KBLab/rixvox huggingface dataset:
Kjell Eldensjö (KD):
Försvarsministern hänvisar till gravfrid och till anhöriga. Jag kan ha en viss förståelse för det. Ärkebiskop Anders Wejryd, har ju sagt att kyrkan kan tänka sig en inspektion av fartyget om det görs med varsamhet och ansvarskänsla så att gravfriden åsidosätts så lite som möjligt.
Det är viktigt, kanske främst för de anhöriga, men också för många andra, att man kan klara ut detta fullt ut så att det inte finns några frågetecken kvar över huvud taget. Estoniafrågan är ju inte vilken fråga som helst. Många människor omkom. Många människor - närstående, anhöriga och andra - vill ha ett avslut. De vill veta sanningen.
De kräver, och har rätt att kräva, att staten representerad av regeringen ska göra sitt yttersta för att finna svaret på Estonias förlisning. Det är också i allra högsta grad angeläget att förstå orsaken till katastrofen fullt ut så att det går att dra slutsatser inför framtiden, det vill säga att få underlag för att kunna förebygga att sådana katastrofer inträffar fler gånger.
Det är naturligtvis också viktigt att få ansvarsfrågan utredd. Fru talman!
Sammantaget tycker jag fortfarande att det inte finns skäl att avstå från att göra en ny oberoende Estoniautredning, en utredning som genom dykningar och inspektion av fartygsskrovet och eventuellt genom att ta upp saker och ting från fartyget kan fastslå om förlisningen beror på något annat än att bogvisiret bröts loss.
Tvärtom finns det många skäl att göra en ny utredning. I tv-programmet Uppdrag granskning den 15 oktober 2008 uttalade Sten Tolgfors att ministerns roll är att väga in vad anhöriga tycker. Jag har förstått, och jag sade det nyligen, att det nämns som skäl för att inte göra dykningar att man måste ta hänsyn till anhöriga för gravfriden.
Väldigt många anhöriga tycks inte vara emot dykningar om de kan ge större klarhet i vad som verkligen hände. Sanningen om Estonias förlisning är faktiskt viktigare än allt annat. Sanningen måste upp till ytan. Jag tror att en majoritet av de anhöriga vill få vetskap om varför Estonia sjönk. Man vill veta det med säkerhet.
Bland annat har 56 anhöriga bara från Lindesbergstrakten så sent som i januari i år skickat ett brev till försvarsministern om att fullfölja den ambition som ministern som riksdagsledamot gav uttryck för i en motion i riksdagen 2004.
Även om det finns några anhöriga som inte vill ha flera dykningar får det väl aldrig stå i vägen för att få så full klarhet som möjligt när det gäller den här stora olyckan. Det är den största sjöolyckan med färja någonsin i dessa farvatten med så många omkomna från Sverige, Estland, Finland och andra länder.
Frågan kvarstår: Tänker inte försvarsministern göra något ytterligare när det gäller den stora olycka som hände med Estonia?
Kjell Eldensjö (KD):
Jag vill hänvisa till ytterligare en expert. Efter SSPA:s skalenliga prov uttalade experten Claes Källström att proven inte gav ett entydigt svar på om Estonia sjönk på grund av skador på bogvisiret.
För att verkligen kunna bekräfta eller avfärda detta behövs det enligt Källström en ny utredning baserad på dykningar och undersökningar av fartygsskrovet för att kunna eliminera osäkerheten och undanröja rimliga tvivel angående utredningens slutsats att bogvisiret var enda orsaken till Estonias förlisning.
Som jag skrev i interpellationen genomförde anhöriga ester en veckolång annonskampanj i slutet av 2008 med krav på en ny internationell utredning. Enligt uppgift har den estniska regeringen genom uttalanden av den estniske justitieministern ställt sig positiv till nya undersökningar, och den biträdande estniske riksåklagaren anser det nödvändigt. Hur förhåller sig försvarsministern och regeringen till sådana uttalanden från Estland?
Fru talman! Jag har fått vetskap om att det planeras ett minnesseminarium och ett utgivande av en vitbok för att hedra de omkomna och anhöriga på 15-årsdagen den 28 september 2009 med anledning av förlisningen av Estonia. Jag vet också att det i juni 2008 skickades ett önskemål och en vädjan från en anhörigförening till regeringen att tillskjuta medel för dessa projekt.
