KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Åkesson (C):
Som företrädare för Centerpartiet är jag mycket nöjd med det klimatmål som Sveriges riksdag har ställt sig bakom, att 70 procents reduktion av växthusgaser från transport ska uppnås till 2030. Dit är det bara tolv år. Sjöfarten diskuterades nyss. Det är ett av de transportslag som ska ställas om. Ett exempel på ett transportföretag med sjöfartsnäring som ställer om är HH-Ferries som trafikerar sträckan Helsingborg-Helsingör.
De har satt in eldrift, och för att vara konsekventa erbjuder de dessutom elbilsladdning på sina färjor. Samtidigt möter företaget en mycket kraftig taxehöjning från Sjöfartsverket. Statsrådet Eneroths myndighet höjer alltså priset för den som försöker anstränga sig för att göra rätt. Vad gör statsrådet Eneroth åt saken? Omfattas inte samarbetsregeringen av 2030-målet att ställa om?
Anders Åkesson (C):
Vi har en politisk överenskommelse i riksdagen som regeringen säger sig följa, det vill säga att man ställer om till en mer klimatsmart transportsektor. Men det blir märkligt om statsrådets egna myndigheter samtidigt agerar med en signalpolitik som av aktörerna, de som ska ställa om i verkligheten, uppfattas som att de straffas när de ställer om och anstränger sig. Visst är det märkligt, statsrådet?
Anders Åkesson (C):
Tack för anförandet, Anna-Caren Sätherberg! Det var lite av ett testamente över det, tycker jag, med allt förträffligt som har hänt. Först Anna Johansson, sedan avlöst av Tomas Eneroth, beredde och tog fram en infrastrukturproposition som vi fattade beslut om här i riksdagen. Det blev direktiv från regeringen.
Propositionen remissbehandlades och beslutades av regeringen Löfven-Löwin i juni i år. Liksom motsvarande beslut två gånger tidigare fattade av alliansregeringen ökade omslutningen med drygt 100 miljarder, så det var inget exklusivt för den här planen, vill jag säga, fru talman.
Dock är en effekt som påpekats av självaste Trafikverket av det nationella beslut som fastställdes av regeringen i juni i år - Trafikverket är ju expertmyndigheten - att det kommer att bli utomordentligt svårt att vidmakthålla standarden på vägar av klass 5 och 6.
Vägar av klass 5 och 6 är den mest finmaskiga och lågtrafikerade delen av det statliga vägnätet. Sådana finns det väldigt många av i Sätherbergs valkrets Jämtland, kan jag tala om för fru talmannen.
Då blir min fråga till Anna-Caren Sätherberg: På vilket sätt mötte övergångsregeringen de krav som framställts av vägupproret med flera liknande rörelser, apropå gula västar? På vilket sätt möttes de mycket berättigade kraven från Jämtland och andra delar av landet på en bättre vägstandard för att upprätthålla vardagen i ledamotens hemlän?
Anders Åkesson (C):
Men, Anna-Caren Sätherberg, jag känner till potthålen både i Jämtland och i Småland. I Jämtland sticker ju till och med stubbar upp ur vägen. Ni gick till val på 500 miljoner kronor extra.
För någon minut sedan, Anna-Caren Sätherberg, berömde ni er för den enorma satsningen omslutande 7 000 miljoner kronor i den senaste nationella planen.
När ni hade den reala möjligheten, inte i en budget, att fatta ett beslut kring en nationell transportplan blev det inte mer utan mindre pengar till det finmaskiga vägnätet med stora problem, uppmärksammade av Trafikverket. Varför gjorde ni ingenting när ni satt på 7 000 miljoner kronor medan ni nu lovar att göra någonting med låtsaspengar, 500 miljoner kronor? Svara på frågan!
Anders Åkesson (C):
Jag vill tacka Emma Berginger för anförandet. Jag delar det stora engagemang för klimat och miljö som Miljöpartiet och Emma Berginger ger uttryck för. Centerpartiet delar det av all vår kraft. Jag noterar dock att vi i den praktiska politiken ibland söker olika vägar för uppnå gemensamma mål. Men det är väl därför vi är olika partier i Sveriges riksdag. Fru talman!
