KBLab/rixvox huggingface dataset:
Emma Hult (MP):
Josefin Malmqvist nämnde ordet etablering, och det är kanske en av de viktigaste saker som har sagts i denna debatt. Varför kommunerna ska ta ansvar för våra nya medborgare, även om de inte har blivit svenska medborgare än eller fått ett permanent uppehållstillstånd, är att de ska etableras in i vårt samhälle. Det gör man inte på ett anläggningsboende någonstans i Sverige. Det gör man när man kommer ut till en kommun där man får träffa andra medborgare. Jag önskar att fenomenet människor som dumpas inte fanns.
Men jag hoppas också att Josefin får möjlighet att prata med de människor som utsätts för social dumpning i vårt land. De känner sig verkligen dumpade och övervältrade till en annan kommun. Jag hade förra veckan ett samtal med psykiatrin här i Stockholm. Det är inte bara de nyanlända utan också de absolut mest utsatta som man lägger in för lång vård i vårt land. De ska tillbaka till sin hemkommun, som säger: Nej, nej, vi kan inte hjälpa dig, för vi har inte någon bostad till dig. De dumpas då till andra delar av vårt land.
Emma Hult (MP):
Jag kan berätta att detta inte heller hör till denna budgetdel, och det behandlas inte i det betänkande vi nu debatterar. Men för dem som tittar på debatten kommer jag givetvis att också svara på denna fråga. Det har tillsatts en utredning, men marknadshyror är inte utredningens uppdrag. Som alla vet är detta en fråga som varken Miljöpartiet eller Socialdemokraterna tidigare har drivit eller driver.
Men om ska man bilda ett underlag för att kunna få igenom viktiga politiska reformer i Sveriges riksdag handlar det om att ge och ta, och Miljöpartiet vill inte bara sitta i opposition och gnälla på det som inte sker utan vill på riktigt kunna ta ansvar. Vi har ännu inte sett vad utredningen landar i, och vi vet inte heller vilka förslag som kommer. Jag är dock helt enig med Momodou Malcolm Jallow. Det här kommer inte att lösa situationen för dem som står längst från bostadsmarknaden. Därför behöver vi fler förslag.
Att införa fri hyressättning på en liten del av det nyproducerade beståndet kanske skapar en annan typ av bostäder som andra i vårt samhälle efterfrågar. Jag känner mig lugn och trygg med att Centerpartiet och Liberalerna står bakom regeringens investeringsstöd, som garanterar en lägre hyresnivå för dem som inte har en så fet plånbok. Men som sagt, det här är inte en del av detta budgetbetänkande, så jag tycker att vi ska ta denna debatt när vi diskuterar bostadspolitiken.
Emma Hult (MP):
Jo, för att få igenom andra politiska reformer. Det handlar om att ge och ta. Momodou Malcolm Jallow påstår att det kommer att bli ännu högre hyror. Det vet vi inte. Det kan bli så, men det är inte inskrivet att det ska bli så. I alla andra länder med liknande system finns regleringar, och vi kommer att ha en reglering som ger skydd för medborgarna.
Jag vill till sist bemöta det Momodou Malcolm Jallow sa om ett misslyckande. Jag tycker inte att 38 000 nya hyresrätter genom investeringsstödet är ett misslyckande. Jag tycker inte att det är ett misslyckande att 18 200 av dessa redan är färdigställda. Jag tycker att det är en framgång. Jag tycker inte att regeringens politik är misslyckad.
Vi har tagit viktiga steg framåt, och det kanske viktigaste är det uppdrag Lena Hallengren gav Socialstyrelsen i förra veckan: att ta fram en ny hemlöshetsstrategi.
Emma Hult (MP):
Mina kollegor i utskottet har på ett förtjänstfullt sätt redogjort för ärendets innehåll, så jag tänker inte göra det i detalj likt jag gjorde i den förra debatten. Men jag skulle vilja säga några ord om det som mycket av den här debatten har kommit att handla om. Det handlar om rätten. Vem har rätt att överklaga? Vem har rätt att vara rösten?
