KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Åkesson (C):
I den lag om stöd till trossamfund som precis har diskuterats här mellan Dan Kihlström och Siv Holma uttrycks målen med stödet tydligt. Det finns till därför att trossamfunden förutsätts bedriva en aktiv och långsiktig religiös verksamhet. I samma lag stadgas att bidraget endast får gå till trossamfund som bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på.
För den sakens skull har vi inrättat någonting som heter Nämnden för stöd till trossamfund - SST. Den beslutar om bidragen och granskar att de används på ett riktigt sätt. I regleringsbrevet till SST finns återkommande krav på återrapporteringen om hur arbetet går till.
Trossamfunden ska leva upp till syftena med lagstiftningen och så vidare, och vi som politiker ska ha koll på det genom SST. Precis som Siv Holma har refererat till tidigare fick SST därtill under perioden 2007-2008, det vill säga under nu pågående år, i uppdrag att fördjupa dialogen med trossamfunden om värderingar när det gäller jämställdhet, barns rättigheter med flera saker.
Detta ska redovisas per den 1 mars 2009. Herr talman! Jag tycker att allt det här är ett bra förhållningssätt. Jag kan också passa på att därmed besvara Siv Holmas fråga: Ja, jag är alldeles övertygad om att signalen har gått fram om viljan att dialogen även ska omfatta icke-diskriminering i synen på HBT-personer.
Men jag kommer också personligen att försöka bidra till att den går fram. Det är inga problem, Siv Holma. Herr talman! Skälet till att jag begärde ordet i denna debatt var att jag tycker mig märka en vilja att detaljstyra.
I den förra debatten, om stödet till idrotten, talade vi om att inte nöja sig med att uttrycka syften som lagstiftare i stödet till Riksidrottsförbundet.
Jag tycker att denna iver även framskymtar i motion Kr212, där man lite grann i onödan misstänkliggör trossamfundens ambition att leva upp till de syften som kammaren fattar beslut om i stödet till trossamfunden. Herr talman!
Jag tror att det är rimligt att vi genom SST, Nämnden för stöd till trossamfund, har samma förhållningssätt som när det gäller Riksidrottsförbundet. Vi ska alltså anförtro trossamfunden det ansvar det innebär att konkretisera de syften som vi sätter upp i lagstiftning och i budgetsammanhang i riksdagen.
Det finns ibland en iver, herr talman, att vilja detaljstyra i onödan. Jag är inte alltid säker på att det gagnar vare sig sak eller organisation. I övrigt yrkar jag bifall till utskottsmajoritetens förslag.
Anders Åkesson (C):
Betänkande nr 6 från kulturutskottet som handlar om ungdomspolitik och trossamfund tar upp flera och viktiga frågor. Det är ungdomspolitiken och mer specifikt unga på nätet, ungas ekonomiska situation, ungas rätt till föreningsorganisation samt frågor om trossamfunden.
I fråga om unga på nätet som jag tänker uppehålla mig något vid finns det flera angelägna motioner. En av dem handlar om att göra tjejjourer tillgängliga över nätet, att engagera nätets aktörer att bidra till att hjälpa unga som har drabbats av problem genom användning av nätet och att i görligaste mån förhindra att unga besökare och nyttjare av nätet far illa. Herr talman!
Det är frågor som engagerar och berör. Nätet är generationsbrytande såtillvida att föräldragenerationen - som de flesta av oss i kammaren tillhör - sällan vet vad ungdomsgenerationen gör på nätet. Det är inte något nytt, men Internet med alla sina möjligheter har naturligtvis gett just den här frågan helt nya dimensioner.
Det är därför tillfredsställande att ta del av utskottets betänkande där det konstateras att det pågår en rad aktiviteter, nationella såväl som internationella - då i ett samarbete inom EU - i syfte att minska riskerna och för att bistå unga som har drabbats av övergrepp och kränkningar på och utanför nätet. Herr talman! Låt mig ge ett par exempel på vad som görs.
Staten var med och startade umo.se, en ungdomsmottagning på nätet. Jag uppfattade att Sveriges Kommuner och Landsting har tagit över driften. Sedan den startade i november i fjol har den haft mer än 250 000 - mer än en kvarts miljon - unika besökare. Den har en frågetjänst som frekventeras av ett 60-tal per dag.
