Emma Hult (MP):
Det har varit väldigt varmt på flera håll i vårt land denna helg. Även om många av oss längtat efter sommaren efter den långa vintern och kalla våren vet jag också att det är en hel del, mig själv inräknad, som känner oro. Vi vet att det inte står rätt till när temperaturerna på våra breddgrader stiger på det här sättet. Jorden har feber.
De pågående och accelererande klimatförändringarna är ett uppenbart existentiellt hot, både för mänskligheten och för livet på jorden såsom vi känner det. För att hejda dessa accelererande klimatförändringar måste vi ställa om och det snabbt. Vi måste snabbt nå nollutsläpp i alla sektorer i Sverige.
Därför är jag väldigt stolt och glad över att vi i dag debatterar och ska besluta om förslaget om en lag om klimatdeklarationer. Det är något som Miljöpartiet och jag gick till val på och något som vi har drivit länge, och som tack vare januariavtalet blir verklighet. Dessutom är det ett förslag som är ett mycket viktigt steg för byggbranschen att minska sina utsläpp från nyproduktionen. Fru talman!
Byggbranschen står i dag enligt de senaste siffrorna faktiskt för mer än en femtedel av Sveriges totala klimatpåverkan, och då är det bara de inhemska utsläppen som är inräknade. Allt det vi importerar till våra byggprojekt finns inte med i den kalkylen. För att få ett grepp om vad en femtedel av Sveriges utsläpp handlar är det lika mycket som personbilarna släpper ut på ett år. De talar vi väldigt mycket om, och för deras utsläpp har vi väldigt många åtgärder.
Men byggbranschen har under en lång tid lite glidit under radarn. Jag ser det som ett viktigt första steg. I dag har vi kunskapen att bygga klimatsmart. Vi kan bygga både passivhus och plushus samtidigt som energiåtgången för att värma upp alla våra befintliga hus är väldigt stor.
De största utsläppen av växthusgaser från en byggnad ur ett livscykelperspektiv uppstår dock i byggskedet och sedan från driftenergin under användningsskedet. Mot bakgrund av detta - att ungefär hälften av nyproducerade byggnaders klimatpåverkan sker under byggprocessen utifrån bland annat materialval - finns det starka skäl att ta fram styrmedel som leder till ett mer klimatsmart byggande under planerings- och byggprocessen.
Klimatdeklarationerna är just ett sådant styrmedel. Denna proposition om klimatdeklarationer för byggnader är därför ett viktigt steg för att branschen ska minska sina utsläpp. Det är utsläpp som måste minska om vi ska kunna hejda vår tids största utmaning - klimatförändringarna.
Boverket har på uppdrag av regeringen tagit fram ett förslag på en plan för den fortsatta utvecklingen av klimatdeklarationerna för att ge branschen långsiktiga spelregler och planeringsförutsättningar. Med detta lagförslag blir Sverige faktiskt ett av de första länderna i världen att styra mot lägre utsläpp i byggskedet. Lagförslaget innebär att byggherren ska beräkna och redovisa den klimatpåverkan som uppstår vid uppförandet av en ny byggnad. Fru talman!
En klimatdeklaration ska innehålla uppgifter om byggnaden och klimatpåverkan från byggnaden under byggskedet. Uppgifter om klimatpåverkan ska omfatta råvaruförsörjningen i produktionsskedet, transporten i produktionsskedet, tillverkningen i produktionsskedet, transporten i byggproduktionsskedet och bygg- och installationsprocessen i byggproduktionsskedet.
Deklarationen omfattar de växthusgasutsläpp som uppstår under byggskedet, och uppgifterna i deklarationen ska inlämnas som ett villkor för att byggherren sedan ska få ett slutbesked. Fru talman! Vilka byggnader kommer då att omfattas? Kravet på klimatdeklaration kommer att gälla för nya byggnader som uppförs och som kräver bygglov.
Det kommer att börja gälla från det att man söker bygglov från och med den 1 januari 2022, alltså nästa år. Men det finns undantag, och vi har hört önskemål om fler undantag här tidigare. Byggnader som har tidsbegränsade bygglov är undantagna, och byggnader för industri- och verkstadsändamål är undantagna. Det gäller också ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring och byggnader som inte har en större bruttoarea än 100 kvadratmeter. Här kanske vi ska börja diskutera hur stora våra hem ska vara i framtiden för att vi ska kunna minska klimatpåverkan på riktigt.
Hur ska vi ta hand om den mark vi har och bygga mest effektivt? Byggnader som är avsedda för totalförsvaret är också undantagna. Det gäller även byggnader som har betydelse för Sveriges säkerhet och byggnader där byggherren är privatperson och denna uppför byggnaden privat. En fråga som jag har fått fler gånger under processen är: Om man gör en tillbyggnad - behöver den då också omfattas av klimatdeklarationen?