Är det bara människor i närområdet som själva påverkas? Vi i Miljöpartiet har som en av de inledande bitarna i vårt partiprogram att vi vill vara rösten för dem som inte har någon. Jag tycker faktiskt att den här debatten handlar om det.
Vem ska vara rösten för djuren, naturen och kommande generationer om den enskilda individen väljer att inte bry sig om djuren, naturen och kommande generationer? Därför tycker jag att det är bra och är glad över att vi i dag gör dessa förändringar så att det blir tydligt att även de som inte har en egen röst har rättigheter.
Givetvis finns det proportioner i det här, men så är det ju med allt. Jag är ganska övertygad om att det också finns människor som av egenintresse överklagar beslut på beslut på beslut för att förhala processer och göra dem långa, så jag tycker att det är viktigt och bra att det finns en majoritet som vill ge andra rösten när deras liv påverkas. Med det yrkar jag bifall till förslaget.
Jag vill också passa på att önska fru talmannen, talmanspresidiet, kammarkansliet och mina kära kollegor i civilutskottet en, ja, arbetsam sommar. Jag skulle tro att det blir så för oss allihop. Har vi tur kanske vi hinner fira lite midsommar innan vi ses här igen.
Emma Hult (MP):
Denna debatt handlar om en EU-förordning som är bindande och direkt tillämplig i svensk lag. Då kan man undra varför vi är här och debatterar i dag. Men det har mina kollegor förtjänstfullt redogjort för i sina anföranden.
I enlighet med EU:s öppenhetsdirektiv gäller att vissa noterade företag ska upprätta års- och koncernredovisningar med hjälp av ett enhetligt elektroniskt rapporteringsformat. Skyldigheten gäller för aktiebolag och andra utgivare av värdepapper som är upptagna till handel på en reglerad marknad.
Det enhetliga format som ska användas specificeras, som vi har hört tidigare, närmare i Europeiska kommissionens så kallade Esef-förordning. Regeringen konstaterar att det i och med att den förordningen blir tillämplig följer av EU-rätten att företagets revisor ska uttala sig i revisionsberättelser om huruvida års- och koncernredovisningar är upprättade i överensstämmelse med det enhetliga elektroniska formatet.
Det finns dock inget tydligt stöd i svensk lag för att revisorer ska ha en sådan skyldighet. Ett sådant stöd behöver därför, enligt regeringen, införas i bland annat aktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar, där övriga bestämmelser om revisionsberättelsens innehåll finns.
Mot den bakgrunden föreslår nu regeringen lagändringar som innebär att revisionsberättelsen för berörda företag ska innehålla ett uttalande om huruvida årsredovisningen, och i förekommande fall koncernredovisningen, är upprättad i enlighet med förordningens krav. Regeringen anför att förslagen ska stärka investerarnas förtroende för de finansiella rapporter som ett företag upprättar i det enhetliga elektroniska formatet.
Det har inte väckts någon motion som går emot att riksdagen nu antar regeringens lagförslag. Därför vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet.
Emma Hult (MP):
Tack, David Josefsson, för frågan! Vi anser att det förslag som ni framför, både tidigare i år och nu, inte innehåller de åtgärder som vi vill genomföra för att förändra lagstiftningen. Vi har också varit ganska tydliga med varför. Vi är rädda för vad som kommer att hända med de borgenärer som leds in i tron att bolagen har bättre likviditet än de har.
Jag tror, om jag ska vara helt ärlig, att regeringens insatser som budgetstöd och ekonomiskt stöd till företag runt om i vårt land är viktigare åtgärder än att skruva på tidsfristerna i lagstiftningen.
Emma Hult (MP):
Nej, vi har inte fattat något beslut om att inte göra förändringar i insolvens- eller associationsrätten. Ett sådant beslut är inte fattat. Regeringen jobbar vidare med frågan. Det har man också varit tydlig med. Man har haft två möten med berörda aktörer, och man kommer givetvis att ta de diskussioner som uppkom där vidare. Vi är precis lika oroade som David Josefsson för den utveckling detta kan leda till.
De förslag som i dag ligger på bordet, det initiativ och den reservation som finns, är dock inget som vi väljer att stödja. Däremot är jag glad över de budgetsatsningar som regeringen väljer att göra för att stödja företagare så att de kan överleva. På så sätt stöder man också de borgenärer som har gått in med kapital för att hjälpa de företagen.
Emma Hult (MP):
Vi befinner oss fortfarande mitt i en mycket allvarlig pandemi, och hur utvecklingen av covid-19 kommer att se ut är det ingen som vet. Därför föreslår regeringen nu en förlängning av den tillfälliga lag som möjliggör undantag för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor.
Lagen syftar till att underlätta genomförandet av stämmor på ett sådant sätt att risken för spridning av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 minimeras. Förslaget innebär att lagen som vi röstade igenom tidigare i år ska fortsätta gälla också under nästa år, 2021. Det tycker vi i civilutskottet är bra, och därför ställer vi oss eniga bakom förslaget.
Den tillfälliga lag som vi nu ska förlänga på grund av pandemin innebär bland annat att bolags- och föreningsstämmor kan hållas helt utan fysiskt deltagande. Det kan i den digitala omställning som just nu sker kännas som ett naturligt steg. Vi får dock inte glömma bort att vi måste se till att alla som är röstberättigade också kan rösta.
Vi har i utskottet tagit del av uppgifter om att så inte alltid har skett under det gångna året. Bestämmelserna innebär att en stämma kan hållas antingen genom elektronisk uppkoppling i kombination med poströstning eller genom att man deltar endast genom poströstning. Det, däremot, kan kännas ganska långt från den digitala värld som just nu växer fram. Jag är övertygad om att vi kommer att få se en utveckling av hur bolags- och föreningsstämmor genomförs i framtiden.
Det kommer troligtvis att ske helt digitalt, i alla fall ibland. I sak är jag för det, men det måste ske på ett sådant sätt att alla röstberättigade också har möjlighet att rösta. Nu, mitt i ett oerhört kritiskt läge av pandemin, är dock inte tiden att kräva att regeringen ska prioritera ett utredningsarbete för att permanenta den här lagstiftningen.
Emma Hult (MP):
I dag debatterar vi de motioner som inkommit under allmänna motionstiden på det familjerättsliga området. Civilutskottet föreslår riksdagen att rikta två uppmaningar, så kallade tillkännagivanden, till regeringen inom området familjerätt. Det ena tillkännagivandet gäller familjehemsplaceringar och möjligheten till vårdnadsöverflyttning och adoption i det sammanhanget.
Uppmaningen gäller att nu skyndsamt göra en sådan översyn och därefter återkomma med ett lagförslag. I den här frågan har vi från Miljöpartiet, Socialdemokraterna och Vänsterpartiet en gemensam reservation. Det har vi därför att vi konstaterar att riksdagen ganska nyligen riktade ett liknande tillkännagivande till regeringen och att det efter det tillkännagivandet också har hänt saker.
Vi tycker precis som övriga partier att den här frågan är mycket viktig och kan då glädjande nog konstatera att justitieminister Morgan Johansson och jämställdhetsminister Märta Stenevi har aviserat att regeringen under våren kommer att tillsätta en utredning om just detta, det vill säga föräldrabalkens reglering av vårdnadsöverflyttning och adoption av familjehemsplacerade barn. Eftersom en utredning är på gång vill vi i stället att riksdagen avslår motionerna på det här området.
Därmed yrkar jag bifall till vår reservation nummer 9. Det andra tillkännagivandet gäller att regeringen bör prioritera arbetet med att inrätta ett frivilligt testamentsregister i offentlig regi. Syftet med ett sådant register är att risken att testamenten inte kommer fram efter ett dödsfall ska undvikas. Den här uppmaningen till regeringen ställer vi oss bakom. Herr talman!
