Lotta Finstorp (M):
I detta betänkande behandlas som sagt cykelfrågor, och jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Cykeln är ett utmärkt transportmedel utifrån flera perspektiv, och jag vill främst framhålla miljö, hälsa och framkomlighet.
I propositionen Mål för framtidens resor och transporter som kom 2008 anges att en av faktorerna för att uppfylla funktionsmålet tillgänglighet är att förutsättningarna för cykling ska förbättras. Alliansregeringen har tagit fasta på cykeln som ett viktigt transportmedel genom att lyfta upp cykelfrågorna till ett eget budgetområde. Historiskt byggdes våra tätorter för bilen och inte för cyklisterna.
Därför ser också utmaningarna i våra kommuner och regioner olika ut och måste därför främst hanteras på kommunal nivå. Det är våra lokala företrädare som har en unik kunskap om invånarnas behov av transportlösningar för den samordnade resan. För att stärka cykelns roll som transportmedel även på regional och nationell nivå gav alliansregeringen 2006 uppdrag till ett antal myndigheter.
Dåvarande Vägverket, Banverket och Nutek fick då parallella regeringsuppdrag att analysera olika möjligheter att förbättra förutsättningarna för cykling. Den utredningen lades sedan till grund för de bedömningar som regeringen redovisade i propositionen Framtidens resor och transporter - infrastruktur för hållbar tillväxt . Fru talman!
I samtliga utredningar och rapporter konstaterades då, alltså 2006, att cykelns andel av persontransporterna hade minskat trots politiska ambitioner om att andelen skulle öka. Skälet till denna negativa cykelutveckling var samstämmig: Cykeln var inte integrerad i planeringssystemen. Det saknades kunskaper om effektsamband samt nationella data om aktuell cykeltrafik och cykelinfrastruktur.
Sedan 2006 har dock mycket hänt. Regeringen har fortsatt lyfta fram cykeln, inte minst genom att 2010 tillsätta en särskild utredare för att se över de regler som påverkar förutsättningarna för att cykla. Översynens huvudsyfte är att öka cykeltrafiken och göra den säkrare.
Av direktiven framgår att utredaren i första hand ska se över de bestämmelser som reglerar planering och utformning av trafikmiljön samt trafikreglerna för cykeltrafik men även förutsättningar för cykelparkering och möjligheten att ta med cykeln på buss och tåg. Uppdraget, som är förlängt, ska redovisas i oktober 2012 och kommer att ge svar på alla de frågor som kommer fram i de motioner som finns med i betänkandet. Fru talman!
Regeringen har gett Trafikverket i samarbete med Transportstyrelsen och i samråd med Sveriges Kommuner och Landsting samt andra berörda myndigheter och organisationer i uppdrag att utarbeta en strategi och handlingsplan för ökad säker cykling. Rapporten heter precis så, Ökad och säker cykling , och den har lämnats till Näringsdepartementet i november 2011.
Där framgår att störst potential för att få en ökad säker cykling finns inom och nära de större tätorterna. Rapporten konstaterar också att infrastrukturåtgärder som leder till ett sammanhängande cykelnät av många anses som en av de viktigaste faktorerna för att cyklingen ska öka och också bli säkrare.
Därför är det av största vikt att kommunerna avsätter medel till cykelåtgärder längs det kommunala väg- och gatunätet i de större tätorterna. Det bedöms i rapporten som den faktor som har störst potential för att åstadkomma ett sammanhängande cykelnät och därmed i högsta grad bidra till en säker och ökad cykling.
Utskottet ser därför förstås positivt på att det i den trafikslagsövergripande nationella planen för utvecklingen av transportsystemet 2010-2012 har avsatts ungefär 944 miljoner kronor för cykelåtgärder. Därtill ska läggas kommunal medfinansiering. På många platser i Sverige byggs nu cykelvägar, och enbart under 2010 byggdes 83 kilometer nya sträckor.
