KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lena Asplund (M):
Vi hänger nog med på tåget mot framtiden. Vi investerar ju i tåget mot framtiden. Men vi värnar också om svenska åkare. Jag tror inte att man gör det genom att införa en landstäckande kilometerskatt. Det har man inte i Tyskland heller. Det bör du väl veta, Hans Olsson, om du var där. Men du körde antagligen inte lastbil utan personbil.
Vilka sträckor som är belagda med kilometerskatt vet jag inte, men jag utgår från att det är de större vägarna. Det finns ingen kilometerskatt i Polen ännu. Man planerar eller utreder frågan, men det finns ingen ännu. Det finns i Schweiz sedan 2001. I Österrike infördes det 2004, i Tyskland 2005 och i Tjeckien 2007. Det är vad som finns i Europa i dagsläget.
Ingen har någon heltäckande kilometerskatt, som ni föreslår, utan det är på vissa vägsträckor och det är mer som vägavgift. Man har inte eurovinjetten eftersom man inte kan ha både eurovinjett och kilometerskatt. Problemen med eurovinjetten har vi pratat om tidigare.
Jag tror att det kommer att bli samma problem om vi inför kilometerskatt i Sverige, om vi inte ökar kontrollen. Hans Olsson kan ju tänka sig hur det blir om man ska stoppa varenda lastbil vid svenska gränsen för att kolla att de har gps och sköter sin betalning. Det kommer att kosta om man ska kontrollera bilarna när de kommer in i landet.
Polisen har tillräckligt svårt i dag att kontrollera eurovinjetten och alla oseriösa utländska åkare. Det finns mycket annat som man måste ta itu med, bland annat grov brottslighet.
Lena Asplund (M):
Det är bra att du säger att man kan ha fel, Hans Olsson. Jag kan ha fel; det har jag lite då och då. Ni kan också ha fel i den här frågan. Du äger ju inte svaret. Jag tror nog att vi någon gång i framtiden kommer att ha kilometerskatt i Sverige, men då är det när hela Europa är med. Inte hindrar en kilometerskatt öststatsbilar från att komma hit med fuldiesel.
Ska man tömma deras bensintankar innan de far in i landet? Det hjälper inte mot cabotagefusket. Det fuskas en hel del med cabotage. Man måste ha en mycket striktare kontroll. Det kanske kan vara bra, men vilka resurser tar det, och vad vill vi att polisen ska använda sina resurser till?
Ska de jaga grov organiserad brottslighet? Ska de leta upp våldtäktsmän? Eller ska de kontrollera att man inte har kört in i landet utan gps? För mig är det viktigare att polisen just nu hanterar andra brott.
Under tiden måste vi givetvis hitta ett sätt att hantera cabotageproblemen och kontrollera om man har betalat sin eurovinjett. Att införa en nationell heltäckande kilometerskatt, vägslitageavgift eller vad ni nu vill kalla det, är inte rätt lösning. Jag tror att det finns bättre lösningar.
Du får be dina kolleger arbeta hårt i EU-parlamentet så att vi får en likadan skatt i hela Europa på lika villkor. När vi har kommit så långt kan vi diskutera frågan.
Lena Asplund (M):
Jag börjar med koldioxidskattefrågan. När alliansregeringen tog över 2006 var koldioxidskatten 90 öre. I dag är den 105 öre. Det är en höjning på 15 öre. Man kan titta på det historiskt. Jag tror att den infördes 1994 eller 1993. Koldioxidskatten var rätt jämn fram till 2001. Den ökade lite grann.
Mellan 2001 och 2004 gick koldioxidskatten som en raket uppåt. Men mellan 2004 och 2006, när Vänsterpartiet och Miljöpartiet hade inflytande på den socialdemokratiska regeringen, låg den stilla. Det här är någonting som har varit lite olika under åren. Och vi har höjt den.
När det gäller att få ned den fossila bränsleförbrukningen tittar regeringen på och kommer så småningom att införa en kvotplikt där man får in mer låginblandning. Det är ett väldigt bra sätt, tycker jag, att minska andelen bensin och diesel. Jag har tyvärr inte de siffror som Jacob Johnson redovisar.
Jag förstår att priset på diesel har ökat på grund av att det säljs många fler dieselbilar. Däremot drar en dieselbil betydligt mindre, speciellt de nya dieselbilarna. Jag har en liten, snål dieselbil som ligger på ungefär 0,4 i förbrukning. Det borde göra att det blir en minskning. Men jag kan inte se varför det inte har skett en minskning totalt, för det borde ha blivit det.
Lena Asplund (M):
Jag tror att det är ungefär 80 öre som det skiljer mellan bensin och diesel, efter den senaste höjningen den 1 januari 2013. Innan var det nog 1 krona, och nu skiljer det 80 öre. Sedan har vi ett bränsletillägg på 2:33 kronor, så fordonsskatten på en dieselbil är högre. Jag ser inte någon anledning att höja dieselskatten ännu mer.
Jag tror inte att det är en bra väg att höja skatten på diesel 80 öre. Det skulle fördyra väldigt mycket för många människor att ta sig till och från jobbet. Det är ju så det är på landsbygden. Det var därför jag i mitt anförande sade att jag tycker att ni är landsbygdsfientliga. Vi behöver bilen. Även Jacob Johnson måste väl hålla med om att kollektivtrafik på landsbygd inte alltid är till fyllest.
Man kan inte sitta och köra en tom buss. Det måste vara helt vansinnigt jämfört med att man åker bil i stället. Jag tror att de flesta gärna skulle vilja att det fanns en kollektivtrafik som fungerade. Men när ett område är glest befolkat och när folk åker på olika tider är det inte så lätt. Det är suveränt med tunnelbanan.
Det finns inget bättre än att gå ned och ta tunnelbanan, skulle jag vilja säga. Den kommer var sjätte eller tionde minut. Men det kan man inte göra om man ska åka mellan Sollefteå och Näsåker, mellan Näsåker och Ramsele eller så, utan då måste man ta sin bil. Bussarna passar skoltiderna. Annars finns det ingen lönsamhet. Men jag förstår att Vänsterpartiet vill subventionera kollektivtrafiken hårt genom att höja skatterna för vanliga människor i stället.
Men det tycker jag inte är så bra utgångsläge.
Lena Asplund (M):
Det finns alternativa bränslen, och det händer mycket. Det vet Mats Pertoft också. Det har hänt otroligt mycket bara under de senaste tio åren inom fordonsindustri, med laddhybrider, elbilar och andra hybrider. De är dyra i dag, men priset kommer säkert att sjunka. Men man måste ta det i en takt så att människor har råd.
Det går inte att göra som Miljöpartiet, när man vill höja koldioxidskatten samtidigt som marknaden gör att bensin- och dieselpriserna drivs upp. Nu har det lugnat ned sig lite grann. Ett tag steg priserna väldigt mycket, när det var oroligt i vissa delar av världen. Nu är det lite lugnare ett tag. Sedan kommer säkert oron tillbaka, och så stiger priserna. Man måste göra det i en takt så att alla hinner med och så att man klarar av det.
Marknaden ställer om sig fort - det ser vi. När man tog bort fordonsskatten de första fem åren och satte en koldioxidnivå, då anpassade sig marknaden rätt fort till de 104 gram som det var. Nu är det en annan nivå satt, och marknaden anpassar sig. Det är klart att marknaden kommer att anpassa sig efter vad konsumenterna vill ha.
Men det måste ske på rätt sätt och i en takt som är okej, så att man har råd. Bor man på landsbygd har man ofta behov av två bilar. Det måste alltså få ta lite tid. Med den politik som regeringen har och med den takten har man sett att vi inte får hasta fram utan får ta det försiktigt.
Lena Asplund (M):
I Eurovinjettsystemet ingår i dag Belgien, Danmark, Luxemburg, Nederländerna och Sverige. Sedan har andra länder olika typer av skatter. Det kan vara avståndsbaserat eller ett vanligt uttag. Det finns också några länder som inte har någonting: Malta, Cypern och Storbritannien, fast Storbritannien höll på att titta lite på det här.
Från Moderaterna har vi hela tiden sagt att om vi får något gemensamt för hela EU, då har vi det marknadsneutralt och konkurrensneutralt, och då kan också vi titta på det - men inte som det ser ut i dag. Det finns en mängd olika system. Det finns inga system som är lika. Därför känns det i dag, med våra långa avstånd, inte klokt att göra detta.
Åkerinäringen är inte ett dugg intresserad av det, som någon sade, om det inte sker på lika villkor i hela EU - då kan man fundera på det. Det är det vi håller på att titta på. Vi får se vad som händer framöver. Jag är inte omöjlig. Det kommer kanske någon gång framöver något slags skatt för tunga transporter. Om det ska vara avståndsbaserat och kallas kilometerskatt vet jag inte, för då har det inte med utsläppen att göra.
Det är väl utsläppen som man ska beskatta på ett annat sätt. Innan vi har kommit fram till något bra tycker jag att det - för Sveriges åkerinäring, för Sveriges konsumenter och för Sveriges jobb - får vara kvar som det är just nu.
Lena Asplund (M):
Hannah Bergstedt talar om ej sjysta villkor för åkerinäringen, för utländska åkare och för de svenska åkerierna. Jag håller med. Det är det faktiskt inte. Man missbrukar cabotagereglerna. Detta är en mycket svår fråga. Vad ska vår polis göra egentligen? Det gäller att hinna med allting.
Jag sitter i polisstyrelsen hemma i länet och tar upp dessa frågor rätt ofta. Vad gör ni för att kontrollera att man följer cabotagereglerna? Vad gör ni för att kontrollera att man har betalat sin eurovinjett? Vad gör ni för att kontrollera att fordonen är trafiksäkra, till exempel att de har vinterdäck när så behövs och så vidare. Jag kan inte påstå att jag är alldeles lycklig med alla svar jag får.
Hannah Bergstedt säger också att avgiften ska användas till bättre vägar. Då ska vi vara glada för att vi har en alliansregering som satsar historiskt mycket på infrastruktur och även på vägar. Jag bor också i ett län med stora avstånd, dock inte så stora som i Norrbotten, det måste jag medge. Men jag har aldrig varit med om att det har gjorts så mycket vägarbeten som under de senaste åren, och vägarna har förbättrats mycket.
Nu är Västernorrland lite hårt utsatt på grund av att vi har mycket besvärliga markförhållanden, och det blir ofta nya tjälskador. Vägarna håller inte så länge. Det är klart att vi satsar på bättre vägar. Det gjorde inte den socialdemokratiska regeringen. Det var bara luft i mycket av infrastrukturpropositionerna. Jag ställer min fråga till Hannah Bergstedt igen.
Vad säger ni om danskarnas beslut om att de inte vill ha någon kilometerskatt? De har insett att den nog inte var så bra. Jag hoppas att jag får ett svar nu.
Lena Asplund (M):
Hannah Bergstedt säger att det är brist på politik. Om vi hade haft brist på politik, varför beskyller i så fall Socialdemokraterna oss hela tiden för att vi har fel politik? Då kan vi inte ha brist på politik. Jag undrar var Socialdemokraterna har sin politik? Det är rätt tyst om den. Vi agerar inte efter opinionssiffror. Just nu är vi mellan val, och vi tar mycket lugnt på dessa opinionssiffror.
Det som är viktigt är att åkerinäringen har en chans att göra några vinster. Man gör inga stora vinster, men på något sätt måste man klara av detta annars kan man inte ha en klimatbra fordonsflotta. Man måste byta ut sina lastbilar. Lastbilar blir bättre och bättre klimatmässigt. Men man kan inte byta ut bilarna om man beskattar näringen för hårt.
Då måste man helt enkelt lägga ned verksamheten. Det vill vi inte, för då får vi in ännu fler lastbilar som inte är bra klimatmässigt. Många av de lastbilar som kommer in i landet och som kör på våra svenska vägar är inte alldeles bra. De använder ofta en diesel som inte är så bra, lite beroende på vilket land de kommer från.
Eurodieseln är i dag helt okej. Jag tycker, som jag sade till Mats Pertoft om privatbilismen, att man måste göra samma sak här. Åkerinäringen vill verkligen se till att minska utsläppen. Egentligen är det viktigast att gå från diesel till något annat. Men det är svårare med tung trafik.
Eller också måste man minska på den mängd drivmedel som en lastbil drar. En lastbil drar mycket bränsle, och det är dyrt med diesel. Kostnaderna för diesel och personal är otroligt stora.
Lena Asplund (M):
Det är riktigt som Mats Pertoft säger att vi har varit positiva till det här i skatteutskottet. Jag kan läsa vad vi skrev i betänkandet för några veckor sedan: "Utskottet förutsätter att regeringen vid översynen av mervärdesskattedirektivet delar denna hållning." Vi hörde av finansministern alldeles nyss att regeringen är positiv och att man ser att det är viktigt att lika produkter har lika skattesats.
Om det är i digital eller i tryckt form har inte så stor betydelse. Vidare vet vi att Frankrike och Luxemburg redan har infört lågmoms på elektroniska böcker. Det gjorde man den 1 januari 2012, men man har fått bassning av kommissionen som har börjat vidta rättsliga åtgärder. Det var väl en av anledningarna till att fransmannen - jag kommer inte ihåg vad han heter, och jag brukar inte kunna uttala namn på franska ändå - var här i januari.
Jag var med på det mötet. Jag vill tala om det här med enhetlig momssats, för det är faktiskt rätt viktigt. Vi har fler exempel på problem där vi inte har haft enhetlig momssats. Jag vill fråga Mats Pertoft vad han gör för att påverka sina kamrater på den rödgröna sidan när det gäller enhetlig momssats på maten på restauranger.
Kommissionen beslutade redan 2009, tror jag att det var, att man kunde sänka momsen på mat på restauranger, och det gjorde regeringen den 1 januari 2012. Det är också ett led i arbetet mot skattefusket. Jag vet att Miljöpartiet delar vår syn på det här, och då undrar jag vad man gör för att få med sig de övriga.
Ja, jag vet det. Jag vill bara exemplifiera hur viktigt det är med enhetliga momssatser. Det finns andra områden där det också är bra med enhetliga momssatser för att stävja fusket. Att få ned skatteundanhållandet och få bort fusket är någonting som vi alla jobbar för. Moms har ju varit ett område där det har varit lätt att fuska.
Nu tror jag inte att det är riktigt lika lätt att fuska när det gäller böcker och digitala medier som när det gäller mat på restaurang. Jag har inget exempel, men det kanske Mats Pertoft har, på att man har fuskat och att det på kvittot har stått att det har varit en tryckt bok när det egentligen har varit en digital bok. Jag har inga exempel på huruvida det finns fusk i det här också eller att det bara är olika behandling, men givetvis ska det bli lika. Jag hoppas att kommissionen återkommer angående det här så småningom så att regeringen kan ta tag i det, för jag är övertygad om att regeringen tycker att det är viktigt, och det svaret fick ju Mats Pertoft också.
Lena Asplund (M):
Mats Pertoft har också läst vårt mervärdesskattebetänkande. Där har vi ju skrivit också om kommissionens hållning. Kommissionen kom med ett meddelande om mervärdesskattens framtid den 6 december 2011 - mot ett enklare, robustare och effektivare mervärdesskattessystem.
Där finns en punkt som säger: "Liknande varor och tjänster bör omfattas av samma mervärdesskattesats och de tekniska framstegen bör beaktas i sammanhanget, så att frågan om konvergens mellan onlinemiljön och den fysiska miljön uppmärksammas." Jag känner mig inte särskilt orolig för att kommissionen kommer med något annat när man väl blir klar och sätter ned foten om hur mervärdesskattedirektivet ska se ut framöver.
Det finns ju andra gränsdragningsfrågor också. Vi har en hel rad motioner i betänkandet som gäller gränsdragningsfrågor när det gäller momssatser. Detta är svårt.
Att ha en lägre momssats är ett sätt att styra vad man vill ha; om man skulle ha en enhetlig momssats skulle den hamna omkring 21,7 procent, tror jag att Momsutredningen sade, och det är väl ingen av oss som tycker att det känns särskilt lockande att höja momsen på mjölk, bröd, smör och pasta för barnfamiljerna för att det ska bli billigare att köpa platt-tv? Det kan alltså bli gränsdragningsproblematik.
Vi hade ett exempel som gällde momsen på gästhamnar kontra momsen för en husvagn som stod vid kajen. Visst finns det knepigheter, men jag känner mig rätt trygg med att regeringen gör vad den ska och att kommissionen kommer med något positivt.
Lena Asplund (M):
Jens Holm har i sin interpellation även nämnt subventioner till jordbruket. Jag vet inte om Jens Holm menar borttagandet av skatten på handelsgödsel, men jag utgår från att det är en del.
Regeringen tog bort skatten på handelsgödsel för ett antal år sedan som ett led i att man minskade återbetalningen av koldioxidskatten för lantbrukarna. Det har gjorts i tre etapper. Återbetalningen var från början 2:38 och kommer nu att vara 90 öre 2015 i ett led att minska koldioxidutsläppen.
Det är bra att man får ned koldioxidutsläppen även i lantbruket och tittar på andra drivmedel. Ett led i detta var alltså att skatten på handelsgödsel togs bort, som var en skatt på sammanlagt 300 miljoner och som lades på bara en näring, våra svenska bönder.
Det finns inga bönder som använder mer handelsgödsel än vad som behövs, för priset på handelsgödsel är väldigt högt. Skulle vi börja beskatta handelsgödsel igen skulle det göra att vi fick ytterligare en tung faktor och problem när det gäller konkurrens för svenska bönder. Det är någonting som vi inte vill. Vi vill gärna ha svenska varor och svenska grödor.
Vi tycker att det är bra med svenskt mjöl i stället för att vi ska importera mjöl från USA, som kan bli fallet. Jag har pratat lite med jordbrukare som odlar och som har sagt att det kommer att handla om att vi tar in mjöl från USA.
Man vill ha fint mjöl - nu är jag inte bagare, men bara för att relatera - när man ska baka till exempel franskbröd. Då är det viss sort av luftigt mjöl man vill ha. Då behöver man handelsgödsel. Det är likadant med andra grödor. Därför tycker jag att det är bra att man kan titta: Hur ska vi subventionera?
Det här var ett sätt att få ned koldioxidskatten. Man kan inte lägga dubbla pålagor på en näring. Jag ska återkomma i nästa inlägg.
Lena Asplund (M):
Jag vill återkomma till en annan skatt som inte finns i dag, och det är skatt på kemikalier. Det finns motioner om det i punktskattebetänkandet som vi behandlade här i veckan. Jag är benägen att hålla med S, V och MP att man givetvis bör ha en skatt på kemikalier. Kemikalieinspektionen har kommit med ett förslag som är lite trubbigt och svårt.
Man vill beskatta varan, och då handlar det om ftalater, bromerade flamskyddsmedel, högfluorerade ämnen och kvicksilver. Man har räknat ut skatten för plasthandskar till 0,2 öre. Det blir väldigt konstigt och trubbigt. Därför tillsatte regeringen i december en utredning om hur man ska kunna ha ekonomiska styrmedel för en giftfri vardag. Jag personligen ser hellre att man beskattar kemikalien direkt.
Då blir det betydligt enklare, och man krånglar inte till det. I Danmark har man krånglat till det och beskattar varan, om det nu är plasthandskar eller gummistövlar. Vi vill ju alla att det ska vara enkelt och tydligt med skatter.
Därför frågar jag Jens Holm: Om det skulle komma ett förslag om att lägga en skatt direkt på kemikalien, kan vi i så fall räkna med att vi får stöd av Vänsterpartiet i den frågan?
Lena Asplund (M):
Det är två frågor som jag vill att Hannah Bergstedt ska svara på. Den första gäller de uteblivna skatteintäkterna: Var tänker Socialdemokraterna ta dem? Vilken skatt vill man höja i stället? Det handlar ju om en hel del pengar.
Den andra frågan gäller energitillgången i Sverige vid ett eventuellt samarbete med Miljöpartiet och en snabbavveckling av kärnkraften: Var ska all den energi tas som behövs i den energiintensiva tjänstesektorn? Om vi skulle avveckla kärnkraften får vi en helt annan konkurrenssituation mot Finland, som i dag bygger nya kärnkraftverk.
Jag tittade precis på Nord Pool. I dag exporterar Sverige lite energi till Finland. Men om vi skulle snabbavveckla ett antal kärnkraftverk skulle vi i framtiden behöva importera dyrare el, och kanske smutsigare el. Det skulle ha stor påverkan på vårt energipris. Då har inte 10 eller 12 öre i energiskatt speciellt stor betydelse.
Det känns lite grann som en fråga om påvens skägg, där man försöker flytta fokus från en fråga till en annan. Frågan är: Vad händer? Vad händer över huvud taget med vår elintensiva industri vid en eventuell kärnkraftsavveckling? Hur tänker Socialdemokraterna hantera den frågan med ett samarbetsparti - om det nu är det - som vill avveckla fort och snabbt?
Lena Asplund (M):
Hannah Bergstedt svarade egentligen inte på min fråga. Hon gick bara förbi den och sade att vi har ett överskott. Ja, just nu exporterar vi. Vi importerar lite grann också, men vi exporterar. Det går ju mellan länderna. Jag kommer ihåg december 2010. Då var det några kärnkraftverk som stod stilla. Det hade varit en rätt torr sommar, så det fanns inte så mycket vattenkraft.
