Lena Asplund (M):
Vi står här i dag i Sveriges riksdag och diskuterar en budgetproposition där det finns utrymme både för reformer och för skattesänkningar. Detta är unikt i ett europeiskt perspektiv. Grekland och Italien sparkar sina premiärministrar på grund av den ekonomiska krisen och den dåliga skötseln av ekonomin, eller rättare sagt frånvaron av skötsel.
Här i Sverige ska vi nu debattera hur vi kan satsa våra överskott och hur de gör mest nytta utifrån våra olika partiers syn på det. Som svensk är jag oerhört tacksam över att vår finansminister heter Anders Borg, och är Europas bästa finansminister, och inte Tommy Waidelich och att vår statsminister heter Fredrik Reinfeldt och inte Håkan Juholt.
Detta gör att vi kan känna en större trygghet än vad man gör i många andra europeiska länder och att vi kan ha denna debatt om hur vi ska satsa pengar. Sverige är det enda land som har ett överskott i stället för att som så många andra europeiska länder tvingas skära i välfärd, avskeda tiotusentals anställda och sänka lönerna för många.
Jag beklagar verkligen den ekonomiska krisen och vad den får för konsekvenser. Om många europeiska länder skött sin ekonomi lika bra som Sverige hade vi kanske inte haft detta ekonomiska läge utan kunnat fullfölja flera av våra andra utlovade skattesänkningar. Jag beklagar att vi inte kan sänka skatten för Sveriges pensionärer just nu.
Men det finns en ambition att göra det 2013-2014. Jag beklagar att vi i nuläget inte kan sänka skatten för dem som arbetar. Men det vore inte ekonomiskt ansvarstagande att göra det just nu. I måndags var jag och några moderata kolleger i skatteutskottet på en hissfabrik i Gävleborg. De som arbetar där med monteringen har en lön på 23 000-24 000 kronor i månaden.
Med regeringens hittills genomförda fyra jobbskatteavdrag har de fått ungefär 1 600 kronor mer i plånboken varje månad. Detta vill Vänsterpartiet på sikt ta bort. I sin budgetmotion säger man att man ska börja skära ned detta för dem som har en lön på över 28 000 kronor i månaden. Där går Vänsterpartiets gräns för vad som är en höginkomsttagare.
Då är min fundering: Vill ni fortfarande på sikt ta bort hela jobbskatteavdraget, eller har ni ändrat er och vill ta bort det bara för dem som tjänar över 28 000 kronor i månaden? Jag vill fråga Jacob Johnson följande: Tycker du inte att det är okej att alla som går till jobbet varje dag i Sverige och bidrar till vår välfärd ska få behålla lite mer av sin egen lön? Socialdemokraterna är också emot jobbskatteavdragen, tror jag.
Från början brukar de vara mot varje jobbskatteavdrag, men sedan brukar de vara för. Men nu har de en ny partiledare, och då vet jag inte riktigt vad de tycker. Jag vet bara att de i stället för ett nytt jobbskatteavdrag skulle vilja bygga infrastruktur. Det sade i alla fall Håkan Juholt i partiledardebatten.
Där sade han att han i stället för ett femte jobbskatteavdrag ville bygga en ny fast förbindelse mellan Sverige och Danmark, göra en utbyggnad av tunnelbanan i Stockholm och påbörja Norrbotniabanan. Det är mycket som pengarna för det femte jobbskatteavdraget ska räcka till. Men det skulle vara intressant att veta hur man räknade. Vi hörde tidigare i debatten finansministern berätta vad detta skulle kosta, och det är långt ifrån vad ett femte jobbskatteavdrag skulle kosta.
Regeringen gör nu historiskt stora infrastruktursatsningar efter decennier av försummelse. RUT- och ROT-avdragen har hanterats lite olika av oppositionen. Socialdemokraterna vill i dagsläget behålla det men dra ned summan till 25 000 kronor per år. Jag antar att det är en flirt med stressade småbarnsfamiljer.
Men varför skulle de köpa en hälften så bra kopia när originalet finns hos Alliansen? Att ta bort denna avdragsrätt i andra EU-länder går troligtvis inte. De som får göra ROT-avdrag i andra europeiska länder är faktiskt skrivna och betalar skatt i Sverige. Detta om något kanske är en anledning att fortsätta vara skriven i Sverige. Vi inför också avdrag för gåvor till ideella föreningar.
Det är en skattereduktion på 25 procent som får uppgå till högst 1 500 kronor för en enskild person. Man kan alltså ge gåvor för maximalt 6 000 kronor för att få en skattereduktion på 1 500 kronor. S och V är mest negativa. De tycker inte att det offentliga ska ersättas av privat finansiering genom gåvor. Men detta är inte en ersättning utan ett komplement. Jag tycker att det är bra att människor kan vara med och bidra.
De ideella organisationerna är också mycket positiva. Den stora skattereformen i denna budget - det finns inte så stort utrymme - är en halvering av restaurangmomsen från 25 till 12 procent. Anledningen till att regeringen prioriterar denna skattesänkning är att man bedömer att den kommer att ha en positiv effekt på sysselsättningen. Det blir även en administrativ förenkling för de företag som har både catering och vanlig restaurangverksamhet.
Det kommer dessutom att bli svårare för mindre seriösa aktörer att momsfuska. Hur många av er har inte någon gång ätit på ett ställe där det på kvittot står att momsen är 12 procent? Det är ett momsfusk med 13 procent - medel som undanhålls vår välfärd. Egentligen har det varit lite knepigt med olika moms beroende på om man äter maten inne på en restaurang eller om man tar med sig maten. En sak är väl om det är dyrare att äta på restaurang.
En annan sak är att det för restauratören blir dyrare med tanke på servering, disk och lite annat. Det är på priset, inte på momssatsen, som det ska läggas. Denna fråga drev såväl Alliansen som Socialdemokraterna och Miljöpartiet i valrörelsen 2010. Nu har Socialdemokraterna helt ändrat sig och anser detta vara ett slöseri med skattemedel. Löftena till väljarna står sig här rätt kort tid.
Men dessa dryga 5 miljarder verkar också vara välsignade pengar för Socialdemokraterna och Håkan Juholt. I den senaste partiledardebatten sade han: "Det viktigaste valet av alla är emellertid att vi väljer att inte satsa reformutrymmet på Sveriges krogar. Vi satsar i stället på Sveriges skolor" - som vore det ett val mellan 5 miljarder på Sveriges krogar eller 5 miljarder till Sveriges skolor!
I ett senare inlägg i partiledardebatten sade Juholt: "Bara restaurangmomsen på 5 miljarder skulle på två år kunna innebära att vi byggde en snabbtågsförbindelse mellan Göteborg och Borås." Tidigare i debatten här i dag sade Waidelich att man prioriterar renovering av bostäder med mera. Då är min fråga: Vad ska man göra? 5 miljarder är bara 5 miljarder. Men man kan inte förvandla 3 fiskar till 6 000 tusen personer.
Miljöpartiet däremot har en mycket modestare inställning: Vi är positiva till att gynna tjänstesektorn fast inte just nu. Man väljer andra prioriteringar i årets budget. Det kan jag ha förståelse för. Sverigedemokraterna säger nej. Jag vet inte riktigt vad som är skälet - David Lång nämnde det inte här - eller vad man i stället prioriterar. Även de i Vänsterpartiet säger nej. Men vi hade inte väntat oss något annat eftersom de också tidigare sagt nej. De är i alla fall konsekventa.
Vad säger då våra restauratörer? Ja, de är mycket positiva. Det finns oerhört många artiklar i sammanhanget. Det är ljust med den planerade sänkningen av restaurangmomsen och att den ska ses över, säger Asta. Vi är redo att anställa, säger vd:n för Max Hamburgerrestauranger AB. Men det är kanske inte tillräckligt bra att jobba på Max eller på McDonalds då man raljerar över dåliga jobb. En väninna hemmavid driver en restaurang.
Jag frågade om hon kommer att sänka priserna när vi sänker momsen. Nej, svarade hon, det kommer jag kanske inte att göra. Däremot kommer jag att anställa någon till att servera och att sluta servera själv. Där ser ni att det skapas mer jobb! Ursäkta att jag lite grann drar över talartiden. Helt snabbt vill jag bara säga några ord om kilometerskatten - vägslitageavgiften eller vad ni nu vill kalla det här för.
Sverigedemokraterna skriver inte någonting om detta i sitt budgetförslag. Men här i talarstolen har man tidigare sagt att man är för en vägslitageavgift av den anledningen att man vill hindra utländska åkare. I dag har vi cabotage som missbrukas en hel del. Sådant här måste man titta på. Man måste titta på cabotagereglerna och se till att de följs. Vi måste också titta på eurovinjettavgiften. Där fuskas det otroligt mycket.
Det är dålig kontroll så vi borde få en bättre kontroll. Och inte blir det bättre för våra svenska åkerier med en vägslitageavgift - då jämfört med andra europeiska åkerier. Också Sveriges åkeriägare håller rätt starkt med om det. En åkare i Klintehamn säger: Det är inte bra. Det här är bara ett sätt att lura fram fler skatteintäkter. Snart får man gå över till häst och vagn.
Det är väl inte riktigt vad vi hade tänkt oss. Vi behöver svensk åkerinäring. Då är det viktigare att titta på vad som finns i våra lastbilars bränsletankar. I det sammanhanget jobbas det hårt. Volvo tittar nu på bio-DME - förgasning av svartlut, en biogas. Många lastbilar kan köra på biogas. Det finns också annat som man tittar på - biodiesel och sådant.
Det är bättre att titta på sådant än att straffbelägga våra transporter som behövs.