KBLab/rixvox huggingface dataset:
Helene Hellmark Knutsson (S):
Tack, Mathias Sundin, för din uppföljande fråga! Jag förstod att det var skillnad på vad du ville veta och den faktiska frågan du ställde, eftersom rubriken inte riktigt hänger ihop med din fråga. Jag ska försöka svara på frågan. Först vill jag säga att det faktiskt inte har inkommit några ansökningar till Rymdstyrelsen exempelvis när det gäller att få göra bemannade rymdresor från Sverige.
Därför har vår expertmyndighet inte haft någon anledning att ta ställning i frågan. Däremot är ju detta något som förekommer i andra länder. Flera europeiska länder och USA har börjat titta på och genomföra kommersiella försök.
I Storbritannien har man gett ett uppdrag för att se vilka möjligheter som finns att utveckla detta, men man har ännu inte tagit några faktiska beslut. Sverige är en ledande rymdnation och ska så fortsätta att vara. Jag tycker att det är viktigt att vi utvecklar vår rymdstrategi.
För ett år sedan tog jag emot ett betänkande som sedan har varit ute på remiss, och vi håller nu på att bearbeta svaren. Inte heller där finns något jättestort tryck. Även EU och Esa håller på att ta fram en rymdstrategi. Jag ska på ett möte om detta i december. Det är viktigt att sätta in Sverige i ett europeiskt sammanhang.
Vi kraftsamlar där vi verkligen kan göra skillnad och gynna svensk rymdindustri, forskning och innovationsförmåga. Några av dessa saker kommer vi att beröra i den kommande forskningspolitiska propositionen. Som jag sa i mitt svar har vi gett Jan Nygren i uppdrag att titta på möjligheterna att utveckla Esrange.
Om vi ska göra ytterligare bedömningar av var vi ska kraftsamla bör vi göra detta i relation till helheten i Europa så att vi inte sprider våra gracer utan är ett konkurrenskraftigt land som man vill samarbeta med. Vi har ett unikt geografiskt läge för rymdverksamhet, vilket Esrange är ett bra exempel på.
När det gäller bemannade rymdfärder är regeringens initiala uppfattning att detta bör vara kommersiell verksamhet som bygger på kommersiella initiativ. Ännu har inga sådana initiativ tagits i Sverige. Vi behöver därför avvakta med detta, men kommer självklart att beakta och följa vad som sker i andra länder.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag är glad att vi är överens om att staten inte ska gå in med miljardinvesteringar i detta. Det ska bära sig på egna kommersiella ben. Jag tror att det är viktigt att ha detta med sig, eftersom ingen formell ansökan från några sådana industrier eller företag inkommit. Det är fullt möjligt för dem att redan i dag göra en ansökan till Rymdstyrelsen för beaktande.
Självklart ska vi vara väl förberedda om en sådan kommer. Översyn av rymdlagen är något som ligger i betänkandet. Man ska dock komma ihåg att dessa frågor ofta drivs regionalt och att det är där dessa bolag gör sonderingar, snarare än gentemot regeringen.
Man prövar då olika länder och regioner för att undersöka förutsättningarna, både rent faktiskt och hur ett eventuellt ekonomiskt stöd skulle kunna se ut.
Därför är jag som sagt glad för att vi är överens om att sådana statsstöd inte ska utgå för en särskild bransch utan att detta måste ske på egna initiativ och med egen kommersiell kraft. Jag vill återigen säga att det är viktigt att vi som land - om vi vill fortsätta att vara ett intressant samarbetsland - prioriterar och kraftsamlar.
Detta är regeringens avsikt med behandlingen av betänkandet och även forskningspropositionen och Jan Nygrens uppdrag att se över hur vi bäst kan använda Esrange, som är en unik plats. Detta ska också sättas in i ett europeiskt, strategiskt gemensamt arbete.
Det här ska gynna den redan existerande industri vi har, som framför allt jobbar med det som kallas uppströmstjänster, det vill säga att teknikutveckla såväl satelliter som bärraketer som ska få dessa satelliter i omloppsbana. Detta är viktigt för svensk industri och bidrar till tillväxt i Sverige men även till teknik- och kompetensutveckling och framstående forskning.
