriftligt tidigare och nu igen. Det underlaget förväntar jag mig att också Lars Mejern Larsson är intresserad av att ta del av innan ställningstagande görs.
Det är ett antal parametrar som man naturligtvis ska ha med sig om det handlar om däck. Vad är ett däck? Vad är mönsterdjup? Krävs det vinterdäck? Det må vara enkelt att säga vinterdäck, men jag ska inte trötta varken protokollförarna eller andra med att räkna upp hur många olika vinterdäck som kan namnges.
Åsa Torstensson (C):
Jag förstår Eva-Lena Janssons frågeställning med anledning av infrastrukturpropositionen, om den ska komma i mars eller till hösten. Det beskedet har ju getts under en lång tid. Den kommer i samband med höstens arbete och det naturliga arbetet med budgeten. Men jag förstår Eva-Lena Janssons frågeställning.
När Socialdemokraterna själva skulle lämna ifrån sig en infrastrukturproposition försköts den i 18 månader. Därmed försköts också planperioden motsvarande två år. Men med tidsförskjutningen vad gäller den här infrastrukturpropositionen förskjuts inte planperioden som sådan.
I övrigt har Eva-Lena Jansson fått information om hur ansvarsfördelningen ser ut mellan dem på vägsidan vad gäller den nationella planen kontra länsplanerna. Vägverket har genom Region Mälardalen fått en förfrågan den 7 februari 2007 från Degerfors kommun angående alternativ till en genomfart i Degerfors. De svarade den 19 februari att den frågan måste hanteras inom ramen för arbetet med att upprätta nya länsplaner.
Det är precis så som länsplanearbetet går till. I det sammanhanget kommer Vägverket naturligtvis att ha dialog med bland annat Degerfors för att sätta in det i sitt regionala sammanhang. För närvarande finns det inga handlingar framme eller några planer på alternativ till befintlig genomfart i Degerfors. Jag har inget mer att tillägga i den här frågan.
Åsa Torstensson (C):
Jag har lagt ett mycket tydligt ansvar på de regionala företrädarna, Banverket och Vägverket att ha lokala och regionala dialoger. Naturligtvis möter jag de regionala företrädarnas intresse och vilja att ta ansvar så att det blir ett logiskt transportnät och logiska kedjor av de olika transportslagen.
Det kan inte göras bättre än på regional nivå. Länsplanerna har sin roll och de nationella planerna har sin roll. Jag ber Eva-Lena Jansson att ta kontakt med de regionala företrädarna och se till att man regionalt prioriterar Degerfors.
Åsa Torstensson (C):
Tommy Waidelich har frågat mig om jag kommer att verka för en omförhandling av det så kallade Arlandabaneavtalet snabbare än till 2011 då avtalet går ut, om jag kommer att ta initiativ till att förstärka kollektivtrafiken till Arlanda och om jag kommer att ta initiativ till att förhindra att tullen i Kapellskär läggs ned. I avtalet om Arlandabanan finns mycket riktigt en option som möjliggör en eventuell inlösen av järnvägstrafiken på Arlandabanan 2010.
A-Banan Projekt AB, som är det statligt ägda bolag som ansvarar för Arlandabanans trafikering, håller på att se över avtalet tillsammans med A-Train. Avtalet kan tidigast sägas upp till 2010 med ett års uppsägningstid. Det återstår nu drygt ett halvår tills staten behöver varsla A-Train vid en eventuell uppsägning av kontraktet. Detta halvår behövs för att A-Banan Projekt AB och A-Train ska hinna se över avtalet.
Jag kommer därför inte att vidta någon åtgärd för att omförhandla avtalet snabbare än vad optionen medger. Jag anser det angeläget att fler resenärer ska kunna använda sig av tåget som färdmedel för att ta sig mellan Stockholm och Arlanda flygplats. I dagsläget pågår ett aktivt arbete i Arlanda forum och Kraftsamling Stockholm mellan Banverket, trafikoperatörer och berörda kommuner om hur spårkapaciteten till Arlanda bättre kan utnyttjas.
Detta arbete kommer förhoppningsvis att resultera i att fler i Mälarregionen kommer att välja tåget som färdmedel till Arlanda. Vad gäller frågan om tullen i Kapellskär vill jag först tydliggöra att det är Anders Borg som i regeringen ansvarar för frågor om Tullverket, och inte jag. Det ankommer inte på regeringen att fastställa hur Tullverket organiserar sin verksamhet.
Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i största möjliga utsträckning själva ska avgöra var de resurser de förfogar över gör mest nytta för att uppfylla de mål för verksamheten som riksdagen och regeringen fastställer. I instruktionen för Tullverket anges att myndigheten ska ha den geografiska spridning som motiveras av uppdraget. Det anges tydligt att Tullverket bestämmer den närmare utformningen av organisationen.
Det ankommer således inte på regeringen att bestämma på vilka orter Tullverket ska ha sin verksamhet.
Åsa Torstensson (C):
Det är intressant att höra att Socialdemokraterna är positiva till Arlanda och till den spårbundna trafiken till Arlanda. Det verkar vi åtminstone vara överens om. Låt mig gå tillbaka till Tommy Waidelichs frågor. Kortsiktigt är det oerhört avgörande vad man kan göra här och nu.
Arlanda forum och det engagemang som finns hos SL, kommunerna, länet och landstinget är oerhört avgörande för att vi ska komma någonstans när det gäller en överenskommelse trots ett avtal som är begränsande i många sammanhang.
Det arbetet pågår nu i Arlanda forum. Man har träffats helt nyligen. Det är ett viktigt och offensivt arbete som pågår.
Jag ser fram emot att också få information om reella resultat här. Det är, vill jag återigen upprepa, de kortsiktigt snabbaste åtgärder vi kan vidta. Det är som Tommy Waidelich beskriver: För situationen för Arlanda och för Stockholm är det naturligtvis oerhört viktigt att komma åt de utsläppsnivåer som nu råder kring Arlanda.
Då är det landtransporterna som det är oerhört viktigt att begränsa. Det är snarare i den långsiktiga delen, som Tommy Waidelich också kom in på, som nyinvesteringar, till exempel i spår, kan bli aktuellt. Då gäller det helheten för infrastrukturen i Stockholm.
Det kan gälla spår, och det kan gälla andra åtgärder för att skapa bättre kollektivtrafikflöden så att folk väljer att åka kollektivtrafik i stället för att ta sig till Arlanda med personbil. Det är den del som återkommer i infrastrukturpropositionen. Men på kort sikt följer jag nu det arbete som sker inom Arlanda forum.
Jag tror också att det är viktigt att se att den första möjligheten att säga upp avtalet är vid årsskiftet, precis som Tommy Waidelich hänvisar till. Det pågår ett arbete nu som jag vill följa.
Åsa Torstensson (C):
Jag vill gå tillbaka till Tommy Waidelichs frågeställningar. Jag tror att det är viktigt med det kortsiktiga arbetet.
Vi må ha synpunkter och kritisera varandra, men jag värdesätter det kortsiktiga arbetet i Arlanda forum väldigt högt, för det är naturligtvis där vi kan få snabbast resultat utan att det också skapas konflikter. Konflikter är alltid en tidsfaktor och kostar också pengar.
Arlanda forum är i allra högsta grad en aktiv part. Banverket är ju statens aktör i det arbete som nu pågår. Jag ser, som sagt, fram emot att få ytterligare återkoppling, men så här långt har man ett klart fokus på att komma fram med tydliga överenskommelser.
Uppgiften är att hitta en lösning, få bättre kapacitetsutnyttjande och bättre lösningar för just marktransporter till och från Arlanda. Den delen av det Cederschiöldska förhandlingsunderlaget är också en del av infrastrukturpropositionen.
Carl Cederschiöld ser ju inte isolerat på A-banan, utan han har beskrivit situationen och betonat vikten av att skapa bra kollektivtrafikförbindelser mellan Mälardalen och Arlanda. Att skapa bättre kollektivtrafikstrukturer handlar även om att skapa bättre förutsättningar för vissa väganslutningar.
Jag tänker alltså inte förekomma infrastrukturpropositionens innehåll, även om jag förstod att Tommy Waidelich snabbt ville få det till intäkt att det nu fanns förslag till nya spår i den kommande infrastrukturpropositionen. Det får vi återkomma till.
Så fort vi talar om nyinvesteringar handlar det om oerhört långa tider, och det är också komplicerat rent geografiskt att över huvud taget dra nya spår.
Jag arbetar således mycket aktivt, tydligt och konkret med nulägessituationen för att under de kommande åren få fram resultat så att vi inte hamnar i en situation som blir ogörlig för Arlanda och flygplatsen.
