KBLab/rixvox huggingface dataset:
Matilda Ernkrans (S):
Fusk är ju verkligen motsatsen till allt vad forskning och utbildning står för. Det är oacceptabelt, och det ska bekämpas - jag vill inte att det ska råda någon tvekan om detta. I detta sammanhang vill jag påminna om ett antal åtgärder som regeringen har vidtagit när det gäller andra typer av fusk inom högre utbildning och forskning. Fusket på högskoleprovet är en sådan fråga.
Fusk på högskoleprovet undergräver naturligtvis legitimiteten för hela provet, så det är ytterst allvarligt. Här ska det inte vara möjligt att fuska sig förbi och ta en plats från någon annan, som har studerat hårt och vill använda högskoleprovet för att komma in på en drömutbildning där det är hård konkurrens om platserna. Regeringen har därför vidtagit ett antal åtgärder för att få bort fusket på högskoleprovet.
Numera kan man stängas av från provet under två år om man blir påkommen med att fuska. Universitets- och högskolerådet kan numera också kräva att provsvaren lämnas på heder och samvete. Detta gör att man om man lämnar en osann uppgift kan dömas till böter och fängelse för osant intygande enligt brottsbalken.
Regeringen har också prioriterat att komma till rätta med ett antal åtgärder som rör fusk och etik i forskningen. Ingen ska behöva tvivla på svensk forskning och sjukvård. Ingen patient ska behöva riskera att råka ut för behandlingar som bygger på forskningsfusk.
Inte minst i dessa tider är det viktigt att hålla ordning på att den forskning som bedrivs, inte minst när det gäller covid-19, görs med ett beslut från etikprövningsnämnden och att man har tillstånd för sin forskning. Dessa åtgärder är viktiga både för de enskilda patienterna och för förtroendet för forskningen. Det finns en ny ordning för att hantera oredlighet i forskning som gäller sedan den 1 januari 2020.
Det finns också en lag om ansvar för god forskningssed där vi tillsammans med riksdagen har tydliggjort ansvar och skärpta straff när det gäller etikprövning och forskning som avser människor. Det är här tydligt att forskningshuvudmannen ska vidta åtgärder för att se till att forskningen utförs med etikgodkännande.
Jag har också i den dialog som sker med universitet och högskolor under denna tid varit tydlig med att jag förväntar mig - och att vi förväntar oss - mycket av högskolor och universitet. De tar också ett väldigt stort ansvar, till exempel när det gäller utbyggnaden av högskoleplatser för att möta en arbetsmarknad som sviktar på grund av coronapandemin och när det gäller omställningen till att kunna bedriva undervisning utifrån Folkhälsomyndighetens rekommendationer.
I allt detta har jag också varit tydlig med att jag förväntar mig att universitet och högskolor även nu under coronapandemin är extra uppmärksamma och vidtar åtgärder för att hålla fusket borta. Detta gäller inte minst undervisningen och proven.
Matilda Ernkrans (S):
Återigen: Fusk, oavsett om det gäller utbildningar, högskoleprov eller forskning, är helt oacceptabelt oavsett form, punkt. Jag vill återigen påminna om att universitet och högskolor arbetar och ska arbeta hårt för att identifiera fusk i olika former och agera tydligt om sådant framkommer.
Man måste också jobba med det förebyggande arbetet, som handlar om att ge information om och göra tydligt vad som är tillåtet och inte. Det tror jag också är väldigt viktigt, inte minst för studenterna, när mer av undervisning och prov sker digitalt. Alla nivåer måste involveras i detta, inklusive högskoleledningarna för det är ju de som har det yttersta ansvaret och måste vara på tå.
Jag vill också påminna om att studenter och forskare har ett stort ansvar för att inte bryta mot de regler som finns. Att fuska bryter ju mot vårt gemensamma samhällskontrakt, som bygger på att vi alla gör rätt för oss och följer de gemensamma reglerna. Vi kan ha hur många regelverk som helst, men i slutändan behöver vi ha moral och rätt värderingar. Med detta sagt följer jag utvecklingen noga tillsammans med ansvariga myndigheter.
