Per Söderlund (SD):
Även jag vill börja med att gratulera på födelsedagen. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1 även om jag naturligtvis står bakom samtliga reservationer från Sverigedemokraterna. Fru talman! För Sverigedemokraterna är den kommunala självstyrelsen en central och viktig princip som tyvärr har urholkats mer och mer, delvis genom Sveriges medlemskap i Europeiska unionen men också genom tvingande lagstiftning som varken kommunernas eller landstingens politiker kan påverka.
Ett exempel på att den kommunala självstyrelsen har urholkats är Lissabonfördraget. Genom det är Sveriges kommuner och landsting tvungna att upplåta rösträtt och rätt att ställa upp i val åt personer som saknar och aldrig haft något svenskt medborgarskap. Det är vår uppfattning att rösträtten, liksom rätten att ställa upp i val, ska vara förbehållen personer med svenskt medborgarskap. Den så kallade anvisningslagen är ytterligare ett exempel på att den kommunala självstyrelsen har urholkats.
Genom det påtvingade mottagandet har staten bundit kommunerna vid långsiktiga ekonomiska och sociala åtaganden som riskerar att medföra stora kostnader som är mycket svåra för kommunerna själva att styra över. Det bör enligt vår mening stå varje kommun fritt att avgöra hur stort mottagande av ensamkommande kommunen klarar av att hantera. Fru talman!
För att få en bred politik som tilltalar en majoritet av befolkningen är det viktigt att det finns samsyn i hur landets kommuner och landsting styrs. För att driva igenom ett kommunalt extraval krävs i dag stöd från minst två tredjedelar av fullmäktige. En minoritet bestående av lite mer än en tredjedel av fullmäktige kan alltså hålla sig kvar vid styret samtidigt som en majoritet av fullmäktiges ledamöter föredrar ett annat styre.
Det skulle förvåna mig mycket om det är den allmänna uppfattningen att detta är en lämplig ordning. Det är en rimlig utgångspunkt att det är den styrande politiska ledningen som själv måste ansvara för att samtala och förhandla med de övriga partierna så att den i vart fall tolereras av en majoritet i fullmäktige. Därför bör lagen ändras så att det räcker att minst hälften av de närvarande röstberättigade röstar för ett extraval. Fru talman!
Nu för tiden ska även partistödet redovisas årligen i kommunerna och landstingen. Redovisningen av partistöd omfattas dock inte av några tydliga krav på vad redovisningen ska innehålla. Det har inneburit att redovisningen ibland skilt sig ganska mycket mellan både partier och olika fullmäktige. Inte ens i landsting och kommuner där man har beslutat om hur redovisningen ska presenteras finns något egentligt lagkrav att följa dessa beslut.
Partierna kan därför strunta i vad fullmäktige har beslutat och redovisa användningen på ett sätt som de själva finner lämpligt. Vissa partier har lämnat in sin resultaträkning som redovisning medan andra har lämnat in en skriftlig, sifferlös redovisning. Båda alternativen är i dag tillräckliga enligt kommunallagen, men det blir mycket svårt för landets väljare att jämföra hur partierna har använt sitt partistöd med den ordning som nu gäller.
En mer enhetlig redovisning kan uppnås genom att man inför riktlinjer för hur redovisningen ska göras. Man bör åtminstone ha någon form av minimikrav för vad som ska anges i redovisningen. Det skulle göra det lättare för väljarna att jämföra partiernas användning av partistödet. Det är också det som är meningen med redovisningen.