Det vi behöver bli lite duktigare på är att använda de tjänster som vi kan plocka ned från rymden och de stora satellitprogrammen och se vilken industri vi kan utveckla kopplat till det. Det är detta som vi har valt att prioritera. Arbetet sköts inte bara från Utbildningsdepartementet utan i allra högsta grad från Näringsdepartementet.
De frågor som regioner driver när det handlar om rymdturism och en eventuell ny rymdhamn är ofta kopplade till regional utveckling, turismutveckling och annat som det framför allt åligger Näringsdepartementet att föra en dialog om. Jag uppmanar verkligen till det.
Vårt fokus har legat på hur Sverige ska kunna utveckla rymdanvändandet när det gäller miljö, klimat, forskning, innovation, försvar och säkerhet men också på Sveriges deltagande i och användande av de europeiska rymdprogrammen.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Tack igen för en viktig och bra fråga! Jag hoppas verkligen att det har framgått med all tydlighet att det är en viktig fråga för regeringen hur vi utvecklar vår rymdstrategi och rymdverksamhet kopplat till industrin men också till de stora samhällsutmaningarna.
Som jag sa har vår traditionella rymdindustri varit väldigt fokuserad på den tekniska utvecklingen inom uppströmstjänster, alltså att skjuta upp satelliter eller bidra till bärraketsutveckling. Det har varit bra, och det ska vi fortsätta med. Jag ser dock att det finns en potential för ökad tillväxt.
Mitt fokus har legat på hur vi kan utveckla de tjänster som kommer från rymden, det vill säga de så kallade nedströmstjänsterna, och från satelliterna, där jag inte tycker att vi har varit lika framåt. Det kommer att beröra många, och det gäller både myndigheter och privata företag, som får möjlighet att utveckla detta.
Det är också en av de stora, bärande delarna inom Esrange. Detta är det fokus vi har framöver för att utveckla svensk rymdindustri och rymdforskning. Som jag sa finns redan en möjlighet att komma in med en ansökan i dag, men vi har inte fått någon sådan från någon aktör. Intresset för eller önskemålen om detta från den traditionella rymdindustrin har varit väldigt begränsade.
Däremot drivs denna fråga från vissa regiondelar i Sverige, och det ska vi naturligtvis beakta. Men det är framför allt en fråga för Näringsdepartementet och regional utveckling.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Tack, Maria Stockhaus, för de vidare frågorna! Jag vill verkligen understryka att regeringen värderar alla lärare. Vi tycker att alla lärare är viktiga och gör ett viktigt jobb, oavsett skolform eller huvudman. Detta är en extraordinär satsning som vi gör till följd av framför allt de fallande resultaten i grundskola och gymnasieskola. Det är därför de är prioriterade i satsningen.
Det är alltid lockande - inte minst när man är i opposition - att ha en politik där man ger allt till alla. Men så kan man inte göra i en regering, och vi har gjort en tydlig prioritering. Det är att det i huvudsak är grundskolan och gymnasieskolan som ska stå i fokus. Där ingår inte bara kommunala huvudmän utan även fristående huvudmän.
Men eftersom man baserar uträkningen på hur många elever som finns i grundskola eller gymnasieskola - det handlar om 90 procent av statsbidraget - kan inte, precis som du tar upp, fristående förskolor som inte har grundskola eller gymnasieskola ingå i den här reformen.
Jag vill också betona att vi inte har tagit över ansvaret för lönebildningen från arbetsgivaren, utan det är fortfarande arbetsgivarens ansvar att se till att ha konkurrenskraftiga löner. Det här är en extraordinär satsning i en extraordinär situation, just därför att skolan lägger grunden för hela framtiden för den enskilda individen men också för Sverige som samhälle.
Det handlar om vår möjlighet att upprätthålla konkurrenskraft men också en välfärd av högsta kvalitet. Därför behöver vi göra den här satsningen. Jag är glad att Moderaterna står bakom den och utgår från att man står bakom själva utformningen av den också.