Och jag utesluter inte att det i framtiden kan bli aktuellt med åtgärder, precis så som vi agerat när det gällt forskningsfusk och fusk vid högskoleprovet.
Matilda Ernkrans (S):
har frågat mig hur jag avser att agera för att säkerställa att dessa studieskulder om nu 490 miljoner kronor återbetalas till Sverige och det svenska folket. Inledningsvis vill jag understryka att utbildning är den säkraste vägen till jobb och egenförsörjning.
Utbildning på gymnasial nivå, som ofta möjliggörs med studiestöd, brukar ofta beskrivas som en vattendelare på arbetsmarknaden då arbetslösheten är betydligt högre bland dem som saknar gymnasieutbildning. Att komma i arbete ökar också möjligheterna till att studielån återbetalas. Sverige har ett av världens mest utbyggda studiemedelssystem som möjliggör för fler att studera, och därmed ökar möjligheterna att få ett jobb.
För att värna vårt studiemedelssystem är det av yttersta vikt att de som tar studielån också betalar tillbaka lånen, och de allra flesta låntagare sköter återbetalningen mycket bra. Centrala studiestödsnämnden, CSN, har sedan 2015 haft i uppdrag av regeringen att öka återbetalningen av obetalda skulder med särskilt fokus på låntagare bosatta utomlands.
Myndigheten har även fått utökade medel för att intensifiera arbetet med att driva in obetalda skulder från dessa låntagare. Arbetet har gett effekt i form av en högre återbetalningsgrad och ökade inbetalningar på uppsagda lån. Återbetalningsgraden bland utomlands bosatta låntagare har ökat under senare år. För 2020 ökade den med 3 procentenheter jämfört med året innan.
Att inbetalningarna ökar innebär att risken för framtida avskrivningar av studielån minskar, vilket givetvis är positivt för samhällsekonomin. Jag följer CSN:s intensifierade arbete med att driva in obetalda skulder och kommer inte att tveka att överväga fler uppdrag till CSN om återbetalningsgraden skulle vända åt fel håll.
Matilda Ernkrans (S):
Regeringens ambition är att alla i Sverige som kan jobba ska jobba. Vi har ett av världens mest utbyggda studiemedelssystem, vilket möjliggör för fler att utbilda sig och skaffa sig ett jobb. Utbildning är den säkraste vägen till jobb och egenförsörjning. Att komma i arbete ökar därför möjligheten att kunna betala tillbaka sina studielån.
Rätten till en kvalitativ utbildning följer av skyldigheten att göra rätt för sig genom att skaffa sig ett jobb och en inkomst som innebär att samtliga studieskulder kan återbetalas fullt ut och att man kan bidra i samhället. Oavsett vem du är ska du i Sverige ha samma chanser till en bra framtid och en egen inkomst.
En gymnasieutbildning är som sagt en vattendelare på den svenska arbetsmarknaden för att få ett jobb. Min förhoppning, förväntan och plan för de här personerna är att de ska ta sin gymnasieexamen och därefter kunna komma i sitt första jobb och bidra till att betala tillbaka sina studieskulder men även bidra till vår gemensamma välfärd.
En åtgärd, utöver dem jag redan har nämnt, som har vidtagits för att driva in skulderna är att preskriptionstiden har höjts till 25 år, vilket betyder att även om personer inte betalar sina skulder direkt kommer skulderna inte att skrivas av de närmaste åren. Som jag tidigare har sagt är det här en prioriterad fråga för regeringen. Jag är mån om att varenda skattekrona ska gå till rätt saker.
Ingen ska utnyttja systemen. Ingen ska låta bli att betala tillbaka sina skulder, för det är våra gemensamma skattepengar. Det är också därför som CSN under de senaste åren har fått utökade medel för att intensifiera arbetet med att driva in obetalda skulder, framför allt från låntagare som kan vara bosatta utomlands.
Myndigheten har ökat antalet rättsliga processer utomlands och arbetar också långsiktigt för att skapa så bra förutsättningar som möjligt för att få ökade inbetalningar. Vi ser att det här har gett effekt. Återbetalningsgraden har ökat de senaste åren.