Något svar har inte inkommit till avsändarna, åtminstone inte för några dagar sedan. De väntar fortfarande på ett sådant. Vad säger försvarsministern? Med detta avslutar jag min del av debatten och tackar försvarsministern för debatten.
Kjell Eldensjö (KD):
Rubriken på betänkandet visar att det handlar om advokaters vittnesplikt, men också några andra frågor. Detta är ett viktigt beslut. Felaktigheten angående advokaters vittnesplikt leds i och med det här betänkandets förslag till rättelse.
Rätt ska vara rätt, och ett enigt utskott biträder ändringsförslaget, eftersom det aldrig var tänkt att advokater i det här sammanhanget skulle vara med på detta. Det var endast hälso- och sjukvården samt socialtjänsten som det skulle gälla.
Utskottet är ju också enigt vad gäller de övriga förslagen som behandlas i propositionen utom förslaget att förlänga fristen för när huvudförhandling ska påbörjas i mål med frihetsberövad. Regeringen föreslår nämligen att häktesfristen förlängs från en till två veckor, något som oppositionen samfällt reserverar sig mot.
Den, som jag ser det, viktigaste anledningen till förslaget om tvåveckorsfrist kan hänföras till att enveckasfristen främst är motiverad av att den tilltalade har intresse av så kort frihetsberövande i häkte som möjligt. Herr talman! Men detta är ju bara ena sidan av myntet. Den andra sidan, som är väl så angelägen, berör målsägande och vittnen.
Till exempel påpekar Åklagarmyndigheten i sitt remissvar att för målsägande som har skadeståndsanspråk kan det vara svårt att få fram underlag för sitt anspråk under den korta tid som står till buds. I sådana fall riskerar målsäganden att gå miste om möjligheten att få det enskilda anspråket prövat i brottmålsrättegången. Enveckasfristen förorsakar ett antal svårigheter.
Det är orsaker som ger bekymmer att på ett adekvat sätt kunna fullfölja sin skyldighet att inställa sig med ett väldigt kort varsel som bara ett par dagar, vilket ofta blir följden. I propositionen finns också angivet fler problem. Till exempel kan enveckasfristen leda till att domstolar tvingas ställa in andra huvudförhandlingar för att frigöra tid för mål med häktade.
Vidare kan det vara mycket svårt att hitta tider som passar rätten, åklagaren, försvarare och målsägandebiträden och så vidare med i praktiken så kort tid som ett par dagar till inställelse. Det finns alltså ett antal relevanta skäl att ändra lagen från enveckasfrist till frist på två veckor. Herr talman!
Precis som övriga allianspartier yrkar jag och Kristdemokraterna bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen.
Lena Asplund (M):
Jag kan inte svara på om det gjorts en sådan analys som Christin Hagberg frågar efter. Däremot har man tittat på hur europadieseln ser ut i dag då vi har aromater och partikelfilter.
Vad Christin Hagberg inte nämner är att tillverkningen av mk 1-diesel genererar mer koldioxidutsläpp än tillverkningen av europadiesel. Det nämns aldrig när vi talar om koldioxidutsläppen, utan nu handlar det plötsligt om de aromatiska kolvätena och partiklarna. Vi har även stora mängder andra partiklar som kommer av vår trafik och som inte är nyttiga.
Härommorgonen talade man i tv om partiklarna och astmatikerna. Dubbdäcken togs upp liksom sandningen av gator som river upp partiklar. Nu är det förhoppningsvis inte fråga om cancerframkallande ämnen, såsom de aromatiska kolvätena, men jag är övertygad om att det inte är ett så stort problem som oppositionen vill göra gällande. Jag tror alltså inte att det här kommer att vara något större problem, nej.
Lena Asplund (M):
Visst, jag tycker också att det är oerhört viktigt att tycka. Det är därför vi står här. Vi tycker allesammans en massa saker, annars skulle vi väl inte vara politiker. För att återgå till Bali har jag fullt förtroende för miljöministern och hans sätt att hantera frågorna. Det är viktigt att det händer någonting och att vi inte bara tycker. Vi kan tycka, men vi måste få resultat av vårt tyckande.