Den har länkar och adressuppgifter till fysiska ungdomsmottagningar runt om i landet. EU-kommissionen lyckades så sent som för en månad sedan teckna avtal med ett flertal av de sociala nätverkssajterna för ett gemensamt regelverk för användning av Internet.
Det innebär att man mellan samhället och de kommersiella aktörerna på nätet har kommit överens om regler mot nätmobbning och så kallad gromning. Det har koppling till den lagstiftning som Cecilia Magnusson berörde tidigare. Herr talman!
Det är bra att motionärerna har lyft upp och belyst de här frågeställningarna, men det är ännu bättre att vi i betänkandet har fått redovisat att saker och ting görs. Leif Pettersson borde vara nöjd med den redovisning vi har fått som på ett bra sätt besvarar flera av de motioner som är ställda.
Internet med sina olika och ständigt skiftande sajter och communityer är, och ska sannerligen förbli, en rörlig och föränderlig del av vår vardag. Nätet är bara ett av många sammanhang för kontakter och utbyte mellan människor.
I vår ambition att skydda och stödja ungas användande av nätet må vi aldrig hemfalla åt att begränsa och censurera, utan enbart bejaka och sanktionera efterlevnad av de regler och lagar som reglerar umgänget människor emellan. Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag avseende betänkande KrU6.
Anders Åkesson (C):
Jag börjar med att yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag i betänkandet. Väldigt kort tänker jag uppehålla mig vid folkbildningen. I betänkandet hanteras frågor om både folkbildning och friluftsliv. Som de föregående talarna här har lyft fram är folkbildningen väldigt viktig.
Därför är det bra att alliansregeringen medgav en rejäl anslagshöjning som det första den gjorde 2006 i budgetpropositionen för 2007. Det som påpekas i motionerna Kr224 och Kr240 är helt riktigt: att stat, region och kommuner finansierar folkbildningen.
Det är också rätt, fru talman, som utskottet konstaterar att stat, region och kommun självständigt fattar beslut om nivån på anslag till folkbildningen.
Det är utmärkt att Kulturutredningen, som just nu är på remiss och väcker ett väldigt stort engagemang, inte minst hos amatörkulturorganisationer och folkbildningsorganisationer, tydligt lyfter fram folkbildningen som något mycket viktigt just för amatörkulturen och för dess spridning över landet.
Symbiosen folkbildning och amatörkultur tydliggörs på ett väldigt bra sätt i Kulturutredningen.
Det är en klok slutsats som görs och ett bra förslag till beslut som framförs i Kulturutredningen att även folkbildningsorganisationer och studieförbund ska ingå i den dialog som eventuellt leder fram till en överenskommelse om samarbete av det slag som tidigare skett mellan staten, Sveriges Kommuner och Landsting och den ideella sektorn vad gäller det sociala området.
Ett sådant förfaringssätt - en dialog och en överenskommelse där även folkbildningsorganisationerna finns med - skulle ytterligare stärka sambanden mellan folkbildning, kommunal och regional sektor och kultur.
Jag är övertygad om att det ytterligare skulle stärka folkbildningens roll i de kommuner, alliansstyrda och socialiststyrda, som till äventyrs övervägt att skära ned eller skurit ned anslagen till folkbildningen. Fru talman!
Det här är ett långt bättre tillvägagångssätt än pekpinnar från riksdagen, pekpinnar som omedelbart skulle uppfattas som inskränkningar i det kommunala självstyret, att åstadkomma ett ökat regionalt och primärkommunalt engagemang och stöd för folkbildningen. Än en gång yrkar jag bifall till utskottsmajoritetens förslag till beslut.
Anders Åkesson (C):
Jag tolkar svaren från ministern som att bland annat arbetet med att intensifiera regelförenklingen kommer att fortsätta. Det är bra. Det är bra att vi för en politik i detta land som är både långsiktig och hållbar och förankrad i den verklighet som folk och företag har oavsett om det är Skaraborg eller Småland.
Till Elgestam vill jag säga att det viktigaste för de kamrater du har på fönsterfabriken i Lenhovda rimligen måste vara att de arbetar på ett sådant företag som har förutsättningar att även fortsättningsvis efterfråga deras kunskap och kompetens eller att andra företag på orten eller i regionen efterfrågar deras arbetskraft.