Matilda Ernkrans (S):
Alla i Sverige har rätt till en god utbildning som skapar bra förutsättningar livet ut. Syftet är att den grupp som ledamoten nämner, liksom alla andra i Sverige, ska kunna ta en gymnasieexamen, vilket leder till en större chans till arbete. Att komma i arbete ökar också möjligheterna att betala tillbaka sitt studielån. Utbildning och arbete för alla är för mig inte minst som socialdemokrat ett absolut engagemang.
Det gör Sverige till ett starkare samhälle. Jag är medveten om att Sverigedemokraterna inte riktigt delar den visionen, utan ni slår hellre sönder de grundprinciper som det svenska samhället vilar på. Det blir tydligt när ni återigen väljer att ta den typen av debatt där ni i det här fallet villkorar rätten till utbildning baserad på etnisk bakgrund. Detta gör inte jag.
För mig är det i stället självklart att varje individ växer med utbildning. Det gör samhället starkare. Alla som kan jobba ska jobba, men för att kunna jobba krävs i många fall en gymnasieutbildning. Jag vill återigen understryka att återbetalningen är en prioriterad fråga. Jag är mån om att varenda skattekrona ska gå till rätt saker. Har man tagit lån ska man också betala tillbaka sitt lån. Det gäller för alla med studielån.
Därför har CSN de senaste åren fått utökade medel för att intensifiera sitt arbete med att driva in obetalda skulder. Man har ökat antalet rättsliga processer utomlands. Man arbetar långsiktigt för att skapa bra förutsättningar för ökade inbetalningar. Ledamoten nämner här Afghanistan.
Om det kan vara av intresse är CSN tydligt med att det är klart att det är större utmaningar att driva in skulder i länder som är krigshärjade, men CSN anser inte att det är omöjligt utan anser att det naturligtvis också är möjligt. Alla som har tagit studielån ska också betala tillbaka.
Om det är av intresse kan jag åtminstone för kammarens protokoll och för dem som lyssnar säga att låntagarna inte är många, men samtliga som CSN i dag har registrerade i Afghanistan betalar av sina studieskulder.
I augusti ska CSN presentera sin redovisning av hur myndigheten har fortsatt sitt arbete med att förbättra återbetalningarna från främst utlandsbosatta låntagare och resultatet av arbetet. Man ska redovisa till regeringen. Baserat på vad de presenterar får regeringen återkomma om vi bedömer att det behöver vidtas nya åtgärder.
Matilda Ernkrans (S):
Med all respekt för ledamoten är det en enkel fråga att svara på. Jag har också svarat på frågan ett flertal gånger under debatten. Sverige har ett av världens mest generösa studiemedelssystem. Vi vet att en utbildning är det bästa för att ta sig vidare till ett arbete. Alla som har rätt och möjlighet att få studiemedel har också en skyldighet att betala tillbaka sitt studielån.
Det är så systemet fungerar för alla. Om det här ska vara långsiktigt hållbart måste man också betala tillbaka sina studielån. Det gäller alla. Jag vill summera det jag har sagt i dag. Regeringen tar inte lättvindigt på obetalda skulder. Vi har vidtagit många åtgärder för att förbättra återbetalningen.
Bland annat har CSN i uppdrag att förbättra återbetalningsverksamheten inte minst från låntagare bosatta utomlands. Vi har sett resultat. Det är fler som betalar tillbaka sina skulder, och det är bra. Jag kommer att fortsätta att följa frågan. Om det finns behov kommer jag att vidta ytterligare åtgärder för att i största möjliga mån säkerställa att lån kan betalas tillbaka. De ska betalas tillbaka, och det gäller för alla.
Däremot vänder jag mig starkt emot Sverigedemokraternas beskrivning att det här ska ha med etnicitet att göra. Alla har rätt att få del av ett bra och generöst studiemedelssystem om du är bosatt i Sverige, men då ska alla betala tillbaka sina studielån. Det är systemet, det är planen och det är så det fungerar.
Matilda Ernkrans (S):
Markus Wiechel har frågat mig om det är rimligt att svenska elever som studerar i ett annat skolsystem ska straffas för att det skolsystemet lyckas bättre än det svenska med att få elever att prestera maximalt.
