Christian Holm Barenfeld (M):
För 21 år sedan började kulorna vina i Kroatien. För 21 år sedan började morden på fäder och söner men även på mödrar och döttrar. Det är säkert många som lyssnar i dag som inte känner igen det land jag talar om. Men låt oss aldrig glömma den resa Kroatien gjort under de senaste tjugo åren.
Man har gått från brinnande stridigheter till att i dag stå på tröskeln till det mest framgångsrika fredsprojekt vi har, ett medlemskap i Europeiska unionen. I dag diskuterar vi betänkande UU14 som är ett viktigt steg för fred och sammanhållning, inte bara för Kroatien och Balkan utan för hela Europa.
Om 1900-talets politiska misslyckanden tog sig form i mänskliga tragedier så har 2000-talets politiska misslyckande hittills tagit sig form i en ekonomisk tragedi. Många länder dras allt djupare in i skuldkrisen. Vägen ur vår generations djupaste kris går inte genom att bygga fler murar och isolera sig. I stället för att bygga murar krävs att vi bygger broar.
Här skapar EU unika möjligheter. EU:s fördrag slår fast att varje land som respekterar EU:s demokratiska värderingar och förbinder sig att främja dem kan ansöka om att bli medlem i EU. Villkoren för att bli medlem i EU slogs fast vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993. Köpenhamnskriterierna består av ett antal politiska, ekonomiska och administrativa kriterier.
För att ett land ska få inleda förhandlingar måste det politiska kriteriet vara uppfyllt. De politiska kriterierna innebär att ett kandidatland för att bli medlem ska uppvisa stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. Vidare ska landet vara en fungerande marknadsekonomi och ha förmåga att hantera den konkurrens och de marknadskrafter som uppträder på unionens inre marknad.
De administrativa kriterierna innebär att landet ska ha förmåga att ta på sig de skyldigheter som följer av ett medlemskap i EU. Kriterierna ska vara uppfyllda vid tidpunkten för inträdet. Herr talman! Vår uppgift är ytterst att svara på frågan: Vilket Europa vill vi se?
Vill vi se ett öppnare Europa där vi främjar fred, frihet och försoning genom att inkludera eller vill vi ha se ett mer exkluderande Europa med stängda dörrar till framtiden? Ett kroatiskt medlemskap vore inte bara en human seger. Det vore också en nystart för såväl Kroatien som Sverige och övriga EU. Den största intäkten till svensk ekonomi är vår export.
Att då sänka trösklar och riva murar så att ytterligare ett land kan handla med våra varor är en investering för framtiden. Samtidigt så ger det oss alla någonting mer och någonting större. När vi själva bara pratar om EU i termer av misslyckanden och kris påminner Kroatien oss om varför vi har EU: för att vi är en världsdel med ett folk som lever för fred. Sverige är den starkaste kraften inom EU för en fortsatt utvidgning av unionen.
Sverige har även sedan många år ett djupgående samarbete med länderna på Balkan för utvecklingen där. Som närmaste vänner ska vi också ställa de svåra och jobbiga frågorna. Vi måste därför ärligt våga erkänna att Kroatien står inför ett utvecklingsarbete inom mänskliga rättigheter. Det rapporteras om inskränkningar i pressfrihet och medier.
Vi hör om hot och våld mot journalister och aktiva försök att censurera medierna. För att Kroatien ska vinna trovärdighet i dessa frågor måste detta självklart upphöra. Vidare behövs reformer för landets näringsliv och industri. Utan ett stabilt näringslivsklimat kan Kroatien varken garantera en stabil tillväxt eller matcha Europeiska unionens trygga företagsklimat. Här krävs fortsatta reformer.
Den 22 januari i år godkände Kroatien självt anslutningen. Det gjordes i det kroatiska parlamentet men framför allt genom ett tydligt ja från det kroatiska folket. 66 procent röstade för ett inträde i EU. Den egna starka viljan sänder en tydlig signal om ambitionsnivån, vilket också visar på reformvilja.
Det är också värt att åter poängtera att för att man ska godkännas som medlem nästa år krävs ett fortsatt högt reformtempo och att man följer EU:s regelverk även efter anslutningen. Tyvärr finns det krafter inom EU och även här i riksdagen som vill stänga dörren för fler medlemmar. Det är djupt oroande på många sätt och mycket sorgligt. Herr talman!
Om det är något vi lärt av historien är det att öppenhet, mångfald och nyfikenhet är vad som för världen framåt. Att ett kroatiskt inträde i EU kortsiktigt leder till ökade kostnader är sannolikt. Det är även sant att Kroatien i dag inte erbjuder Europas starkaste ekonomi.
Men priset för fred, stabilitet och samarbete är alltid lägre än kostnaderna för krig, och med fler medlemmar kommer en ökad ekonomisk integration. Därmed överstiger såväl de långsiktiga humana som de ekonomiska fördelarna med råge de kortsiktiga invändningarna. Herr talman! Europa är trots de djupa ekonomiska problem vi har just nu en trygg plats i världen.
Vi åtnjuter den längsta freden vår världsdel har sett sedan århundraden, och även om världen skälver så är Europeiska unionen fortfarande en dröm för flera av våra grannländer i öst och syd. När kulorna slutade smattra i Kroatien för mindre än tjugo år sedan började människorna arbetet med att bygga en demokratisk nation i fred.
Vi i Sverige har möjligheten att hjälpa dem att stärka bygget med ytterligare en demokratisk och fredlig pelare genom att godkänna deras inträde. Genom att hjälpa dem hjälper vi också Europa, och så fortsätter vi vara den union som vann Nobels fredspris. Jag yrkar bifall till utrikesutskottets förslag i betänkande UU14.