Det måste vara långt viktigare att förutsättningarna att bedriva företagsamhet i vårt land är så goda att det är en god efterfrågan på arbetskraft - inte att permanenta dem i ett utanförskap. Därför är det bra att regelförenklingsarbetet, de sänkta arbetsgivaravgifterna och andra åtgärder kommer nu.
Då är det bra, fru talman, att den just påbörjade upprustningen av väg 25 genom Småland äntligen kommer i gång, det vill säga att vi i denna regering går från prat till handling vad gäller infrastrukturen. Vestlund noterade i sitt inlägg att stödtrupperna var på plats. Ja, Vestlund, jag är både stolt och nöjd över att vara centerpartist och ingå som stödtrupp till Maud Olofssons regering. Vems stödtrupp är Vestlund?
Är det den trupp som formligen sprutar ut disparata förslag just nu? Det enda vi hittills inte har sett på förslagslistan är lageruppbyggnadsstödet från 70-talet. Men det tipset, fru talman, kan jag bjuda på.
Anders Åkesson (C):
Pia Nilsson frågar om jag känner till kapacitetsbristen och om jag möjligen har en uppfattning om vad den består av och varför den har uppträtt. Det gör jag visst, och det gör vi väl alla som håller på med trafikpolitik.
Orsaken till kapacitetsbristen i det svenska järnvägssystemet liksom tidvis i det svenska vägsystemet är att fler har ställt en förhoppning till och börjat använda trafiksystemet mycket mer de senaste åren utifrån de investeringar som har gjorts både i den fasta infrastrukturen och i det rullande materialet. Det är en fantastiskt bra trend.
Läser vi samma rapport som Pia Nilsson hänvisar till och annat underlagsmaterial ser vi att resandet och användandet av kollektivtrafik på räls och annan kollektivtrafik ökar dramatiskt. Branschen själv har satt upp ett fördubblingsmål, vilket är bra; det bejakar vi.
För att det ska bli möjligt, fru talman, att möta branschens fördubblingsambitioner och att möta de krav som resenärer, industri och så vidare ställer måste vi investera mer. Med det var jag rätt tydlig i mitt anförande, vill jag påstå.
Anders Åkesson (C):
Pia Nilsson frågar vad som har gjorts. Under föregående mandatperiod fördubblades investeringarna vad gäller reinvestering och nyinvestering i järnvägsinfrastruktur och annan viktig infrastruktur i vårt land. Samtidigt ökar användandet av infrastrukturen.
Folks förväntan och vilja att använda järnvägar och annan infrastruktur för att resa till och från jobb för att låta arbetsmarknadsregioner och utbildningsregioner växa ökar trycket. Det sliter hårdare på delarna i infrastrukturen än någon hade förutsett, även Trafikverket, vilket gör att vi förmodligen kommer att stå inför ett ännu högre reinvesteringsbehov.
Precis som Pia Nilsson med flera antydde i sina anföranden aviseras det till och med en närtidssatsning under morgondagen. Låt oss se vad den innehåller. Fru talman! Under förra mandatperioden investerades det långt högre belopp både vad det gäller reinvestering och nyinvestering genom närtidssatsning men också tydligt riktade reinvesteringar i syfte att höja kvaliteten än det någonsin gjorts tidigare. Det var bra.
Vi har öppnat för medfinansiering av kommuner, regioner och trafikavgifter. Det innebär att vi till skillnad från föregående regering kunde fullt ut finansiera den långtidsplan för framtidens infrastruktur som vi presenterade för exakt ett år sedan. Det är jag stolt över. Det kommer alltid att saknas pengar till alla förväntningar som finns på infrastruktursystemet.
Då gäller det, precis som tidigare talare sagt, att hitta en balans mellan vad som är förväntan och hur mycket vi kan finansiera. Utlovar vi mer än vad vi fullt ut kan finansiera blir det misstro. Då kommer människor att tappa förtroendet för järnväg, bussar och annan kollektivtrafik och sluta nyttja den. Då hamnar vi i en negativ trend.
