KBLab/rixvox huggingface dataset:
Emma Hult (MP):
Jag har inte sagt att vi ska göra en avvägning. Det jag sa var att ibland står två intressen mot varandra. Ibland står två grupper mot varandra, och ibland står två rättigheter mot varandra. Jag har också i mitt anförande berört att de här gruppernas intressen ska lyftas fram. Det gör vi också, för nu inför vi rättssäkerhet. Vi inför också en proportionalitetsprincip - det är någon som kommer att göra en bedömning. Det tycker jag är viktigt, framför allt när vi nu inför någonting som kommer att påverka människor som vi inte ens har identifierat. Då tycker jag att det är oerhört viktigt att någon gör den bedömningen.
Jag säger inte att man inte ska ha rätt till sin egen mark. Det ska man absolut. Men det finns fall där markägaren kanske har sagt okej. Man kanske har sagt att det är okej att uppehålla sig och bosätta sig där. Men i ett senare skede vill man inte det. Man kanske har sett konsekvenser eller helt enkelt ändrat sig. Jag tycker att det är tråkigt att Carl-Oskar Bohlin väljer att tolka det jag sagt i stället för att lyssna på det jag faktiskt säger.
Emma Hult (MP):
Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i plan- och bygglagen. Det är ändringar som syftar till att göra planprocessen mer effektiv. Kommuner kommer nu att kunna begära ett planeringsbesked från länsstyrelsen. Fler planer som inte är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt ska kunna antas av kommunstyrelsen eller byggnadsnämnden. Lagändringarna innebär också att ytterligare åtgärder ska undantas från kravet på bygglov. I propositionen föreslås en rad åtgärder som undantas från kravet på bygglov.
Jag skulle kunna rada upp dem, men väljer att inte göra det. Jag skulle vilja göra en liten rättelse och ett litet tillägg så att det inte uppstår några oklarheter efter Robert Hannahs anförande här tidigare. Robert Hannah menar att startbeskedet nu tas bort från plan- och bygglagen. Det görs det inte. Regeringen föreslår inte någon sådan förändring och inte heller utskottet som avstyrkt den motionen. Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Jag skulle kunna fortsätta, men jag vill gärna lämna över ordet till bostadsminister Peter Eriksson som står näst på tur.
Emma Hult (MP):
Precis som mina kamrater sagt tidigare debatterar vi i dag betänkande CU21 om tidsbegränsande bygglov för bostäder. Den lagförändring som vi debatterar behövs för att möjliggöra fler bostäder på kortare tid än vad vi klarar av med nuvarande regelverk.
Att införa tidsbegränsade bygglov också för bostäder är en tidsbegränsad åtgärd som behövs just nu därför att bostadsbristen i Sverige blir akut för allt fler. Bostadsbristen beror på att vi har för få bostäder i vårt land, inte på att vi har för många människor som vill bo här. Jag vill välkomna fler till Sverige.
Bostadsbristen är inte heller något som uppstått på senare år utan en brist som länge har varit ett fenomen i flera av landets kommuner. I dag är bristen dessvärre ett faktum för allt fler. Bostadsbristen beror på att vi har byggt alldeles för lite under lång tid. Tur är det då att det just nu byggs som bara den runt om i hela vårt land.
Detta betyder att fler kommer att få en bostad, och det är bra. För att lösa den akuta brist som vi har i dag behöver vi denna lagstiftningsförändring så att tidsbegränsade bygglov tillåts också för bostäder. Men med den takt som byggandet i dag är uppe i behöver vi förhoppningsvis inte uppföra bostäder med tidsbegränsade bygglov i framtiden utan kommer med god planering att kunna tillgodose det behov vi har då.
Vårt gemensamma mål måste vara att kunna erbjuda bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden, åt alla. Därför anser jag, precis som regeringen föreslår och som utskottet också ställer sig bakom, att lagändringen ska vara tidsbegränsad. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag.
Emma Hult (MP):
Jag kan inte annat än reflektera lite över att vi i dag vaknade till en något annorlunda värld än den vi hade i går. Det påverkar mig ganska mycket, och troligtvis flera av er andra i debatten också. Detta är en viktig lagstiftning som vi länge har velat ha på plats, men utfallet av valet i USA har givetvis påverkat oss allihop. Emma Ulla Elisabet Hult - det är mina namn.