Åsa Torstensson (C):
Låt mig avslutningsvis göra en återkoppling till interpellationen. Jag tror att det finns en samsyn om vikten av att skapa förutsättningar för att lösa och förbättra situationen för Arlanda med anledning av de miljöutsläppsnivåer som vi ser snart slår i taket.
Sedan är det ur mitt perspektiv oerhört viktigt att Arlanda och Luftfartsverket är med som en i allra högsta grad viktig part för att hitta en sådan lösning. Det är alltså inte enbart fråga om en part, och därför ser jag, trots allt, ett värde i det arbete som Arlanda forum konstruktivt genomför.
Även om Tommy Waidelich uppenbarligen inte har den tilltron till det arbetet har jag det som ansvarig i regeringen. Banverkets medverkan i detta arbete sker, som sagt, mycket tydligt på regeringens mandat.
Återigen: Den samlade lösningen för Stockholm och Stockholmsregionen har ett vidare perspektiv än enbart Arlandabanan just för att hitta bra och smidiga kollektivtrafikrörelser till och från Arlanda. Mycket trafik finns ju i dag i centrum och behöver ta sig ut på den banan.
Det är en del av detta arbete som de Cederschiöldska förhandlingarna också handlar om. Det arbetet pågår i dag vad gäller infrastrukturpropositionen och kommer att hanteras i särskild ordning till hösten.
Åsa Torstensson (C):
Monica Green har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att lösa upp problematiken kring järnvägen och Lerums kommun. Jag vill till att börja med påminna Monica Green om den debatt i frågan vi hade den 18 december 2007 och det faktum att Monica Green den 9 april i år ställde en snarlik interpellation till mig.
Mitt svar hann skickas till riksdagen och till Monica Green, som då drog tillbaka sin interpellation. Kort därefter inkom hon med denna interpellation som jag nu återigen ger ett snarlikt svar på. I den föregående debatten gav jag ett tydligt svar angående järnvägen genom Lerum.
Jag sade i mitt svar och under debatten att initiativet för att hitta en lösning ligger hos Lerums kommun och hos statliga Banverket. Lösningen ska utformas på ett sätt som är bäst för regionen som helhet och för järnvägssystemet. Detta har jag meddelat Lerums kommun, och jag har även förmedlat budskapet till Banverket och Västra Götalandsregionen.
Jag noterar att Västra Götalandsregionen inte delar Lerums kommuns önskan om en särskild utredare och att regionen anser att detta skulle leda till ytterligare förseningar. I stället pekar regionen på att det är synnerligen viktigt att olika aktörer och intressenter gör vad man kan för att förbättra spårkapaciteten och höja kvaliteten i tågtrafiken på Västra stambanan.
Banverket för en kontinuerlig dialog med Västra Götalandsregionen och Lerums kommun om att hitta en lösning på utbyggnaden av järnvägen till fyra spår på den nio kilometer långa sträckan Floda-Aspen. Det är därför min förhoppning att parterna kommer att komma överens om en lösning så snart som möjligt som kan gynna kommunen, regionen och Sverige. Jag kommer att följa frågan noggrant.
Angående Klimatberedningens förslag är mycket arbete redan påbörjat och i gång. Resultatet av regeringens satsningar på investeringar och drift- och underhållsåtgärder ger positiva kapacitetseffekter på järnvägssystemet. Med ytterligare järnvägsinvesteringar och satsningar på drift och underhåll i den kommande infrastrukturpropositionen tar regeringen betydande steg mot mer person- och godstransportarbete på järnväg.
Klimatberedningens resultat är nu ute på remiss till den 18 juni. Resultatet och remissvaren blir ett underlag till den kommande infrastrukturpropositionen.
Åsa Torstensson (C):
Monica Green må ha en annan syn än jag på hur man ska arbeta, och det är förlåtligt. Men inte desto mindre är det i dag fyra veckor sedan Monica Green ställde exakt samma fråga, som berör Lerums kommun och järnvägen, och därmed har hon fått samma svar.
Uppenbarligen har man i Västra Götalandsregionen samma syn som jag i den här frågan, att det är upp till de olika aktörerna och intressenterna att hitta en lösning på detta. Det är på det sättet man arbetar i Västra Götaland och från statens sida.
Banverket har tagit initiativ till ett möte inom en snar framtid där alla intressenter och parter ska ta tag i frågan för att hitta en överenskommelse och en lösning.