Helene Hellmark Knutsson (S):
En mycket viktig princip handlar om att vi ska få en bättre löneutveckling och värna kontinuitet, så detta får inte användas för det som du tar upp, att locka över förskollärare eller andra lärare. Det får alltså inte användas vid nyrekrytering. Det är en mycket viktig princip.
Det handlar just om att kunna ge en löneutveckling för dem som stannar och tar ansvar för utvecklingen i verksamheten.
Återigen: Det svar som jag ger föräldrar är samma svar som jag har gett till riksdagsledamoten här och som vi har gett hela tiden: Detta är en satsning som görs framför allt för grundskola och gymnasieskola för att bryta den negativa resultattrend som vi ärvde från den förra regeringen men också för att se till att lärare får en bättre löneutveckling.
Syftet med det är som sagt att förbättra resultaten i grundskola och gymnasieskola. Vi har ett sammanhållet skolsystem. Därför får en mindre del användas även för förskollärare och fritidspedagoger i till exempel förskola för de huvudmän som har grundskola och gymnasieskola. Det är fler skolformer som inte omfattas.
Det handlar inte om att vi inte prioriterar dem lika högt, utan de är minst lika viktiga för att vi ska förbättra förutsättningarna för individer och för Sverige som kunskapsland. Men som jag sa: Man måste kunna göra tydliga prioriteringar när man har ett ansvar i regeringen. Då går det inte att föra en allt-till-alla-politik.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Detta är en av de största reformer vi genomför - den är på 3 miljarder årligen - och den kommer att följas upp. Vi har gett ett sådant uppdrag till Statskontoret. Vi får självklart se om det efter det finns anledning till justering, men jag tror att långsiktighet är en väldigt viktig sak för att vi verkligen ska se till att få en förändring i svensk skola och svensk skolutveckling.
Syftet med denna utbildningspolitiska reform är som sagt att höja resultaten i grundskolan och gymnasieskolan. Självklart ser vi hela vårt utbildningssystem som ett sammanhållet utbildningssystem, och därför kan en mindre del av detta användas för de huvudmän som också har förskola och fritidshem - men inte för dem som enbart har det.
Det är en prioritering vi har gjort och som vi står fast vid. Det är, återigen, arbetsgivaren som har ansvaret för lönebildningen. Det här statsbidraget ska inte kunna användas för att nyrekrytera från andra, utan det ska användas för att skapa löneutveckling för dem som har varit i yrket en stund och därmed bidrar extra mycket till både elevresultat och skolutveckling.
När det gäller den brist vi har inom alla lärarkategorier vill jag säga att regeringen nu jobbar med att bygga ut lärarutbildningen och, inte minst, förskollärarutbildningen. Där har vi tagit nya tag inför den budget som snart kommer att presenteras. Vi bygger ut ytterligare, så att vi ska kunna ge en högkvalitativ förskola till alla.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Helena Bouveng har frågat finansministern hur hon ser på att budgetpropositionens förändringar av skatteuttaget från människor minskar incitamenten för högre studier. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringens mål är att Sverige ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. För att nå dit föreslår regeringen olika åtgärder för att säkerställa att Sverige utvecklas som kunskapssamhälle.
Högskoleutbildning skapar en välutbildad arbetskraft, vilket ger förutsättningar för forskning och ökad kunskap. Utbildning och forskning ger en möjlighet för Sverige att möta framtidens stora samhällsutmaningar och är avgörande för framtidens jobb och Sveriges konkurrenskraft. De senaste tio åren har det blivit svårare att komma in på högskoleutbildningar, och samtidigt har utbyggnaden av högskolan stannat av - detta trots att antalet sökande till högskolan varit mycket högt.
För att ge fler möjlighet att studera i högskolan genomför regeringen nu en omfattande utbyggnad som 2019 beräknas ha lett till en ökning av antalet helårsstudenter med 14 600. I utbyggnaden ingår även riktade satsningar för fler utbildningsplatser som kan leda till anställning i yrken där det i dag råder brist på utbildad personal. Högskoleutbildade har sedan länge haft lägre arbetslöshet än lågutbildade oavsett konjunkturläge.