Alla namnen har jag fått därför att någon annan i min familj har haft dem tidigare, en del som tilltalsnamn eller mellannamn och andra som förnamn. Mitt efternamn har jag fått från min mammas sida. Om fler nu vill heta Hult välkomnar jag det, för jag tycker att det är ett väldigt fint efternamn. Det betyder "glänta" eller "öppning i skogen".
Min mamma har alltid sagt att hon skulle ha en flicka vid namn Johanna, och hade jag blivit en pojke skulle jag ha hetat Axel. Jag är glad att jag blev en Emma. Jag säger "blev", för ett namn är så mycket mer än bara någonting vi använder vid tilltal. För mig är mitt namn en del av mig och min identitet. Jag är nöjd och bekväm med det namn mina föräldrar har valt åt mig, men det är det ju inte alla som är.
Den nya namnlagen utfärdades 1982. Då var jag inte född, och det säger en hel del om hur mycket tid som har gått. Det har också hänt mycket sedan dess. Nu har Namnlagskommittén kommit med ett förslag, och regeringen har utifrån det tagit fram en proposition. Precis som vi har hört tidigare är syftet att ge medborgarna större frihet att välja de namn de vill ha, och att göra lagstiftningen lättare att förstå.
Den som inte är nöjd med sitt namn kommer nu alltså att få mycket större möjlighet att byta till ett annat. Jag tänker inte stå här och upprepa allt som har sagts, men det handlar om att man nu kommer att kunna förvärva ett dubbelt efternamn och att barn kommer att kunna ha namn med både ändelsen son och ändelsen dotter.
Det kommer även att vara möjligt att göra upprepade namnbyten, om man nu skulle önska det, och det blir även fritt att byta till ett efternamn som fler än 2 000 heter - till exempel Hult, som är ett väldigt fint efternamn. Allt detta görs för att det ska bli lättare för den enskilda att bestämma vad hen vill heta. Jag tänkte ändå ta ett exempel, för detta är komplicerat - och jag hoppas verkligen att vi inte ska behöva höra om sådana här fall i fortsättningen. Jag har en vän som fick sitt första barn innan hon gifte sig.
De bestämde sig för att barnet skulle ha båda föräldrarnas namn, eftersom de inte hade gift sig. Sedan gifte sig föräldrarna, och för att mamman skulle få samma namn som barnet tog hon pappans namn och fick sitt eget som mellannamn. När de gift sig fick de sitt andra barn - och då fick det barnet snällt pappans efternamn, det vill säga det namn båda föräldrarna hade, medan mammans namn försvann.
De skulle vilja heta samma sak i familjen. Nu får de möjlighet till det, och vi kommer inte att behöva ha den här kringelkrokvägen för att faktiskt heta samma sak i familjen. Man kommer att kunna ha ett dubbelt efternamn. Det finns även många fler exempel som vi nu kommer att råda bot på. Jag vill därför yrka bifall till förslaget i betänkandet.
Emma Hult (MP):
Precis som jag sa i mitt anförande ligger de betalningsfria månaderna under perioder när till exempel föräldrar med barn kanske behöver ha sin ersättning och sina pengar för att kunna fira jul likt kamraterna i skolan eller för den delen kunna fira semester. Därför är jag stolt över två betalningsfria månader. Under dessa månader ska föräldrarna kunna veta att det finns ett ekonomiskt utrymme så att barnen inte behöver känna att de inte har möjlighet att göra det som deras skolkamrater gör.
Emma Hult (MP):
Jag vill börja i den ände som handlar om vad Mikael Eskilandersson sa i sitt anförande. Han talade om dessa människor som om han inte anser att de är lika mycket värda som alla andra. Jag är glad att du tog replik, Mikael Eskilandersson, för detta är något jag vill framföra: Oavsett vilket land man är född i är man, enligt mig, precis lika mycket värd. Det är inte så att människor som väljer att komma till Sverige och bosätta sig här olovligen, vilket du anförde, gör det för att de vill.
De gör det därför att de inte har något val. Vad gäller ersättningarna kommer dessa att regleras i förordningen. Det kommer regeringen att återkomma med.
