Sara Karlsson (S):
I skatteutskottet arbetar vi mycket med frågor som rör vilka skatter vi ska ta ut och på vilken nivå de ska ligga. Vi är, föga överraskande, inte alltid överens om detta, vilket också tydligt har framgått av debatten här i dag, inte minst vad gäller punktskatterna. Men det är ett intressant och väldigt viktigt arbete, eftersom det är via skatteuttag vi finansierar vår gemensamma välfärd.
Det är också viktigt att det fungerar på ett bra sätt som gör att vi får in de skatteintäkter vi behöver på ett sätt som ger legitimitet åt skattesystemet. Betänkandet handlar bland annat om detta. Hur skattesystemet är utformat och hur skattekontrollen fungerar har också stor betydelse för möjligheten att skapa och upprätthålla ordning och reda på arbetsmarknaden.
Därför har skatteutskottet föreslagit och kammaren fattat beslut till exempel om att inrätta och utöka användningen av personalliggare för att underlätta skattekontroll och stävja svartarbete. Ett annat exempel på en fråga som vi har arbetat med är redovisning av månadsuppgifter i samma syfte.
Frågan har utretts under den borgerliga regeringsperioden, och 2013 riktades ett tillkännagivande från riksdagen till regeringen om att återkomma med förslag på lagstiftning. Det är en fråga som det arbetas med, och därför finns det i dag ingen anledning för riksdagen att ta nya initiativ.
Jag vill dock framhålla att det är en angelägen fråga att komma till rätta med och att vi ser fram emot förslag från regeringen på området, och jag vet alltså att regeringen såväl som Skatteverket jobbar med detta. Vi ser att det finns en press på arbetsmarknaden som urholkar löntagarnas rättigheter. Det är viktigt att vi på olika sätt arbetar med att försvara och stärka tryggheten på arbetsmarknaden.
Alla verktyg finns naturligtvis inte i skatteförfarandet, men de verktyg som finns bör såklart användas. Oseriösa aktörer på arbetsmarknaden ska inte kunna vinna fördelar genom att begå oegentligheter och utnyttja personer med svag ställning på arbetsmarknaden. Herr talman!
Betänkandet berör också frågor om hur internationell skatteflykt ska kunna bekämpas, efter det stora arbete som OECD gjort med BEPS - base erosion and profit shifting. Vi har diskuterat och behandlat frågor som ligger i detta flera gånger här i kammaren, till exempel vad gäller avtal om automatiskt informationsutbyte, och vi kommer att återkomma till kammaren i fler frågor.
Just nu pågår ett stort arbete inom EU såväl som nationellt med att implementera många av de förslag som OECD lade fram i sin BEPS action plan, som blev färdig i september förra året.
Vi diskuterar dessa frågor väldigt aktivt i skatteutskottet, något som är väldigt viktigt eftersom det handlar om att värna svenska skattebaser samtidigt som vi också ser till att stärka utvecklingsländers möjligheter till skatteuppbörd. Herr talman! Betänkandet handlar också om folkbokföring.
Även om alla människor bosatta i Sverige är berörda av folkbokföringen är det sällan något vi behöver tänka så värst mycket på. Men det finns situationer där folkbokföringsfrågor blir ordentligt kännbara. Jag tänker till exempel på det som berörs i betänkandet om våldsutsatta personer, vanligtvis kvinnor, som är utsatta för våld i nära relationer.
Det är oerhört viktigt att samhället fortsätter arbetet med att skydda dessa personer, och där behövs förändringar vad gäller folkbokföringen. Det handlar till exempel om kvarskrivning vid flytt samt möjligheten att få fingerade personuppgifter. Detta har vi i utskottet varit överens om i flera år, och en utredning presenterades förra året med förslag på förändringar.
Utredningen bereds för närvarande i Regeringskansliet, och jag ser fram emot att vi skyndsamt ska få förslag till riksdagen att behandla. Jag vill också uppmärksamma frågan om folkbokföring av transpersoner.
Där finns problem som har aktualiserats de senaste åren och som har varit föremål för rättstvister, till exempel när det gäller män som har genomgått juridiskt könsbyte efter att de blivit föräldrar och där registreringen av deras föräldraskap inte följer med förändringarna i övrigt.
Detta innebär i sin tur en kränkning men försätter också såväl fäder som barn i oönskade situationer där de outas och ifrågasätts.
Så ska vi inte ha det, och jag är därför väldigt glad att regeringen i regleringsbrevet till Skatteverket för detta år har gett myndigheten i uppdrag att redovisa hur ändringar av könstillhörighet hanteras i myndigheten samt vilka åtgärder som har vidtagits och som man avser att vidta. Detta är mycket bra. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet.