KBLab/rixvox huggingface dataset:
Emma Hult (MP):
Jag vill börja med att nämna detta med ett mål. Generellt sett är det bra att ha en målsättning, för då har man något att jobba mot. Jag kan konstatera att i början av förra mandatperiodens inledning satte regeringen ett mål, och ganska snabbt därefter höjde Alliansen sitt mål för att vara lite bättre. Ett mål är alltså bra att ha. Men, nej, vi kan varken bo i ett mål eller tro att ett mål löser den här problematiken. Jag tror dock att det vore bra om vi gemensamt satte en målbild om vart vi ska.
Det viktigaste för mig med det målet är att vi ska se till att människor som i dag inte har möjlighet att efterfråga det som byggs eller det som finns på marknaden ska ha det i framtiden. Några av de saker som jag tror behöver komma till, och där jag tror att vi har möjlighet att mötas i vissa frågor, handlar bland annat om bostadssparande. Det är en långsiktig lösning, men det är en lösning som jag tror behöver komma till. Det är sunt att spara till sitt kommande boende.
Jag tror också att vi behöver se över alla de kreditrestriktioner som finns. Amorteringskravet nämns ofta i de här debatterna. Men det finns en hel del andra pålagor som också ligger i det paketet. Det är en sådan fråga som kommer att få en stor påverkan. Jag tror därför att det borde ingå i ett brett politiskt samtal hur man helt enkelt ska beskatta och bekosta den här sektorn.
För att nyttja det befintliga beståndet bättre kanske vi behöver vara radikala. Till exempel kan i dag två kompisar som vill hyra en lägenhet göra det med ett gemensamt kontrakt. I många delar av landet har kommuner inte aktivt tagit fram så kallade kompiskontrakt. Det kanske är någonting som vi behöver stödja. Vi kanske helt enkelt ska se till att det blir lättare, så att om den ena kompisen säger upp kontraktet ska det inte betyda att den andra kompisen förlorar sin del av kontraktet.
Det finns många små saker i lagstiftningen - en hel del utreddes under förra mandatperioden men mer behöver ses över - där jag tror att vi kan komma ganska bra överens för att hitta vägar framåt.
Emma Hult (MP):
Tack, Larry Söder, för inspel, tankar och ett välvilligt bemötande gällande att vi ska försöka lösa det här tillsammans. "Vi" tror jag innebär fler partier än bara de som har slutit januariavtalet, framför allt för att den här sektorn behöver långsiktiga spelregler. Det här är saker som inte ska förändras beroende på vilken regering som styr landet.
Det är klart att man kan göra justeringar, förändringar och satsningar för att man vill gå i en riktning, men vi är i ett läge där vi behöver tydliga och långsiktiga spelregler för såväl dem som ska bygga och för dem som ska bo som för dem som ska förvalta det vi bygger. Där tror jag att vi behöver en bredare sammanslutning än de fyra partier som har slutit januariavtalet. Jag kan också konstatera att januariavtalet inte löser alla de utmaningar som vi har framför oss. Därför ser jag också det som en tydlig öppning till att vi helt enkelt måste samtala bredare.
Jag kan också konstatera att startlån säkert är en sådan sak som vi kan titta på - och det har vi diskuterat - men jag tror att det behöver utredas hur man skulle jämföra. Man kan titta på Norge, och Norge har både goda och dåliga erfarenheter. Men vi kanske är i ett läge där vi behöver vidta en sådan åtgärd. Jag stänger inte dörren för att vi ska kunna diskutera det vidare.
Vad gäller vite till kommunerna kan jag säga att det inte är något som vi driver i dag. Jag vill inte tro att kommunerna av illvilja inte gör det vi förväntar oss att vi i Sverige tillsammans ska kunna leverera. Jag vill snarare tro att det handlar om brist på kompetens - man kan helt enkelt inte rekrytera den personal som behövs.
Vi har kompetensbrist i hela byggsektorn, och det drabbar inte minst de kommuner som inte kan anställa bygglovshandläggare eller detaljplanehandläggare men också de infrastruktursatsningar som behövs för att man ska känna att kommunen kan växa så mycket som den kanske behöver. Här har vi också ett ansvar, som jag tycker att hela riksdagen ska ta, att se till att den infrastruktur som vi bedömer behövs också ska komma på plats.
