KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lena Asplund (M):
När det gäller biogasen kommer det en proposition längre fram, så vi får ta debatten om den då. I Tyskland har man infört en kilometerskatt, men det är egentligen inte av klimatmässiga skäl. Mycket av skälet i Tyskland var i stället slitaget på vägarna. Det är inte en kilometerskatt som är över hela vägnätet, utan den gäller över vissa stråk. Då är frågan om vi ska göra så i Sverige också. Ska vi ha vissa stråk?
Nej, här vill ni ha en kilometerskatt ur klimatsynpunkt. Helena Leander stod i talarstolen tidigare och sade att koldioxidskatt är det mest effektiva, och det är så den svenska regeringen också har resonerat: Koldioxidskatten är mer effektiv än att införa en kilometerskatt, vilket kan bli rätt dyrt och komplicerat. Nu har det faktiskt hänt en hel del på teknikområdet när det gäller kilometerskatt - det är jag villig att erkänna - som inte fanns innan.
När det gäller tekniken kanske hindren alltså inte är så stora, men vi anser fortfarande att en koldioxidskatt är mer träffsäker för utsläppen. Att komma åt slitaget på vägarna är dock en annan sak, och den diskussionen får man ta då. Helena Leander, du pratade om fiskeflottan och att ni har ett särskilt yttrande. Ja, det har ni, men ni har likväl skrivit att ni vill ha en ensidig beskattning i Sverige.
Jag tror inte att det gör speciellt mycket för klimatet, som jag sade tidigare, utan det slår ut det kustnära och småskaliga fisket. De stora kan nämligen gå till Estland; det har jag i dag hört av en fiskare. Det är inget problem, för de har så stora tankar. De kan gå dit eller till Danmark och fylla på. Då gäller det alltså. Däremot säger vår svenska fiskerinäring: Ja, vi ser gärna skatt på bränsle, men då över hela EU.
Vi måste ha likvärdiga regler för alla.
Lena Asplund (M):
Det är rätt märkligt med Miljöpartiet. Tidigare har ni pratat om grön skatteväxling - mer på miljöskatter och mindre på arbete - men just nu är det bara skattehöjningar. Överallt är det skattehöjningar. Det ska höjas på koldioxid, det ska vara kilometerskatt, och det ska vara skatt på jordbruket. Allting gäller skatt. Ni vill inte ens sänka inkomstskatterna längre. Vad har hänt med Miljöpartiet?
I samarbetet med Socialdemokraterna och Vänstern har ni gått ett väldigt långt steg åt vänster. Är det Miljöpartiets nya politik? Det står nämligen ingenstans att man ska ha någon kompensation för alla höjningar av skatter. Jag tycker att det måste finnas gränser för hur vi beskattar våra svenskar. Man ska kunna bo och leva i Sverige, och man ska kunna vara fiskare.
Man ska kunna vara åkeriägare, och man ska kunna transportera. Vi måste få virket ut från skogarna, och vi måste få våra livsmedel fram till affärerna - även uppe i Lycksele och Gällivare. På något sätt känns det som att ni i Miljöpartiet bara har fått något slags skattehöjning för ögonen. Ni börjar titta överallt på var man kan höja skatterna, och nu kommer ni även med att vi ska höja reklamskatten också.
På något sätt känns det för mig som att man undrar vart Miljöpartiet egentligen tagit vägen. Miljöpartiet var nämligen ett relativt liberalt parti innan, men nu har ni gått väldigt långt åt vänster.
Lena Asplund (M):
Jag uppfattade inte någon riktig fråga, men jag kan väl fortsätta att spekulera på samma sätt. Att kalla Europadiesel för smutsig diesel tycker jag kanske är att ta i lite grann. Det är att diskvalificera resten av Europa - resten av världen - och deras dieselanvändning, som om vi i Sverige vore allt och inget. Den statistik jag har kommer från Sveriges åkeriföretag, och jag tror att man är väldigt medveten om hur mycket man kör med sina lastbilar.
Jag tror att man har god kontroll på det hela. Jag ser alltså inga stora problem med detta, utan jag tycker att vi ska titta över det och se om man kan göra någonting. Bränslekostnaderna för svenska åkerier är en väldigt stor del av deras kostnader, och skulle de kunna få ned dem lite grann vore det väldigt bra. Jag tror att även Helena Leander tycker att det är bra om vi har konkurrenskraftiga, svenska åkeriföretag.