Emma Hult (MP):
Jag försvarar inte att människor ska bo på det sättet. Det är absolut inget jag tycker. Jag hoppas och vill såklart att vi ska kunna lösa det med en boendesituation som är bra för alla som vill bo i Sverige. Mikael säger att alla människor inte har rätt att bo i Sverige.
Om människor vill och har möjlighet att bo i Sverige och förhoppningsvis kan få ett jobb här hoppas jag att det också blir så i förlängningen, att vi kan se på dessa människor så som vi ser på alla människor och att de kan få en anställning. Jag hoppas det. Det byggs mer i dag än vad det har gjorts på väldigt länge. Jag hoppas att vi kommer att kunna skapa lägenheter till alla grupper. Du nämnde socialtjänsten, Mikael Eskilandersson. Ja, om du har läst lagrådsremissen vet du att socialtjänsten kommer att bli inkopplad. Det är inte så att vi vill ställa människor på gatan när det händer något.
Men som jag sa i mitt anförande hoppas jag att vi kan ta denna debatt när vi har ett lagförslag att debattera.
Emma Hult (MP):
Min fråga handlar också om valet och valresultatet i USA eller snarare om efterspelet. Den är riktad till kultur- och demokratiministern. Gårdagens resultat har säkert påverkat oss alla på ett eller annat sätt. Det handlar inte bara om vallöftena utan om det som valrörelsen och efterspelet medför. Det har skett en polarisering i det amerikanska samhället som gör mig och många andra oroliga.
Jag är också orolig för att detta skulle kunna spilla över på Sverige och resten av världen. Hur ser ministern och regeringen på detta? Hur ska vi motverka en sådan här polarisering i samhället och i stället jobba tillsammans?
Emma Hult (MP):
Jag avser att ställa min fråga till miljöminister Karolina Skog. Ungefär en tredjedel av Sveriges utsläpp kommer från transporter. För att minska utsläppen inom transportsektorn behöver vi dels minska antalet transporter, dels se till att de transporter som görs blir mer hållbara. Därmed säger jag inte att vi inte behöver transportera oss; däremot behöver vi ta ansvar för transporternas klimatpåverkan. Det är varje individs men också politikens ansvar att göra detta.
I min hemstad Jönköping görs i snitt ungefär 150 000 bilresor varje dag. Det har skett en ökning med 15 procent på tio år. Min fråga är: Vad gör regeringen för att minska biltrafiken i städerna?
Emma Hult (MP):
Min fråga går till konsumentminister Per Bolund. 96 procent av svenskarna vill inte bli uppringda av telefonförsäljare från företag som man inte redan är kund hos. Siffran är visserligen från 2014, men jag känner jag att jag också ingår i denna grupp. En annan siffra från denna undersökning är att var sjätte anmälan hos Konsumentombudsmannen rör telefonförsäljning. Jag tycker att detta är anmärkningsvärt.
Det har också framkommit att väldigt många äldre känner sig lurade av telefonförsäljare. Jag skulle vilja fråga ministern om han har uppmärksammats på den oro som finns hos den äldre delen av befolkningen. Jag skulle också vilja fråga vad ministern anser att vi behöver göra. 96 procent av Sveriges befolkning vill alltså inte bli uppringda av telefonförsäljare från företag som man inte redan är kund hos.
Emma Hult (MP):
Det är glädjande att höra att jag och ministern ser samma problem. Jag har också lyft fram tidigare, både medialt och i debatten, att vi bör införa ett skriftlighetskrav. Ministern talar om att göra detta skyndsamt, och jag hoppas att det sker så snart som möjligt. Betänkandet landade på regeringens bord för en utredning redan sommaren 2015. Jag undrar därför: Hur snabbt är snabbt? Det är många där ute som väntar på att kunna få möjlighet att läsa igenom det avtal som man ska ingå innan man ingår det över telefon.
Emma Hult (MP):
Jag vill ställa min fråga till demokratiminister Alice Bah Kuhnke. Tak över huvudet är en mänsklig rättighet. Rätten till en bostad borde vara en självklarhet. Men det är det inte i dag. Det byggs mer i Sverige i dag än på 40 år. Vi har två stora utmaningar: De som står utanför bostadsmarknaden måste komma in på den. Men det som byggs måste också bli bra, för både människor och miljö.