Han har vidare frågat hur jag kan förklara nuvarande beräkningsmodell om avsikten är att utländska gymnasiebetyg så långt som möjligt ska jämställas med betyg från den svenska gymnasieskolan och att elever oavsett i vilket land de studerat ska konkurrera på likvärdiga villkor.
Han har också frågat vad mer jag menar att en elev som studerat utomlands med maxbetyg ska göra för att få samma chans som en elev som gått i svensk gymnasieskola att komma in på de mest attraktiva utbildningarna vid Sveriges främsta universitet. Vidare har han frågat mig om dessa elever kan förvänta sig att jag vidtar åtgärder för att ändra nuvarande beräkningsmodell.
Som jag svarat Markus Wiechel på en tidigare fråga på samma ämne är det Universitets- och högskolerådet, UHR, som meddelar föreskrifter om meritvärdering av betyg. Detta innefattar att bestämma hur betyg från utländsk utbildning ska värderas i förhållande till betyg från gymnasieskolan i Sverige. Utgångspunkten är att sökande med utländska betyg så långt som möjligt ska jämställas med sökande med betyg från den svenska gymnasieskolan.
Alla länder har olika antagningsregelverk, och detta avspeglas också i hur man bedömer gymnasiebetyg. Det är enligt UHR vanligt att man i andra länder har ett regelverk där man tar hänsyn inte bara till gymnasiebetyget utan även till andra kriterier medan man i Sverige använder gymnasiebetyg och högskoleprov som urvalsinstrument.
Det innebär att betyg i det svenska systemet har mycket större konsekvenser än i många andra länder i och med den urvalsfunktion de har vid antagningen till nästa nivå i utbildningssystemet. Utan en justerad värdering av utländska betyg skulle elever som gått i den svenska gymnasieskolan kunna få svårt att konkurrera om platserna på populära högskoleutbildningar. Det är alltid tråkigt när personer som arbetat hårt inte kommer in på sin drömutbildning. För den enskilda kan det påverka hela livet.
Huvudregeln för fördelning av platser vid urval till högskoleutbildning är att minst en tredjedel ska fördelas på grundval av betyg, minst en tredjedel på högskoleprovsresultat och högst en tredjedel på av högskolan beslutade urvalsgrunder. Detta innebär att det finns andra möjligheter än betyg att konkurrera och antas till en högskoleutbildning.
UHR är regeringens expertmyndighet och bäst lämpad att göra bedömningar om meritvärdering av utländska betyg. Det ligger inom UHR:s uppdrag att löpande utvärdera konsekvenserna av antagningsreglerna.
Att myndigheten reviderar sina föreskrifter utifrån nyare antagningsstatistik visar att myndigheten genomför dessa analyser och också gör revideringar då det är nödvändigt så att sökande till högskolan ska kunna konkurrera på likvärdiga villkor, oavsett i vilket land de genomfört sin gymnasieutbildning. Jag avser inte att föreslå några ändringar i myndighetens föreskriftsrätt på området.
Matilda Ernkrans (S):
Det är alldeles uppenbart så som Markus Wiechel från Sverigedemokraterna också beskriver att människor rör sig över världen, mellan olika länder och av olika anledningar, och tar del av olika länders utbildningssystem och möjligheter att bygga sig starkare för framtiden.
Jag hör till dem som tycker att det är mycket viktigt att vi har dessa möjligheter för människor som rör sig över världen, inte minst unga människor. Jag hade en lite annan debatt här nyss med en partivän till Markus Wiechel. Nåväl, i det här fallet är det så att det är UHR, Universitets- och högskolerådet, som är expertmyndighet.
De är bäst lämpade och det är deras uppdrag att göra bedömningar om meritvärdering av utländska betyg. Det innefattar att bestämma hur betyg från en utländsk utbildning ska värderas i förhållande till betyg från till exempel gymnasieskolan i Sverige.
Vid årets granskning har UHR kommit fram till att betygsfördelningen bland dem som har sökt till högskolan med gymnasiebetyg från just USA, som ledamoten nämner här, är mycket olik betygsfördelningen bland de sökande med en svensk gymnasieexamen. Högskolan, ska vi komma ihåg, är den del av det svenska utbildningssystemet som bygger vidare på den svenska gymnasieskolan.
Det är ur mitt perspektiv viktigt att elever därifrån inte ska ha en sämre chans än elever från andra länder att bli antagna till högskoleutbildningen. Det är därför det är viktigt att det är just en expertmyndighet som inom sitt uppdrag har ansvaret för att göra den här meritvärderingen. Det är också den som har beslutat om en omräkningstabell.
Jag ser för tillfället inget behov av att vidta några andra åtgärder. Det finns en ansvarig myndighet, den har det här inom sitt ansvarsområde, och jag anser att det är myndigheten som ska göra de här bedömningarna för att det ska bli så rättvist som möjligt.
Matilda Ernkrans (S):
För att vi ska kunna ha ett system där antagningen till högre utbildning sker på lika villkor måste utländska betyg värderas i förhållande till svenska gymnasiebetyg på ett korrekt sätt. Detta är av största vikt, och de omräkningstabeller som är framtagna av den ansvariga expertmyndigheten UHR garanterar en likvärdig värdering.
Jag har förtroende för att myndigheten med expertis på området sköter den uppgiften - större förtroende än om det skulle vara Sverigedemokraterna som bestämde vilka betyg som är tillräckligt bra eller inte för att ta sig vidare i det svenska utbildningssystemet.
UHR har alldeles nyligen också varit i utbildningsutskottet med anledning av detta och berättat om det arbete man som myndighet gör under det ansvar man har. Jag hoppas att ledamoten eller partivänner till ledamoten i utbildningsutskottet också ställde dessa frågor till myndigheten eftersom den ansvarar för framtagande av denna omräkningsmodell.
Sedan vill jag bara lägga till i denna debatt att det väl då är för väl att vi har ett system i Sverige där gymnasiebetyg inte är den enda vägen för att komma i fråga för den högskoleutbildning man allra helst önskar.
Detta är en anledning till att inte minst jag som statsråd men också vi socialdemokrater är väldigt angelägna om att det fortsatt finns möjlighet att konkurrera om en högre utbildning även med högskoleprovet. Regeringen har ju inte minst under pandemin vidtagit ett antal åtgärder för att öka möjligheten att genomföra högskoleprovet.
Det är en viktig andra chans för att ges en möjlighet att konkurrera om de utbildningar som är mest eftertraktade; det är ett urvalssystem, helt enkelt.
Matilda Ernkrans (S):
Ja, vi vet att människor rör sig över världen, mellan olika länder och av olika anledningar. Man tar del av olika länders utbildningssystem; det tycker jag är viktigt. Varje person växer med utbildning. Det gör det möjligt att få en bättre framtid - att få jobb, försörja sig själv och bidra till samhället. Det är viktigt att detta fungerar på ett bra sätt för alla inblandade.
Som ansvarig minister tycker jag att det är en självklarhet att antagningen till den högre utbildningen i Sverige ska ske på lika villkor och med utgångspunkt i svenska antagningskrav. Detta innebär att betyg från utländsk utbildning behöver värderas i förhållande till betyg från gymnasieskolan i Sverige. UHR är expertmyndigheten.
UHR har också alldeles nyligen varit i riksdagens utbildningsutskott för att svara på just de frågor som handlar om hur myndigheten har tagit ansvar för denna typ av omräkningsmodell. Jag hoppas att ledamoten eller ledamotens partivänner i utbildningsutskottet då ställde dessa frågor till UHR.
Det ligger i UHR:s uppdrag att löpande utvärdera konsekvenserna av antagningsreglerna, och det är myndigheten som är bäst lämpad att göra bedömningar gällande meritvärdering av utländska betyg.
Ledamoten torde veta att det inte är enkelt att dra slutsatsen att en högre andel med högsta betyg betyder att elever i det skolsystemet har presterat maximalt. Det går inte att dra sådana slutsatser, bland annat enligt myndigheten UHR.
Vi kan också här i Sverige se att vi har ett problem med glädjebetyg, som inte alltid betyder att man har med sig de kunskaper man behöver för att ta sig vidare till nästa nivå. Det är viktigt att vi har myndigheter som har som sitt område och sitt ansvar att se till att detta sker på ett korrekt och likvärdigt sätt.
