KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sara Karlsson (S):
Eskilstuna ser fram emot att ta del av olika typer av satsningar, såväl på näringspolitik och infrastruktur som på utbildning. Som jag sade tidigare finns det absolut ett behov av vuxenutbildning och generella utbildningssatsningar men också mer specifika satsningar, både för att bekämpa arbetslösheten och för att kunna behålla befintliga arbetstillfällen på orten.
Med det vill jag tacka statsrådet för svaret. Jag kommer såklart att fortsätta att följa den här frågan. Vi har ju en gemensam ambition - vi är också partikamrater - att stärka utbildningen, för att stärka både individen och hela samhällsutvecklingen.
Jag ser fram emot att följa statsrådets och regeringens viktiga arbete på den punkten.
Sara Karlsson (S):
Jag tycker att det är viktigt att vara varsam med gemensamma resurser. Om man tittar på ROT-avdraget och den kostnadsutveckling som man kan se där ser man att det under förra året betalades ut 17 miljarder i ROT-avdrag. Då tycker jag att man behöver ställa sig frågan hur vi ska prioritera de resurser som vi har att tillgå i ett läge där det också finns mycket stora behov.
Man skulle ändå kunna säga att behovet av att bygga nya bostäder och renovera befintliga miljonprogram, alltså flerbostadshus, är större än behovet av ytterligare köksrenovering, fast det såklart finns behov av renoveringar också i villor och bostadsrätter. Men man måste ställa de två behoven mot varandra. Man kan titta på hela den summa som betalas ut i ROT-avdrag.
Man kan anta att det är ett smart sätt att använda pengarna att minska subventionsgraden i ROT-avdraget och använda de pengarna för att få fram nya bostäder och se till att det renoveras i de miljonprogramsområden där det finns stora behov av renoveringar. Man pratar om uteblivna skatteintäkter genom en sänkning av ROT-avdraget.
Men det är ganska märkligt att påstå att man inte skulle få någon typ av utväxling om man fick en ökad bostadsproduktion och ett ökat renoverande. Jag tycker att det blir ett konstigt sätt att resonera och en dålig varsamhet med gemensamma resurser, som man ofta får uppfattningen att Moderaterna värnar.
Vad gäller påverkan på svartarbete, att svartarbetare blir vita och hur det kan förändras handlar det om beräkningar som är förenade med rätt stor osäkerhet. Det är svårt att belägga orsak och verkan exakt. Om man tittar på de uträkningar som Skatteverket har gjort ser man att det är svårt att belägga men också att det inte handlar om extremt stora effekter.
Just eftersom det inte heller handlar om att avskaffa ROT-avdraget utan att göra en rätt blygsam sänkning av subventionsgraden kan man tänka sig att det inte kommer att ha extremt stora effekter på utvecklingen av svartarbetet. Det viktigaste är att ta utgångspunkt i vilka stora behov vi ser framför oss. Jo, vi har en enorm bostadsbrist som stoppar och hindrar utvecklingen i stora delar av landet, där utvecklingen verkligen behövs.
Vi har också stora behov av renovering av befintligt bostadsbestånd, som i dag inte får ta del av de stöd som staten erbjuder. Då bör man också - det bör även Moderaterna - fundera över hur vi ska prioritera de resurser som vi har att tillgå.
Sara Karlsson (S):
Jag ska erkänna att jag kanske uttryckte mig klumpigt, men alla dessa beräkningar från olika håll på vad olika typer av subventioner och skatteförändringar har för påverkan på svartarbetet är förknippade med stor osäkerhet.
Eller menar Maria Malmer Stenergard att hon kan belägga exakt vilka effekter som det här har fått och exakt vilka effekter som skulle kunna komma? Man kan ändå stödja sig på de uttalanden som Skatteverket har gjort om att det är en marginell påverkan. Dessutom slopar vi som sagt inte ROT-avdraget, utan vi sänker subventionsgraden något.
Maria Malmer Stenergard pratar också om att man skulle gå back på att göra den här förändringen. Men då måste man också räkna bort de effekter som kan komma av det man gör med pengarna i stället. Det är inget ovanligt för Moderaterna att göra så; det är ofta så man förhåller sig i olika typer av debatter om skattepolitik.