Trots detta är det flera grupper som i dag diskrimineras och inte kommer in på bostadsmarknaden. En av dessa grupper är romerna. Jag vet att regeringen har gett Boverket i uppdrag att se över och motverka diskriminering av romer på bostadsmarknaden. Jag skulle vilja höra hur det går med detta uppdrag.
Emma Hult (MP):
Kultur- och demokratiminister Alice Bah Kuhnke är på väg att resa sig, och det kan hon göra, för det är mycket riktigt henne jag ska ställa min fråga till. Den psykiska ohälsan ökar. I en rapport från Socialstyrelsen från mars i år kan vi läsa att hälsan blir bättre, medan ångesten och oron ökar. Trots den förbättrade hälsan ökar sjukskrivningstalen, framför allt på grund av den psykiska ohälsan.
Trenden har hållit i sig i flera år, och det är framför allt kvinnor som drabbas. En annan grupp i samhället som generellt sett har sämre levnadsvillkor än befolkningen i övrigt och även högre psykisk ohälsa är hbtq-personer. Enligt en rapport från Socialstyrelsen från 2016 är risken för depression och ångest dubbelt så hög bland män i samkönade relationer jämfört med andra män.
Kvinnor som lever med kvinnor har tre gånger så hög risk för beroende och riskbruk. Dödlighet av sjukdomar och självmord är också högre i dessa grupper jämfört med andra. Jag skulle vilja fråga vad regeringen gör åt det här.
Emma Hult (MP):
Min fråga går till bostadsminister Peter Eriksson. Just nu byggs det fler bostäder än på väldigt länge. Under 2016 färdigställdes 42 000 nya bostäder, och hela 62 000 påbörjades. Prognosen från Boverket visar att siffran bara kommer att öka de kommande åren. Jag tycker att ett kraftigt ökat bostadsbyggande är bra; det betyder att fler kommer att få en bostad. Däremot växer oron lite när det går så här fort.
Min oro och den fråga jag skulle vilja ställa till Peter Eriksson handlar om hur vi ska se till att allt det som byggs också efterfrågas - att hyrorna blir rimliga så att människor faktiskt har råd att bo där vi bygger. Annars kan vi snart stå med ett bestånd som människor inte kan efterfråga.
Emma Hult (MP):
Tack för svaret, statsrådet! Jag tror att detta är en problematik vi behöver tala mer om och lyfta. Vi kan inte stå med ett bestånd som människor inte har råd att bo i. En annan sak som lätt får stryka på foten när det går så här fort är kvaliteten; det gäller hållbarhetsaspekten, människors boendemiljö och omgivningen. Därför skulle jag också vilja passa på att fråga Peter Eriksson hur han ser till att allt det som byggs blir bra och hållbart även i framtiden, både husen vi bygger och miljöerna runt omkring.
Emma Hult (MP):
Jag kan säga "regelförenklingar" hur många gånger du vill. Regelförenklingar, regelförenklingar, regelförenklingar. Jag har inga problem med att ta det ordet i min mun, Mats Green. Däremot är inte alltid en regelförenkling förenad med att det blir en förbättring. Därför tycker jag att "regelförbättringar", som ibland också innebär regelförenklingar eller regelförändringar, är ett bättre ord att använda. Därför väljer jag ordet regelförbättring. Då har vi det avklarat.
Mats Green hävdar att bostadsministern inte närvarar i den bostadspolitiska debatten generellt, men då vet jag inte var Mats Green är någonstans, vad han tittar på eller vad han lyssnar på. Du har själv mött honom i både tv och andra forum i den bostadspolitiska debatten. Jag skulle vilja ställa samma fråga som jag ställde i talarstolen, och jag hade hoppats att du skulle säga någonting om den, Mats Green.
Vad säger du till Jönköpingsborna om de bostäder som Jönköping nu inte kommer att kunna bygga för att ni säger nej till höghastighetståg? Du pratar om en ateist i biskopsbänken. Jag pratar om bostäder för dem som inte har någonstans att bo. Ett nej till höghastighetstågen innebär ju nej till 300 000 bostäder i Sverige. Det tycker jag inte är ansvarsfullt. Jag vill alltså ställa frågan igen eftersom jag ställde den i talarstolen, och jag hoppas på att kunna få ett svar.