Anders Åkesson (C):
Vi kan börja med det sista, Siv Holma. Det fanns en mängd små hål runt om i landet. Så långt är det rätt. De grävdes av entusiastiska vänsterföreträdare med en invigningsspade, men de var aldrig fullt ut finansierade. Fru talman! Det var den verkligheten den tillträdande regeringen 2006 mötte.
Det infrastrukturbeslut som riksdagen hade fattat beslut om 2004 var underfinansierat med 60 miljarder, vilket konstaterades i en budgetproposition 2005 av samma regering. Det fattades 60 miljarder kronor, fru talman, för att kunna förverkliga de drömmar som sattes upp. Låga förväntningar och resultat blev följden. Invigningsspadar bygger vi inte mycket infrastruktur med.
Det var utmärkt att jag fick frågan om SJ:s roll, för jag hann aldrig besvara den förut. Enligt mitt, Centerpartiets och alliansregeringens sätt att se det är SJ:s roll på en avreglerad marknad för tågtrafik att bedriva tågtrafik på ett rationellt sätt i konkurrens med andra aktörer på samma marknad och med öppna böcker.
Så har inte varit fallet, fru talman. Väldigt många regionala företrädare runt om i Sverige kan vittna om svårigheten att få insyn i de affärer som vårt statliga järnvägsbolag haft när man har konkurrerat med uppstickare i Mälardalen, i Småland och på andra ställen. Jag tror att detta blir alldeles utmärkt.
När det gäller Ulf Adelsohns timeout tycker jag att det är logiskt att man någon gång ibland förnyar ledningen även för statliga bolag.
Anders Åkesson (C):
En lögn blir inte mer sann för att man håller på och upprepar den, säger Siv Holma och avkräver mig samtidigt intellektuell hederlighet.
Jag försöker vara hederlig och till och med lite intellektuell i den här debatten, och i budgetpropositionen 2005 eller 2006 konstaterade den dåvarande S-regeringen att det var en underfinansiering med 60 miljarder i det dåvarande långsiktiga åtagandet för statligt infrastrukturbyggande fram till 2014.
Siv Holma och jag kan vid något tillfälle gemensamt studera den budgetpropositionen och hitta den källhänvisning jag har i huvudet. Jag hänvisar bara till hur det dåvarande styret beskrev läget. Jag tycker att det är både hederligt och intellektuellt. Fru talman!
I synen på monopol eller mångfald kan jag konstatera att det är en avgrund mellan mitt partis sätt att se på detta och Siv Holmas sätt i hennes oförblommerade tilltro till monopolens ständiga förmåga att lösa allting, vadhelst vi lägger i deras väg. Jag tror på människan, och jag tror på mångfalden.
Att möta en människa och tillfredsställa hennes behov i fråga om transporten - att bli transporterad, att bli väl bemött, att ha förmågan och viljan att erbjuda en rimlig tjänst till ett rimligt pris - är själva affärsidén för den som ägnar sig åt att transportera människor, sälja varor eller vad det månde vara. Fru talman!
En mångfald av utförare med en tydlig upphandling av regionala och centrala aktörer tror jag kommer att innebära en bättre fungerande kollektivtrafik i vårt land. Vi har sett det på godsområdet, där det gamla statliga monopolet bröts. Den större mångfalden gör att det fungerar bättre i dag än tidigare, och jag är säker på att det blir likadant på persontrafiken.
Anders Åkesson (C):
För att vara väldigt frank: Vi ska självklart ha en lagstiftning och ett regelverk i vårt land som tillgodoser mänskliga rättigheter, precis det som Annika Lillemets nämner. Men låt oss för den skull se vad det är i våra grannländer, som inte ligger långt borta och som vi inte kan avfärda som skumrasknationer i andra avseenden, som gör att de kan notera en inflaggning av handelssjöfart och vi noterar en utflaggning.
Alternativet, fru talman, är möjligen att vi har världens bästa regelverk men ingen handelsflotta och inga jobb kvar. Då kan man ställa sig frågan, fru talman: Till vilken nytta och vilken glädje för dem som inte har jobben kvar har vi ett regelverk som gjort att vi skickat ut en hel näring?