Den familjerättsliga debatten har under en längre tid också kommit att handla om internationella adoptioner, dessvärre inte av någon positiv anledning. Uppgifterna om oegentligheter och ibland rena kidnappningar där barn under 1960- till 1990-talet har stulits från sina föräldrar i samband med internationella adoptioner är information som är svår att ta in.
Det gör faktiskt ont i hela mig när jag ens tänker tanken. Vi behöver gå till botten med detta och ta reda på vad som verkligen har hänt. Om det är som vi befarar ser vi från Miljöpartiet det som oerhört viktigt att de som adopterats genom vad som misstänks vara illegala adoptioner får stöd och upprättelse. Vi ser också behov av en större transparens för de adopterade. De ska ha rätt till alla handlingar som är kopplade till deras adoptioner.
Framöver måste vi också säkerställa att adoptioner till Sverige genomförs på ett rättssäkert sätt. Jag har träffat flera av de berördas organisationer, och jag tycker att vi nu i dialog med dem ska göra en plan för hur det ska se ut framåt. I dag i denna debatt vill jag att vi alla skänker de adopterade, deras ovetande adoptivföräldrar och deras biologiska föräldrar en tanke. Alla barns rättigheter ska värnas.
Det finns inga undantag.
Emma Hult (MP):
Som spelare men också som tränare och domare i min sport handboll insåg jag ganska tidigt att de som tilldelades de bästa träningstiderna var killarna. Vi vet att en jämställd idrott är en förutsättning för en stark idrott i Sverige. Det är visserligen ett ganska bra tag sedan jag själv var aktiv, och jag vet att det har blivit bättre, men jag vet också att det finns mycket kvar att göra.
Vi är fortfarande mitt i en allvarlig pandemi, och idrotten har drabbats oerhört hårt. Det är dock glädjande att konstatera att regeringen har gjort en rad satsningar för att idrotten ska överleva denna pandemi.
Men min fråga till kultur- och demokratiminister Amanda Lind är: Hur säkerställer regeringen att de pengar som nu delas ut till Idrottssverige inte bara går till killarna utan också till tjejerna och att de inte sprider och fortsätter att öka den ojämlikhet och ojämställdhet som finns inom idrotten?
Emma Hult (MP):
År 2016 hade civilutskottet en offentlig utfrågning om marknadsföring i sociala medier. Sedan 2016 har mycket hänt. På Skatteverkets hemsida finns vägledning om hur bloggare och influencers ska redovisa och betala skatt för sina inkomster från internet och sociala medier - inkomster i form av pengar men också väldigt ofta i form av gratis produkter. Jag skulle vilja uppehålla mig lite vid fenomenet att betala med produkter.
Det här är ett jättevanligt sätt för företag att få gratis marknadsföring som den som sedan ska marknadsföra produkten behöver skatta för - den produkt man får som betalning ska skattas för. Även om betalningen sker med en produkt, och inte med lön, räknas personen som anställd.
Min fråga till inrikesminister Mikael Damberg, som kanske ser lite förvånad ut, är om - och hur - Ekobrottsmyndigheten jobbar med att se till att dessa företag betalar arbetsgivaravgifter och sociala avgifter för sina "anställda".
Emma Hult (MP):
Min fråga går till utbildningsminister Anna Ekström. När rektorer och lärare larmar om att resurserna inte räcker och när 14,4 procent av eleverna går ut grundskolan utan behörighet till gymnasieskolans nationella program är det direkt stötande att inte varenda skattekrona avsedd för skolan också stannar i skolan. Den svenska marknadsskolan är unik, och det är inget jag är stolt över.
Inget annat land tillåter att gemensamma skattemedel som ska trygga barns utbildning i stället går till vinstutdelning. Min fråga till statsrådet är: Hur ska regeringen se till att skolans resurser går till att trygga våra barns utbildning och inte till aktiebolagens vinstutdelning?