Det handlar nämligen inte bara om det man släpper ut, utan det handlar om att ha bra lastbilar som är trafiksäkra på vägarna, som har bra däck som inte överlastar och som fungerar annars också. Vi har en mycket seriös åkerinäring i Sverige som jag tycker att vi ska värna, till skillnad från vissa andra. Det finns säkert seriösa åkare också i resten av Europa, men vi får in en hel del sådana som vi kanske inte alltid vill ha på våra vägar.
Speciellt vintertid har dåliga däck orsakat mycket problem och även olyckor. Jag tycker därför att det är viktigt att vi tittar över den här frågan. Det är viktigt också för privatbilisterna att få ned kostnaden lite grann. Anledningen till att vi höjde skatten på diesel var att det var fråga om en skatteväxling. I stället sänkte vi fordonsskatten på diesel rätt kraftigt. Det var alltså en ren skatteväxling som gjordes.
Lena Asplund (M):
Nej, jag tror inte att vi vill återinföra avfallsförbränningsskatten eftersom det i princip blev en skatt på trä, och det var ju inte riktigt meningen. Det finns andra incitament som kommunerna kan använda för att minska sin sophantering.
Man kan väga sopor, göra så att folk komposterar mer och sopsorterar bättre, se till att det finns gott om avfallsanläggningar som det är lätt att åka till, sorteringscentraler och sådant. Jag tycker att det är mycket viktigare att använda folks egen vilja och intention, för den finns. Den är väldigt god skulle jag vilja säga.
Det räcker att en lördag åka till sopsorteringscentralen, om det är öppet, så ser man att där är mycket folk och sorterar. Nej, ingen avfallsförbränningsskatt. Låt mig gå tillbaka till lastbilarna. Helena Leander talade om järnväg kontra lastbilar. Ja, järnvägen är också viktig. Vi behöver både järnväg och lastbilar. Det ena utesluter inte det andra.
Nu har järnvägsnätet tyvärr haft stora bekymmer ett tag och det har inte fungerat alldeles bra att transportera allt på järnväg. Det ligger lite olika orsaker bakom, bland annat ett sedan lång tid tillbaka bristande underhåll, vilket givetvis måste åtgärdas. Alla transporter kan dock inte ske på järnväg. En del måste ske med lastbil. Det är vi medvetna om, och där tror jag inte att vi har några större åsiktsskillnader. Visst, närproducerat är jättebra, men allt går inte att närproducera, och därför måste vi skicka saker med lastbil och på järnväg.
Allt måste fungera. Då måste vi se till att ge rätt incitament för att både järnvägen och lastbilarna ska fungera och se till att vi har en bra konkurrens gentemot resten av Europa. Vi blir mer och mer globaliserade och mer och mer involverade i EU, den inre marknaden och rörelserna över gränserna. Därför är det viktigt att vi ser till vår egen näring.
Lena Asplund (M):
Jag beklagar, Hans, det där med 300 miljoner och miljarder. Det var inte fråga om nollor utan jag snubblade på orden. Så är det ibland när man är dyslektiker. Jag är skyldig dig en. Ja, vi är överens, inga problem med det. Vi tycker att vi ska titta på det framöver, ja. Jag har inget annat besked att ge. I annat fall skulle vi inte göra sådana tillkännagivanden.
Lena Asplund (M):
Som jag sade i mitt inledningsanförande har man inte funnit något samband mellan användningen av handelsgödsel och skatten på den, utan det blir i stället en straffskatt. Även om handelsgödseln är så farlig - jag håller med om att det finns många ämnen i handelsgödsel som inte alls är bra - tror jag inte att urlakningen av Östersjön är en fråga om handelsgödselns vara eller icke vara. Jag tror inte att den har så väldigt stor betydelse för Östersjön. Det finns många andra faktorer av betydelse, speciellt med tanke på våra grannländer runt Östersjön.