Jag tycker att det är viktigt att påpeka att då måste man ta bort en del av verkligheten för att kalkylen ska gå ihop. Vi har som sagt stora behov av att bygga fler bostäder. Vi har en enorm bostadsbrist i stora delar av landet. En modest sänkning av subventionsgraden i ROT-avdraget för att möjliggöra ökad bostadsproduktion är ett smart sätt att använda gemensamma resurser.
Sara Karlsson (S):
Som både finansministern och Niklas Wykman har konstaterat dras vi tyvärr med underskott i ekonomin. Det är ett arv som vi förvaltar från tidigare regering. Nuvarande regerings ekonomiska politik börjar nu beta av underskotten men lägger inte fram några stora sparpaket. Det är inte läge för det. Det är läge för att satsa på att möta de utmaningar som vårt samhälle står inför.
Det är intressant att Moderaterna, när de lyssnar in vad som sägs i den internationella ekonomiska debatten, oftast bara tar fasta på att Anders Borg har fått beröm - det är såklart roligt att Anders Borg har fått beröm - men också en del saker som bekräftar de egna teserna. Men det finns också annat som diskuteras i den internationella ekonomiska debatten. Allt fler lämnar nu tidigare dogmer om att jämlikhet och skatter är skadliga.
Allt fler pekar nu på att det är den växande ojämlikheten som är skadlig. Man efterfrågar en omläggning av den ekonomiska politiken. Det är det som regeringen gör nu. De lägger om riktningen för politiken för att investera i samhället, mot mer av jämlikhet och i det som bygger Sverige starkt långsiktigt.
Moderaterna vill gärna tala om pengar men talar inte lika gärna om människor. Jag vill understryka att det är viktigt att hålla ordning i statens finanser. Men det som händer på Finansdepartementet är inte helt bortkopplat från det som händer ute i samhället.
Det finns stora behov av investeringar i järnväg, i bostäder och i utbildning för att höja kompetensen och för att underlätta för matchning på arbetsmarknaden, så att de som är arbetslösa också kan ta de arbeten som växer fram. Vi behöver bryta ungdomsarbetslösheten. Det lägger regeringen fram satsningar på. Vi behöver möjliggöra för fler kvinnor att delta fullt ut i arbetslivet.
Därför satsar vi på välfärden, så att vi har en välfärd där vi kan känna oss trygga med både barnomsorg och äldreomsorg. Det möjliggör för kvinnor att delta i arbetslivet fullt ut. Vi behöver också gå mot ökad jämlikhet. Det bygger ett starkare samhälle. Det är också att ta ansvar för Sveriges ekonomi, kortsiktigt och långsiktigt.
Sara Karlsson (S):
Jag tycker att det är glädjande att Fredrik Schulte här säger att det är viktigt att ta den växande ojämlikheten på allvar. Men det hänger inte riktigt ihop, tycker jag, med den linje som Moderaterna har företrätt de senaste åren och fortsätter att företräda.
Även om Sverige under lång tid har varit och fortfarande är ett av världens mest jämlika länder var resultatet efter ett antal års borgerligt styre att det bland OECD-länderna var i Sverige ojämlikheten växte allra snabbast. Nu lägger vi om politiken för att öka jämlikheten och stärka samhället. Det finns flera viktiga delar i den politiken.
En av dem, den viktigaste, är att bekämpa arbetslösheten. Det gör vi genom att investera i bostäder, i infrastruktur och i utbildning som stärker samhället och hjälper till att bekämpa arbetslösheten. Det är en väg som vi väljer i stället för att fortsätta sänka skatterna, vilket delvis har skapat underskott i ekonomin och delvis syftar till att subventionera fram en allt större låglönesektor.
Det har visat sig vara ineffektivt och är en väg som vi inte vill gå. I stället satsar vi på saker som stärker samhället. Det gör vi för att skapa mer jämlikhet, och det gör vi samtidigt som vi håller ordning i statens finanser och börjar beta av de underskott som vi ärvde.