Emma Hult (MP):
Tack, statsrådet, för svaret, även om det såklart inte är ett svar som jag hade önskat. Men jag vet ju också vad som står i januariavtalet. Friskolereformen skulle bidra till en blomstrande mängd av olika typer av skolor, där olika barn får lika förutsättningar att blomstra. Och jag tror verkligen på det, men inte när det går till vinstutdelning. Hur ska vi då kunna se fram emot att det blir fler friskolor som faktiskt finns där för pedagogikens och inte för pengarnas skull?
Emma Hult (MP):
En av vår tids största utmaningar är klimatförändringarna. Vi har inte lång tid på oss att lyckas vända trenden. Det är bråttom. Regeringens initiativ Fossilfritt Sverige har tillsammans med branscher de senaste åren presenterat hela 22 färdplaner för hur dessa branscher ska kunna ställa om. I dag har Fossilfritt Sverige presenterat sin rapport Fossilfri återhämtning .
Fossilfritt Sverige menar att höstens budget är den stora chansen för Sverige att utnyttja det möjlighetsfönster, som man kallar det, som nu finns. Det handlar om att samtidigt sätta igång ekonomin efter coronapandemin och accelerera utvecklingen mot att bli världens första fossilfria välfärdsland.
Min fråga till statsrådet Per Bolund är om statsrådet och regeringen håller med om Fossilfritt Sveriges slutsats att det är nu vi har möjligheten att verkligen accelerera utvecklingen för att bli världens första fossilfria välfärdsland.
Emma Hult (MP):
Det var ett intressant anförande av Jakob Olofsgård. Det var några saker som jag reagerade på. Som oppositionspolitiker nu i denna kammare kan jag ju begära replik lite fritt. Därför passar jag på att göra det. Jag är övertygad om att det finns en hel del saker som vi behöver komma överens om, precis som ledamoten Olofsgård sa, för landets bästa. Jag är också övertygad om att vi behöver en mångfald av upplåtelseformer.
Hyrköp är en av dem, men det finns även en rad andra som jag hoppas att Liberalerna kan tänka sig att närma sig. Det handlar om nya former av kollektiv. Det handlar om byggemenskaper. Men vi kan också konstatera att hyresrätterna kommer att spela en viktig roll för Sverige även i framtiden, framför allt de billiga hyresrätterna. Ledamoten Olofsgård är väldigt tydlig med att han inte vill se investeringsstödet.
Därför är min första fråga: Hur ska vi se till att bygga billiga hyresrätter för dem som i dag inte har möjlighet att komma in på bostadsmarknaden på grund av hur mycket pengar de har i plånboken? Jag kan också konstatera, fru talman, att ledamoten sa: Det är inte de med lägst inkomster som får del av dessa bostäder. Jag skulle jättegärna vilja se den rapporten eller den redovisningen, för det vi hör från Sveriges kommuner är att de använder dessa bostäder också för att tillgodose bostadsbehovet hos dem som står absolut längst ifrån bostadsmarknaden.
Det handlar bland annat om hur man väljer att använda reglerna kring förtur, där kommunerna har ett jättestort ansvar. Jag skulle väldigt gärna vilja fråga den liberala ledamoten i civilutskottet: Hur vill Liberalerna se till att människor med lägst inkomster kommer in på bostadsmarknaden om investeringsstödet, som har varit väldigt lyckosamt de senaste åren och som har skapat väldigt många bostäder i hela vårt land, inte är ett verktyg i ledamotens verktygslåda?
Emma Hult (MP):
Det sista som Carl-Oskar Bohlin sa i det föregående replikskiftet håller jag verkligen med om. Det är klart att det behövs renoveringar i vissa lägenheter. Men min fråga är: Hur ska vi se till att de hyresgäster som bor där kan bo kvar? Det ställdes kanske en retorisk fråga från talarstolen tidigare: Vad är ett fungerande kök? Jag skulle vilja säga att ett fungerande kök är ett kök man kan laga mat i, oavsett om det är spisplattor eller en induktionshäll.
Prisskillnaden är ganska stor, och den kanske gör att hyresgästen inte har möjlighet att bo kvar när ett kök som fungerar slängs ut. Jag skulle vilja fråga Carl-Oskar Bohlin: Hur vill Moderaterna på riktigt se till att människor kan bo kvar i de lägenheter som renoveras? Och hur minskar vi klimatpåverkan från de kosmetiska renoveringar som görs, till följd av hur vår lagstiftning ser ut, för att man ska kunna höja hyran?