När det gäller en sak är jag dock lite petig. Det gäller budgetprocessen. Jag kan givetvis ha hört fel, men jag tyckte nog att Emma Berginger sa i sitt anförande att den budgetram som vi nu har att ta ställning till kom till med Centerpartiets och Liberalernas passiva stöd. Jag kan ha hört fel, och då ska Emma Berginger givetvis rätta mig.
Det var på det här sättet, vilket jag också sa i mitt anförande, att riksdagen i det första steget av budgetprocessen ställde sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomster än Centerpartiet hade föreslagit. Därför följer vi praxis och avstår från att delta i beslut om anslagens fördelning, vilket vi också gjorde i rambeslutet. Vi röstade gult. Vi röstade på vårt eget förslag. Sedan röstade vi gult.
Det är praxis. Fru talman! Om jag inte hörde fel vill jag be att få en förklaring till hur Miljöpartiet får det till att vara ett passivt stöd.
Anders Åkesson (C):
Då hörde jag fel, vilket jag är glad över, men inte fullt så fel som jag kanske skulle förmås att tro.
Även att påstå att det var ett passivt överseende är nog att gå lite långt i sin värdering av hur partier agerar i riksdagen, när partier följer inrutad praxis sedan början av 90-talet, det vill säga röstar på sin egen budget och om den faller röstar man gult. Man avstår.
Att få det till passivt överseende samtidigt som man tidigare har kunnat avnjuta ett anförande av mig i vilket jag påpekade vilka satsningar Centerpartiet egentligen avser att göra är att gå lite långt. Men då har vi kanske mötts på mitten.
Anders Åkesson (C):
Tack för anförandet, Jens Holm! I ditt anförande ställde du utvecklande frågor kring det januariavtal, och i synnerhet punkt 32 som är kopplad till flyget och flygets klimatpåverkan, som Centerpartiet har varit med och slutit. Låt oss konstatera, fru talman, att flyget ger tillgänglighet och möjlighet för människor över hela landets yta att vara med i välfärdsbygget. Det tycker jag och Centerpartiet är en grundförutsättning för varför vi över huvud taget ser på flyget.
För att svara på Jens Holms fråga om vad januariavtalet innebär ska jag upprepa just det. Det ska minska flygets klimatpåverkan men inte minska flygandet per definition. Det ska innebära en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor så att jag och andra som köper flygresor kan välja rätt utifrån ett klimatperspektiv.
Det innebär att Sverige ska ta en ledande roll internationellt för att omförhandla de avtal och konventioner som i dag gör att flyget liksom sjöfarten är skattebefriade därför att de är internationella och globala transportslag.
Avtalet innebär att det ska införas en obligatorisk stegrande inblandning av förnybart bränsle, och miljöstyrande start- och landningsavgifter ska börja tillämpas. Det innebär att flygbränsleskatten ska ta över flygskatten, eller biljettskatten, och det innebär också bra och ökade satsningar på inhemsk produktion av förnybart icke-fossilt bränsle.
Jag måste säga, fru talman, att det är ett riktigt bra steg framåt som Centerpartiet och Liberalerna har tagit tillsammans med regeringen i syfte att komma åt det som är bekymret. Vad är Jens Holm egentligen emot? Är det flyget som företeelse, eller vill Jens Holm verkligen minska dess utsläpp?
Anders Åkesson (C):
Jag konstaterar att Centerpartiet har gjort att många, för att inte säga alla, av de punkter som Jens Holm och Vänsterpartiet lyfter fram som viktiga numera finns i ett samarbetsdokument mellan Centerpartiet, Liberalerna och regeringen. De finns inskrivna och ska genomföras. Det blir verkstad. Fru talman!
Vi kan ägna hela vårt liv åt att stå i riksdagens kammare och säga vad vi vill, men om vi aldrig genomför det räddar vi inte klimatet. Jag har noterat att Jens Holm gillar januariavtalets punkt 32. Det gläder mig, för då kan Jens Holm ge uttryck för det i det fortsatta utskottsarbetet.
Utöver januariavtalet, fru talman, har Centerpartiet precis samma förväntningar på flyget som på andra transportslag att teknikutveckling, affärsincitament och beteende därutöver mycket starkt kommer att bidra till en omställning i rätt riktning. Fru talman! Avslutningsvis vill jag lyfta fram att det i avtalet står att flygskatten ska växlas mot en flygbränsleskatt.
