Anders Åkesson (C):
Tack för svaret, finansministern! I flera av regeringens olika budgetdokument framgår i klartext att regeringen avser att införa en avståndsbaserad skatt för tunga fordon, en kilometerskatt. Vi är många runt om i landet som inser att detta riskerar att bli förödande för den svenska industrin, för jobben, för ambitionerna att hela landet ska vara möjligt att bo och vara verksam i, för svensk åkeribransch och för konkurrenskraften för svenska jobb.
Låt mig vara tydlig, herr talman. Centerpartiet, som jag företräder i den här debatten om kilometerskatt, har ingen avsikt att medverka till att avstånd beskattas och att stora delar av landets förutsättningar för företagande, jobb och till och med att bo kvar därmed minskar i takt med att kostnaderna för dess produktion dramatiskt ökar.
Dessutom är detta en skatt som är rätt tekniskt svår att införa. Regeringen Löfven negligerar dessa farhågor och påstod till exempel i valdebatten 2014 att införandet av en kilometerskatt inte skulle vara någon rocket science. Regeringen tillsatte i maj 2015 en utredning om detta som skulle redovisa sitt uppdrag den 9 december i år.
Med statsministerns uttalande om rocket science i bakhuvudet var det därför med viss förvåning vi helt nyligen noterade att utredningen begär förlängd arbetstid med två månader. Det skulle ju vara så enkelt, herr talman. Men uppenbarligen behövs mer än raketforskning för att införa en skatt på avstånd i vårt land.
Är det i så fall likadant med påståendet som statsminister Löfven levererade i tidningen Land den 9 september i år om att en sådan skatt inte ska få skada näringslivet? Detta framfördes vid ett möte i Västernorrland med skogsbolaget Stora Enso som hade räknat fram att en kilometerskatt skulle innebära en kostnadsökning på över 2 miljarder kronor per år för skogsnäringen i vårt land.
Det är en kostnad som motsvarar 25 000 jobb och 20 miljarder i missade investeringar. För ett tag sedan träffade jag företagaren Lars Martinsson i Bygdsiljum i Västerbotten. Han driver ett framgångsrikt träföretag. Det skulle drabbas med 26 miljoner kronor. För landsbygdsföretagaren Ralf Johansson i Laduryd hemma i Småland klipper en kilometerskatt, på de nivåer som utredaren diskuterar, till med 150 000 kronor per år.
Herr talman! Varför nämner jag de här exemplen? Jo, Lars och Ralf är exempel på människor som dag efter dag sliter och utvecklar sina företag, för sitt eget och sina anställdas bästa. De har järnkoll på företagens kostnader och intäkter och är noga med att i alla lägen göra rätt för sig. De förhåller sig självklart till den signal som regeringen Löfven och finansministern skickar bara genom att utreda en skatt på avstånd.
Det var mot bakgrund av detta som jag ställde frågan till finansministern. Nu fick vi ett svar som är kirurgiskt rent på inlevelse i de konsekvenser som signalen om att utreda en skatt på avstånd har skapat.
Finansministern måste såklart ha reflekterat något lite över vilka signaler man skickar, i synnerhet då hon som departementschef har beslutat om, utformat och gett direktiven till utredningen. Herr talman!
Vilka tankar och reflektioner har finansministern haft avseende kilometerskattens påverkan på jobb, företag, miljö och människor i vårt land?