Där finns oerhört mycket att göra. Men om det nu är så som Hans Olsson säger skulle jag föreslå att han börjar verka på EU-nivå så att vi på EU-nivå får ett förbud mot handelsgödsel. Då skulle vi ligga på samma nivå och våra svenska bönder ha samma konkurrenskraft som de europeiska bönderna. Det är där vi i så fall ska börja, inte straffskatta våra svenska bönder med 300 miljoner per år.
Hans Olsson kan gå till sina parlamentariker och säga åt dem att jobba för den här frågan på EU-nivå. Det som skulle göras på EU-nivå vore väl att se till att det forskades så att vi fick fram något annat som vi kunde använda i stället för kadmium. Vi har ju problem med stallgödsel också. Den kan vi inte heller alltid använda alla tider på året. Det finns vissa tider på året då man inte ska använda stallgödsel.
Om man inte använder gödsel och i stället ska harva runt hela tiden med traktorer får man i stället ett klimatproblem. Många ekologiska jordbruk har klimatproblem, för de använder sina traktorer betydligt mer.
Lena Asplund (M):
I era budgetmotioner hittills har ni i Vänsterpartiet alltid framhävt en höjning av diesel- och bensinskatten med lite olika belopp - era förslag har väl brukat ligga på uppåt 1 krona, om jag inte missminner mig. Jag antar att ni inte har ändrat er på den punkten. Jag är mycket skeptisk till er framställning om hur man skulle kunna differentiera det hela.
Vi har redan i dag en differentierad fordonsbeskattning, där man i vissa delar av landet har lägre fordonsskatt. Jacob Johnson säger att det är 1 500 ton som läcker ut. Jag har fått uppgift om att det av dessa är ungefär 700 ton som rinner ut i Östersjön. Resten rinner inte ned. Men detta är väl en tvist om påvens skägg. Visst har handelsgödseln miljöpåverkan.
Vi har inte sagt att den inte har det. Men däremot har skatten ingen påverkan på hur mycket konstgödsel man använder eller inte. Det var detta jag menade. Det visar sig att när konstgödselpriset steg använde man ändå mycket konstgödsel, för då fick man ett bättre pris på säden och ville få ut mer när man brukar jorden. Därför har inte skatten någon påverkan där.
Då finns det ingen anledning att ha den kvar i och med att man då får en nackdel i konkurrensen med resten av EU, där man inte har någon skatt på handelsgödsel. Det är anledningen.
Lena Asplund (M):
I går såg jag ett reportage på någon av nyhetskanalerna om det höjda bensinpriset, som nu slog i taket med 14:28. Att tanka en standardbil - jag vill inte nämna märket - kostade en tusenlapp i dag. Det är rätt mycket pengar. Att då införa ännu högre skatt på det känns som ett slag mot människor som har behov av bilen. Vi är nog överens om att man kanske behöver bilen.
Då är det bättre att göra som regeringen har gjort, nämligen att ge en miljöbilspremie på det sättet att man inte betalar någon skatt första året om man köper en bil som släpper ut under 120 gram CO2. Det är väl ett jättebra incitament? Men alla har ju inte råd att köpa en ny bil, och de måste också kunna ta sig fram och verka i sin vardag. Dieselbilar är också ett bra exempel.
De släpper ut betydligt mindre i och med att de drar mindre bränsle. CO2-halten är annars kanske lite högre, men i och med att de drar mindre blir utsläppen mindre. Små, snåla dieslar är väl jättebra i en övergångsperiod? Jag tror också att vi sedan kommer att få se hybrider, biogasbilar och så vidare. Det kommer att vara en flora av lösningar så länge inte vi politiker är där och petar alltför mycket utan låter marknaden och tekniken ha sin gång och framför allt också låter kunder välja.
Jag tror att de är rätt duktiga på det. Det har blivit en stor medvetenhet när man väljer bil i dag. Bara för fem år sedan var det inte alls så. Det händer alltså mycket, och det går fort. Jag har faktiskt en tro på människan, både i Sverige och i resten världen, och på att människan gör det som är bra för miljön.
Lena Asplund (M):
Det här är riktigt roligt. År 2011 har vi här en debatt om att sänka skatter. Vem trodde att Vänsterpartiet skulle vara med i en debatt om att ha kvar sänkta skatter? För, säg sex år sedan hade det varit ohållbart, men nu tävlas det lite grann. Jag är mycket glad över att ni vill behålla sänkta skatter för dem som ligger på nivåer under 28 000 kronor. Men det finns faktiskt andra som behöver det.