Om vi säger att vi absolut ska stå fast vid procentsatserna om minskning och sedan inte får med USA på vagnen är frågan om det inte i så fall är bättre att göra en liten kompromiss för att verkligen få med USA.
Det är väl bättre än att stå fast vid exakta siffror.
Lena Asplund (M):
Regeringen har tillsatt en klimatberedning som ska redovisa sitt uppdrag i februari 2008. Då kommer svaren på frågan vad regeringen kommer att göra. Jag tycker också att det är oerhört viktigt med forskning och utveckling. Det är viktigt att Sverige går före med forskning och utveckling genom olika bränslen och annat. Över huvud taget kan vi miljömässigt komma långt om vi blir ett föregångsland.
Vi kan bli ett föregångsland när det gäller forskning och utveckling; det håller jag med dig om. Vi ger mer pengar till forskning och utveckling. Sedan är frågan hur man använder dem. Man kan styra olika med olika styrmedel. Jag tror att det finns en stor potential.
Lena Asplund (M):
Som moderat och marknadsliberal är jag för marknadskrafter. Jag har inte tagit ställning vare sig för eller emot någon diesel. När vi nu ser att de närmar sig varandra miljömässigt finns det ingen anledning till att vi politiskt ska styra det hela. Jag tror inte att vi kommer att ha europadiesel i våra pumpar i morgon, som det låter på oppositionen.
Om vi lyssnar på marknadens aktörer får vi höra att det nog inte kommer att hända någonting. Vi får se vad som händer. Skatteverket har utfärdat regler om hur man får använda sina reseavdrag. Man ska till exempel tjäna minst två timmar. Gör man det som Knivstabo i stället för att resa med kollektivtrafiken måste man få använda sig av reseavdragen där också.
Jag kan inte bussförbindelserna i Uppsala län, så jag vet inte hur mycket man tjänar om man åker bil till och från Knivsta, men jag utgår från att Skatteverket ser till att detta sker på ett ordentligt sätt. Däremot tycker jag att man ska titta över detta, så att det inte fuskas med reseavdragen. Det är viktigt att man inte fuskar med en skattereduktion som man kan använda.
Lena Asplund (M):
Vi har diskuterat skattefusk och skatteundanhållande här i kammaren tidigare. Det kommer att komma en proposition framöver om skattefusket och hur vi ska komma till rätta med det. Jag tycker också att det är viktigt. Man får inte skattefuska på något sätt. Vi måste hitta lösningar för att komma ifrån det. Vi har haft en lång tid i Sverige med högt skattetryck och en stor skattekil som gjort att skattefusket har haft sina incitament.
Med en lägre skattekil finns det inte samma behov av att skattefuska. Nu kanske inte reseavdraget direkt hör till den biten. Men Skatteverket kanske nu kan ha möjlighet att titta lite på reseavdraget i stället för att lägga tid på annat skattefusk. Det är viktigt att man kan göra reseavdraget. Man måste sätta regler, och ibland blir det gråzoner. Men detta är viktigt för personer i glesbygd.
Det kan även vara så att man också som Knivstabo tjänar en massa tid, och tid är viktigt. Man behöver tid till att vara tillsammans med sin familj och tid att tillbringa med barnen. Jag tycker inte att vi politiker ska säga: Nej, du måste åka kollektivt!
Och i glesbygden är det många gånger så att det ur miljömässig och samhällsekonomisk synpunkt är mycket bättre om det går en bil i stället för en buss med två passagerare i.
Lena Asplund (M):
Du ställer svåra frågor, Marie Engström. Det är inte så lätt för mig att säga hur vi ska agera som värd 2009 nu när vi är i mars 2008. Det får vi återkomma till så småningom. När det gäller beskattning anser jag och min kollega i Klimatberedningen att vi kanske inte behöver beskatta allting in absurdum.
Ni pratar om att ni vill höja beskattningen på drivmedel. Jag läste just i Dagens Industri att oljepriset nu ligger på 108 dollar per fat. Oljepriset är på väg uppåt. Det löser problemet utan att vi behöver styra med skatter. Det är mycket som löser sig av sig självt. Jag har en tro på människan.
Vi har sålt 45 000 miljöbilar på nio månader. Visar inte det på människans förmåga att vilja göra något klimatbra? Det handlar inte bara om de 10 000 kronorna i premie. Man inser att man måste göra något för att komma till rätta med det hela. Vi har ökat dieselbilsförsäljningen i Sverige ordentligt. Under december 2007 sålde vi lika många dieselbilar i Sverige som EU-snittet.