Sara Karlsson (S):
Det är bra att Vänsterpartiet uppmärksammar att det här är frågor som är viktiga för regeringen, alltså att skapa och upprätthålla ordning och reda på arbetsmarknaden. Flera av de frågor som Daniel Sestrajcic har uppmärksammat i sitt anförande och också här ingår i det tiopunktsprogram för ordning och reda på arbetsmarknaden som vi gick till val på och som man arbetar aktivt med på Regeringskansliet.
Vi gör också ett stort arbete på EU-nivå som har gett resultat och även tillsammans med kollegor i till exempel Österrike och Tyskland. När det gäller frågan om registrering av utländska företag specifikt kan jag tyvärr inte så här på rak arm svara på exakt var den ligger på Regeringskansliet.
Men det är en fråga som ingår i det stora paketet och det tiopunktsprogram som vi har tagit beslut om, gått till val på och också arbetar med steg för steg. När det gäller en handlingsplan för att komma åt fusk och oegentligheter jobbar vi aktivt med det här i olika delar.
Jag är lite tveksam till om det verkligen skulle påskynda arbetet om vi nu skulle fatta beslut om att ta fram en handlingsplan. Jag tror snarare att det finns en risk att det skulle kunna fördröja det viktiga arbete som vi gör på olika områden för att ta tag i problemen konkret.
Sara Karlsson (S):
Frågan om land-för-land-rapporteringar och huruvida de ska vara offentliga eller bara till för skattemyndigheterna i de olika länderna diskuterades mycket i OECD-arbetet. Förslaget som man sedan landade i och som vi fattade beslut om innebär att land-för-land-rapporteringen inte ska vara helt offentlig för de olika parter som Vänsterpartiet här radar upp.
Vad gäller arbetet just nu är det en fråga som inte är på bordet. Daniel nämnde själv att det har tagits upp under sammanträden på skatteutskottet. Där har vi också fått redovisat att man gör en översyn och tittar på vad det skulle få för konsekvenser. Därmed kommer den frågan att bli aktuell senare. Vi kommer att följa den framöver.
Jag tycker att det är bra och kul att det finns mycket engagemang i de här frågorna om hur man kan motverka internationell skatteflykt. Det kommer vi att behöva. Vi kommer att jobba mycket med de här frågorna framöver, så vi återkommer till det här.
Sara Karlsson (S):
Vad gäller åtgärder för att bekämpa svartarbete och olika typer av fusk kan arbetet med dem göras på flera olika sätt. Några saker har vi diskuterat under den här debatten. Det finns flera exempel i det här betänkandet på hur man kan göra arbetet mer kraftfullt och effektivt. Det är någonting som den här regeringen arbetar aktivt med och som vi också behandlar i utskott och här i kammaren.
Vad gäller effekterna av ROT- och RUT-avdragen skulle den frågan behöva utvärderas bättre. Vi har ju diskuterat i skatteutskottets utvärderingsgrupp om ett intresse för att se på vilka effekter ROT- och RUT-avdragen har haft på bland annat svartarbetet.
Det pågår en stor studie i vårt grannland Finland om RUT-avdraget och vad det har haft för sysselsättningseffekter och också om frågan om vita kontra svarta jobb. Jag reagerar lite på att man uttrycker att det är en så dramatisk förändring som är genomförd. Jag vill påminna om att det som vi har gjort är att vi har sänkt subventionsgraden i ROT-avdraget från 50 till 30 procent.
Resurserna använder vi inom samma sektor. Vi tycker att det är mer lämpligt att styra om resurser till att stimulera nybyggnation snarare än renovering av befintligt bestånd. Det är fortfarande en generös subvention som ligger i ROT-avdraget. När det gäller RUT-avdraget är det en sänkning av taket som är genomförd, och RUT-avdraget ska enligt det som är ute på remiss också utökas som en följd av migrationsöverenskommelsen.
Jag tänker att om man vill värna stabiliteten och inte skapa en massa oro har vi ett gemensamt ansvar mellan partierna att inte utmåla det som något mer dramatiskt än vad det är och därmed sätta skräck i människor.
Sara Karlsson (S):
Vår miljöpartistiska kollega är tyvärr sjuk. Men det kommer att finnas fler tillfällen för Anette Åkesson att ställa frågor till Rasmus Ling. Det vore ju bra om det fanns mer underlag och utvärderingar när det gäller vad RUT- och ROT-avdragen har haft för effekter.
Det kommer ofta påståenden på ganska vaga grunder om vad det har haft för effekter på sysselsättningen och övergången från vita till svarta arbeten. Det är en fråga som vi följer. Vi sätter in åtgärder för att stävja svartarbete och minska fusk på olika sätt.
Här finns trådar för en mycket större arbetsmarknadspolitisk debatt, och det är inte rätt forum här. Men när det gäller förändringen av ROT- och RUT-avdragen vill jag påminna om vad vi gör med resurserna. Det handlar ju om en kostnad som varje år har ökat dramatiskt, och ROT står för den absoluta merparten.
Det är resurser som vi omfördelar från att subventionera renoveringar till att i stället stimulera nybyggnation. Det råder enorm bostadsbrist i Sverige, och det finns stora behov av att bygga nytt som människor har råd att bo i. Därför är det en rimlig fördelning av samhällets resurser, som ju är begränsade, att också använda en del av resurserna till att stimulera fram nya bostäder.
Sara Karlsson (S):
Den här frågeställningen har varit uppe tidigare, och jag vet att Olle Felten också har ställt frågor om detta till finansministern.
Det finns också beskrivet i betänkandet bland annat att resurser i Finansdepartementet de senaste åren också har lagts på att jobba med de informationsutbytesavtal som har slutits bilateralt med många länder men också med det arbete som är föranlett av OECD:s arbete med att motverka internationell skatteflykt.
Nu finns det återigen större möjligheter att lägga krutet på skatteavtalen, som Olle Felten här tar upp. Som Olle Felten nämnde i sin replik finns det ett informationsutbytesavtal som är förhandlat och som vi ska behandla här i riksdagen. Det finns alltså skatteavtal som är på gång.
Att ge ett exakt svar på hur många skatteavtal vi kommer att behandla under detta riksmöte är lite svårt eftersom Sverige inte ensamt har rådighet över dem. Det är bilaterala avtal där det också finns en annan part.
Det vi kan svara är att man för tillbaka resurser till att jobba med just skatteavtalen som tidigare har varit uppbundna vid arbetet med informationsutbytesavtalen.
Sara Karlsson (S):
Jag har tyvärr inte sett den debatt som Olle Felten här redogör för, mellan min partikamrat och en moderat ledamot under förra mandatperioden. Därför är det svårt att kommentera den debatten. Det jag kan göra är att svara på Olle Feltens fråga.
Svaret på frågan är att arbetet kommer att intensifieras när man inte längre behöver lägga lika mycket resurser på informationsutbytesavtalen. Men också Olle Felten måste inse att det är svårt att redogöra för exakt hur många skatteavtal som ska skrivas under en viss tidsperiod eftersom Sverige inte är den enda parten i dessa avtal.
I Olle Feltens anförande, liksom även tidigare i Sverigedemokraternas debattinlägg, uppvisades en nonchalans inför arbetet med informationsutbytesavtalen, som om det skulle vara ett oviktigt arbete. Vi tycker att det är viktigt att man prioriterar det arbetet och har lagt mycket möda på det. Vi tycker också att det är viktigt att prioritera arbetet med att teckna skatteavtal.
Det är någonting som vi jobbar med och kommer att fortsätta jobba med intensivt.
Sara Karlsson (S):
Det är socialdemokratisk politik att ta ut skatt för att finansiera välfärd. Skatten ska tas ut på ett rättvist och legitimt sätt. Jag har lite svårt att förstå invändningen. Det finns på olika områden olika typer av vitesförelägganden som myndigheter kan utdela.
Jag tycker inte att det är en anomali, som påstås av Sverigedemokraterna. Naturligtvis är det viktigt att förebygga skattefel på olika sätt. Det är också ett arbete som vi vet görs väl av den myndighet som har till uppgift att ta in skatt, det vill säga Skatteverket. Vi kan också se att det finns ett gott förtroende för Skatteverket bland medborgarna i Sverige.
Sara Karlsson (S):
Jag vill påminna Olle Felten om att grunden för propositionen är att stärka rättssäkerheten i skatteförfarandet. En majoritet av remissinstanserna antingen tillstyrker eller har inte något att invända mot förslagen. Dessutom vill jag poängtera att det tydligt står i propositionen att om förslaget vinner laga kraft kommer det att följas upp. Det är alltid viktigt att fortsätta att jobba med rättssäkerheten i olika typer av förfaranden.