Att vi i dag har en expertskatt beror bland annat på att vi har ett så högt skatteläge. Även för dem med högre inkomster behöver vi göra något framöver. När det gäller äldreomsorgen och välfärden har diskussionen fått en lite konstig dimension. Det är som att vi tvångsutsäljer välfärd och äldrevård. Det är väl inte sant!
Många gånger är det så att kommuner lägger ut olika boenden på olika ägare. Det kan vara privata ägare av olika slag. Det kan också vara kooperativ med olika anställda som går ihop. På samma sätt är det med skolor. Det är inte detta som är problemet. Problemet är att kommunerna många gånger varit väldigt dåliga på att upphandla. Sedan har man inte haft någon kontroll av vad som sker. Det är alltså inte själva formen det är fel på, utan det handlar om hur saker sker.
Vidare har vi detta med riskkapitalbolag. Det är väl bra med riskkapitalbolag. Dessa finns också inom andra branscher och dessa kan vi inte förbjuda. Att man däremot tar vinsten från våra skattepengar och grovt skatteplanerar för att sedan föra ut pengarna till skatteparadis utomlands är inte bra. Det är illa och anstötligt. Av den anledningen har vi träffat många skatteavtal. Men tydligen behöver vi träffa fler sådana.
Lena Asplund (M):
Jacob Johnson säger att vi påtvingar en privatisering på kommunerna och att om kommunerna är nöjda, varför ska vi då göra någonting? Är det kommunerna som sitter på våra äldreboenden? Jag trodde att det var brukare - våra föräldrar och farföräldrar. Det är de som sitter där. När jag blir gammal tror jag - nej, jag är övertygad; jag vet - att jag vill välja ett boende, om jag nu är kapabel att göra det.
Annars hoppas jag att mina barn väljer ett bra boende åt mig. Det är inte kommunerna som ska styra över det, utan det är brukarna. Ursäkta - "brukare" är ett fult ord. Det är typiskt politiskt blaj. Det är våra äldre som ska välja själva var de vill vara. Det är inget som utesluter att det finns ett kommunalt drivet boende som är jättebra, och då vill man vara där.
Det kan dock finnas ett annat som drivs på ett annat sätt som man tycker är bättre, eller som har en profil som man kanske vill ha som äldre. Detta gäller om man nu har förmånen att bo på ett äldreboende och vara något så när klar och pigg. I dag är det faktiskt inte så, för människor är sjukare och sjukare på äldreboenden i dag. Det vet vi. Det beror på att man många gånger bor kvar längre och längre hemma. Det handlar också om ett sätt att spara pengar i många kommuner som jag inte alltid tycker om.
Vi måste hitta en form där man kan bo och inte sitta ensam som äldre dam - för det är ofta damerna som blir kvar. Vi kan hitta andra former av boenden, och därför bör vi ha mycket plusboenden och sådant. Det tror jag dock att vi är överens om. Det är inte driften eller formen utan innehållet. Där måste du ha en valfrihet. Det är nämligen som jag sade: Det är inte kommunerna som sitter på äldreboenden, utan det är min mamma och pappa när det kanske sker en dag - eller dina eller någon annans föräldrar.
Lena Asplund (M):
Är vi nöjda med resultatet? Ja, det är klart att vi är nöjda till viss del, men vi är inte nöjda med att det fortfarande är för många som är arbetslösa. Däremot har vi betydligt fler i arbete än 2006, och man måste skilja på detta. Befolkningen ökar, och vi blir fler. Därför har vi fler i arbete. Vi kan inte titta på att vi ska ha lika många i arbete nu som vi hade på 50-talet, utan det blir fler.
Men det är klart att vi inte är nöjda. Ett av de stora problemen som jag ser det är ungdomarna och ungdomsarbetslösheten, som har många orsaker. Vi lyssnade på Gunnar Wetterberg här för någon vecka sedan, och han drog fram en sak. Det är att det finns alldeles för få enkla arbeten. Vi ska inte kalla dem okvalificerade, för det behöver de inte vara, men det är arbeten där man inte behöver någon högre utbildning.