Matilda Ernkrans (S):
Jag tackar Kristina Axén Olin för frågan. Jag har noterat det breda engagemanget här i Sveriges riksdag för ett smittskyddssäkert högskoleprov. Jag kan försäkra Sveriges riksdag och alla andra som lyssnar på detta att regeringen delar det här engagemanget. Jag och departementet har ägnat oerhört mycket av vår tid till att steg för steg metodiskt ta oss an att försöka få på plats ett smittskyddssäkert högskoleprov under hösten.
Vi har tagit en rad regeringsbeslut. Regeringen har fattat beslut i de lägen där det har varit möjligt att fatta beslut. Nu är det väl ändå positivt att det kommer på plats ett prov som kan genomföras smittskyddssäkert i höst - med den lilla brasklappen att vi fortfarande är i en pandemi och att människors liv och hälsa alltid kommer att komma först.
Matilda Ernkrans (S):
Det har gjorts ett oerhört stort jobb. Jag har försäkrat mig om att alla verkligen gör allt de kan för att ett smittskyddssäkert högskoleprov ska kunna genomföras. Vi ska komma ihåg att vi ända fram till mitten av juni inte ens visste om vi skulle ha några studenter på våra universitet och högskolor. Det kan vara bra att minnas att vi fortfarande är i en pandemi. Men vi kommer faktiskt att kunna genomföra ett smittskyddssäkert högskoleprov i höst.
Förhoppningsvis äger det rum den 25 oktober.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Maria Nilsson, för frågan! Det är en väldigt angelägen fråga. Som också ledamoten själv identifierar är detta verkligen något som spänner över hela utbildningsområdet. Jag skulle vilja säga att en del av de åtgärder som regeringen har vidtagit och som vi fortsätter att förstärka handlar om de insatser som vi kan göra tidigt i utbildningskedjan.
Inte minst kan vi redan på förskolenivå identifiera de barn som behöver extra stöd och hjälp när det gäller läs- och skrivförståelse och hålla i detta genom utbildningssystemet. Det är klart att detta är frågor som vi behöver fundera på också inom högre utbildning. Det är naturligtvis sådant som jag får ta med mig i det arbete som jag har ansvar för.
Matilda Ernkrans (S):
Först vill jag säga till ledamoten Maria Nilsson att jag gärna pratar mer om fortsatta insatser på detta område. Det är viktigt och angeläget. Men jag tror ändå att vi har identifierat en del insatser i det samarbete vi har i mitten på svensk politik. Vi har ju tillsammans sagt att vi ska reformera lärarutbildningen för att stärka sambandet mellan teori och praktik, för att utveckla metodik och så vidare.
Det tror jag kan vara viktiga inslag för att adressera frågan.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Mats Berglund, för frågan! Sverige är känt för att ha ett oerhört starkt djurskydd. Det ska vi fortsätta att ha och arbeta intensivt med. Men det är klart att vi också ska jobba vidare med alternativ till djurförsök utifrån denna bakgrund.
Vi jobbar utifrån det som kallas för 3R-principen, alltså replace, reuse och refine. Vetenskapsrådet finansierar forskning när det gäller alternativa metoder. Det är viktigt; det är en forskning som ska fortsätta och som vi behöver. Sedan har också regeringen Sveriges 3R-center, där forskare, industri och djurskydd samarbetar.
Här har regeringen gett besked i budgeten om att vi ska fortsätta att utveckla detta. Vi höjer anslaget med 15 miljoner kronor för 2021 fram till 2023, och det är bra.
Matilda Ernkrans (S):
Jag vet att Miljöpartiet är väldigt engagerat i frågan om alternativ till djurförsök och har varit det i många år. Jag tycker också att vi framgångsrikt har drivit de här frågorna tillsammans i den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen. Vi måste fortsätta göra det. Vi får väl se. Vi är ju nu inne i slutet på utarbetandet av den forskningspolitiska propositionen. Det är ändå glädjande att vi kan presentera en riktigt anständig forskningsbudget.
Sammantaget kommer vi att investera 13,6 miljarder i svensk forskning de kommande fyra åren, så det är en bra grund.