Emma Hult (MP):
Begreppet hållbar framtid kan tolkas och användas på många olika sätt. Många förknippar det med miljömässiga aspekter på hållbarhet. Vi ska ha ett jordklot och ett ekosystem som kan överleva för kommande generationer. I praktiken blir hållbar framtid oftast ett begrepp av ekonomisk karaktär, det vill säga att det handlar om att spara pengar och att skapa system som ger god ekonomisk avkastning inför framtiden. Miljöpartiet menar att båda dessa aspekter är viktiga.
Men vi vill lyfta in en tredje, nämligen den sociala aspekten. Vi måste bygga ett samhälle där människor trivs med vardagen, där människor är delaktiga och där segregation naturligt och aktivt bryts samtidigt som människor är fria att bosätta sig där de vill i stället för där dit de hänvisas. Med gårdagens och dagens bostadsbrist behöver politiska krafttag tas för att skapa en hållbar framtid och en hållbar bostadsmarknad.
Vi anser att en hållbar bostadspolitik måste byggas på ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet. Dessa aspekter måste vägas mot varandra samtidigt som de måste samverka. Det är en utmaning att utforma den byggda miljön så att den uppfyller alla dessa tre krav, men det är nödvändigt om vi ska kunna skapa en hållbar framtid. Vi måste ta hänsyn till människor, djur och natur.
Vi måste fatta beslut som skapar förutsättningar för kommande generationer att få uppleva ett hållbart samhälle. Miljöpartiet anser att en hållbar planering för samhällsbyggandet och ett bra boende är nödvändigt. Vi behöver använda smart arkitektur för att lösa dagens och morgondagens utmaningar. Fru talman! Alla har rätt till en bostad. Alla har rätt till tak över huvudet.
I Sverige är tillgången på bostäder ojämnt fördelad mellan människor och över landet. Vissa kommuner har brist medan andra har överskott. Men bostadsfrågan handlar inte bara om brist på bostäder på ett givet ställe. Den handlar minst lika mycket om att det inte finns bostäder som passar för de ändamål som behövs. Det kan gälla socioekonomisk situation eller eventuella funktionsnedsättningar.
Unga såväl som gamla drabbas av bostadsbristen - de som vill flytta hemifrån, de som kommit in på sin drömutbildning, de som vill bilda familj, de som vill skilja sig, de som vill flytta och de som inte har någonstans att bo. Vi behöver se till att det byggs bostäder som efterfrågas av unga, studenter, äldre, stora familjer och låginkomsttagare. Vi behöver bygga bostäder efter behov. Bostadspolitik är samhällsbyggnad.
Genom att bygga med resurseffektiv teknik kan vi skapa moderna och attraktiva bostadsområden. Vi måste utnyttja marken bättre genom att bygga på både bredden och höjden och på ytor som i dag inte används optimalt. Olika boendeformer bör blandas och finnas tillgängliga i alla områden. Det befintliga beståndet av bostäder kan utnyttjas på ett mer effektivt sätt genom att vi underlättar flyttkedjor och skapar en tryggare andrahandsmarknad.
Det är inte nog med det orättvisa i att de som bor i hyresrätt straffbeskattas jämfört med dem som har den ekonomiska styrkan att köpa sitt boende. Då det är billigare att bo kvar i villan än att flytta till en lägenhet finns inte heller incitamentet för dem som vill att lämna sitt hus och få fart på flyttkedjorna. Samtidigt som efterfrågan på hus är stor är tillgången som vanligt för liten.
Samtidigt som vi vill förtäta och bygga ett blandat bostadsbestånd breder villamattor ut sig på vår värdefulla jordbruksmark. Vi behöver stimulera flyttkedjor så att fler kan bo där de vill. Den orättvisa beskattningen av olika upplåtelseformer måste ses över. De som bor i en hyresrätt straffbeskattas medan de som bor i villa får göra avdrag för att bo kvar. Vi behöver fler bostäder på marknaden.
Det får vi genom om- och nyproduktion men också genom större rörlighet på marknaden. Fru talman! Det sker nytänkande på många håll i byggsektorn. Cykelgarage, gröna tak, nya material, förtätningar och nya kollektivtrafiklösningar är bara några exempel.
Teknik som anpassas för ekologiskt byggande och utformning som underlättar för människor att mötas och stärka det sociala nätverket i vardagen är utan tvivel lönsamma lösningar på sikt. Städerna växer. Fler och fler vill flytta till staden, och staden måste också få fortsätta att växa och utvecklas med fortsatt förtätning på väl valda platser. Staden måste också planeras så att förutsättningarna för en miljövänlig livsstil är goda.
Det ska vara lätt att göra rätt. Cykel- och kollektivtrafik måste ges bättre tillgänglighet än bilen i staden. Bilvägar och parkeringsplatser tar i dag upp mycket värdefull markyta i staden - yta som i stället skulle kunna användas till att utveckla den gröna staden. Genom regeringens satsningar på stadsmiljöavtal kommer nya kollektivtrafiklösningar att möjliggöra nya bostadsområden. C-lägen blir B-lägen, och utbyggd kollektivtrafik kommer att öka områdens attraktivitet.
Handlingskraft krävs för att skapa ett hållbart samhälle. En viktig förutsättning för att vi i Sverige liksom i övriga världen ska kunna ha en god levnadsstandard samtidigt som vi lever på ett långsiktigt hållbart sätt är att vi utvecklar nya tekniker som på ett effektivt sätt sparar på naturens resurser och ersätter fossila bränslen med förnybara. I dag finns en mängd tekniska lösningar som är hållbara, men de används fortfarande i alldeles för liten omfattning.
Vi behöver möjliggöra att fler aktörer blir en del av marknaden och uppmuntra energieffektivt och resurssmart byggande. Bebyggelse och boende svarar för ungefär 40 procent av Sveriges totala energianvändning. Direktverkande el och fossila bränslen värmer än i dag alltför många av våra bostäder. Att minska energianvändningen genom bättre isolering och att använda en allt större andel förnybar energi är ett viktigt steg mot ett långsiktigt hållbart samhälle. Fru talman!
De hus vi bygger i dag ska stå lång tid framöver. Därför måste vi också se till att de byggs på ett hållbart sätt. När vi tänker på en byggnads totala klimatpåverkan måste vi också se hela livscykeln. I dag visar forskningen att vi blir bättre och bättre under brukandefasen medan det är under tillverkningsfasen som en större andel energi går åt. Därför måste vi se till att också byggnationsfasen blir ännu bättre. Därmed är dock inte sagt att brukandefasens energiåtgång är fulländad.
Där kan vi också bli mycket bättre. Nyproduktion, med plusenergihus som standardlösning, och det befintliga beståndet behöver renoveras till bättre byggnader ur energi- och klimatsynpunkt. Vi behöver använda hustaken för att producera el. Vi behöver tillgodose stadens behov av biologisk mångfald och värna de befintliga biotoperna. Vi behöver se till att produktion, brukande och rivningsfas står för en liten del av den totala klimatpåverkan.
På så sätt kan vi bygga ett hållbart samhälle - ett samhälle som ska fungera också i framtiden. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner.