KBLab/rixvox huggingface dataset:
Emma Hult (MP):
Min fråga går till statsrådet Ardalan Shekarabi. På nätet, i tunnelbanan, när vi slötittar på tv, på bussen, från radion när vi äter frukost - överallt utsätts vi för reklam. Den senaste tiden har jag och många med mig lagt märke till att något som fullständigt har exploderat är spelreklam, även på nätet. Man får tips om hur man ska tjäna snabba pengar. Pengar i handen inom fem minuter!
Inga insatser behövs! Här är ett nätkasino just för dig! I januariavtalet kan vi läsa hur Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet är överens om att hushållens skuldsättning ska minska. Min fråga till statsrådet är vad han och regeringen avser att göra för att se till att den ökande spelreklamen inte leder till ökad skuldsättning hos hushållen.
Emma Hult (MP):
Jag tackar statsrådet för svaret. Det känns lite betryggande, även om jag fortsatt är lite orolig. Det pågår också en parallell utredning från Kronofogden, där man tittar på just de här två parametrarna, vilket ni säkert känner till. Det kan ni bära med er i arbetet. Jag har en följdfråga. I Italien har man nu som första land i EU valt att införa totalförbud mot spelreklam på nätet och på radio och tv. Är det en väg som Sverige skulle kunna gå?
Emma Hult (MP):
I morgon är det den 8 mars. För vissa är det en helt vanlig fredag, och för några av oss andra är det en väldigt viktig fredag. Det är den internationella kvinnodagen i morgon, och därför går min fråga till jämställdhetsminister Åsa Lindhagen. Det nationella övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt liv. Vi kan bara konstatera att vi har en hel del kvar att göra.
För att vi ska nå dit har regeringen sex delmål: en jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, jämställd utbildning, jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och jämställd hälsa. Och så har vi det sjätte delmålet: Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Min fråga till jämställdhetsministern är kort och gott: Hur ska regeringen uppnå det sjätte målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra?
Emma Hult (MP):
Det är trevligt att för en gångs skull ha möjlighet att begära replik. Det är väldigt sällan man har det som minsta parti i riksdagen och dessutom ett av de regeringsbärande. Jag skulle bara vilja komplettera historieskrivningen lite i denna fråga. Det stämmer mycket väl att det var Moderaterna som lade fram en följdmotion med anledning av regeringens proposition. Men förslaget är inte Moderaternas.
Det togs från början fram av Peter Eriksson under förra mandatperioden. Han bad Boverket ta fram förslag om detta. Det är också Boverkets förslag som Moderaterna har använt sig av. Boverket tog fram ett förslag om att alla komplementbyggnader skulle utökas till 30 kvadratmeter; det är det förslaget som Moderaterna har drivit.
På grund av den rättsliga osäkerhet som vi bedömer fortfarande finns kvar och som regeringen har tillsatt en utredning för att lösa, fru talman, valde regeringen att gå fram med enbart bostadsdelen i detta skede. Det är nämligen bostadsbristen som är den absolut största utmaningen på detta område.
Men Lagrådet valde sedan att lämna ett blankt yttrande, och då är vi så pass stora att vi kan säga att det argumentet inte håller för oss. Skulle jag som utskottets ordförande inte kunna uttala mig när jag från medierna får frågan vad jag tycker om att utskottet nu lägger fram ett förslag som vi är enade kring? Jag är glad att utskottet står enat bakom detta förslag.
Peter Eriksson lyfte fram detta inför valet 2018, så det är inget nytt att vi tycker att man ska se över dessa delar.
Emma Hult (MP):
Det kan vara så att jag missförstår Carl-Oskar Bohlin, men det känns som att han vill hävda att varken jag, Miljöpartiet eller regeringen vill genomföra detta. Det har vi aldrig sagt; det har aldrig varit grunden. Frågan var när det skulle genomföras, vilken utredning som behövdes dessförinnan och vilka förändringar som behövde ske. Jag vill bara att det ska vara tydligt att vi inte har varit emot detta. Jag är glad att vi nu har fått Lagrådets prövning och har fått veta att Lagrådet inte ser det som ett problem.
Det ger också vägledning till den utredning som nu ska jobba för att se till att vi får en rättssäker prövningsprocess för alla de ärenden som hanteras inom plan- och bygglagen. Den intervju som Carl-Oskar Bohlin refererar till, fru talman, handlade inte om detta. Den handlade om det ärende som vi justerade förra veckan och om det vi gjorde nu. Carl-Oskar vet säkert också att det inte alltid är allt som återges när man har samtal med journalister.
Men Carl-Oskar fick också uttala sig i artikeln, och det var ju bra så att vi fick helhetsbilden. Det stämmer att utan motionen hade inte yrkandet varit uppe i dag. Men jag vill väldigt tydligt hävda att det inte är så att detta inte var en fråga som Peter Eriksson redan inför valet 2018 lyfte upp som prioriterad.
Emma Hult (MP):
När det gäller mod och ansvar har det de senaste fem åren byggts betydligt fler bostäder än under alliansregeringens sammanlagda tid. Men jag håller med om att vi behöver ta ansvar och vara modiga. I fråga om de fem kvadratmeter som vi debatterar i dag handlar det kanske inte om mod och ansvar för att lösa bostadsbristen. Men det finns lösningar.
För att lösa bostadsbristen i Sverige behövs flera olika delar. Det här är en del, fru talman. Statsministern och regeringen har bjudit in stora delar av branschen till ett möte nu i februari, just för att ta gemensamt ansvar. Det här är ingenting som politiken kommer att lösa på egen hand, varken på riksnivå eller kommunal nivå. Men tillsammans med branschen kommer vi att ta steg framåt.
Det tycker jag är att visa mod. Jag går vidare till förslaget. Fem kvadratmeter till är vad det här lagförslaget handlar om. Fem kvadratmeter kan verka ganska litet. Men det kan vara ganska mycket. I Sverige har vi ett regelverk som innebär att bostäder som är under 35 kvadratmeter undantas från en lång rad av de saker som Carl-Oskar Bohlin tidigare nämnde i talarstolen.
Man behöver inte ha ett tillgängligt komplementbostadshus om bostaden är på 30 kvadratmeter, som Carl-Oskar Bohlin sa. Det går att läsa om detta. Det står att det kan men inte att det ska vara på det sättet. Detsamma gäller när vi bygger små lägenheter. Där gäller också andra regler. Och de förändringarna har vi infört ganska nyligen. De här fem kvadratmeterna kan innebära att det blir en tillgänglig bostad. De kan innebära att man får en toalett, kanske till och med en vettig toalett för dem som vill ha en sådan.
Men det måste inte vara tillgänglighetsanpassat. Varför väljer regeringen att i den här delen gå vidare bara när det gäller komplementbostadshus? Det handlar om det rättsliga läget. Enligt Europakonventionen lever vi inte upp till de krav som ställs på överklagandemöjligheter.
Men på grund av bostadsbristen väljer regeringen att gå vidare med just bostadsdelen, innan vi har lyckats lösa det rättsliga läget vad gäller överklagandemöjligheterna. Innan vi har rett ut det rättsliga läget är det dock inte ansvarsfullt att gå vidare och se över om även andra komplementbyggnader ska utökas i area. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.
Emma Hult (MP):
Jag vill tacka Carl-Oskar Bohlin. Hade det rättsliga läget varit ett annat hade det inte varit ett problem. Jag kan personligen tycka att det i viss mån är problematiskt att vi går fram med att utöka antalet kvadratmeter när det gäller komplementbostadshus. Men i den andra vågskålen ser jag att det i den här situationen är viktigt att vi kan skapa fler bostäder. Jag tycker inte att det är ett problem om människor vill bygga ett växthus på 30 kvadratmeter.
Det kan man göra i dag, men man måste söka bygglov för det. Det rättsliga läget är sådant att vi, enligt Europakonventionen, inte har rett ut hur grannarna ska ha rätt att klaga eller inte. Jag tycker därför att vi först måste reda ut det. Det har regeringen också aviserat att man ska göra. Det är kärnan i den här utmaningen.
Emma Hult (MP):
Jag vet inte om Carl-Oskar Bohlin uppfattade något av det jag just sa som lustigt eftersom han inledde sin slutreplik med att skratta åt det. Det är lite härskartekniksaktigt. Men vilken taktik Carl-Oskar Bohlin vill använda är upp till honom. Regeringen lägger till fem kvadratmeter så att man kan bygga en toalett, så att det kan bli en dräglig bostad och så att vi kan se till att skapa fler bostäder i Sverige för att fler ska få någonstans att bo.
Det är vad regeringen gör. Jag vill att vi reder ut det rättsliga läget innan vi går vidare med de delarna. Det är också vad civilutskottet kommer att göra, i och med det som Moderaterna har drivit fram i utskottet. Vi behöver skapa fler bostäder. Det här är ett led i att göra det.
Emma Hult (MP):
Jag tackar Larry Söder för komplimangen som han inledde replikskiftet med. Men jag tror att både jag och regeringen tar ansvar och har mod. Jag tror att en kommuns genomsnittliga planeringsprocess inte är fyra år utan kanske två, så den där peaken 2017 kan vi nog ändå ta lite kredd för.
Men det är framför allt arbetet i kommunerna, där vi ibland styr tillsammans och ibland är mot varandra, som gör att det byggs så pass mycket som det har gjort. Vi bygger inga bostäder från regeringens sida eller från nationellt håll. Ja, jag är absolut beredd att driva frågan vidare. Vi behöver se till att det byggs fler bostäder och att vi får en prognos som är om inte hög och ökande så i alla fall jämn, så att vi har bra spelregler för dem som bygger och för dem som ska bo i vårt land.
Det behöver vi göra tillsammans, för det här är någonting som behöver hålla över lång tid. Det här är ett förslag som gör att det förhoppningsvis kommer att tillskapas fler bostäder. Den lagstiftning som ni genomförde när ni satt i regering hade uppenbart vissa brister, eftersom det har funnits en rättslig osäkerhet som vi nu försöker reda ut. Jag hoppas att vi tillsammans ska kunna göra det, så att det kan bli enkelt att bygga komplementbostadshus också i framtiden.
Emma Hult (MP):
Nu handlar den här debatten om fem kvadratmeter i komplementbostadshus. Men jag gillar att Larry Söder breddar den. Alla de åtgärder som Larry Söder valde att ta upp är sådant som vi diskuterar. De hade kunnat genomföras med någon tidigare regeringskonstellation, men det gjordes inte då heller. Precis som Larry Söder vet finns det utmaningar vad gäller både finansiering och utformning. Jag hoppas att det möte i februari som statsministern tillsammans med bostadsministern har kallat till kommer att leda framåt också i de frågorna.
Jag hoppas att branschen ser till att framföra att vi behöver både detta och annat för att kunna komma vidare. Jag är också övertygad om att det kommer att behöva komma till ekonomiska reformer på det här området. Det är inte bara vår kära plan- och bygglag som det behöver göras fler hål i och fler undantag från. Det är inte så vi bygger alla de bostäder som behöver byggas i Sverige.
Emma Hult (MP):
Tack, Larry Söder, för frågan! Jag tycker att det är bra att vi lyfter upp den problematik som Larry Söder uppmärksammar. Jag är däremot inte lika orolig. Redan i dag har kommunerna i uppgift att se till att de har uppdaterade översiktsplaner. Jag upplever att de saker som vi nu föreslår ska införas gör att kommunerna ska efterleva detta krav. Det vi har sagt är att det arbete med översiktsplaner som pågår ska slutföras inom ramen för den gamla lagstiftningen.
En översiktsplan ska helst gälla i 20 år, men det är klart att man kanske blir påverkad om man har en tioårshorisont i sin planering och investering. Jag tycker dock att det absolut viktigaste är att översiktsplanen är uppdaterad. Om en översiktsplan görs om precis efter det att en etablering har skett förändras förutsättningarna också för enskilda och företagare. Därför tycker jag att det är viktigare att vi ser till att kommunerna har uppdaterade översiktsplaner och att det arbete som pågår avslutas.
Emma Hult (MP):
När det gäller motivationshöjande åtgärder införde regeringen en sådan under den förra mandatperioden, men den kritiserade Kristdemokraterna skarpt. Det var en byggbonus som gjorde att man var tvungen att ha en aktuell översiktsplan. Det gjorde att fler översiktsplaner blev aktuella, men denna åtgärd var uppenbarligen inte något som Kristdemokraterna tyckte om. Larry Söder nämnde sanktioner, men han nämnde inte vilka. Det skulle vara väldigt spännande att se vilka sanktioner Larry Söder skulle vilja införa mot Sveriges kommuner för att de ska upprätthålla detta.
Jag tror att de förslag som vi nu lägger fram kommer att göra att vi får se att fler översiktsplaner blir aktuella. Att ha en uppdaterad och aktuell översiktsplan tror jag är absolut viktigast både för enskilda och för företag så att de vet vilka förutsättningar som finns. Jag upplever inte problemet lika stort och har inte lika stora farhågor. Det viktigaste är att kommunerna har uppdaterade och aktuella översiktsplaner, och detta är också ambitionen i arbetet.
Emma Hult (MP):
Vår tids största utmaning är klimatförändringarna. Jag vill därför ställa min fråga till miljö- och klimatminister Isabella Lövin. Det globala hållbarhetsmålet nr 11, Hållbara städer och samhällen, är ett mål som jag i min roll som ordförande i riksdagens civilutskott men också personligen brinner väldigt mycket för.
Målet innebär att göra städer och samhällen inkluderande, säkra, motståndskraftiga och hållbara. Min fråga till statsrådet är: Hur jobbar regeringen för att Sverige ska nå mål nr 11, Hållbara städer och samhällen?
Emma Hult (MP):
Tack, statsrådet, för svaret! Det är nu vi bygger framtidens samhälle. Jag hoppas att vi alla kommer att jobba för att bygga det så hållbart vi kan. Isabella Lövin hann bara inleda med att tala om de delar som handlar om hur klimatförändringarna kommer att påverka de städer och samhällen som vi har. Min fråga handlade också om det finns fler exempel där vi i Sverige skulle kunna exportera lösningar. Stadsmiljöavtal är ju en del, men finns det andra exempel på lösningar som vi lätt skulle kunna exportera och också hjälpa andra länder med?
Emma Hult (MP):
Jag är en av dem som fortfarande kollar på tablå-tv. Varje fredag ser jag fram emot På spåret med glädje, och varje onsdag ser jag med intresse fram emot att få se Uppdrag granskning .
Men i går var det varken med glädje eller intresse som jag genomled Uppdrag granskning s rapport om den totala misär som visades från en mjölkgård i Hälsingland: koskit och urin upp till knäna och extremt smutsiga djur, en del med sår så allvarliga att man såg benknotorna. Situationen för djuren på gården är helt oacceptabel.
Jag har en fråga till justitieminister Morgan Johansson. Vid misstanke om brott har polisen möjlighet att efter beslut få göra en husrannsakan i en bostad, om man vill hitta bevis. I Uppdrag granskning i går redogjordes för att länsstyrelser inte har denna möjlighet när man vill gå in i ett stall för att se om där finns bevis, för att efterleva djurskyddslagen. Jag undrar varför.
Emma Hult (MP):
Tack, statsrådet Damberg, för svaret! För mig låter det märkligt att det skulle vara ett större intrång att gå in i ett stall för att kunna bedriva tillsynsverksamhet än att gå in i ett privat hem. Det kanske är en stallrannsakan vi ska införa. Damberg svarade tydligt på frågan. Min fråga var om han trodde att en stallrannsakan skulle kunna vara en framkomlig väg. Om myndigheterna säger att det är vad som behövs tolkar jag det som att man är beredd att titta på detta verktyg.
Ja, vi har en ny djurskyddslag, men uppenbarligen klarar vi det inte hela vägen fram i dag.
Emma Hult (MP):
Bristen på bostäder för dem med låga inkomster är akut. Förutsättningarna ser dessutom väldigt olika ut runt om i landet. Vissa kommuner väljer nu också att strama åt socialtjänstens bedömningar, och hur nödbistånd till dem som står helt utan en bostad utformas förändras.