Emma Hult (MP):
Jag vill börja med att bemöta det som Mats Green sa först, att jag inte nämnde ett enda förslag om hur vi får fler bostäder i Sverige. Nej, det är ju inte detta som betänkandet eller debatten handlar om. Denna debatt handlar om planering och byggande, hur vi nyttjar marken och hur vi bygger våra hus, inte om hur många hus. Den debatten hade vi för ett antal veckor sedan i denna kammare, och betänkandet hette Bostadspolitik . Detta gäller motionsbetänkanden, inte propositionsbetänkanden. Vi behandlar ett antal motioner, och detta är inte en allmän bostadspolitisk debatt.
Om Mats Green inte kommer ihåg vad jag sa i den debatten får han gärna titta på den igen. Där pratade jag om de förslag som vi vill genomföra för att det ska byggas fler bostäder i Sverige, men det är inte föremålet för debatten i dag. Denna debatt handlar om planering och byggande, hur vi använder marken och hur vi bygger våra hus. Av de förslag som Mats Green nämnde tidigare var det bara ett som handlade om detta. De andra tre handlade om bostadspolitiska åtgärder, och det är inte detta vi debatterar i dag.
Jag har själv uttryckt att jag anser att det finns en kris i det som vi ser i dag. När det gäller de människor som inte har en bostad är det klart att det är en krissituation för dessa individer. Jag tänker inte vara vare sig Peter Eriksson eller Per Bolund i denna debatt. Jag vet heller inte om du citerar honom rätt, Mats Green, men det är klart att det är en allvarlig situation när vi har människor som inte kan ta det jobb eller den utbildningsplats de vill.
Vad gäller attefallshus är jag inte helt säker. Mats Green och herr talmannen får ta det med en nypa salt, men jag tror att det just nu pågår en rättsprövning av överklagandemöjligheterna när det gäller attefallshus och att detta kan ha ställt till det i processen. Det har kommit ett nytt rättsfall alldeles nyligen, och jag tror att det har del i detta. Såvitt jag vet finns ett färdigt förslag, och jag hoppas att det kommer snart.
Emma Hult (MP):
Då får jag väl börja med att återigen konstatera att jo, man kan prata om regelverket kring både planering av mark och hur vi bygger våra bostäder utan att prata om bostadspolitiken. Detta är en högst angelägen fråga, men då vi alla anmält bara sex minuters talartid valde jag att förhålla mig till det och bara tala om det som betänkandet handlar om eftersom det är ett motionsbetänkande vi debatterar. Jag är jätteglad att Momodou Malcolm Jallow lyfter fram just den regionala planeringen.
Jag tror att den är en nyckel framöver. Vi ser ett stort behov, och alla kommuner kanske inte har möjlighet att bygga det som behövs i den regionen. Man kanske ska kunna hjälpas åt. Jag tror att ett första steg är att kartlägga var behovet är som störst och vilka bostäder vi behöver bygga. När vi har sett det får vi ha tilltro till att kommunerna tar det ansvar de ska.
Jag har också tidigare öppnat upp i denna kammare när det gäller att vi har ett bostadsförsörjningsansvar enligt lag i Sverige men att ingenting händer om man inte följer lagen och tar sitt bostadsförsörjningsansvar. Det är någonting vi behöver jobba vidare med.
Emma Hult (MP):
Tack, Momodou Malcolm Jallow, för att du lyfter fram denna problematik! Vi har diskuterat den tidigare. Då har vi också nämnt ett antal kommuner, till exempel kommuner angränsande till Malmö, som vi två är överens om inte tar det fulla ansvar de behöver. Jag håller med om att vi måste se till att bostadsförsörjningslagstiftningen följs. Vilka verktyg som behövs för att den ska följas får vi helt enkelt återkomma till. Men jag har en tro på att kommunerna faktiskt vill.