Högre utbildning ger därför en tryggare arbetsmarknadsposition. Högre utbildning öppnar även dörren till en större del av arbetsmarknaden. Många akademiker byter yrke flera gånger under arbetslivet, vilket kan leda till ett mer utvecklande arbetsliv och bättre löneutveckling. Regeringens investeringar i högre utbildning är investeringar både för individ och för samhälle.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Helena Bouveng fortsätter med tesen att högre skatt innebär att färre vill utbilda sig. Vi ser inte att det finns ett så starkt samband som hon försöker göra gällande. Efter att värnskatten infördes ökade antalet studenter åtta år i rad, och det har fortsatt att öka.
Det är snarare tillgången till platser på högskolan som avgör hur många som kan läsa vidare. Löneutvecklingen ser olika ut för olika grupper även inom det akademiska området, inom Sacoområdet. En av de saker vi har uppmärksammat är den svagare löneutvecklingen för lärare, vilket gör att vi har ett lägre söktryck till lärarutbildningen än vi behöver.
Vi behöver utbilda runt 65 000 lärare de kommande åren. För att klara det behöver vi bygga ut antalet platser på lärarutbildningen, vilket regeringen gör. Vi behöver också se till att det blir ett attraktivare yrke och att det blir högre kvalitet på lärarutbildningen. Allt detta jobbar vi med. Vi har aviserat Lärarlönelyftet, som har gått ut på remiss.
Det handlar om en investering på 3 miljarder på årsbasis för en bättre löneutveckling. Sacos underlag visar att det snarare är lönespridningen som gör att lönerna är för låga inom vissa yrken. Det gäller till exempel läraryrket. Här behöver vi ha en betydligt bättre löneutveckling, vilket vi nu åtgärdar.
Det livslånga lärandet är något vi avser att ta tag i, och vi delar uppfattningen om vikten av det. Det handlar till exempel om tillgången till fristående kurser så att man kan komplettera en akademisk utbildning. Jag kan konstatera att under de åtta år som Alliansen hade ansvaret minskade antalet fristående kurser, vilket vi precis har tagit del av i en utredning. Den visar att det är svårare för människor att komplettera sin högre utbildning när utbudet minskar.
Vi kommer att titta på hur vi kan se till att det verkligen finns möjlighet att vidareutbilda sig under hela yrkeslivet.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Vi ser att det är fortsatt högt söktryck till högre utbildning. Till skillnad från den tidigare regeringen väljer vi därför att bygga ut för att möta kompetensbehovet och den studentefterfrågan som finns. Det är också det bästa sättet att komma åt den sociala snedrekryteringen, som det inte hände något med under de år ni styrde.
Vi fick inte in fler studenter från icke-akademiska hem under den tiden på grund av att den högre utbildningen inte byggdes ut. Nu gör vi det, men vi har också gett Universitets- och högskolerådet i uppdrag att kartlägga arbetet med att minska den sociala snedrekryteringen och bredda deltagandet i den högre utbildningen.
Högre utbildning är viktigt, och fler behöver det både för att vi ser ett arbetsmarknadsbehov och för att det leder till lägre arbetslöshet. Det har Saco inte tagit med i sin undersökning. Om man har en högre utbildning minskar risken för arbetslöshet. Man får också större tillgång till arbetsmarknaden som helhet, vilket gör att akademiskt utbildade byter jobb oftare. Det finns dock mycket kvar att göra.
Lärarhögskolan finns inte kvar utan är nu en integrerad del av våra lärosäten, och det finns en ny lärarutbildning på plats. Söktrycket till den utbildningen ökar nu, och det är positivt. Det innebär att vi verkligen kan bygga ut, och det gör vi. Men vi behöver som sagt se till att det blir en bättre löneutveckling.
Det verkar som om det starkaste sambandet när det gäller en god lön under livstiden har att göra med möjligheten att utveckla lönen under den tid man jobbar. Yrken med låg lönespridning ger en lägre livslön, och yrken med hög lönespridning ger en högre livslön.