Vi har ju legat väldigt lågt där. Ja, jag tror på människan. Jag tror inte på att vi ska styra allting med skatter. Då kommer vi fel. Det gäller att ha en bra avvägning. Vad har vi för god ekonomi i samhället, vad har medborgarna för god ekonomi och hur räddar vi klimatet?
Lena Asplund (M):
Jag har ingen annan inställning. Som jag sade handlar motionerna om att man ska höja ytterligare. I den debatt om inkomstbeskattningen som vi lyssnade till tidigare pratade man bland annat om reseavdrag och möjligheten att ta sig till och från jobbet. Tycker inte Marie Engström att människor med låga inkomster ska kunna ta sig till jobbet? Alla har inte råd att köpa en ny bil i morgon.
Vi måste ta det i en takt som alla hinner följa med i. Hur ska vi leva? Hur ska Sveriges basindustri kunna fortleva om vi lägger höga straffbeskattningar på transporter av virke till exempel? Jag utgår ifrån att även Marie Engström inser att vi inte kan dra järnvägsspår till varenda liten avverkning. Vi måste få ned timmer. Vi måste få transporterna att fungera i Sverige.
Sverige är ett oerhört glest befolkat, avlångt, stort land. Även om vi drog järnvägsspår överallt skulle vi kanske inte kunna köra tåg. Det fungerar inte. Det inser alla. Vi måste ha transporter. Transporter i Sverige står förvisso för 30 procent av utsläppen. Men det beror på att vi i övrigt har en så oerhört grön energi i och med att det mesta baseras på vattenkraft och kärnkraft.
Det är ju inte så att vi i Sverige kör bil eller lastbil mer än man gör i något annat land, utan det är fråga om den gräns vi har. Vi måste få en möjlighet att ställa om. Det måste ske på ett förnuftigt och acceptabelt sätt så att människor klarar av sin vardag - kan ta sig till jobbet, kan skjutsa sina barn till fritidssysselsättningar och så vidare. Det är vad jag menar. Jag har inte sagt att vi inte ska ha styrmedel.
Också jag tycker att skatter och andra styrmedel är bra, men morötter är mycket mycket bättre.
Lena Asplund (M):
På Christin Hagberg låter det som att vi löser klimatproblemen i världen genom att höja bensinskatten i Sverige. Menar du verkligen det? Du talar ju om att höja bensinskatten. Också jag kan tänka mig att höja bensinskatten, men då på sikt. Vi måste ge långsiktiga spelregler. Vi måste säga till människor att det år 2020 eller så kommer att vara på det eller det sättet. Människor måste hinna ställa om sig.
Det borde du inse. Som jag sade till Marie Engström har inte alla den möjligheten. Dock måste alla ges en möjlighet till omställning. Det där löser sig självt. Miljöbilspremien är, som jag tidigare sagt, alldeles ypperlig. Den behövs säkert inte sedan när man fått upp ögonen för att det här fungerar. Det har ju varit så förr med andra morötter att en grund har getts. Sedan har man liksom ridit på vågen. Jag tror fortfarande på människan.
Till exempel hör jag att många i min bekantskapskrets som ska köpa en bil säger: Jag undrar vilken bil jag ska köpa. Jag ska nog köpa en som är miljövänlig med tanke på mina barnbarn och så. Ja, det är väl jättebra. Fine ! Vi har fått folk att tänka. Ett civilt åtagande ger väldigt mycket i stället för att just nu höja bensinskatten.
Jag vet att ni socialdemokrater inte har några riktiga motionsyrkanden om det, utan det handlar då om Vänstern och Miljöpartiet. Vi måste faktiskt ta det lite försiktigt när det gäller bilarna. Sverige står för bara 15-16 procent av de globala utsläppen när det gäller transporter. Då inbegrips alla transporter.
Även om vi över huvud taget inte åker bil i Sverige räddar vi inte världen; det tror jag inte.