Jag har full förståelse för att man ska kunna finansiera dessa projekt, men jag ser också ett stort behov av underhåll som inte är denna typ av renoveringar utan stamrenoveringar och energieffektivisering. Hur vill Moderaterna lösa den typen av renoveringar, som gör att husen och inte bara det enskilda köket eller badrummet får en rimlig livslängd? Det är åtgärder som i dag inte är speciellt lätta att höja hyran för. Regeringen har infört ett energieffektiviseringsstöd, som Moderaterna avser att ta bort.
Vad vill Moderaterna göra i stället?
Emma Hult (MP):
Tack, Carl-Oskar Bohlin, för klargörandena! Att Moderaterna inte tror på stora offentliga stöd är ingen nyhet för någon av oss. Däremot kan vi se lyckade exempel i våra grannländer, till exempel i Danmark och Tyskland, där man just har riktat pengar för att göra den typ av renoveringar som inte höjer hyran men som är nödvändiga. Det handlar alltså inte om att riva ut kakel och lägga nytt golv i köket för att kunna höja hyran, utan det handlar om att fastigheten ska få en längre livslängd.
Jag hörde inte ett enda förslag från Moderaterna på hur dessa renoveringar ska kunna genomföras. Vi har förslag på energieffektiviseringsstöd, som vi ser fungerar väl i grannländer. Jag får väl inse att Carl-Oskar Bohlin inte tror på dem, och det tycker jag är beklagligt. Tro kan jag göra i kyrkan, men jag är helt övertygad om att det här stödet skulle ha effekt. Vi ser också att det söks och har effekt. Läckande kranar ska givetvis inte förekomma i lägenheter.
Hyresrätten ska givetvis vara en attraktiv upplåtelseform. Det är den också i dag; det kan vi se med tanke på hur många det är som vill bo i hyresrätt. Vi ser inte heller att de trappningsregler som finns i dag och som används av vissa hyresvärdar skulle bli ett problem om de skulle användas av alla för att se till att de hyresgäster som har de absolut lägsta inkomsterna får möjlighet att bo kvar. Jag nämnde också underhållsfonderna.
Jag skulle vilja passa på att fråga Moderaterna hur ni ställer er till underhållsfonder för att få bukt med det här och ge fastighetsägarna en större möjlighet att renovera fastigheterna i sitt bestånd.
Emma Hult (MP):
Jag hade inte heller för avsikt att ta replik på Ola Johansson. Jag vill bara tydliggöra att det jag sa i mitt anförande var att vi har fått ett beskt smakprov de senaste dagarna när Moderaterna tillsammans med Sverigedemokraterna och Kristdemokraterna lagt fram ett gemensamt budgetalternativ. Hur man reserverar sig i detta betänkande har inte någonting med det regeringsalternativet att göra. Jag har inte heller fått någon signal från Centerpartiet om att man vill ingå i detta regeringsalternativ. Jag ville vara tydlig med det.
Emma Hult (MP):
Tack, Mikael Eskilandersson, för frågan! Det enkla svaret är att vi tycker att vi ska erkänna de utländska domstolsavgöranden som gjorts, där man har fastställt vem som är förälder till barnet, och att det inte ska bli en ny prövning när man kommer till Sverige. Den rättsosäkerhet som både kvinnorna i de här förhållandena och barnet utsätts för är inget som vi vill se. Man blir frestad att gå in på vad den psykiska ohälsan i samhället beror på.
Att vi är "vilsna överlag" känns som ett märkligt angrepp i den här debatten. Då kastar jag väl tillbaka bollen till Sverigedemokraterna, fru talman, och säger så här: Den polarisering och de motsättningar som Sverigedemokraterna bidrar till i vårt samhälle tror jag också är en stor del i den psykiska ohälsa som vi ser växa i vårt land.