Det är viktigt att man kan få sin sak prövad. Det är viktiga rättsprinciper som vi socialdemokrater håller hårt på. Jag är ingen vurmare av hårdare straff rent generellt. Det är en punkt där jag skiljer mig från Olle Feltens parti. Däremot är det oerhört viktigt att förebygga felaktigheter och brottslighet, att skilja mellan rätt och fel samt skilja mellan lagligt och olagligt. Där skiljer vi oss åt.
Det är intressant att konstatera det och reflektera över det.
Sara Karlsson (S):
Det förslag som ligger på bordet här är ett godkännande av ett multilateralt avtal om automatiskt informationsutbyte utifrån den globala standard som utarbetats av OECD och som delvis är en vidareutveckling av det Fatca-avtal vi i den här kammaren godkände för snart ett år sedan. Det innehåller också en del förslag till lagändringar för att det ska kunna implementeras. Jag börjar med att ställa mig bakom utskottets förslag i betänkandet. Herr talman!
Jag tycker att det är viktigt att sätta frågorna i sitt sammanhang. Det här är en del av det arbete som har skett inom OECD de senaste åren för att komma till rätta med problemen med internationell skatteflykt och skatteundandragande - BEPS, base erosion and profit shifting. BEPS-rapporten, som blev färdig i september, innehåller olika delar.
Att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering är komplext. Men en viktig del är just utbyte av information mellan skattemyndigheterna i de olika länderna. Sedan flera år har olika bilaterala informationsutbytesavtal slutits med så kallade skatteparadis, och vi har kunnat se att det har haft effekt. Men nu har alltså en global standard tagits fram för automatiskt informationsutbyte.
Det är ett viktigt steg, som tillsammans med andra delar i BEPS Action Plan, som kommer att implementeras den kommande tiden, kommer att göra skillnad. Det är viktigt för vårt intresse att värna skattebaser, för att finansiera välfärden, för utvecklingsländers möjligheter till skatteuppbörd och för konkurrensneutralitet och rättvisa villkor för de företag som verkar över gränserna. Herr talman!
Det finns en bred enighet i riksdagen kring dessa frågor. Men det är värt att notera att det finns ett parti som skiljer ut sig en aning - Sverigedemokraterna. De har i och för sig få invändningar i sak, som vi just hörde. Men det är ändå små markeringar, och inte bara här i dag. Vi har också sett det tidigare, just i frågor som rör skatteflykt.
Det är ändå intressant när man vet hur oerhört mycket energi detta parti lägger på att svartmåla och demonisera flyktingar som hot mot vårt samhälle och mot vår välfärd. Men det är bara när det handlar om människor som man uppfattar som annorlunda och som söker skydd här från krig och förtryck. Det är aldrig, aldrig när det handlar om skatteflyktingar.
Jag är inte förvånad, herr talman, men jag tycker att det är motbjudande.
Sara Karlsson (S):
En naturlig del av lagstiftningsprocesser är dels att ha dialog med berörda parter, dels att efter det att en lagstiftning är på plats utvärdera och följa om den får rätt effekter. Det är en självklarhet, tycker jag.
När det gäller det vi båda har nämnt, det vill säga Fatca-avtalet, som vi godkände i kammaren för snart ett år sedan, och det här har vi haft en kontinuerlig dialog med berörda parter.
Vi kommer såklart att följa vilka effekter lagstiftningen och implementeringen av avtalet får, särskilt i ljuset av att det som ska implementeras inte bara är detta utan många andra delar som också ingår i BEPS Action Plan. Det är ett ganska stort arbete som vi i skatteutskottet och i den här kammaren kommer att ägna rätt mycket tid och energi åt de kommande åren.
Det är fullkomligt naturligt att man då följer upp den lagstiftning man har fattat beslut om också i dialog med de parter som är berörda. Det tycker jag är en helt naturlig sak för oss som lagstiftare att göra.