Bara det, fru talman och Jens Holm, kommer att bli ett mycket starkt incitament att producera flygplanstyper och flygtjänster som är mycket bränslesnåla. I dag är flygskatten en rak skatt på flygets passagerarstol, oavsett om flygplanet i sig drivs med flygfotogen eller björkved från Småland. Det utgör inget incitament för omställning.
Anders Åkesson (C):
Tack, Lorentz Tovatt, för anförandet! Lorentz Tovatt har helt rätt i att inrikesflyget viker. Vad beror det på? Det är möjligt att flygskatten kan ha påverkat med höjda priser.
Men framför allt, fru talman, beror det på att vi hade en mycket omfattande strejk i det svenska inrikesflyget helt nyligen, att vi har ett konjunkturskifte på gång i vårt land och att flyglinjer har lagts ned på svaga destinationer eftersom flygskatten gjort priset per flygstol så högt.
Bekymret med detta, fru talman, är att de människor som bor på de destinationerna, ofta långt från den verklighet som Lorentz Tovatt lever i här i Stockholm, inte har några alternativ när det gäller att utföra ett dagsverke i Stockholm eller att ta sig ut i världen. Vi har minskat människors tillgänglighet med ett synnerligen ineffektivt skattemedel - alltså flygskatten - om det var klimatet vi ville åt. Januariavtalet innehåller en rad väldigt bra punkter.
Punkt 32 är klockren och väldigt mycket efter Centerpartiets påverkan. Där står svart på vitt ett mycket tydligt besked, fru talman: Flygets klimatpåverkan ska minska. Det står dock inte, fru talman, att flyget ska minska. Det är möjligt att flyget minskar som en effekt av detta, men det är inget självändamål att transportmedlet flyg ska minska.
Det är dess klimatpåverkan som ska minska, alltså en helt annan ingång i frågan än den som Lorentz Tovatt framför från riksdagens talarstol. Jag vill därför fråga Lorentz Tovatt, Miljöpartiets företrädare i denna debatt: Är Miljöpartiet emot flyget som transportslag oavsett dess klimatpåverkan? Är ni emot flyget som transportslag även om dess klimatpåverkan är noll?
Jag får det intrycket.
Anders Åkesson (C):
Det räcker för mig att återföra klimatdebatten till Sverige, Lorentz Tovatt. Jag kommer från sydöstra Sverige där klimatpåverkan är påtaglig med vattenbrist, missväxt, skogsdöd med mera som följd. Välkommen ned och studera effekterna vid tillfälle!
Studera också de effekter som minskade flygmöjligheter får i den sydöstra delen och andra delar av landet, till exempel den minskade tillgänglighet som det innebär för människor som bor och lever sitt liv där. Livet, fru talman, är inte en del utan en helhet. Transport är från dörr till dörr, ibland inkluderande flyg, ibland järnväg.
Jag upprepar den fråga till Lorentz Tovatt som han så nogsamt undvek med sin utflykt ned till Moçambique, vilket är nog så allvarligt. Min fråga som jag vill ha svar på lyder: Är Lorentz Tovatt och Miljöpartiet emot flyg som transportslag oavsett dess klimatpåverkan?
I så fall, fru talman, hjälper ju ingenting i form av nya bränslen, nya sätt att flyga, teknikutveckling och en kombination av transportmedel. Då kommer ju aldrig flyget att kunna leverera. Jag tycker att Tovatt ska svara på den frågan. Avslutningsvis sölar Arlandarådet, där Miljöpartiet faktiskt ingår, alldeles förskräckligt med att komma med ett slutresultat.
Det innebär konkret att det bränsle som man sparar in på gröna flygningar mellan till exempel Kalmar och Arlanda slösas bort medan man ligger och snurrar runt i luften eller på backen på Arlanda, eftersom man inte klarar kapaciteten vid peak.
Anders Åkesson (C):
Först vill jag tacka Jens Holm för omdömet om mitt anförande och att jag särskilt lyfte upp jämställdheten. Det tycker jag är viktigt att vi som brukar kalla oss feminister gör även när det handlar om transportpolitik, för det är faktiskt det som det handlar om. Avseende signalsystemet ERTMS är det helt korrekt uppfattat att Centerpartiet och Liberalerna uttryckte sig i en gemensam motion, som är utomordentligt kritisk mot bakgrund av de fakta vi har fått fram genom Riksrevisionens rapport.