Vi jobbar nu tillsammans med parterna för att se till att till exempel lärare får en bättre löneutveckling. Vi ser ett betydligt starkare samband där. Jag hoppas att vi gemensamt kan se till att läraryrket nu blir betydligt mer attraktivt. Ni har tyvärr inte med en sådan lärarlönesatsning i er budgetmotion, Helena Bouveng, men jag vet att det finns andra borgerliga partier som stöder den.
Det finns en bred enighet om att vi behöver satsa på lärarna. Det är positivt.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag tackar Helena Bouveng för diskussionen. Jag svarade på frågan i mitt första inlägg. Sambandet är svagt om vi ser på hur det har sett ut över tid. Antalet individer inom den högre utbildningen har ökat stadigt sedan 90-talet, oavsett vilken skattepolitik som förts. Antalet studenter ökade till exempel under åtta år i rad efter 1995, då den så kallade värnskatten infördes.
Allra viktigast för att få människor att välja högre utbildning är utbudet - att det finns platser. Ni valde under era åtta år att inte bygga ut den högre utbildningen, Helena Bouveng, vilket gjorde att en lägre andel kunde gå vidare till högre studier. Ni valde också att inte se till att det fanns ordentligt med fristående kurser så att det var möjligt att vidareutbilda sig när man hade en akademisk utbildning.
Det hände heller ingenting med den sociala snedrekryteringen till den högre utbildningen under den tid då ni satt i regeringen. Nu ser vi över alla dessa saker. Om vi ska få människor att utbilda sig till exempelvis lärare är det viktigt att ha en utbildning av högsta kvalitet. Vi måste ha platser över hela landet. Vi måste också se till att läraryrket är attraktivt.
Tillsammans med parterna investerar vi 3 miljarder i löneutveckling för lärarna för att göra yrket mer attraktivt och se till att lönerna går upp över tid så att löneutvecklingen blir positiv. Det samband vi ser är att om livsinkomsten ska bli bra behövs en löneutveckling under arbetslivet.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jan Ericson har frågat mig om orsaken till att frågan om att införa möjlighet att erhålla studielån till körkort har dragit ut på tiden samt när ett konkret förslag om studiemedel för körkort uppskattningsvis kan presenteras för riksdagen. Jan Ericson har även frågat mig om jag kan garantera att vallöftet kommer att infrias under mandatperioden. Bristande ekonomi kan i många fall vara en anledning till att inte ta körkort. Genom innehav av B-körkort kan etablering på arbetsmarknaden underlättas och påskyndas.
Det är därför viktigt att möjligheten att ta Bkörkort inte enbart begränsas till dem som själva har råd. Det är dock angeläget att försäkra sig om att eventuella åtgärder för att fler ska ha råd att ta B-körkort är träffsäkra och ger upphov till förväntade effekter. Sådana åtgärder får inte leda till onödiga kostnader, varken för enskilda eller för samhället.
Regeringen avser att utreda möjligheten till att ansöka om lån från CSN för körkortsutbildning i syfte att genomföra förslaget under mandatperioden.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Tack, Jan Ericson, för ditt inlägg och dina medskick! Jag tänkte att jag skulle kommentera en del av de här sakerna. Först vill jag bara säga att jag är glad att vi har en samsyn när det gäller att detta är en viktig åtgärd för att se till att ungdomar kan komma i arbete.
När vi tillträdde makten hade Sverige en rekordhög ungdomsarbetslöshet, som nu är den lägsta på 13 år. Det är fantastiskt bra, men målet måste naturligtvis vara att alla ungdomar kan gå vidare antingen till studier eller till arbete efter fullföljt gymnasium. Det efterfrågas för flera arbeten att man har körkort.
Det är fakta, och det är någonting som också har förts fram av näringslivets organisationer och arbetsgivare. Det är därför frågan har väckts av oss. Vi har en samsyn med Vänsterpartiet om att frågan ska utredas för att vi ska hitta den bästa utformningen. I detta ligger också att vi ska föra en ansvarsfull ekonomisk politik, och därför blir jag lite orolig när riksdagsledamoten talar om att det är minimala kostnader.
Hur det hela ska se ut beror ju helt på målgrupp och utformning. Det finns också några marknadspåverkande saker som kan uppkomma. Om detta skulle vara en generell rättighet för alla och om man kan få statliga lån finns också risken för att kostnaderna skulle öka mycket och att branschen skulle passa på att ta ut en högre kostnad än vad som är legitimt.
