Anders Åkesson (C):
Tack för svaret, statsrådet! Just nu pågår i delar av Småland och Blekinge projektering för en ny kraftledning på 400 kilovolt från Ekhyddan i Oskarshamn till Hemsjö i Blekinge. Exploateringen drivs av det statliga affärsverket Svenska kraftnät.
Självklart finns det en förväntan på att en statlig exploatör ska arbeta med moderna och resurseffektiva lösningar som också innebär ett minimum av intrång liksom en så liten påverkan som möjligt för den enskilda människan.
I dialogen om på vilket sätt byggandet ska ske har exploatören, statliga Svenska kraftnät, länge hävdat att det är omöjligt att ens i delar av dragningen nyttja annan teknologi än den traditionella med lufthängd 400-kilovoltsledning.
Det är en teknik som har utvecklats och använts med framgång sedan början av förra seklet i vårt land, men det är en teknik som tar väldiga landarealer i anspråk. I dialogen med allmänheten hänvisar ofta Svenska kraftnäts ledning till att man bygger ledningar och gör intrång på folks marker och livsmiljöer på direkt uppdrag av riksdag och regering.
Det som förvånar dem som följer och som engagerar sig i frågan är på vilket sätt dialogen sköts mellan exploatören och de berörda. Låt mig ge statsrådet ett exempel.
Den 19 oktober i ett möte här i riksdagen med markägarorganisationer och berörda kommuner gav generaldirektören för Svenska kraftnät uttryck för att kunna gå dessa till mötes med användande av nedgrävd kabel i delar av förlängningen - detta för att skona bebyggelser, människors livsmiljö och så vidare. Detta var något nytt, och det väckte hopp om en öppning i dialogen.
Men förvåningen blev självklart mycket stor när Svenska kraftnät i debattartiklar, via sin pressavdelning samma dag, den 19 oktober, avfärdade alla sådana öppningar. Förvåningen växte ytterligare då generaldirektören påföljande dag, den 20 oktober, bekräftade sin pressavdelnings uppfattning.
Diametralt motsatta uppfattningar i en konfliktfylld fråga redovisas alltså under loppet av 24 timmar av ett statligt affärsverk som statsrådet Baylan har det yttersta ansvaret för. Riksrevisionen har så i en rapport lämnat en rad kritiska synpunkter på hur riksdag och regering samspelar med bolaget, och också ställt frågan om man ens styr Svenska kraftnät.
Bland annat pekas på en konsekvent avsaknad av samhällsekonomiska analyser av de investeringsbeslut som Svenska kraftnät genomför. Utifrån det inträffade och Riksrevisionens rapport uppstår då ett läge där i första hand ansvarigt statsråd förväntas öka sitt engagemang i Svenska kraftnät. Med anledning av detta ställde jag tre frågor som statsrådet har svarat på: Är statsrådet beredd att genom instruktioner i regleringsbrev engagera sig mera?
Är statsrådet beredd att med stöd av Riksrevisionens rapport öka sin delaktighet? Hur ser statsrådet på detta med markåtgång och människors livsmiljö? Herr talman! Jag vill tacka för svaret, men det är ju inte särskilt offensivt. Det är inte första gången - kanske inte sista heller - som jag och statsrådet diskuterar turerna kring Svenska kraftnät.
Det är knappast en nyhet för statsrådet om hur processen och dialogen sköts. Nu har till och med oberoende Riksrevisionen i sin rapport framfört samma kritik som understryker behovet av engagemang och en tydligare styrning av det statliga affärsverket. Vad gör statsrådet?