Jag minns, fru talman, att det förrförra trafikutskottet i samlad tropp besökte en av leverantörerna av signalsystemet, nästan i förhistorisk tid, och hur denne leverantör utlovade enorma kapacitetsvinster bara vi bytte signalsystem. Vi frågade om och fick bekräftat att här fanns enorma kapacitetsvinster till en förhållandevis låg summa.
Jag vill nog tro, fru talman och Jens Holm, att det är på den ambitionen man har startat det här projektet. Men Riksrevisionens nästan häpnadsväckande kritiska rapport ger vid handen att det här inte levererar kapacitet och dessutom är dyrare än vad vi har trott, vilket känns vanskligt. Av det skälet skrev vi motionen.
Under tiden som vi skrev motionen och under tiden som vi hanterade detta i riksdagens trafikutskott slöt Centerpartiet tillsammans med Liberalerna ett januariavtal med regeringen. Inom ramen för detta avtal känner jag full förvissning om att vi kommer att reda ut även den här frågan. Det är anledningen, fru talman och Jens Holm, till att Centerpartiet har valt att lägga sin motion i ett särskilt yttrande.
Anders Åkesson (C):
Både jag och Jens Holm, som företräder Vänsterpartiet, har över tid haft samarbete med regeringen. Jag skaffar mig just nu den erfarenheten, fru talman. Det är helt riktigt att 73-punktsprogrammet, eller januariavtalet, är omfattande. På några punkter berörs också funktionalitet, ordning och reda och förmåga till leverans och tilltro i det svenska järnvägssystemet och att det ska bli utomordentligt mycket bättre.
Jag känner inom ramen för de orden, utan att i detalj ange ERTMS som en av väldigt många delar, full förvissning om att vi kommer att nå överenskommelse i hur vi ska hantera denna utmaning - för det är en utmaning, fru talman. När det gäller hanteringen av ERTMS har vi ett gemensamt politiskt ansvar.
Vi var på den tiden ett unisont utskott som sjöng systemets väl, eftersom vi hörde hur förhållandevis billigt det var och vilken kapacitet vi skulle vinna. Alla gick på denna bokstavskombination. Alla har en del av ansvaret. Under tiden har Trafikverket och vi försuttit massor av tid när det gäller att sköta det ATC-system vi har i dag. Man hävdar att det inte går att köpa reservdelar och så vidare.
Det har försatt oss i en rätt knepig situation. Vi har underlåtit att underhålla det vi har, därför att vi ska ersätta det med något som vi trodde väldigt mycket på men som visar sig inte leverera. Det är den situationen, fru talman, som vi nu har att hantera. Men ja, jag känner full förvissning om att vi kommer att hantera även ERTMS-problematiken.
Centerpartiets och Liberalernas ingångsvärden i den diskussionen, vilket jag utgår från att Liberalernas företrädare själv kommer att redogöra för, är just den motion vi skrev med anledning av Riksrevisionens rapport och regeringens svar på densamma i riksdagens trafikutskott runt årsskiftet.
Anders Åkesson (C):
Jag begärde replik i syfte att egentligen upprepa, men möjligen förtydliga, orsaken till att Centerpartiet har ett särskilt yttrande i stället för att reservera sig till förmån för den utomordentligt kritiska motion som Centerpartiet tillsammans med Liberalerna har väckt i riksdagens trafikutskott gentemot den skrivelse som Riksrevisionen och regeringen lämnade.
Den handlar om ett nytt signalsystem. Vi gör det, fru talman och Magnus Jacobsson, för att inom ramen för ett januariavtal med 73 punkter, som på några punkter också handlar om transportinfrastruktur, lyfta upp att det svenska järnvägssystemet måste fungera bättre och leverera bättre än det gör i dag. Det handlar om hur det ska underhållas och vad det ska satsas på.
Jag gör det givetvis utifrån att jag bedömer förutsättningarna att nå framgång avseende ERTMS-frågan och andra frågor som större genom att fullfölja januariavtalet än att reservera mig i kammaren.
Jag tror, fru talman, att tågoperatörer och järnvägsfolk hellre vill se action än ett tillkännagivande. Misslyckas jag och Centerpartiet med detta får vi ta det sedan. Men min absoluta ambition är att fullfölja exakt den linje som Centerpartiet och Liberalerna ger uttryck för i sin motion inom ramen för januariavtalet.
