Matilda Ernkrans (S):
Daniel Riazat har frågat mig om jag har tagit något initiativ till en analys för att granska effekterna av regeringens förslag om att höja räntan på CSN-lån. Han har vidare frågat vilka skäl som ligger till grund för beslutet att höja räntan på CSN-lån i stället för att finansiera omställningsstudiestödet via statens budget.
Han har också frågat mig om jag avser att gå vidare med höjningen av räntan på CSN-lån trots kritik som framkommit från flera studentorganisationer. Jag vill börja med att understryka att det svenska studiestödet är ett av världens mest omfattande och generösa studiestödssystem. Studiestödet ger möjlighet till alla, oavsett bakgrund och förutsättningar, att studera vidare.
Studiestödet utvecklas ständigt i riktning mot att fler ska rekryteras till studier; bland annat höjdes totalbeloppet inom studiemedlen 2018 genom en höjning av bidragsdelen med 300 kronor per studiemånad. Ett nytt rekryterande studiestartsstöd som endast består av bidrag infördes 2017 och riktar sig till arbetslösa personer med stora utbildningsbehov.
Höjda studiebidrag innebär att behovet av studielån minskar, och det kan också ha en socialt utjämnande effekt på rekryteringen. Nu genomförs en historisk studiestödsreform med ett nytt offentligt omställningsstudiestöd som ska stödja arbetstagare att kunna växla upp och växla om under sitt yrkesliv. Det kommer att bli enklare för personer med arbetslivserfarenhet att utbilda sig med hjälp av det nya omställningsstudiestödet.
Statens resurser är naturligtvis inte oändliga, och för att möjliggöra denna reform behöver studiestödet anpassas. Förändringen av hur räntan på studielån kan beräknas bedöms ha en marginell effekt på rekryteringen. Anpassningen innebär att hanteringen av studielån blir mer överensstämmande med budgetlagens bestämmelser om statlig utlåning.
Regeringen har i budgetpropositionen för 2022 aviserat att räntan på studielån bör reformeras. En ny räntemodell kommer att innebära att de flesta låntagare betalar ett mindre påslag på räntan. Räntan är i dag 0,05 procent, vilket i princip är en nollränta. Att räntehöjningen kan upplevas som ovanligt stor beror såklart på att grundräntan är så pass låg.
Då kan även en mindre ökning upplevas som dramatisk. Men även med påslaget är det viktigt att komma ihåg att räntan kommer att bli betydligt lägre än andra räntor, nämligen cirka en halv procent i ränta för 2023. Tillsammans med studiestödssystemets omfattande trygghetsregler kommer den fortsatt låga räntan att vara en viktig del av vårt generösa studiemedelssystem.
Centrala studiestödsnämnden har nu fått i uppdrag att ta fram en ny modell för beräkning av räntan på studielån. Myndigheten ska i uppdraget särskilt belysa konsekvenserna för låntagarna. CSN ska slutredovisa uppdraget senast den 15 april 2022, och därefter kommer förslaget att beredas inom Regeringskansliet. När det gäller konsekvenserna för låntagarna har jag tidigare tagit initiativ till att Regeringskansliet med hjälp av CSN har tagit fram inledande uppgifter.
De visar att förändringen för låntagaren kommer att bli liten. För en genomsnittlig låntagare som studerat på eftergymnasial nivå skulle förändringen innebära en ökad kostnad motsvarande cirka 40 kronor i månaden när studielånet betalas tillbaka.
För en genomsnittlig låntagare som studerat på en längre utbildning på fem år skulle förändringen innebära en ökad kostnad motsvarande cirka 70 kronor i månaden när studielånet betalas tillbaka. För de allra flesta studerande med studiemedel börjar återbetalningen av lånen när studierna är avslutade. Den föreslagna förändringen innebär alltså att den enskildes ekonomi normalt inte påverkas under studietiden.
För den som har betalningssvårigheter finns generösa trygghetsregler där det i vissa fall går att få sitt årsbelopp nedsatt. Avslutningsvis vill jag poängtera att det svenska studiestödet även fortsatt kommer att vara ett av världens mest omfattande och generösa studiestödssystem. De som studerar i dag kommer med stor sannolikhet också att behöva bygga på sina kunskaper eller byta yrkesbana.
Med det nya offentliga omställningsstudiestödet som aviserats får personer med arbetslivserfarenhet en chans att ställa om under sitt yrkesliv. Det ökar tryggheten för den enskilda arbetstagaren, och det ökar omställningsförmågan för företag och anställda på en arbetsmarknad i snabb förändring.