Det är en av anledningarna till att man kan skapa fler arbeten genom en sänkning av krogmomsen. Det är nämligen ofta arbeten där man inte behöver väldigt lång utbildning. Det är inget fel att jobba på McDonalds; det är jättebra. Det är en väldigt bra skola för framtiden. Det är också därför vi har sänkt arbetsgivaravgifterna för ungdomar.
Jag skulle alltså vilja kontra med att fråga Jennie Nilsson: Tror du att det blir fler arbeten för ungdomar om vi fördubblar arbetsgivaravgiften för unga? Tror du att det kommer att anställas fler ungdomar?
Lena Asplund (M):
Jag börjar med detta med att blåsa på en budgetkopia med falsk marknadsföring. Jennie Nilsson sade något till mig jag inte riktigt kunde tolka innan, och det var att det bara var att läsa deras budgetmotion så kunde vi se vad de ville. Det är dock inte riktigt den bild ni förmedlar utåt, åtminstone inte er partiledare, när ni står och säger att man ska göra det och det och intecknar saker flera gånger. Det är väl inte det. Sedan säger du att vi alltid svarar slentrianmässigt.
Jag vet inte om ni är mindre slentrianmässiga med ert svar heller. Du är säkert ute på många studiebesök på olika företag på samma sätt som jag är, Jennie Nilsson. När jag pratar med ägare och företagare säger de att sänkningen av ungdomsarbetsgivaravgiften har gjort att man anställer yngre. Det är rätt viktigt. Den är bra, och man tycker att den är oerhört viktig att behålla. Det är väldigt svårt att spekulera i hur det hade sett ut med ungdomsarbetslösheten om vi inte hade haft sänkningen av arbetsgivaravgiften.
Det vet vi inte. I läget när vi gick ned i lågkonjunkturen 2008 var det ju bra. Det kanske skapade ett sätt för vissa ungdomar att behålla sitt jobb i alla fall. Jag tror inte heller att det skapar några jobb att öka den höjda arbetsgivaravgiften. Det är vi nog rätt tydliga med, på samma sätt som en generell sänkning av arbetsgivaravgiften till en viss gräns inte skapar några jobb.
Det var inga fler jobb när vi hade den generella 5-procentiga sänkningen av arbetsgivaravgiften. Däremot kan jag hålla med om - och det gör alla vi moderater - att arbetsgivaravgifterna kanske är något för höga. Det måste vi dock titta på. Just nu finns det inget läge för sådant, för det är väldigt dyrt att generellt sänka arbetsgivaravgifter.
Lena Asplund (M):
Jag har lite svårt att hänga med där. Jag ber om ursäkt. Men konkurrensneutralitet blir det ju inte med en avgift. Det beror på om man differentierar den. Ni har sagt att det kanske ska bli billigare i Norrland, om jag har förstått det rätt. Med en sådan blir det, som tekniken ser ut i dag, betydligt dyrare så det kommer inte att komma in några inkomster från den avgiften. Jag blir också lite förvirrad när det gäller vägslitageavgift.
Jag skulle vilja veta: Handlar det om slitaget på vägarna eller det som man släpper ut? Bestäm er så att vi vet vad vi ska förhålla oss till och hur vi ska diskutera det! Det är ju inte konkurrensneutralt. Det enda som kommer att hända då är att mjölken på bordet blir dyrare för barnfamiljen.
Däremot går det inte att köra på järnväg upp till hyggena för vår basindustri, vår skogsindustri, som har en internationell konkurrens. Och det är det ingen som har sagt, inte ni heller. Där är det mycket korta transporter, och där behöver man en lastbil. Ska det då bli dyrare att få ned virket?
Då blir också produkten som vi har i Sverige, förädlar och säljer givetvis vidare dyrare. Då har vi en sämre konkurrens gentemot resten av världen. Det är inte okej, för någon ska ju betala. Inte är det då åkerierna som gör några jätteövervinster som kan ta det här, utan det kommer att läggas på konsumenter och på priser för våra produkter på export.
Lena Asplund (M):
Allt är inte svart eller vitt. Jag kan gå till mitt hemlän där vi har en stor pappersfabrik, Mondi, om man nu får säga det här i kammaren, som gör tjockpapper.