För övrigt var det en väldigt bra avslutning på Jacobssons anförande om betydelsen av att vi blir fler i det här landet, för det är faktiskt bristen på människor som gör att vi inte klarar att leverera det vi ska.
Anders Åkesson (C):
Tack, Jacobsson! Jag är glad över att jag som centerpartist har lyckats med den positionsförändring som Kristdemokraterna uppenbart har gjort avseende ERTMS. Då har jag alltid gjort något avtryck, och det är jag glad för.
Det var bra att Jacobsson gav uttryck för sin förvåning över vårt särskilda yttrande, för det gav mig tillfälle att ännu en gång förklara hur vi inom ramen för januariavtalets 73 punkter avser att driva exakt samma hållning avseende ERTMS och väldigt mycket annat som jag tror är bra för tilltron till och funktionen i det svenska järnvägssystemet.
Det finns också punkter, fru talman, där Centerpartiet inte gjort upp med regeringen inom ramen för januariavtalet. Där kommer Centerpartiet att fortsätta reservera sig, driva på och vara oppositionella. Den möjligheten har vi att göra tillsammans, Jacobsson, om jag på någon ytterligare punkt lyckas övertyga Kristdemokraterna om Centerpartiets förträfflighet. Men vem vet?
Anders Åkesson (C):
Om en kort stund kommer vi här i riksdagen att fatta beslut, på förslag av riksdagens miljö- och jordbruksutskott, om ett tillkännagivande till regeringen om att införa en förvaltande jakt på säl i hela landet. Vi gör det med stöd i modern forskning och relevanta myndigheters yttranden.
Vi gör det bland annat därför att en del av det svenska näringslivet vid den svenska landsbygdens kuster är direkt hotad av i dag för stora populationer av säl. Det är det svenska yrkesfisket som är hotat. Jag ställer min fråga till landsbygdsminister Jennie Nilsson: På vilket sätt avser statsrådet att omsätta detta tillkännagivande i verkställighet så snabbt som möjligt?
Anders Åkesson (C):
Jag vill tacka Jennie Nilsson för svaret. Kan jag tolka statsrådets svar som att hon, utifrån den beredning som pågår och det tillkännagivande som strax kommer att ges, är öppen för att införa förvaltande jakt på säl i Sveriges kust- och sjövatten, i syfte att få till en balanserad stam och för att vidmakthålla en del av näringslivet på svensk landsbygd, kustfisket?
Anders Åkesson (C):
I syfte att uppnå målet om färre döda och allvarligt skadade i trafiken genomför Trafikverket nu en hastighetssänkning på en rad landsbygdsvägar runt om i hela landet. Följden blir att tillgängligheten, ett annat av trafikpolitikens funktionsmål, blir lidande.
Det handlar om tillgänglighet i form av räckvidd och storlek, inom vilken geografi jag som medborgare kan vara verksam i mitt arbetsliv och min utbildning. Det handlar också om de människor jag träffar. Förståelsen för hastighetssänkningen som genomförs riskerar att svikta då inga andra åtgärder än att skylta om vidtas.
Min fråga till statsrådet blir: Vore det inte mer verksamt att tillämpa en dynamisk hastighetsreglering utifrån väglag, trafikintensitet, dagsljus och så vidare? Då skulle tillgängligheten sannolikt påverkas mindre och förståelsen för åtgärden vara väsentligt större.
Anders Åkesson (C):
Tack, statsrådet Eneroth, för ett positivt svar! Det var dock inte svar på min fråga. Jag har själv motionerat i den här kammaren om möjlighet till samfinansiering med regionala och statliga medel för att uppnå fler mitträcken i syfte att upprätthålla tillgängligheten. Jag är mycket nöjd med hur regeringen hanterade det initiativet.
Min fråga var dock: Borde inte dynamisk hastighetsreglering vara ett bättre verktyg än statiska skyltar, som är en mycket billig men - är jag rädd - ineffektiv åtgärd eftersom människor inte förstår den?
Anders Åkesson (C):
Det finns skäl att påminna om att detta är en budgetdebatt. Det finns skäl, fru talman, att påminna Vänsterpartiets företrädare Jens Holm om att de 3 plus 2 miljarder till kollektivtrafiken, som ni just diskuterade, inte har funnits i någon budget för innevarande år.
