Sara Karlsson (S):
För ett välfärdssamhälle som det svenska är det en helt central uppgift att ta in skatt för att finansiera viktiga funktioner, såsom skola, vård och omsorg. För att det ska ske effektivt är det viktigt att vi strävar efter ett skattesystem som är enkelt, enhetligt och förutsägbart och att hanteringen fungerar smidigt för att minimera fel och bygga förtroende hos medborgarna.
Samtidigt är det viktigt att förebygga medvetet fusk och undandragande av skatt. Om detta handlar en stor del av det betänkande som vi ska debattera nu, SkU20 om skatteförfarande och folkbokföring. Det bygger på motioner från den allmänna motionstiden och innehåller många olika delar. Jag tänkte särskilt uppehålla mig vid tre av dem. Herr ålderspresident!
Sedan några år pågår ett stort projekt inom OECD under namnet Beps, Base Erosion and Profit Shifting. Det syftar till att öka transparensen och motverka skatteflykt och aggressiv skatteplanering. Det sätt som vissa aktörer utnyttjar olikheter i skattesystem och regler mellan olika länder för att betala så lite som möjligt i skatt eller helt undkomma att betala skatt måste motverkas med kraft.
Det är ingen ny fråga, men den fick ny aktualitet efter finanskrisen, och det är ett ambitiöst och intensivt arbete som sker. Sverige deltar aktivt i detta arbete inom OECD, FN och EU, och det finns en bred uppslutning i riksdagen kring vikten av detta arbete. Även om frågan tycks vara enkel - att alla ska göra rätt för sig - är lösningen väldigt komplex. Det finns inget alexanderhugg som löser problemet.
Men en väldigt grundläggande sak är det informationsutbyte mellan stater som är en förutsättning för att kunna klarlägga aktörers skattskyldighet. Där har arbetet kommit en bra bit på väg. Ett multilateralt avtal om automatiskt informationsutbyte har tagits fram och undertecknats av en rad länder, däribland Sverige, och EU håller på att arbeta in det i sitt regelverk.
Andra delar av arbetet rör bland annat land-för-land-rapportering, överenskommelser om ränteavdrag, hybridinstrument och så kallade CFC-regler. Det är viktigt att poängtera att frågan rör inte bara OECD:s medlemmar. För utvecklingsländer, som utsätts för omfattande skatteflykt, är det oerhört viktigt att kunna upprätta och värna skattebaser.
Det perspektivet ska Sverige vara med och framhålla. Det handlar om ett arbete för internationell solidaritet, där vi värnar hela världens utveckling. Herr ålderspresident! Skattereglernas utformning har stor betydelse för möjligheterna att skapa och upprätthålla ordning och reda på arbetsmarknaden.
Vi har många seriösa företagare som varje dag gör viktiga samhällsinsatser, både i den näringsverksamhet de bedriver och genom de skatteintäkter de bidrar med. Men vi måste också orka se att det finns oseriösa företagare, och alltför slappt utformade eller dåligt uppföljda regler ger en möjlighet för dessa att snedvrida konkurrensen genom fusk och utnyttjande av svart arbetskraft.
Ett exempel på en regelförändring vi vill se är månadsrapportering av anställdas löner och skatt. Det är uppgifter som redan i dag registreras och redovisas av företagen, men bara en gång per år. En månadsvis rapportering skulle göra uppföljningen enklare och bidra till en bättre konkurrenssituation i de branscher där en snedvridning finns.
För byggbranschen är detta ett förslag som arbetsmarknadens parter - Sveriges Byggindustrier och Byggnads - har drivit tillsammans. Riksdagen gjorde 2013 ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Vi förväntar oss att regeringen återkommer med förslag och ser därför ingen anledning att ta ytterligare initiativ i dag. Men jag vill ändå passa på att poängtera att det är en viktig fråga för ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Herr ålderspresident!
Vi behöver fler entreprenörer, människor som drivs av en idé och vågar pröva att förverkliga den i ett företag. Det är något som bör uppmuntras och har uppmuntrats, vilket också har gett resultat. Egenföretagandet har ökat kraftigt det senaste decenniet, och det är positivt. Men det finns också en annan berättelse bakom siffrorna, om dem som ibland kallas de ofrivilliga F-skattarna.
De är företagare - men inte entreprenörer i den bemärkelse vi gärna vill uppfatta det. Det är personer som vill ha en anställning, som kanske tidigare har varit anställda där de utför sitt arbete och som utför samma arbetsuppgifter som en anställd men som har hänvisats till ett kontrakt som F-skattare. De är journalister, byggjobbare, piloter och yrkeschaufförer. Det finns i många olika branscher.
Det är ett sätt för arbetsgivare att komma undan kollektivavtal och ansvaret som kommer med att ha personer anställda. Det är givetvis svårt att säga hur vanligt det är, men många har pekat på de växande problemen, inte minst en rad fackförbund. Det handlar om både privata och offentliga arbetsgivare.
Det är en del av ett större systemskifte på svensk arbetsmarknad som riskerar att urholka arbetsrätten och som ökar otryggheten och försvårar tillgången till och ställer människor delvis utanför många av våra gemensamma försäkringar. Den utvecklingen måste stävjas. Herr ålderspresident! Jag vill också säga något om den andra delen av betänkandet, om folkbokföring.
En av de motioner som utskottet yrkar avslag på är den mycket viktiga frågan om skydd för våldsutsatta personer, oftast kvinnor. I detta sammanhang gäller det skydd av personuppgifter, till exempel regler för kvarskrivning vid flytt och användning av fingerade personuppgifter. Vi är i sak överens.
Vi nådde enighet i utskottet under förra mandatperioden i ett tillkännagivande till den dåvarande regeringen om att en översyn skulle initieras. Det var en socialdemokratisk motion som låg till grund för det ställningstagandet. Den utredning som tillsattes ska presentera sitt förslag senare under våren, och vi ser fram emot att regeringen därefter återkommer med förslag till riksdagen och att utskottet kan jobba vidare med frågan i bred enighet. Herr ålderspresident!
Avslutningsvis vill jag kortfattat säga något om det tillkännagivande som finns i betänkandet gällande det personliga företrädaransvaret. Som framgår av betänkandet gjordes en omfattande översyn inför att en lag trädde i kraft 2004. Sedan dess har reglerna flyttats, i stort sett oförändrade, till en ny lag.
Och för bara en tid sedan lades nya regler till som gäller för jämkning av skattekravet och anstånd med betalning. Utskottet har tidigare varit överens om att avvisa förslag till ytterligare ändringar av regelverket. Regeringen har också meddelat utskottet att de har haft för avsikt att ge Skatteverket i uppdrag att följa upp tillämpningen av de nya regler som lades till.
I dagsläget menar vi att det tillgodoser de behov som de borgerliga partierna pekar på. Återigen handlar det om en sund konkurrens. Inte kan väl de borgerliga partierna och Sverigedemokraterna anse att det är rimligt att skapa regelverk som öppnar upp för missbruk från företag som inte vill göra rätt för sig? Herr ålderspresident! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.