Veden kommer ned på lastbil till fabriken, förädlas till mörkt kartongpapper, går därifrån på järnväg, för det har man ansett är det bästa just när man ska skicka i väg den färdiga produkten. Men ned kommer den på lastbil, och vi är väl överens om att det inte går att frakta den på järnväg. Vår industri och våra företag använder det transportsätt som passar och fungerar bäst.
Varför ska man då, när det fungerar bäst med lastbil, straffskatta ut den delen? Ett annat företag i mitt område gör en hylla åt Ikea. Det är rätt fantastiskt att ett företag i Västernorrland kan tillverka en hylla åt Ikea och tävla med Asien och andra länder. Det gör man genom att man har satt in mycket maskiner. Därifrån går det ut med lastbil.
Hur skulle vi kunna ha tillverkningen uppe hos oss om transporten skulle bli betydligt dyrare? Jag är säker på att den här hyllan då skulle tillverkas borta i Kina eller någon annanstans i stället. Det här är viktigt, och man använder de transportslag som är lämpligast. Det är ingen som kör över någonting på lastbil bara för att det är roligt. Det låter som att man missbrukar transporterna. Korta transporter med lastbil, längre transporter med järnväg, och så sker till stor del i dag.
Jag ser inget behov av någon vägslitageavgift eller miljöavgift. Bara ni bestämmer er för vad det ska heta, så att vi vet vad vi ska förhålla oss till, så är jag tacksam.
Lena Asplund (M):
Hur tror du, Mats Pertoft, att det ska fungera bättre när eurovinjetten inte fungerar? Då måste vi ju stoppa varenda lastbil vid gränsen. Och då vill jag att ni förklarar hur vi ska kunna klara det med resurser och bra ordning. Du säger: Ja, men då startar vi bara med lite. Det handlar då om att vi ska ha gps på lastbilarna för att vi ska kunna veta var de kör. Jag har funderat lite grann på det.
Jag skulle vilja att du förklarar för mig hur ni kan tycka att det är okej att sätta gps på lastbilar, så att vi vet exakt var de kör. Hur fungerar det med integriteten när ni säger nej till datalagringsdirektiv? Ni säger nej till FRA. Men här går det bra att hålla kontroll på våra lastbilschaufförer och åkare. För mig rimmar inte det riktigt.
Jag skulle vilja att du förklarar hur det kan vara okej med integritetstrång för en lastbilschaufför men inte när det gäller FRA. När det gäller rikets säkerhet är det inte okej. Sedan är det argumentet att Sveriges åkerinäring vill ha detta. Nej, det är nog inte riktigt så. De säger: Ska vi ha en kilometerskatt ska den vara över hela EU och lika.
Jag tror tyvärr inte att vi slår ut de oseriösa åkarna på det sättet. Vi måste hitta andra sätt att göra det. Där är polisens arbete väldigt viktigt, bland annat.
Lena Asplund (M):
Tack så mycket för reseinbjudan! Vi får väl fundera på det, men vi skulle kunna göra en enklare sak. Vi skulle kunna sätta oss tillsammans med svensk åkerinäring och diskutera frågan och höra vad de tycker egentligen och vad de har för förslag. Då kan vi kanske göra det på lite närmare håll, här hemma i Sverige.
Jag fortsätter att med en dåres envishet hävda att det inte finns någon ekonomi i att införa kilometerskatt på så sätt att det skulle ge staten mycket pengar tillbaka, så att man skulle kunna lägga alla dessa miljarder på infrastruktur. Det fungerar inte så. I dagsläget är det för dyrt att administrera. Administrationskostnaderna är rätt höga.
Om man har en kilometerskatt är de betydligt högre än de skulle vara om man i stället hade vägavgift på vissa vägar. Det har vi inte diskuterat. Sådana lösningar kan man ha - jag säger inte att man ska ha det - och då är den administrativa kostnaden lägre. Jag fick inget svar av Mats Pertoft på frågan om gps och integritet.
Jag hade kanske inte förväntat mig det heller. Frågan hänger fortfarande i luften: Varför är det okej att göra intrång i integriteten när det gäller våra lastbilschaufförer men inte när det gäller rikets säkerhet?