Hans Backman (FP):
Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i betänkande KrU10, Politik för det civila samhället, folkbildning och trossamfund . Jag kommer att hålla mig till idrottsdelen i detta betänkande. Det är alltid lika trevligt att få stå här i kammaren och debattera idrott, denna för samhället så viktiga del.
Jag ska börja med att säga något om förslaget om en idrottspeng i debattartikeln från moderata företrädare i Stockholms kommun som har tagits upp här talarstolen. Daniele Fava, gruppledare i idrottsnämnden och representant för Folkpartiet, har i dag tagit avstånd från detta förslag eftersom det bland annat skulle slå mot tjejidrotten.
Det skulle ta resurser och sannolikt stoppa möjligheten att bygga nya idrottshallar som simhallar och ridhus för sådant som många tjejer ägnar sig åt. Det kan vara värt att ha med sig från denna debatt. Folkpartiet liberalernas idrottspolitik tar sin utgångspunkt i de tydliga idrottspolitiska målsättningarna.
Idrottspolitiken syftar till att skapa möjligheter för kvinnor såväl som män och unga såväl som gamla att efter de egna förutsättningarna motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa. Folkpartiet vill främja en fri och självständig idrottsrörelse som fostrar människor i demokratiska värderingar. Idrottsrörelsen bygger på delaktighet och genomsyras av demokratiska värden.
Därför måste alla delar av idrottsrörelsen ta sitt ansvar för att fostra våra ungdomar till ansvarstagande medborgare som förstår värdet av demokrati och mänskliga rättigheter. Vi vill också uppmärksamma det viktiga idrottsledarskapet. Jag vill nämna att Sisu Idrottsutbildarna är idrottens studie- och utbildningsorganisation.
Genom sin verksamhet ser Sisu till att stödja och stärka idrottsrörelsen genom att erbjuda möjligheter till vidareutveckling för de över 600 000 ledare som är verksamma i Sveriges största folkrörelse. Sisu får också ett statsbidrag från Utbildningsdepartementet och ett lokalt stöd från kommuner och landsting.
Vi i Folkpartiet fäster stor vikt vid att de kommunala företrädarna för en aktiv dialog och stöder Sisus viktiga verksamhet för att kunna ge bra förutsättningar för alla våra ideellt arbetande idrottsledare ute i landet. Det är demokratiskt fostrande och utvecklande att få vara med och forma en förenings verksamhet.
Det offentliga ska inte detaljstyra idrottsrörelsen utan främja föreningsmedlemmarnas möjlighet att utveckla och driva den egna föreningen. Det innebär självfallet inte att politiker kan undvika att ta ansvar för hur medborgarnas skattemedel används. Vi som politiker måste ställa upp tydliga mål. Det kan gälla satsningar på jämställdhet, integration av nya svenskar eller stärkta möjligheter för funktionshindrade att delta på likvärdiga villkor.
Politiker bör ställa upp övergripande mål som talar om vad som ska uppnås för medborgarnas bidrag till idrottsrörelsen men överlåta till idrottsrörelsen att besluta hur dessa mål ska uppnås. Denna vision för idrottspolitiken förutsätter nära och förtroliga kontakter mellan idrottsrörelsen och de politiska institutionerna på alla nivåer. Idrottsrörelsen är den största folkrörelsen i Sverige med över tre miljoner medlemmar.
Tillsammans kan vi skapa goda förutsättningar för tävlingsidrott och motion, främja en god folkhälsa och ett vitalt civilt samhälle som fostrar unga såväl som gamla i demokratiska värderingar och ger bra förutsättningar för integration. Idrotten är en pusselbit för sammanhållningen i samhället. Herr talman!
Jag vill också nämna att statens stöd till idrotten har mer än tredubblats sedan millennieskiftet, och särskilda satsningar som Idrottslyftet har tillkommit. För 2013 uppgår det statliga stödet till drygt 1,7 miljarder kronor. Det statliga lokala aktivitetsstödet, LOK-stödet, är också viktigt. Det stöder verksamhet för barn och ungdomar mellan 7 och 20 år och är ett stimulansbidrag som är baserat just på aktivitet.
Jag tycker att det är ett bra stöd till idrotten. Vi har också den särskilda satsningen på Idrottslyftet som har haft som främsta syfte att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar samt utveckla verksamheten så att de väljer att idrotta högre upp i åldrarna. Verksamheten har också utgått från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv.
För att ge alla barn och ungdomar chansen att prova på idrott har Riksidrottsförbundet för avsikt att föreslå att en verksamhetsinriktning som innehåller fokusområdet att säkerställa förutsättningarna för barn- och ungdomsidrott ska antas på Riksidrottsmötet, RF-stämman, som hålls nu i helgen i Luleå.
I det här arbetet ingår ett internt förändringsarbete där respektive idrott måste se över sina system och strukturer för att hålla nere kostnaderna för deltagande. Det är viktigt att låta barn få prova på olika idrotter, och alla barn ska ges möjlighet att delta i fysiska aktiviteter.
Därför är det positivt att RF, för att säkerställa förutsättningarna för barn- och ungdomsidrotten, har som mål att se till att idrottsföreningar ser över sina system och strukturer för att hålla kostnaderna för deltagande nere. Det är också viktigt att poängtera att i dag kan föreningar få statligt stöd via Idrottslyftet för att bedriva verksamhet som syftar dels till socialt ansvar, dels till att rekrytera barn och behålla dem i föreningarna. Herr talman!
En enskild person har rätt att få ut ett utdrag ur belastningsregister som rör den enskilde själv. Den enskilde kan begära att få ut ett begränsat utdrag ur belastningsregister som ska användas vid ett anställningsförfarande för vissa typer av tjänster som till exempel tjänster vid förskolor eller skolor eller i skolbarnsomsorg. Det anges då högst upp på utdraget ur belastningsregistret vad tjänsten avser.
Detta är viktigt. Frågan bereds nu inom Justitiedepartementet, och enligt departementet är en lagrådsremiss på gång. Vi som är aktiva som ledare har en stor och viktig uppgift att se till att barnen inte riskerar att utsättas för någon form av övergrepp under sitt idrottande. Det är extremt viktigt. Herr talman!
Jag vill avsluta med att fästa uppmärksamheten på att en av sommarens stora idrottsliga folkfester, damernas fotbolls-EM, kommer att avgöras i Sverige den 10-28 juli 2013. Halmstad, Kalmar, Göteborg, Linköping, Norrköping, Solna och Växjö blir värdorter. Finalen ska gå på den nya nationalarenan Friends Arena med plats för 50 000 åskådare.
Det är förstås av stor betydelse för flick- och damfotbollen i Sverige att vi får arrangera EM 2013. Ca 30 procent, över 86 000, av våra många fotbollsspelare är i dag tjejer. De får såklart ett lyft av det här, och ännu fler kommer att få inspiration att börja spela fotboll, precis som ännu fler har fått inspiration att börja spela ishockey efter den härliga segern i ishockey-VM här i veckan.