Jag vill inte tro att de av illvilja inte vill se till det kommer nya invånare till kommunen - invånare som också bidrar till att kommunen stärks. Jag ska kommentera detta att 50 procent ska vara hyresrätter. Jag skulle inte säga det rakt av. Det behövs säkert i vissa kommuner, i vissa delar. Men viktigast för Miljöpartiet är att vi har en blandad bebyggelse, ett blandat samhälle, där människor med olika bakgrund och olika ekonomiska förutsättningar kan mötas i samma område.
I vissa områden behövs det säkert fler hyresrätter, men i andra behövs det garanterat också fler bostadsrätter, radhus och villor. Att så kategoriskt säga att det ska vara 50 procent tänker jag inte stå här och göra. Men vissa kommuner har säkert behov av att bygga mer än 50 procent hyresrätter. I andra finns det nog behov av annat också.
Emma Hult (MP):
Hur högt står bostadsfrågan för regeringen? Jag kan konstatera att den omnämns både i regeringsförklaringen och i januariavtalet och ganska ofta i debatten, så den står absolut högt. Det jag svarade på frågan om det är kris var att för de individer som inte har någonstans att bo, som inte kan tacka ja till jobb eller utbildningsplatser, är det givetvis en kris.
Det är dock inte en nationell kris i den bemärkelsen att det är en brandkatastrof, krig eller något liknande som håller på att inträffa. Men, ja, för de individer som drabbas av den situation vi har just nu är det absolut en kris - en kris som vi behöver lösa. I januariavtalet nämns också regelförenklingar. Det är det Larry talar om. Det kommer att genomföras regelförenklingar, men de är ännu inte beskrivna eftersom vi vill se vilka ytterligare vi kan genomföra innan vi nämner dem.
Som vi brukar göra när vi lägger fram lagförslag använder vi oss av utredningsverktyget. Det finns säkerligen saker som kan bygglovsbefrias. Några av de sakerna nämns i januariavtalet, men det är mycket möjligt att det finns fler. Här är det viktigt att nämna att vi tar bort bygglovskravet för altaner, ja, men inte för att altaner löser bostadsbristen utan för att bygglovshandläggarna runt om i landet inte ska lägga tid på att bevilja bygglov för altaner utan fokusera på att bevilja bygglov för bostäder.
Vad gäller överklagande genomförde vi en förändring förra mandatperioden, då vi flyttade överklagandeinstansen från länsstyrelserna till Mark och miljööverdomstolen när det gäller detaljplaner. Jag hoppas att utskottet ska kunna besöka Mark- och miljööverdomstolen för att se hur det arbetet går. Förhoppningsvis har det blivit bättre sedan vi gjorde förändringen.
Emma Hult (MP):
I frågan om att sätta upp ett mål är vi helt överens. Jag tycker generellt sett att detta är bra, och det är också något som Miljöpartiet har nämnt tidigare. Vi gjorde det förra mandatperioden, och det målet har vi nått. Alliansen satte också upp ett motmål. Jag tror att det är ett bra sätt att visa vad man har för ambition. Så ja, detta är en fråga som jag kommer att driva vidare även under denna mandatperiod. Då kanske det inte gäller hur många bostäder som ska färdigställas under ett år, för det är väldigt svårt att ange från år till år, utan under mandatperioden eller fram till ett visst år.
Jag kan också konstatera att det just nu faktiskt byggs väldigt mycket mer än tidigare. Men vi ser vikande siffror, och både Larry Söder och resten av kamraterna här inne vet att vi från regeringens sida tycker att detta är minst lika problematiskt som alla andra. Men jag kan också konstatera att varken regelförenklingar, bygglovsbefrielser eller överklagandeavgifter löser bostadskrisen på ett halvår. Då hade den nog redan varit löst, om det hade varit så enkelt.
Den största utmaning vi har är att de som har någonstans att bo bor väldigt bra och stort och oftast har råd att bo där medan de som inte har någonstans att bo får bo allt trängre. I januariavtalet ska vi nu återinföra investeringsstödet och effektivisera det. Det är en av de åtgärder vi tror på. Vi behöver också se över hur vi kan stötta individen. Nu är vi inne på bostadspolitiken, som jag anser att detta betänkande inte handlar om.