I gårdagens Uppdrag g ranskning fick vi möta flera familjer som på grund av den strukturella hemlösheten hamnat i en mycket svår situation. Det är ett politiskt misslyckande på alla nivåer, och vi måste ta vårt ansvar för att lösa detta. Barn ska inte behöva växa upp i en sådan otrygg boendemiljö.
Min fråga går till statsrådet Per Bolund: Vad gör regeringen för att hjälpa dessa familjer och för att minska den strukturella hemlösheten?
Emma Hult (MP):
Jag tackar statsrådet för svaret. Det behöver byggas fler bostäder, och det görs delvis med hjälp av investeringsstödet. Jag tror dock att fler åtgärder behövs. Vi behöver också fördela de bostäder som finns på ett bättre sätt. Jag är övertygad om att vi behöver en nationell hemlöshetsstrategi, och jag hoppas att det är något vi kommer att kunna enas om brett politiskt i Sveriges riksdag framöver. Vi fick nu veta att det ska komma en utredning från Boverket. Vad kommer det att ha för betydelse att Boverket levererar statistik på hur bostadsbristen ser ut?
Emma Hult (MP):
Tack, Josefin Malmqvist, för ett engagerande inlägg i den här debatten! Jag kan dock konstatera att det var väldigt få politiska förslag på vårt utgiftsområde som presenterades. Men Josefin Malmqvist ska nu få möjlighet att utveckla det hela lite.
Josefin Malmqvist inledde med att säga att det fattas förslag från regeringens sida när det gäller krishantering i den situation vi befinner oss i - det handlar alltså om utgiftsområde 18. Jag undrar då: Vilka förslag har Moderaterna när det gäller krisåtgärder och krishantering för att hjälpa oss i den här budgetdelen?
Emma Hult (MP):
Tack, Josefin Malmqvist, för svaret! Då kan jag alltså konstatera att det inte finns några förslag från Moderaternas sida när det gäller krisåtgärder i det utgiftsområde som vi debatterar här i dag. Det var en lång rad fina förslag, men de tillhör den bostadspolitiska debatten, och i dag är vi här för att debattera budgeten. Jag kan alltså konstatera att vi står på samma fot, och jag tycker därmed att anklagelsen var lite för mycket. Josefin väljer också att nämna att investeringsstödet inte har någon verkan och att de bostäder som har byggts skulle ha byggts ändå. Jag vågar inte chansa.
I den kris vi nu befinner oss i - en bostadskris med bostadsbrist i Sverige - behövs varenda bostad. Det har beviljats stöd för 38 000 nya bostäder, varav 18 200 redan har byggts. Hur kan Josefin Malmqvist garantera att de skulle ha byggts i alla fall? Och om de i alla fall skulle ha byggts skulle de inte ha haft den hyresnivå som investeringsstödet garanterar, så att alla människor har råd att efterfråga dem.
Emma Hult (MP):
Jag tackar Larry Söder för hans anförande. Jag kan konstatera att Kristdemokraterna - som Larry Söder redogjorde för - vill införa en planeringsstimulans för kommunerna. Detta var någonting som regeringen hade för inte alltför många år sedan. Då kallades den kommunbonus för att en del av de åtgärder som Larry Söder nu föreslår skulle vidtas.
Då kritiserade Kristdemokraterna den planeringsstimuleringsåtgärd som regeringen ansåg behövdes och som också har gjort att i princip alla landets kommuner har en uppdaterad översiktsplan och planerar för bostadsbyggande. Vad är skillnaden nu? Är det att den bara ska gälla för småhus? Borde vi inte ha en planeringsstimulans som gör att kommunerna planerar för alla typer av bostäder, vilket Larry Söder också nämner lite senare i sitt anförande?
Emma Hult (MP):
Jag tackar Larry Söder för svaret. Det är trevligt om Kristdemokraterna har ändrat uppfattning i denna fråga. Från regeringens sida får vi fundera på om vi kanske har stöd för en sådan åtgärd någon gång i framtiden igen. Vi hade, som sagt, en kommunbonus som i princip syftade exakt till det som Larry Söder och Kristdemokraterna nu föreslår. Vi kommer inte att stödja Kristdemokraterna i detta avseende, eftersom detta stöd redan har funnits och fått igång kommunernas planering.