Lena Asplund (M):
Christin Hagberg, du säger själv att väldigt mycket måste göras internationellt. Varför vill ni då inte utnyttja flexibla mekanismer? Ni var emot det i Klimatberedningen. Ni ska ha 40 procent som mål inom Sverige. Men vad gör det för världens klimatproblem? Även om ni har 100 procent som mål inom Sverige löser inte det världens problem eftersom utsläppen i Sverige utgör bara 0,2 procent av hela jordens växthusgaser.
Hur kan det ni säger då hjälpa? Det måste vara mycket bättre att använda flexibla mekanismer. Vi får göra så mycket vi kan i andra länder och använda en del av biståndet till att göra sådant som är bra för miljön och därmed hjälpa fattiga länder att klara av problemen. Det är den enda sättet; vi får komma tillbaka till det.
Vi måste få länder som Kina och Indien att inte göra som vi gjorde när vi skaffade oss bilar. Man ska alltså inte skaffa sig stora bränsleslukande bilar som ger stora utsläpp utan ha mindre och miljövänliga bilar så att det kan bli en tillväxt på ett miljövänligt sätt. Det är så vi måste komma till rätta med problemen. Vi kan inte lösa dem i Sverige; det är helt omöjligt. Det borde också Christin Hagberg inse.
Lena Asplund (M):
Jag skulle bara vilja utreda några saker som Helena Leander sade. Hon undrade om Moderaterna och de övriga i alliansen har en annorlunda energipolitik och miljöpolitik. Nej, det har vi inte alls. Jag stod inte här i talarstolen och sade att vi inte ska ha några styrande skatter. Jag sade att vi ska använda styrande skatter med sunt förnuft så att de fungerar väl och så att vi får en bra tillväxt i landet.
Hur ska vi kunna göra någonting för miljön om vi inte har en bra tillväxt i landet? Det är oerhört viktigt för mig. Det är oerhört viktigt att vi gör allt på ett sunt och bra sätt så vi alla hinner med. Vi vet vilka olika förutsättningar vi har. Vi har ett avlångt land. Vi har olika förutsättningar.
Vi kan inte lägga på högre bensinskatt och högre dieselskatt och tro att det ska fungera, för då fungerar inte vardagen för många människor.
Lena Asplund (M):
Om de har fel eller inte kan ju inte jag säga. Det var åtta länder. Det är nästan tjugo som tycker annorlunda. Då kan man ju fundera på om de tjugo har fel och de åtta rätt. Tyskland har ju över huvud taget en helt annan syn på moms än vi. De vill ju ha omvänd skattskyldighet när det gäller all moms. Jag vet inte mycket mer om vad Tyskland vill.
Jag kan inte förstå hur Tyskland resonerar när man säger att det ska slå ut andra sektorer. Om vi tar exemplet att vi inför lågmoms på restauranger för att det ska bli billigare och folk ska gå mer på restaurang - man ska äta mer luncher och middagar - för att öka arbetsutbudet. Hur ska det kunna slå ut en annan sektor? Kan det slå ut byggbranschen till exempel?
Det är för mig obegripligt. Det skulle egentligen göra det enklare för restaurangbranschen om man bara hade en momssats. I dag har restaurangbranschen för det mesta två momssatser, både 25 och 12 procent. Om man har en cateringverksamhet till exempel använder man 12 procent. Det är ju redovisningsmässigt och administrativt mycket mer komplicerat än om man bara har en momssats.
Jag kan inte riktigt förstå detta. Jag tror att det skulle vara bra. Det som regeringen i stället gjorde var att sänka arbetsgivaravgifter för ungdomar. Ungdomar är ju starkt representerade inom restaurangnäringen. Det hade varit lättare om vi hade kunnat ha lågmomsförsöket i stället och kunnat koncentrera det till restaurangnäringen och kanske vissa andra näringar.
Lena Asplund (M):
Världen är inte svart eller vit, som du vill få den att framstå, Hans Olsson. Det är inte så enkelt. Vi har en stor finansiell kris över hela världen med en arbetslöshet som ökar. Den ökar väldigt stort inom industrin. Det hjälper inte industrisektorn om vi sänker restaurangmomsen. Nu har vi redan sänkt arbetsgivaravgifterna för ungdomar.
Jag tror inte att det kommer att bli någon sänkning av momsen just nu i restaurangnäringen eftersom jag inte tror att statsfinanserna tillåter det. Men däremot när statsfinanserna tillåter det är det ett bra sätt att stimulera verksamhet. Men i dagsläget finns det kanske mycket bättre sätt att stimulera verksamhet än att sänka restaurangmomsen i och med att det gäller att ha råd med det.