Men eftersom Larry så gärna vill ha svar kan jag säga att jag tror att vi behöver se över hur individen ska ha möjlighet att köpa sitt boende, hur fler kan få del i ett ägt boende, hur vi ser över nya upplåtelseformer och hur vi ser till att stötta de individer som har det absolut svårast ekonomiskt. Det kan vara både med bostadsbidrag och på andra sätt. Jag vill återigen säga att det inte bara handlar om att bygga bostäder. Det handlar om att bygga samhälle.
Det är vad denna debatt handlar om - inte bara om det som finns innanför väggarna eller hur många bostäder vi färdigställer, som vi så ofta debatterar, utan om att vi ska bygga ett hållbart samhälle för framtiden. Jag hade önskat att denna debatt hade handlat lite mer om det.
Emma Hult (MP):
Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och därmed avslag på samtliga motioner. Vi är här i dag för att debattera civilutskottets betänkande Makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer , vilket är ett betänkande som handlar om regeringens förslag till bland annat en ny lag om makars och sambors förmögenhetsförhållanden i just internationella situationer. Debatten handlar inte om huruvida vi ska tillåta barnäktenskap i Sverige eller inte.
Det är inte tillåtet, och det är vi alla överens om. Det blir allt vanligare att makar eller sambor har anknytning till ett annat land. De kan till exempel ha varit bosatta eller ha egendom utomlands. Vid en bodelning eller någon annan fråga som rör makars eller sambors förmögenhetsförhållanden kan anknytningar till flera länder leda till både praktiska och juridiska svårigheter.
Att därför reglera vilket lands lagar som ska gälla vid förmögenhetsförhållanden i internationella situationer är både bra och klokt. Det kan till exempel handla om var och enligt vilket lands lag en bodelning ska göras vid ett dödsfall eller en separation. Som vi tidigare har hört har EU antagit två förordningar som reglerar dessa förhållanden.
De innehåller också regler om äktenskapsförord och lagvalsavtal samt om erkännande och verkställighet av avgöranden som har meddelats i en annan medlemsstat. Fru talman! För att förordningarna ska kunna tillämpas i praktiken i svensk rätt föreslår regeringen kompletterande bestämmelser till förordningarna i en ny lag.
För att få en mer sammanhållen och lättöverskådlig lagstiftning på området föreslås även att befintliga svenska internationellt privat- och processrättsliga regler om makars förmögenhetsförhållanden i andra fall än som avses i förordningarna och om sambors förmögenhetsförhållanden ska samlas i den nya lagen. Regeringen föreslår också en ändring, vilken hittills mest har varit föremål för debatten, i 7 kap.
3 § andra stycket äktenskapsbalken, som innehåller bestämmelser om äktenskapsförord. Det gäller bland annat förändringar om formkrav. I dag ska ett äktenskap vara både skriftligt och undertecknat. Nu ska det också vara daterat. Det är helt enkelt en praktisk fråga.
Man konstaterar att sådana krav finns i internationella situationer, och nu inför vi detta också i svensk rätt så att det är samma regler oavsett vilket äktenskapsförord som ingås. I de allra flesta fall är äktenskapsförord i Sverige redan daterade. Av samma paragraf i äktenskapsbalken framgår att även den som är underårig kan ingå ett äktenskapsförord, och det är detta debatten i dag mest har handlat om.
Vi kan konstatera att detta är något föråldrat, och det är ingenting vi använder. Men jag och en majoritet i utskottet förutsätter att regeringen tittar vidare på frågan. Om man vill gifta sig när man är 18 - man kanske ännu bara är 17 år - kommer det nu att vara möjligt att innan man fyllt 18 ingå ett äktenskapsförord för att reglera dessa förhållanden.
Emma Hult (MP):
Jag konstaterar att du i dag inte har möjlighet att gifta dig i Sverige innan du har fyllt 18 år. Det finns inga undantag för det. Vi är helt överens om att det är så det ska vara. Jag kan också konstatera att denna debatt inte handlar om barnäktenskap. En sådan debatt har vi haft, och vi kan säkert ha den igen. I dag handlar debatten om hur vi ska reglera de förmögenhetsförhållanden som finns mellan två parter som har ingått äktenskap.