Det finns också en risk att detta inte leder till den sociala utjämning som jag uppfattar att också Jan Ericson vill ha. Lån är fortfarande någonting som avskräcker hushåll och människor med lägre inkomster mer än dem med högre inkomster. Det ser vi när det gäller de vanliga studielånen. Trots allt är det detta vi har sagt att vi nu ska utreda och titta på.
Det är viktigt att göra en grundläggande utredning av hur det här ska göras för att det ska bli så bra som möjligt. Syftet är vi helt överens om: Detta ska stärka ungdomars möjlighet att komma i arbete, och det ska minska klasskillnaderna i fråga om att kunna ta körkort.
Men omfattningen och utformning måste som sagt noga utredas så att vi inte får marknadssnedvridning eller inte når syftet med hela reformen. Min målpunkt är absolut att vi ska kunna ha förslaget klart innan mandatperioden är slut.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Tack, Jan Ericson, för medskicken! När det gäller ungdomsarbetslösheten sa ni inför valet att när vi tar bort de generella skattelättnader som ni hade skulle den mer eller mindre fördubblas. Det gjorde den inte. Det har tvärtom visat sig att de åtgärder som vi vidtar har lett till en sänkt ungdomsarbetslöshet.
Det är självklart att generationers storlekar varierar, men vi räknar ungdomsarbetslöshet i procent. Det handlar alltså om en andel av gruppen oavsett hur stor den är. Det är dessa två siffror vi jämför, och inte det faktiska antalet. Då har ungdomsarbetslösheten sjunkit och är den lägsta på 13 år. Det behövs som sagt en ordentlig utredning för att hitta utformningen på det här.
Jag hoppas verkligen att det är som riksdagsledamoten säger och att detta får socialt utjämnande effekter. Det är mycket riktigt så att studiestödet i sin helhet har lett till att fler ur arbetarklassen har sökt sig vidare till exempelvis högre utbildning.
Men den sociala snedrekryteringen består, och under de senaste tio åren har inte andelen från socialt och ekonomiskt mer utsatta grupper till vidareutbildning ökat. Det är alltså inte hela sanningen.
Jag tycker att det är viktigt att vi både utformar detta på ett ekonomiskt ansvarsfullt sätt och ser till att det får rätt effekter: Det ska öka möjligheten att få ett jobb för unga människor, och det ska leda till att skillnader utjämnas. Jag välkomnar att ni verkligen ser behovet av en ordentlig utredning och att det inte blir någon snabb och ogenomtänkt reform.
Vi behöver både värna statens finanser och se till att utformningen gör att vi uppnår målet med en sådan här reform.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Vi kan diskutera, men fakta är ändå att vi fick ta över ett underskott på nästan 70 miljarder. När ni tillträdde åtta år tidigare var det ett överskott på lika mycket. Vi har jobbat med att kunna göra reformer även med ett svårt budgetläge som vi fick ärva efter era 140 miljarder i skattesänkningar.
Ekonomerna var som sagt överens om att den där typen av generella skattelättnader inte var tillräckligt träffsäkra, och det var därför ungdomsarbetslösheten steg under er tid. I stället krävs det individuella åtgärder för att ungdomar ska kunna komma i arbete. Vi investerar i bland annat ett stort kunskapslyft eftersom det nu visar sig att de som står längst ifrån arbetsmarknaden ofta saknar gymnasieutbildning.
Det är ett exempel. Sedan gäller det att villkoren för ett CSN-lån för körkort är attraktiva för att träffa den grupp som i dag avstår från att ta körkort av ekonomiska skäl, och de behöver vara rimliga. Det är det som kommer att avgöra hur kostnaden ser ut för hela den här reformen.
Tack vare ett ansvarsfullt ekonomiskt budgetarbete från Magdalena Anderssons och regeringens sida ser vi nu att det finns ett utrymme för en sådan här reform. Den är viktig i den fortsatta kampen mot ungdomsarbetslösheten och därmed mycket viktig för det fortsatta samhällsbygget.