Nej, kravet gäller endast om det är en ny byggnad som uppförs. Jag har hört tidigare i debatten, framför allt från Sverigedemokraterna, att man tror att vi inte kan påverka klimatavtrycket från byggsektorn genom att införa klimatdeklarationer. Jag skulle vilja hävda att om vi medvetandegör och höjer kunskapen kring den klimatpåverkan som byggsektorn faktiskt har vill man också ta detta ansvar.
Jag är ganska övertygad om att man, om inte annat så för våra barns och barnbarns skull, vill ta ansvaret och minska klimatpåverkan från uppförandet av nya byggnader. Fru talman! Det här är dock bara första steget. Även om man kan minska klimatpåverkan från byggandet genom att mäta utsläpp behöver vi göra mer. De klimatdeklarationer vi debatterar i dag skapar framför allt förutsättningar för att ta nästa steg.
Det handlar bland annat om att kunna sätta upp gränsvärden för klimatpåverkan utifrån en mer fullständig livscykelanalys. Ett sådant förslag är nu ute på remiss. Avsikten är givetvis att styra mot kraftigt minskade utsläpp för att minska byggsektorns totala klimatpåverkan. Ett annat steg som jag ser att vi skulle behöva ta är att minska klimatpåverkan också från befintliga byggnader. Jag vet att det inte finns i lagförslaget i dag.
Men vi pratar ändå om byggsektorns klimatpåverkan, så jag tar mig friheten att nämna några ord också om detta. Ingen får tro att det här löser hela byggsektorns problem och utmaning när det gäller klimatpåverkan eller hela bygg. vad vi nu vill kalla det och dess utmaning när det gäller klimatpåverkan. De allra flesta byggnader är ju redan byggda, och de allra flesta byggnader i dag har en stor utmaning när det gäller energitillförsel. Det handlar helt enkelt om hur mycket energi de drar under sin livstid.
Jag tror att vi behöver fundera framåt på hur också dessa byggnader kan vara med och minska byggsektorns klimatpåverkan. Jag ser framför mig att vi nu kommer att behöva ställa energikrav också på befintliga byggnader. Därför välkomnar jag Riksrevisionens granskningsrapport Systemet med energideklarationer - tydligt syfte men oklart mål , som presenterades i förra veckan och som vi i utskottet kommer att debattera efter sommaren - om vi inte går till ett extra val.
Fru talman! Jag tycker att det är bra att dessa frågor både aktualiseras från Riksrevisionen och att vi debatterar dem i denna kammare. Från Miljöpartiets sida skulle vi vilja se en renoveringstrend som går bort ifrån att riva ut välfungerande kök för att kunna höja hyran till att i stället rusta våra hus för framtiden.
Det handlar dels om att klara de klimatförändringar vi står inför, till exempel värmeböljor eller kraftig nederbörd, dels om att minska den klimatpåverkan som också det befintliga beståndet står för. Fru talman! Jag och Miljöpartiet är stolta över att lagförslaget nu ligger på riksdagens bord och att det finns en majoritet som ställer sig bakom det. Men vi är inte nöjda förrän vi har nått nollutsläpp av växthusgaser i alla sektorer.
Därför är det glädjande att flera av remissinstanserna säger att de också vill gå längre. Vi hörde Sverigedemokraterna tidigare nämna de remissinstanser som inte vill att vi ska göra det, men jag vill verkligen framhålla att det finns remissinstanser som vill att vi ska gå längre redan nu. Det gäller till exempel Sveriges Arkitekter, som konstaterar i sitt remissvar att om utvecklingen ska vändas och utsläppen minska i linje med de klimatmål som vi alla ställer upp på måste hela branschen redan nu göra en mer omfattande livscykelanalys än den som föreslås.
Jag hoppas att vi snart är där och kan bredda förslaget så att det blir tydligare och inkluderar gränsvärden. Vi vill alltså gå längre, och det är också en del av Boverkets uppdrag framåt. Fru talman! Avslutningsvis: En annan viktig och bra sak med lagförslaget är att det kommer att höja kunskapsnivån i branschen.
Det är en bransch där jag själv har jobbat och som jag tillfälligt har lämnat just i frustrationen över bristen på förståelse för att vi har större utmaningar än dem som branschen traditionellt har jobbat med. Dagens ämne för debatt och senare beslut är absolut ett steg i rätt riktning, vilket gör att jag nog kommer att tycka att det är lite roligare den dag jag kommer tillbaka till byggbranschen och också får jobba med klimatpåverkan från det vi bygger. Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på de följdmotioner som finns.