Emma Hult (MP):
Jag kan fortfarande konstatera att den här debatten inte handlar om barnäktenskap, marknadshyror eller en rad av de andra frågor som Mikael Eskilandersson nämner. Däremot kan jag konstatera att en majoritet i utskottet tycker att det här är förlegat och att regeringen ska se över det. Men vi kan väl vara överens om att det inte är detsamma att ingå ett äktenskapsförord och att ingå ett äktenskap. Ingå ett äktenskap får man fortfarande inte göra i Sverige förrän man är myndig och 18 år.
Emma Hult (MP):
I Sverige råder det bostadsbrist, och den visar sig slå mot olika grupper i olika delar av landet. Bristen på bostäder drabbar unga, nyanlända, människor i socialt utsatt ställning, nyligen separerade - ja, vem som helst som inte har råd med en dyr kontantinsats till en alldeles för dyr bostadsrätt. Det gäller även människor i områden där hyresrätterna inte går att komma åt utan att ha stått i bostadskö i väldigt många år.
Vi behöver bygga mer, och vi behöver se till att använda det befintliga beståndet bättre. Samtidigt kan vi konstatera att det sker en olovlig handel med kontrakten till de hyresrätter som ändå finns tillgängliga.
I syfte att få en bättre fungerande hyresbostadsmarknad föreslår regeringen i den proposition som är föremål för denna debatt och som behandlats i betänkandet Åtgärder mot handel med hyreskontrakt , CU17, åtgärder som ska leda till en större omsättning av förstahandskontrakten, bättre hyresvillkor och faktiskt en sundare boendemiljö.
För att försvåra överlåtelse av hyreskontrakt mot särskild ersättning föreslås vissa inskränkningar i bytesrätten, bland annat att hyresgästen ska ha bott i sin lägenhet i minst ett år innan ett byte kan ske. Den som har köpt ett hyreskontrakt av en annan hyresgäst eller försökt sälja ett kontrakt ska kunna förlora hyresrätten med omedelbar verkan. Straffen för försäljning och förmedling av hyreskontrakt mot otillåten ersättning ska skärpas.
Vid upplåtelse av del av lägenhet till en inneboende får bara en proportionerlig andel av förstahandshyran tas ut. Om en för hög hyra tas ut ska hyresgästen även i det fallet kunna förlora sitt kontrakt. Det ska också vara brottsligt att hyra ut en lägenhet i andra hand utan tillstånd och till en hyra som inte är skälig.
Regeringens förslag om åtgärder mot svarthandel med hyreskontrakt och missbruk av hyresrätter bygger på en överenskommelse med Centerpartiet och Liberalerna. Fru talman!
I en tid som denna, med en så stor bostadsbrist, kan vi inte parallellt tillåta en marknad för handel med svartkontrakt - oavsett om marknaden utnyttjas av dem som har råd att betala eller utnyttjar dem som inte har något annat val.
Emma Hult (MP):
Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i dess helhet och därmed avslag på motionen. Vi kan konstatera att en majoritet av utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om en ny modell för avtal mellan hyresgäster och hyresvärdar om lägenhetens standard. Förslaget, som innebär ändringar i bland annat jordabalken, ska bidra till att hyresgäster får större valfrihet i fråga om utformning av den egna bostaden.
Utgångspunkten är enligt förslaget att parterna ska ha stor frihet att komma överens om en ersättning för att höja eller sänka lägenhetens standard i något avseende. Efter tio år ska den överenskomna ersättningen behandlas på samma sätt som hyran för lägenheten i övrigt och då ingå i hyresnämndens prövning av vad som är en skälig hyra för lägenheten.
Detta ska leda till att hyresvärdar i större utsträckning erbjuder hyresgäster möjlighet att anpassa lägenheten efter behov och smak. I ärendet föreslås också att skyddet för hyresgäster vid ombildning till bostadsrätt ska stärkas genom ett krav på att en bostadsrättsförening som förvärvar ett hyreshus ska informera samtliga hyresgäster i huset om förvärvet.
Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, Centerpartiet och Liberalerna och är en del av januariavtalet. En ny modell för tillval och frånval bör enligt utskottets mening vara utformad på ett sådant sätt att risken för negativa konsekvenser minimeras. Utskottet har fått synpunkter både från Hyresgästföreningen och från enskilda fastighetsägare, och de åsikterna går isär.
Därför har Miljöpartiet tillsammans med Socialdemokraterna ett särskilt yttrande i detta betänkande, fru talman. Vi är för en systematisk hyressättning och verkar för att hyresgästens värderingar av bland annat standard och läge ska avspegla sig i hyressättningen. Det nu aktuella lagförslaget om en modell för avtal mellan hyresgäster och hyresvärdar är ett verktyg i detta arbete.
Vi kan konstatera att de utredningar som ligger till grund för de nya regleringarna har en del år på nacken, samtidigt som bostadsmarknaden står i ständig utveckling. Efter tio år ska tillval och frånval ingå i underlaget för bruksvärdesprövning, och det är viktigt att denna övergång följs noga för att en god balans mellan parterna ska kunna säkerställas.
Vid eventuella signaler om att regleringarna medför nackdelar för endera parten bör systemet för tillval och frånval ses över. För att säkerställa att konsumentskyddet inte försämras kommer vi att noggrant följa utvecklingen på det här området över tid och vid behov ta nödvändiga initiativ i frågan. Vi har dock gjort bedömningen att det är bättre att vi gör någonting nu än att vi inte gör någonting alls i den här frågan.
Emma Hult (MP):
Jag är glad om vitvaran håller i tio år, och efter femton år behöver den troligtvis bytas ut. Det är ju det som är utmaningen i detta. Det behöver inte bli orättvist, och jag hoppas att vi kommer att kunna se och kartlägga vilka delar som behöver justeras framöver. Men som jag sa: Vi gör bedömningen att det är bättre att vi går fram med den här propositionen och får till stånd de här förändringarna för att ge både hyresgäster och hyresvärdar de verktyg som behövs.
Också vi kan se att det finns "faror" i sådant som kan uppstå framåt, men vi gör ändå den här bedömningen och ställer oss bakom denna proposition i nuläget.
Emma Hult (MP):
Jag hade önskat att Hyresgästföreningen hade kommit in i ett något tidigare skede med sina synpunkter. Då hade det också varit lättare att ta in dem i hanteringen av ärendet. Jag kan dock konstatera att jag tror att flera av oss ledamöter bor i hyresrätt och att också vi kommer att "drabbas" av de här sakerna.
Jag vill även passa på att poängtera att hyresrätten för mig inte är vikt åt vissa inkomstgrupper i samhället; för mig är hyresrätten en bostadsform som vem som helst ska kunna bo i. Vi behöver hyresrätter för alla grupper. Jag sa också följande i mitt anförande: "För att säkerställa att konsumentskyddet inte försämras kommer vi att noggrant följa utvecklingen på det här området över tid och vid behov ta nödvändiga initiativ i frågan." Det är det vi står bakom.
Emma Hult (MP):
Jag tror att man i det här fallet ska se det särskilda yttrandet som en röstförklaring: Vi tycker i grunden att det här är ett bra förslag, men vi vill också vara väldigt tydliga med att vi kommer att följa detta väldigt noga. Utredningen har ett antal år på nacken. Det var den tidigare alliansregeringen som lade fram den, och vi tycker att initiativet är gott. Vi behöver dock följa utvecklingen noggrant. När det gäller Hyresgästföreningen tittar vi just på hur vi ska implementera fri hyressättning i nyproduktion.
Då kommer vi att få en annan ordning på hyresmarknaden, men i den ordning vi har i dag är Hyresgästföreningen en part. Jag vet att det finns partier som inte önskar detta, men i den ordning vi har i dag är Hyresgästföreningen en part som vi anser ska ingå i det befintliga systemet för hyresrätter.