Emma Hult (MP):
Det är en sak att säga att man har en aktiv bostadspolitik; det är en annan sak att faktiskt ha det. I 12 av de 15 kommuner i Sverige där det byggs mest just nu styr Miljöpartiet. Mats Green nämnde i sitt anförande att den här regeringen har lagt fram så himla få förslag. Vi har tittat lite på det.
Under den mandatperiod som började 2006 hade ni egen majoritet i Sveriges riksdag. Om man jämför med motsvarande period nu - alltså tre år in i mandatperioden - hade ni lagt fram fem förslag. Vi har lagt fram sex. Du räknade snällt till sju, så vi kan säga sju. Detta har riksdagens utredningstjänst utrett, så jag tror nog att siffran stämmer.
Mats Green måste förstå att det handlar om att ha vilja, vilket även Johan Löfstrand tog upp tidigare. Regeringen har politisk vilja, vilket uppenbart även våra kommunpolitiker ute Sverige har. Det är jag stolt över. Däremot är jag oroad över att ni kanske sätter stopp för den höghastighetstågsatsning som vi vill genomföra i Sverige. Den kommer möjliggöra att man kan bo i hela landet.
I de delar av landet där man bygger ut för höghastighetståg, till exempel Jönköping som vi båda kommer ifrån, kommer man att kunna bygga bostäder som i dag inte byggs eftersom det saknas en transportinfrastruktur. Jag vill avslutningsvis säga något om reliktbocken. Den är en del av vår biologiska mångfald, och den behövs precis som många andra djurarter liksom människan. Vad Mats Green påstår är inte sant. Vi har kollat upp även detta.
Det var inte så att Miljöpartiet hänvisade till reliktbocken vad gäller Torps ängar, men du kan få fortsätta att tro det. Vi har också granskat alla de andra påståendena som ni hade i rapporten. Det är inte många av dem som stämmer i verkligheten.
Emma Hult (MP):
Låt mig börja med den sista frågan. Till dessa 15 procent säger jag att man nog får rösta på Miljöpartiet i nästa val, eftersom vi är det parti som längst har drivit en förändring av ränteavdraget. Det är svar på frågan. Våra båda partier borde kanske sitta tillsamman i regeringen under nästa mandatperiod, eftersom vi då skulle få majoritet för en sådan förändring. Det är inte upp till mig att avgöra vilken miljöpartist som har rätt och vem som har fel. Såvitt jag vet har regeringen heller inte fattat beslut vad gäller amorteringskravet.
Jag får nog vänta med att besvara frågan. Robert Hannah inledde med att berätta hur många propositioner Alliansen lade fram under åtta år. Vi är inne på vårt tredje, och vi har då lagt fram fler propositioner än vad ni gjorde under era tre första år, då ni hade egen majoritet i Sveriges riksdag.
Emma Hult (MP):
Om vi bygger ut höghastighetstågen i Sverige, vilket Liberalerna är emot såvitt jag vet och de inte har ändrat åsikt, behöver man inte bo i Stockholm för att kunna jobba i Stockholm. Det är en sak. En annan sak är att vi i Sverige just nu bygger hyresrätter med rimliga hyror. Ju fler hyresrätter som byggs i Sverige, desto fler kommer att få en bostad. Vi kommer att få igång en rörlighet på marknaden. Jag kommer inte att kommentera ett beslut som inte är fattat av regeringen.
Robert Hannah opponerar som om det redan vore på ett visst sätt. Regeringen har inte fattat något beslut om amorteringskravet än. Vi kan ta den diskussionen när vi är där. I dag är vi här för att debattera budgetpropositionen, inte ett beslut som ännu inte är fattat. Såvitt jag vet berörs inte amorteringskravet i den budgetproposition som vi har lagt fram. Eftersom jag inte fick den fråga som Johan Löfstrand fick svara på passar jag på att berätta lite om vad vi faktiskt gör för att det ska byggas mer i Sverige.
Vi har exempelvis just nu någon som förhandlar om att det ska byggas mer på statlig mark. Vi har även en förhandlingsperson som ska möjliggöra att statliga intressen kan användas till mer byggnation. Exempelvis flyttas en del av Bällstamastens radarutrustning så att vi kan tillskapa 30 000 nya bostäder i Stockholm. Varför gjorde inte ni det här under er tid? Detta beslut var inte särskilt svårt. Jag tror att vi behöver ha en debatt om vad vi vill göra och inte tala om beslut som inte är fattade än.