Men annars ser jag bara positivt på det hela. Det kanske finns andra näringar också som skulle må bra av en sänkning av momsen, speciellt restaurangnäringen och turismen. Inom vissa delar av turistnäringen har man lägre moms. Förutom det skulle det kanske vara en bra stimulans med en sänkning av momsen. Vi måste hitta fler näringar som ger fler arbeten i Sverige.
Vi kan inte bara tro att vi med en stor industri ska försörja hela Sverige, utan vi måste ha en större tjänstesektor som man har i många andra länder. Då kan ett sätt att komma till rätta med det vara att sänka momsen i dessa sektorer. När statsfinanserna tillåter tror jag att vi kommer att göra detta, och det tror jag kommer att bli väldigt bra.
Lena Asplund (M):
Jag uppfattade inte någon direkt fråga från Helena, utan det var bara ett resonemang, så jag kan väl fortsätta på det resonemanget. Som jag sade tidigare måste kilometerskatten slå rätt. Jag är absolut inte någon motståndare till kilometerskatt, men däremot måste man se till att den träffar rätt och träffar all trafik som trafikerar Sverige. Det tror jag att jag och Helena Leander är överens om.
Det får inte bli så att svenska åkare betalar en kilometerskatt, som kan vara differentierad nu när vi har fått gps-system, och åkare från andra länder inte betalar någon skatt alls. Vi har nog med bekymmer i dag, tycker jag, när vi har åkare som kan bryta mot våra trafikregler och annat utan att bli bötfällda på plats i Sverige. Det tycker jag är någonting som vi borde göra någonting åt.
Är vi nu med på en gemensam marknad i Europa ska vi ha lika förutsättningar. Därför är det viktigt att vi även har det när det gäller kilometerskatten. Du pratade om era förslag, men ni har skrivit att ni anser att Sikas mål är vad målet bör vara. Det var därför jag tog det som ett exempel, för det är egentligen rätt skrämmande om bensinen skulle kosta 27:50 per liter.
Vi vet inte, men vi kanske hamnar där på grund av oljepriser och så. Vi ställer om vår fordonspark, och det går rätt fort. Nu kommer hybrider, till och med elbilar och snåla dieselbilar. Vi ska förvisso höja dieselskatten en del, men det ser jag inte som något problem alls.
Det tror jag inte att du gör heller.
Lena Asplund (M):
För att börja med fisket tror jag inte att de tyvärr få fiskare vi har kvar i Sverige är det största klimatproblemet inom sjöfarten. Det är något annat. Vad jag har förstått har inte fiskarna ens fiskat upp sin givna kvot i Sverige. Jag kan inte exakt säga det, men jag frågade häromdagen hur det förhöll sig med det, och det hade man inte riktigt gjort.
Nu är inte fiskefrågorna direkt mina frågor. Jag tror att vi ska vara rädda om de kustnära fiskare vi har i Sverige, för de fyller en väldigt viktig funktion för att vi ska kunna få färsk och fin fisk i Sverige. Givetvis ska man fiska rätt fisk också. Det är viktigt - vi måste få tillbaka ett bestånd. Vi måste få upp mer lax i Östersjön. Det vore jättetrevligt att få in lax i våra älvar igen. Men det kanske inte har med detta att göra.
Beträffande kilometerskatten kan man, som jag sade, tycka att vi ska jobba hårdare för det, men jag tror inte att vi kommer längre än så här just nu. Vi avvaktar vad som händer, och så höjer vi skatten på diesel här i stället med 40 öre fram till 2013. Vi får se vad det ger.
Det gäller att få med de tunga transporterna. Det svåra med tunga transporter är, vet jag, att man inte kan köra en lastbil på etanol. Men vi måste ändå inse att vi måste ha något slags transporter kvar för att Sverige ska hålla sig rullande. Vi behöver få ut trä från skogen, och vi behöver få mat i våra livsmedelsaffärer. Ibland måste vi kanske prioritera vissa utsläpp för att plocka ned på andra.
Vi kan nå målen ändå. Det står tydligt i klimatpropositionen som kom i går hur vi ska nå målen.