Kattegattleden som vi talade om i den förra debatten vi hade om cykel håller på att byggas färdigt, och det blir ungefär 34 mil cykelväg längs Kattegatt. Tack vare den nationella planens tydliga intention är cykelfrågorna högt uppe på agendan i kommuner och regioner. I åtgärdsplaneringen 2010-2021 återfinns nya cykelvägar längs statliga vägar och statsbidrag till kommunala cykelvägar, skyltningsåtgärder och cykelparkeringar.
Fru talman! Hela landet är satt i rörelse. Det cyklas alltmer, vilket mätningar i våra större tätorter visar. Det är egentligen bara där man mäter det säkert och också har mätningar bakåt i tiden att jämföra med. Men det finns självklart en större potential. Det leder naturligtvis till utmaningar i kommuner och i regioner för att minska olyckor och underlätta framkomligheten för att få ännu fler att cykla.
Cykeln som fordon är inne i en utvecklingsfas. De går snabbare, och el- och liggcyklar blir allt vanligare. Detta ställer större krav på infrastrukturen, eftersom medelhastigheten och medelreselängden ökar, vilket kan påverka resvanorna positivt, även detta enligt rapporten Ökad och säker cykling .
Rapporten konstaterar därför att det krävs ett nytt synsätt där cykeln i princip bör betraktas som ett eget trafikslag. Cyklingens roll i ett hela-resan-perspektiv behöver utvecklas, inte minst när det gäller kopplingen till kollektivtrafik.
Kommunala och regionala cykelstrategier tas nu fram över hela Sverige, och i de dokument jag har tagit del av betonas vikten av att knyta ihop det befintliga cykelnätet och koppla det till övriga transportsystem.
Tack vare den nya kollektivtrafiklagen kan en förbättrad samordning ske, eftersom regionerna eller länen senast den 1 oktober i år måste ha antagit sina trafikförsörjningsprogram där cykeln naturligtvis är en väldigt viktig del. Fru talman! I de här trafikförsörjningsprogrammen ska samhällsplanering och samordning finnas med, inte minst i form av de kommunala treårsplanerna.
I Sörmland, som jag känner till bäst, kommer dessutom cykel- och kollektivtrafik att integreras i digitala reseplanerare. Därför är regeringens kommande utredning av största vikt avseende reglering, infrastruktur, samverkan, samspel samt kunskapsuppbyggnad och kommunikation. Fru talman! Cykeltrafiken är inne i en utvecklingsfas och sysselsätter våra kommunala företrädare och planerare.
I Örebro byggs expressvägar för cyklister och mellan Lund och Malmö planeras en cykelmotorväg. En beräkning från Trafikverket visar att med denna motorväg för cyklister kommer antalet att öka med 364 per dag. Med flera cyklister och högre farter ökar också antalet olyckor. Sverige är mycket framgångsrikt avseende nollvisionen för bilismen, och nu är även fokus satt på cykelolyckor.
I en nyligen gjord rapport visar statistik från Folksam att hälften av skadorna i trafiken drabbar cyklister. Som vi har hört tidigare är det 19 cyklister som dess värre har omkommit under 2011. Nu kommer VTI att undersöka saken djupare. Enligt VTI finns det ett mörkertal i de offentliga siffrorna, eftersom de bygger på polisrapporterade olyckor.
VTI kommer genom intervjuer att söka svar på hur cyklister skadar sig och varför. Utifrån de svaren ska man förbättra cykelmiljön då man vet exakt vad man ska rikta in sig på. Som ett led i ökad säker cykeltrafik arbetar Trafikverket med en översyn av vägar med mitträcken som inskränker cyklandet.
Försöksverksamhet pågår i Skåne med ett centrerat dubbelriktat körfält för motorfordon i kombination med två cykelfält. Fru talman! Cykeln är på frammarsch, och alliansregeringen har skapat förutsättningar för den nya utvecklingsfas som vi befinner oss i. Därför vill jag ännu en gång yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.