Men jag är glad över att Kristdemokraterna nu lyfter fram denna problematik, eftersom de tydligt avfärdade den när vi valde att lyfta fram den. Låt mig ställa en fråga om den budgetpost som ni har om trygghetsskapande åtgärder i den fysiska miljön. Där väljer Larry Söder att nämna att det behövs blandade upplåtelseformer. Larry Söder sa i en replik att det inte går att styra, och det stämmer. Hur vill Larry Söder uppnå blandade upplåtelseformer, också som en trygghetsskapande åtgärd, i områdena?
Vill de möjligen reglera detta i detaljplan?
Emma Hult (MP):
Tack, Larry Söder, för att jag får svara som miljöpartist. Det hade varit jobbigt om jag hade behövt svara som något annat än det jag är. Jag delar Larry Söders uppfattning att vi behöver bygga mer av alla upplåtelseformer, också småhus. Och de förslag som jag tror att vi är ganska eniga om är att stärka den enskildes förutsättningar att också efterfråga den typen av byggnation. Larry Söder var tidigare inne på att man från Kristdemokraternas sida vill stimulera kommunerna att detaljplanera mark.
Vi hade en sådan stimulans, som jag tidigare nämnde, som hette kommunbonus. Den var väldigt kritiserad, också från Kristdemokraternas sida. Jag är inte säker på att det är en statlig stimulans vi behöver. Jag tror att vi behöver ha en tydlig dialog, för det är fortfarande en brist även om den stimulansen fanns, så det kanske inte är en stimulans som är den viktigaste åtgärden för att få fram mer byggbar mark för just småhus. Det handlar också om efterfrågan. Det är klart att det är dyrare att köpa ett småhus än vad det är att köpa en liten bostadsrätt.
Då behöver vi stärka individens ekonomiska förutsättningar att också efterfråga sådana.
Emma Hult (MP):
Om Larry Söders syfte är att få mig att säga att det är Socialdemokraterna som stoppar alla våra förslag är det ju dem som vi sitter med i regeringen. Då är det klart att det inte bara är Miljöpartiets agenda som drivs. På nationell nivå är det såklart Socialdemokraterna som stoppar en hel del av våra förslag. I det här fallet handlar om det att det ska finnas utrymme i budgeten och olika förutsättningar. Inte heller Kristdemokraterna har finansierat vare sig startlån eller bospar i sin budget. Jag hoppas att vi snart får se de här reformerna.
Och jag som miljöpartist och mitt parti kommer att fortsätta driva på för att det utrymmet också ska finnas framöver, för det behövs. Vi behöver stärka den enskildes förutsättningar att också efterfråga ett ägt boende, som vi sedan tidigare har hört från många av talarna här i kammaren.
Emma Hult (MP):
Det är inte en fråga som är en budgetfråga, men jag väljer ändå att svara på den eftersom de som tittar på debatten bör få ett svar på frågan. Annars uppskattar jag att vi håller oss till det som vi är här för att debattera. Det är inte den enda åtgärden. Vi förespråkar att kommunerna har mandatet att välja att låta personer gå före i bostadskön av olika anledningar. Det kan vara frånskilda kvinnor som lämnat ett våldsamt förhållande, det kan vara nyanlända och det kan vara på andra grunder.
Om en kommun bedömer att det är en åtgärd för att fler ska kunna få en bostad i kommunen tycker vi att kommunen ska ha det mandatet - ja. Jag skulle inte säga att vi vältrar över ansvaret på kommunerna. Kommunerna har i dag ansvaret att tillgodose bostadsbehovet för sina medborgare.
Då vill jag ställa en fråga tillbaka till Josefin Malmqvist: Hur ser Josefin Malmqvist på att hennes kompisar i moderatledda kommuner, till exempel runt om i Stockholms län, vältrar över sitt bostadspolitiska ansvar på andra kommuner i andra delar av landet via social dumpning?