Pia Nilsson (S):
Regeringens linje är att dagens samhällsutmaningar ska mötas med kunskap, utbildning och långsiktig forsknings- och innovationspolitik, med blicken riktad framåt. Att göra Mälardalens högskola till universitet är ett led i den utvecklingen. Det här är alltså en glädjens dag.
Högskolan har sedan den grundades tagit sin roll som drivande samhällsaktör på största allvar, tillsammans med både den offentliga sektorn och de stora samhällsbärande företagen. Samverkan med det omgivande samhället är högskolans ledstjärna. Det gör att kunskap från högskolans forskning ger direkt värde i samhället och att utbildningarna är relevanta utifrån arbetsmarknadens behov.
Mälardalsregionen är innovationsledande i Sverige, och kunskaps- och teknikintensiva företag i både Västmanland och Sörmland tar just nu stora kliv framåt.
I Västerås har Northvolt Labs forskningsanläggning etablerats, och stadens stora internationella företag, som ABB och Bombardier, har tillsammans med Mälardalens högskola tagit fram en vision om att utveckla en del som heter Finnslätten från traditionellt industriområde till modern stadsdel.
Där ska världsledande högteknologiska företag kombineras med utbildning och utveckling. Fru talman! Mälardalens högskola är Sveriges största, vad gäller både antalet studenter och antalet forskarstuderande. Omfattande forskningsverksamhet har byggts upp tack vare gott samarbete med näringsliv och offentlig sektor.
Forskning på Mälardalens högskola bedrivs i dag inom sex inriktningar, bland annat framtidens energi, hälsa och välfärd och inbyggda system. Inom just inbyggda system och framtidens energi bedrivs i dag internationellt erkänd forskning. Den rankas bland de bästa i världen, stärker utan tvekan svensk industris konkurrenskraft och bidrar till en hållbar framtid.
Men det finns kapacitet att växla upp ytterligare för att göra en ännu större insats, inte bara för Mälardalsregionen utan också för Sverige som land. Fru talman! Ett beslut om att uppgradera Mälardalens högskola till universitet skulle för det första innebära att forskningsverksamheten ökar väsentligt. Det betyder bättre möjligheter att hitta nya lösningar på stora utmaningar, exempelvis framtidens energiförsörjning.
Västerås är redan i dag ett världsledande energikompetensnav. För det andra skulle det innebära att kompetensbristen minskar. Ett Mälaruniversitet kan i ännu större utsträckning bidra till att minska kompetensbristen inom både näringsliv och offentlig sektor. Merparten av de utbildningar som högskolan erbjuder i dag finns inom områden där behoven av kompetensförsörjning är stora.
Man samverkar med ABB, Bombardier och Westinghouse när det gäller ingenjörsutbildning samtidigt som man är Sveriges största utbildare av sjuksköterskor. För det tredje skulle det innebära att Sveriges konkurrenskraft stärks. Ett Mälaruniversitet kommer att kunna attrahera experter och forskare från hela världen, och ett universitet kan bli tungan på vågen för att göra det möjligt att skapa ett centrum för teknikutveckling med internationellt genomslag.
Så underlättar vi för nya branscher med stora klimatambitioner att växa fram. Så möjliggör vi för nya arbetstillfällen. Så ökar vi tillväxten och stärker Sveriges konkurrenskraft. Fru talman!
Vi socialdemokrater i Västmanland och Södermanland är övertygade om att satsningar på hälsa, klimatomställning, elektrifiering och automation kan skapa framtidstro, inte minst i den prövningens tid vi nu befinner oss i. Det är nu vi behöver visa politisk handlingskraft och våga investera i forskning och innovation och i näringar där jobb skapas. Det är så vi bygger vårt samhälle starkt. Där har Mälaruniversitetet en given plats, fru talman. Jag yrkar bifall till utskottets hela förslag i betänkandet.