Isabella Lövin (MP):
Hans Linde har frågat mig hur jag avser att säkerställa en långsiktig och hållbar finansiering till hbtq-personers mänskliga rättigheter inom ramen för Sveriges utvecklingssamarbete. Frågan om mänskliga rättigheter för hbtq-personer är av största vikt för regeringen, och Sverige arbetar konsekvent för att motarbeta diskriminering som har samband med sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck.
Det svenska stödet på området har ökat väsentligt de senaste åren, och jag vill understryka att frågan är fortsatt högt prioriterad. I slutet av 2013 redovisade Sida, som svar på ett uppdrag i regleringsbrevet, myndighetens arbete för hbtq-personers rättigheter. Studien utfördes av en extern aktör på uppdrag av Sida.
Rapporten visar på goda resultat och lyfter fram hur Sverige arbetar brett med en kombination av åtgärder, såsom politisk dialog, stöd till organisationer och skydd av individer. Sveriges långsiktiga och flexibla engagemang samt kärnstöd till viktiga nyckelaktörer framhävs. Det finns mer att göra.
Givet att frågan är känslig i många kontexter är rätt kompetens också avgörande för ett framgångsrikt arbete. För att säkerställa rätt kompetens i UD:s organisation planeras nu utbildningsinsatser.
Regeringens strategi för särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokratisering är ett av instrumenten som används för stöd till bland annat utsatta försvarare av mänskliga rättigheter i svåra kontexter inklusive hbtq-aktivister. Stöd ges också genom bilaterala liksom regionala och globala samarbetsstrategier. Utvecklingen på området går i vissa avseenden framåt, men i andra går den bakåt.
Antalet givare som ger pengar på området bedöms ha ökat de senaste åren. Det gör att vikten av samarbete mellan olika givare ökar för att säkerställa att vi gör rätt saker på rätt ställe. I ljuset av detta har Sverige ökat samarbetet med andra givare. Det är ett arbete som startade 2010, då Sida bjöd in till den första specifika givarkonferensen på området.
Där deltog representanter från civilsamhället, till exempel RFSL, liksom ett antal givare. Initiativet med en givarkonferens inom ramen för hbtq-frågor har sedan följts upp av bland annat Tyskland och USA. Närmast kommer Nederländerna och Uruguay att samarrangera nästa givarkonferens.
Som komplement till våra egna, direkta insatser på området ser regeringen detta som ett effektivt sätt att få med fler aktörer i arbetet och att höja kvaliteten i det som görs, liksom att undvika duplicering. Sveriges stöd på området är viktigt, och vi är i dag en av de största givarna på området.
Regeringen styr det internationella biståndet bland annat genom beslut om strategier för länder, regioner, tematiska områden och multilaterala organisationer. Hela den biståndspolitiska plattformen ska ses över framöver. Det är viktigt att säkerställa att svenskt bistånd även fortsättningsvis har en långsiktig finansiering av insatser för mänskliga rättigheter för hbtq-personer.
Det gäller såväl riktade insatser som de bredare insatserna inom mänskliga rättigheter, till exempel som en del av rättighetsperspektivet. Detta kommer att beaktas vid utformningen av den nya biståndspolitiska inriktningen, liksom av nya strategier och andra styrdokument, för att säkerställa den fortsatta ambition som regeringen har avseende respekten för mänskliga rättigheter för hbtq-personer.