Anders Åkesson (C):
Jag menar att vi inte får ha sådan beröringsskräck för vissa frågor som så uppenbart har med näringens framtid att göra att vi inte ens vågar vända på stenar och se hur grannländerna har löst frågorna. Finner vi att deras lösningar inte är bra ska vi inte importera dem. Men låt oss ärligen diskutera dem i stället för låtsas som att det inte är något problem, fru talman. Annars kommer vi att sitta med världens finaste regelverk men ingen svensk handelssjöfart.
Och då, fru talman och Annika Lillemets, tappar vi röst och mandat i alla andra internationella sammanhang utöver dem om arbetsrättsliga förhållanden ombord på handelsfartyg. Jag kan nämna saker som miljö som normalt sätt brukar engagera även det parti som Annika Lillemets företräder och som engagerar mig väldigt mycket.
Miljöfrågorna är väl så viktiga att lyfta i ett internationellt handelssjöfartssammanhang som någonting annat. Har vi ingen svenskflaggad flotta har vi heller inte, som jag bedömer det, något mandat att tala i de internationella sammanhang där handelssjöfartens miljöpåverkan, arbetsmiljö, behov för exportindustrin etcetera diskuteras. Frågorna hänger ihop.
Låt oss lägga bort den beröringsskräck vi har för vissa frågor och se till helheten. Bara så kan vi lösa problemen på ett seriöst sätt.
Anders Åkesson (C):
Trafikutskottets betänkande nr 18 Trafiksäkerhet behandlar trafiksäkerhetsfrågor inom vägtrafiken med utgångspunkt i 61 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden hösten 2010. Utskottet anser att det långsiktiga målet om nollvisionen för trafiksäkerheten att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken är synnerligen viktig.
Antalet trafikdödade för 2010 ligger väl i linje med nollvisionens mål om högst 220 dödade i trafiken år 2020. Det förutsätter även i fortsättningen ett långsiktigt, effektivt och systematiskt trafiksäkerhetsarbete. Vidare konstaterar utskottet i detta betänkande att hastighetsfrågan är central i arbetet med nollvisionen. Det är av största vikt att hastighetsgränserna är väl avvägda och att de respekteras.
Vidare uttalar utskottet att det är Trafikverkets uppgift att utarbeta riktlinjer och föreskrifter för hur de olika hastighetsgränserna bör användas. Utskottet behandlar en mängd olika körkortsfrågor och hänvisar bland annat till den beredning av körkortsfrågor som pågår inom Regeringskansliet. Herr talman! När det gäller alkohol konstaterar utskottet att alkoholpåverkade förare är en stor riskfaktor i trafiken.
Vidare belyser utskottet att ett flertal viktiga åtgärder för att minska rattfylleriets skadeverkningar har genomförts, bland annat beslutet att permanenta systemet med alkolås för rattfylleridömda. Utskottet betonar vidare att för att undvika olyckor är förarens koncentration vid bilkörning en av de viktigaste faktorerna.
Utskottet föreslår därför att riksdagen riktar ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör beakta den forskning som gjorts och pågår på området för att sedan återkomma till riksdagen senast under 2012 med förslag till åtgärder. Utskottet lyfter vidare fram att barns trafiksäkerhet är en viktig fråga som ständigt är aktuell och förutsätter att området prioriteras även i fortsättningen inom trafiksäkerhetsarbetet.
Med hänvisning till sina ställningstaganden och pågående beredningsarbete för att stärka trafiksäkerheten avstyrker utskottet samtliga motionsförslag. I betänkandet finns tio reservationer och ett särskilt yrkande. Herr talman! Med dessa inledande ord överlämnar jag betänkandet till kammaren för debatt.
Anders Åkesson (C):
Låt mig inleda med att säga att jag delar den problemformulering som interpellanten Suzanne Svensson gör i sin interpellation och som miljöminister Andreas Carlgren i mycket bekräftar. Det är viktigt att notera att vi har en gemensam syn på det akuta problemet här och nu, det vill säga oron för en näring: svensk odling.
Vi riskerar att hamna i en situation där vi exporterar svensk odling på grund av att vi tillämpar samma regelverk olika i föreningen EU, och det är självklart helt oacceptabelt. Därför tycker jag, fru talman, att det är väldigt bra att miljö- och landsbygdsministrarna gemensamt skrivit till kommissionären John Dalli, som har ansvar för de här frågorna inom EU, och krävt åtgärder för en harmonisering.