Jag hoppas också att Liberalerna inte talar om Miljöpartiet som ett parti som skapar samtalsforum utan som ett parti som faktiskt tar ansvar för Sveriges bostadspolitik. En sak ska jag berömma Robert Hannah för: Jag har aldrig tidigare hört honom säga "grön skatteväxling" i en debatt. Det var fint att höra.
Emma Hult (MP):
Det är tur att jag har två repliker eftersom jag inte kommer att hinna svara på alla Ola Johanssons frågor i min första replik. Det är skönt att höra att Ola Johansson och jag är överens i många av de saker jag har tagit upp. Jag vill börja med att dementera det Ola Johansson försöker påstå: Vänsterpartiet har inte någon rivningspolitik. Det Vänsterpartiet hänvisade till var en forskare som säger att mycket av det som byggs i dag byggs med så pass dålig kvalitet att det kommer att behöva renoveras inom kort tid.
Så uppfattade jag vad som sas, och det är också de signaler som jag får från en stor del av professionen. Det gör också mig orolig. Jag sa i mitt anförande att för att det som byggs i dag ska bli så bra som möjligt måste man räkna med att det ska finnas där om 100 år. Det handlar bland annat om de resurser som används i byggandet och om den ekonomiska långsiktigheten i projekten. Ola Johansson, och även någon annan tidigare, nämnde Boverkets mål.
Boverket har inga mål, utan Boverket har gjort en prognos av hur många bostäder som behöver byggas. Det är en viktig skillnad. När regeringen tillträdde satte den upp ett mål inför mandatperioden på 250 000 bostäder. Det kommer vi med råge att uppnå, så regeringen har nått upp till målet. Sedan är också jag medveten om att det har hänt en hel del under mandatperioden som gör att det behöver byggas fler bostäder än de 250 000 som regeringen sa i början av mandatperioden. Det beror framför allt på alla de nya invånare som har kommit till Sverige.
Vi får kämpa för att nå upp till Boverkets prognos, och det behöver vi göra tillsammans. Det är, som bekant, inte regeringen som bygger bostäder utan det är byggbolagen i Sverige, och det är kommunerna som ska ha planeringsförutsättningarna. Det påbörjades fler lägenheter under förra året än vad det gjordes under Alliansens fyra första år när de hade egen majoritet. Det visar också på att det inte bara är politiken som styr hur mycket som byggs.
Emma Hult (MP):
Det råder ingen global finanskris just nu, och Sverige har ett gynnsamt ekonomiskt läge - mycket tack vare den rödgröna regering som just nu styr landet. Tack vare detta läge byggs mycket. Ja, byggandet har sjunkit något de senaste åren, men det kommer fortfarande att påbörjas fler bostäder de kommande åren än vad som påbörjades under de år ni styrde. Det får vi inte glömma. Jag skulle också vilja komma upp på högre nivåer i hur många bostäder som produceras.
Men som jag nämnde i mitt anförande behövs fler faktorer. Det handlar om hur många personer som kan jobba i sektorn i Sverige i dag. Det är en trång sektor där mycket behöver göras. Regeringen gör också insatser för att få fler personer ut i arbete i den sektorn. Det är ett antal saker som behöver göras framåt i tiden på området. Jag vill också kommentera Vänsterpartiets förslag om statliga byggbolag. Det är inte en fråga som vi i Miljöpartiet driver.
Däremot finns Akademiska Hus, och även ni är positiva till bolaget. Det är en intressant diskussion eftersom det är ett statligt bolag som bygger bostäder. Både Ola Johanssons parti och mitt parti är positiva. Men jag anser inte att staten har det fysiska ansvaret att bygga bort bostadsbristen. Däremot anser jag att de kommunala bostadsbolagen har ett stort ansvar. Den dagen ekonomin går in i ett annat skede måste vi se till att de kommunala bostadsbolagen fortsätter att bygga.
Det gjorde de inte under er regeringstid, inte under de fyra första åren och inte heller under de sista fyra åren. Det är vårt ansvar att se till att de kommunala bostadsbolagen också i lågkonjunktur vågar ta ansvaret att bygga bostäder för alla i kommunen.