De fanns tillgängliga tack vare att det här landet sedan 90-talets början och mitt har fört en sund och klok finanspolitik som har gjort att det här landet, till skillnad från andra länder, hade resurser att sätta in när pandemin slog till.
Glöm inte, Jens Holm, när ni börjar strössla miljarder åt olika håll, att om man inte har resurserna kan man inte möta kriserna! Jag har två konkreta frågor med anledning av Jens Holms anförande. Har Sverige, enligt Jens Holms sätt att se det, högre eller lägre banavgifter än EU-genomsnittet?
Har Sverige jämfört med EU-genomsnittet en mer marknadsorienterad järnvägsinfrastruktur eller inte? Alltså: Högre eller lägre banavgifter än EU-snittet och mer eller mindre marknad i Sverige på järnvägssidan än EU-snittet? Jag har ytterligare en konkret fråga. Jens Holm har en kraftig satsning på järnvägsterminaler, växelbyte och så vidare.
Jens Holm sa i sitt anförande att satsningen var på 200 miljoner kronor. Hörde jag rätt?
Anders Åkesson (C):
Tack för den specifika frågan! Jag och Centerpartiet driver på väldigt hårt för den finmaskiga delen av den svenska transportinfrastrukturen, både väg och järnväg. Men jag tycker att Jens Holms intresse för Tjustbanan och Stångedalsbanan borde rendera en studie i hur mycket man får för 200 miljoner kronor. Transportinfrastruktur är dyrt, i synnerhet på järnväg. 200 miljoner är just ingenting, Jens Holm. Det är en snygg siffra.
Min slutsats när det gäller den stora frågan är att det var två svar som var rätt. Sverige har lägre banavgifter än EU-genomsnittet. Sverige har mer marknads- än planekonomi i sin järnväg jämfört med EU. I Sverige kan vi ha lägre kostnader, tack vare att vi har en effektiv marknadsekonomi i kombination med ett statligt ägt järnvägssystem. Det är jättebra. Borde då inte slutsatsen vara, Jens Holm, att vi ska ha mer marknadsekonomi och därmed kunna sänka EU-genomsnittet vad gäller banavgifter?
Det är ju i synnerhet godset som vi behöver få upp på järnvägen för att avlasta vägsystemet. Godset går över landgränser.
Anders Åkesson (C):
Tack, Maria Stockhaus, för en mycket bra fråga! Jag hoppade över flyget, för det var en fullständigt oläsbar del i mitt manus. Jag är alltså glad för frågan. Jag och Centerpartiet står verkligen bakom den ambition som Maria Stockhaus ger uttryck för. Flyget är en nödvändig del av blodomloppet när det gäller transporter i vårt land och landets kontakt med omvärlden.
Det är också en absolut förutsättning för att människor i stora delar av landet ska kunna utföra ett dagsverke någon annanstans, kunna komma i kontakt med utbildning och arbete eller göra sociala resor. Men flyget är inte på något vis undantaget klimatomställningen. Där visar flygindustrin framfötterna, tvingad av en marknad som efterfrågar det. Centerpartiet liksom Moderaterna efterlyser att regeringen kommer till skott med den flygstrategi som annonserades 2017 och som ännu inte har levererats.
Jag ställde så sent som denna vecka en särskild fråga till infrastrukturministern om den. Centerpartiet har medverkat till att det trots allt gick ut 100 miljoner kronor till de regionala flygplatserna som en del i ett coronastöd.
Anders Åkesson (C):
I mitt motsvarande anförande i fjol lyfte jag frågan om att det borde införas en vinstdelningsmodell mellan statliga Swedavia och de regionalt arrangerade flygplatserna för att man ska kunna upprätthålla förmågan över hela landet. Vid den tiden och fram till covid var Swedavia en vinstmaskin.
Det fanns skäl att hitta ett sätt att inte enbart göda de centralt belägna flygplatserna i landet. Det fanns skäl att hitta ett sätt att fördela intäkterna för att vidmakthålla förmågan. Sedan kom covid, fru talman. Då fick 100 miljoner raskt fördelas för att man över huvud taget skulle kunna upprätthålla den funktionalitet som de regionala flygplatserna har, kopplat till beredskap och människors behov av mobilitet.
Det finns många skäl, fru talman, att på nytt efterlysa en nationell flygstrategi och ett fördelningssystem, så att vi upprätthåller en förmåga.