Det är en självklarhet att en sådan sker; om vi arbetar med olika regelverk faller på något vis vitsen med en gemensam marknad.
Jag tycker också, fru talman, att det är bra att miljö- och landsbygdsministrarna, som jag uppfattar det, har givit svenska myndigheter som Jordbruksverket och Kemikalieinspektionen i uppdrag att finna lösningar så att vi i framtiden slipper fler situationer motsvarande den lätt akuta som vi nu har för lök, bönor och morötter.
Jag är nämligen säker på, fru talman, att det inte är sista gången vi hamnar i en situation där regelverken riskerar att tillämpas olika och vi får bekymmer. Precis som Suzanne Svensson sade återstår dock det akuta problemet här och nu. Vi är i princip inne i 2011 års odlingssäsong.
Väldigt mycket av detta är kontraktsodlingar, och just nu råder en osäkerhet huruvida det är tillämpligt eller möjligt att odla dessa grödor i Sverige under kommande säsong. Då är det klart att man ser fram emot att väldigt snabbt få ett besked om den överprövning som nu sker.
Anders Åkesson (C):
Jag tycker att miljöministerns besked att man fortsätter att hålla tryck på EU i denna fråga är hoppfullt, för det är på något vis det som över tid kommer att bli en lösning. Detta är nämligen, som jag sade tidigare, inte första och sannolikt inte sista gången vi i denna kammare diskuterar konsekvenserna av ett icke-harmoniserat men gemensamt regelverk. Det är alltså bra.
Det är också bra, fru talman, att man som både miljöministern och Svensson konstaterar tvingar två myndigheter med egentligen skilda ansvarsområden att samverka i syfte att den enskildes perspektiv lyfts fram.
Det är klart att detta är extremt komplexa regelverk, men hänsynstagande ska ändå ske till den enskilde oaktat det är en odlare, en företagare, en kooperation av odlare i syfte att få fram en god produkt för den svenska marknaden eller en enskild konsument. Precis så komplext är det, men det är fortfarande enskilda människor det gäller.
Hänsynstagandet måste vara grunden för myndigheternas arbete, annars blir även det komplexa regelverket meningslöst.
Anders Åkesson (C):
Jag vill tacka infrastrukturministern för kompletterande svar. Ja, det är väldigt stora förväntningar runt om i landet. Desto viktigare är det då att vi följer den uppgjorda planen som folk ute i landet, vi här i riksdagen och regeringen fäster stor tilltro till, för det är fråga om tilltro till att beslut som är fattade genomförs.
Och det är fattade beslut här i riksdagen och fattade beslut i regeringen, men det är också beslut och åtaganden gjorda regionalt och lokalt för denna plans förverkligande. Vi kommer kanske aldrig, fru talman, att fullt ut tillmötesgå allas förväntningar, men att de planer och objekt som är meddelade genomförs är av största vikt.
Därför är det avslutningsvis så viktigt, fru talman, att den genomlysning i syfte att uppnå just produktivitet och effektivitet av en högre grad blir gjord. Jag ser med intresse fram emot resultatet av genomlysningen, därför att syftet är ju precis det som infrastrukturministern säger, att kunna genomföra planen fullt ut och få största möjliga nytta av de väldigt stora resurser som satsas.
Anders Åkesson (C):
Jag vill vara tydlig med att min förhoppning om teknikutveckling, om klimatsmarta skatteväxlingssystem och fordonsutveckling, inte inskränker sig enbart till flyget.
Jag tror att motsvarande teknikutveckling, tillämpad forskning och samverkan mellan de fem trafikslagen förutsätts ske inom samtliga trafikslag som vi i dag använder. Herr talman! Jag begriper inte varför man i en motion särskilt pekar ut flyget som onödigt, att man diskriminerar flyget som transportslag.
Det kan tvärtom vara på det viset att flyget miljömässigt, tidsmässigt och socialt är en absolut förutsättning och till och med en smart lösning i en del reserelationer. I den motion som Lillemets står bakom står det om att göra inrikesflyget onödigt och om att all persontrafik längre än tre timmar bort från Stockholms central bör göras med tåg.
Är det säkert att tåget alltid är den smartaste relationen, Lillemets?