Sara Karlsson (S):
Det är lite svårt att uttyda vad det var som Olle Felten ville ha svar på. Som jag sa är det en naturlig del av lagstiftningsarbetet att följa upp vilken effekt olika lagändringar har. Det här är en effekt av BEPS-arbetet som är ett arbete som vi kommer att lägga stor kraft och mycket tid och energi på i skatteutskottet och i kammaren den närmaste tiden.
Då kommer vi också att kunna följa och utvärdera det här. Det är en självklar del av det politiska arbetet och ingenting som behöver påpekas i en motion från Sverigedemokraterna. Därför har vi inte valt att stödja den. Vi följer upp lagstiftning som vi fattar beslut om här. Det är inte konstigare än så.
Därför blir det också en konstig markering från Sverigedemokraterna som gör att man funderar över vilka prioriteringar ni gör. Det var alltså det som Olle Felten sa att jag yrade om här. Just när det handlar om frågor om skatteflykt har vi sett en trend att Sverigedemokraterna gör små markeringar.
Man vill inte riktigt vara med och arbeta med att bekämpa skatteflykt, till skillnad från den stora kraft och energi som detta parti lägger på att bekämpa människor som flyr.
Sara Karlsson (S):
När det gäller frågan om insamling är det ingen hemlighet att Socialdemokraterna hade velat se en kommunalisering av insamlingsansvaret. Den uppfattningen har vi haft under flera år, och vi har också drivit på för detta på olika sätt. Jens Holm talar om att det finns en enig kår av lokalpolitiker.
Det är möjligt att det är så, men här i riksdagen är vi inte eniga om att det är den vägen som vi ska välja, och vi har att förhålla oss till vad riksdagsmajoriteten säger. Vi behöver få på plats ett system som är långsiktigt hållbart, och då krävs det att det finns en bred uppslutning bakom de åtgärder som vi vidtar. Miljöministern bjöd in till dessa rundabordssamtal för att få upp olika frågor på bordet.
Det gäller både hur man ska kunna samla in på ett bättre sätt, som bättre möter medborgarnas behov av enkelhet och rationalitet, och andra frågor som behöver hanteras inom ramen för en fortsatt utveckling av återvinning och insamling av avfall. Som jag sa i mitt anförande vet vi ännu inte vad resultatet av dessa samtal blir. Men vi har lyft upp de frågorna på bordet, och det förs samtal.
Förhoppningsvis kan vi komma fram till en lösning som når bred uppslutning. Jag tycker att detta är ett ansvar som vi tillsammans, som partier i Sveriges riksdag, behöver ta för de medborgare som efterfrågar enklare lösningar för att få sitt avfall återvunnet. Vad gäller pantsystemet är det en fråga som hör ihop med de större systemfrågorna.
Pantsystemet har varit ett bra system, och man har även på frivillig väg inlemmat fler flaskor i befintliga system. Det är möjligt att vi kan utvidga systemen mer, men detta måste också ses i ljuset av att vi behöver breda, stora lösningar på hur vi samlar in vårt avfall för återvinning.
Sara Karlsson (S):
Som jag sa i min förra replik tycker jag att det är viktigt att understryka att det måste finnas en bred uppslutning om man ska förändra denna typ av system. En bred uppslutning gör att det finns en förutsägbarhet, både för medborgarna, som i många fall behöver ändra sitt beteende, och för de producenter som ska utforma förpackningar och förhålla sig till detta system. Insamlingen är nämligen bara ett led i den kedja som det här handlar om.
Jag tycker inte att det är så enkelt som att vifta bort bredden bakom, eller stödet för, ett sådant beslut och säga att man bara kan driva igenom det utan ett brett stöd.
Det är en fråga som vi uppenbart behöver nöta ett tag till innan vi når fram till en långsiktigt hållbar förändring av systemen, men vår absoluta ambition är att vi ska nå fram dit. Vad gäller pantsystemet tycker jag att det är värt att notera att branschen på frivillig väg har inlemmat fler flaskor i det befintliga pantsystemet.
Detta utesluter inte att det kan finnas behov av att ställa krav på att inlemma fler förpackningar i pantsystemet. Dock tycker jag att det är en fråga som vi behöver återkomma till i det bredare sammanhanget, med de stora lösningarna på hur vi samlar in avfall.