Lena Asplund (M):
Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkande SkU29, Allmänna motioner om punktskatter . Jag måste börja med att konstatera att punktskatter berör. I betänkandet behandlas nästan 50 motioner och betydligt fler yrkanden. Det finns dock en tydlig politisk skillnad mellan motionerna.
Motionerna från allianspartierna handlar om sänkta skatter och om hur man kan underlätta för företag och enskilda, medan de rödgrönas motioner däremot handlar nästan enbart om höjda skatter och om hur politiken ska styra över individen. I mitt anförande ska jag bara beröra några motioner. I ett flertal motioner tar man upp problematiken med syntetisk diesel.
Syntetisk diesel framställd av naturgas, vilket är det vanligaste sättet att framställa syntetisk diesel, beskattas i dag som vanlig diesel som tankas vid bensinpumpen - mk 1-diesel, alltså miljöklass 1. Priset på syntetisk diesel är före skatt ca 3 kronor högre än för vanlig, konventionell, diesel.
Syntetisk diesel ger lägre utsläpp av de flesta miljöfarliga komponenterna. Det innebär att utsläppen av hälsofarliga ämnen även från befintliga motorer kan minska eftersom syntetisk diesel kan tankas rakt in i befintliga motorer utan att några förändringar behöver göras. Vanliga hälsobesvär från dieselavgaser är huvudvärk, illamående och irritation i ögon och näsa och på hals och hud. Det kan undvikas genom att syntetisk diesel används.
Därför är syntetisk diesel speciellt lämpad vid exempelvis tunnelbyggen. Den används här i Stockholm när Citytunneln byggs. Den användes också när Botniabanan byggdes och i andra arbeten där man riskerar att få i sig avgaser. Problemet är att syntetisk diesel, som sagt, framställs av naturgas, som är en fossilprodukt. Enligt ett EG-direktiv ska den beskattas som likvärdigt bränsle, alltså som vanlig diesel, mk 1.
Om EU och artikel 5 i rådets direktiv 2003/95/EG ska följas här skulle syntetisk diesel kunna ges en egen skattesats. Vi skulle då kunna lägga oss på de miniskattenivåer som föreslås i direktivet. Därigenom skulle skatten på syntetisk diesel sänkas med ca 1 krona.
Det kan vara en bit på vägen för att få fler att använda syntetisk diesel. Vi i skatteutskottet har erfarit att frågan hanteras på Finansdepartementet och lämnar den därför utan vidare åtgärd. Fru talman! I en socialdemokratisk motion som Vänstern och Miljöpartiet genom ett särskilt yttrande ställt sig bakom skriver man att man vill att en skatt införs på bränslen till den svenska fiskeflottan.
Om vi i Sverige ensidigt införde skatt på bränslen till fiskeflottan skulle vi utarma det småskaliga kustnära fisket. Det skulle gynna det storskaliga fisket eftersom man kan fara till andra länder, exempelvis till Danmark, för att fylla på bränsle. Om bränslet till fiskeflottan ska beskattas måste det ske i hela EU.
I det särskilda yttrandet skriver oppositionen: "Den svenska fiskeflottan är överetablerad i förhållande till fiskbestånden om än inte i förhållande till marknaden. Vissa bedömare menar att flottan skulle behöva i det närmaste halveras för att nå acceptabel lönsamhet. Den svenska fiskeflottan gynnas av bränslesubventioner i form av skattebefrielser.
Vi anser att det inte är försvarbart miljömässigt, klimatmässigt eller ekonomiskt att subventionera bränslen till en fiskeflotta som är för stor." Vi moderater anser att det inte är rätt väg att ensidigt belägga den svenska fiskeflottan med skatt; det är inte rätt väg att skära ned densamma. Motionen och det särskilda yttrandet ger en tydlig signal till Sveriges fiskare om vad som skulle kunna vänta dem med en eventuell rödgrön regering.
Vänsterpartiet fortsätter att driva sin fråga om ett införande av skatt på fritidsbåtar. Det är glädjande att Socialdemokraterna inte har reserverat sig i den frågan. Tidigare har de ju ivrat för ett införande av båtskatt. Min fråga nu till Christin Hagberg är därför om det är rätt uppfattat av mig. Eller vill ni fortfarande införa en båtskatt? Fru talman!
När man läser motionerna framkommer det - också av Helena Leanders anförande här framkom detta - att Miljöpartiet har svängt i frågan om reklamskatt och nu vill utvidga den skatten i stället för att avskaffa densamma. Först lite bakgrund: I april 2002 gjorde riksdagen ett tillkännagivande till regeringen om ett avskaffande av reklamskatten som alla sju riksdagspartierna ställde sig bakom. Ingenting hände dock förrän 2005.
Då beslutades att skatten på annonser i allmänna nyhetstidningar skulle sänkas från 4 procent till 3 procent, och reklamskatten i övrigt skulle sänkas från 11 procent till 8 procent. Samtidigt höjdes gränsen för när skatt ska betalas från 12 miljoner kronor till 50 miljoner kronor. Detta trädde i kraft den 1 januari 2006.
Från den 1 januari 2007 införde alliansregeringen ytterligare sänkningar gällande reklamskatten då även samtliga periodiska publikationer - även gratisutdelade, som inte är rena annonsblad - kom att omfattas av reglerna. Regeringen anser det viktigt att den resterande reklamskatten avskaffas när så budgetmässigt tillåts.
Nu vill dock Miljöpartiet i stället införa reklamskatt för tv, radio, Internet och direktreklam - något man 2002 ansåg felaktigt. I skatteutskottets betänkande från 2002 kan man läsa följande: "I den från neutralitetssynpunkt viktigaste frågan - en utvidgning av beskattningen till reklam i TV och radio - saknades enligt utredningens uppfattning förutsättningar för en rättvis och i övrigt godtagbar lösning.
Skälet var främst problemet med att åstadkomma en effektiv beskattning av den reklam som når Sverige från utlandet." Dessa skäl är väl lika giltiga i dag som för nio år sedan - för alla utom Miljöpartiet, tydligen. Vad säger de övriga i den rödgröna alliansen om detta? Ska ni gå till val på att höja även reklamskatten, eller är detta ytterligare någonting ni inte är eniga om?