I Sundsvalls Tidning den 14 december 2010 berättade man att SCA stoppar en av sina pappersmaskiner tills vidare. Den dagen låg spotpriset på 1:33. Dagen innan hade det legat på 1:24. Då var det ett par kärnkraftverk som stod stilla för revision, och det var lite annat stök.
Just i dag ligger spotpriset på 30-35 öre kanske. Det räcker med att ett par kärnkraftverk ska stanna för att priset ska åka upp. Vad händer då med all elintensiv industri, både den digitala tjänstesektorn och basnäringen? Detta är ett exempel.
SCA stoppade en papperslina på grund av att priset på el var för högt, så det lönade sig inte att tillverka papper. Vi har mycket annan industri som är väldigt elintensiv. Det viktiga är att vi har god tillgång på energi. Det har vi i dag, men om man räknar upp allt som finansministern också räknade upp - vattenkraft, domar och minskad kärnkraft - kommer vi att få problem, och då kommer priset att öka.
Det kommer att slå mot all industri och även mot hushållen, som vi inte får glömma.
Lena Asplund (M):
Hur kommer det sig, Peter Persson, att du kan såga en hel bransch? För det är vad du gör med de här frågorna. Du tycker att man går ut och kampanjar för en alliansregering. Som företagare har man väl rätt att yttra sig och tycka vad man vill. Vi har åsiktsfrihet i det här landet. Det har tillkommit många arbetstillfällen.
Glöm inte vilka som får arbete till följd av den sänkta momsen på restauranger och hotell! Det är unga som ofta inte har någon högre utbildning eller kanske inte ens har avslutat gymnasiet. Jag har besökt många restauranger och träffat restaurangägare. Det kanske Peter Persson också borde göra.
Hittills är det inte en enda som har sagt: Vi vill gå tillbaka till 25 procents moms. När man frågar vilka de anställer svarar de: Vi tittar på det som passar oss, gärna unga som är billiga, för det tar ett tag att skola in.
I restaurangbranschen tittar man inte alls på samma sätt på att personen har avslutade studier eller högskolestudier, utan man tittar på att det är en person som passar. Detta är jobb även för ungdomar som studerar och vill tjäna lite extra pengar. Vad är problemet, egentligen? Är det att vi har fått fler arbetstillfällen eller att vi har minskat antalet konkurser? Där är man rätt tydlig.
Jag har träffat flera företagare som kanske inte har sin restaurang på Stureplan utan någonstans utanför Skellefteå eller i Småland. De säger: Tack vare detta har vi överlevt. Vi klarar det. Skatteverket har kommit med en rapport som säger att man har minskat skattefusket med ungefär 700 miljoner. Det är väldigt bra.
Jag antar att Peter Persson någon gång har ätit på en vägkrog eller något gatuköksaktigt där det står "Äter ute", "Catering" eller "Hämtar maten" på kvittot fast man har suttit där. Det har varit en svår gränsdragningsfråga också. Vi har diskuterat det här i kammaren tidigare.
Jag träffade en företagare med en verksamhet där man både kunde hämta mat och sitta där och äta. Ett exempel var att en kund kom och sade att maten skulle tas med, och 12 procents moms slogs in. Personen i fråga gick sedan ut och mötte en kompis i dörren som sade: Jag ska äta men sitta här. Då tog den första personen sin lilla påse med sig in och satte sig vid bordet. Vad händer i en sådan situation? Det har varit en stor gränsdragningsproblematik när det gäller detta.
Min fråga till Peter Persson är: Vill ni höja momsen på övrig mat till 25 procent? Blir det mer rättvist då? Det är orättvisa eller någonting liknande som driver er, för ni tycker ju inte att det här är okej. Konjunkturinstitutet sade att 4 000 jobb är en direkt följd av momssänkningen. Sedan har vi de halverade arbetsgivaravgifterna för unga också.
Visita säger att det är 10 000 fler arbeten som har skapats. Någonstans mellan 4 000 och 10 000 arbeten har alltså skapats. Sedan får man väl se på sikt hur många arbeten det blir som skapas. Kom med något bättre förslag på en reform som gynnar de unga - inte Amsåtgärder, utan en riktig reform! Det här har gjort det plus att vissa företag har undgått att gå i konkurs.
Ingen ska säga att restaurangbranschen skär guld med täljkniv.