Helene Hellmark Knutsson (S):
Maria Stockhaus har frågat utbildningsministern varför inte förskollärare hos vissa fristående utförare omfattas av lärarlönesatsningarna. Maria Stockhaus har också frågat om enskilda huvudmän som enbart har förskola kan söka pengar för att höja lönerna för sina förskollärare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Regeringen ser väldigt allvarligt på den situation som vi har i svensk skola, med fallande kunskapsresultat och med stor lärar- och förskollärarbrist. Särskilt allvarlig har utvecklingen i grund- och gymnasieskolan varit. Resultaten har sjunkit i internationella undersökningar som PISA och Timss. Allt färre har blivit behöriga till något av gymnasieskolans nationella program, och det är fortsatt en stor andel elever som inte fullföljer sin gymnasieutbildning.
Dessutom finns det svårigheter att rekrytera ett tillräckligt antal sökande till vissa inriktningar och ämnen inom lärarutbildningen. Allt detta understryker med all tydlighet att behoven av insatser är särskilt stora inom framför allt grundskolan men också i gymnasieskolan. Syftet med satsningen på höjda lärarlöner, Lärarlönelyftet, är därför att vända resultaten genom att stärka läraryrkets attraktivitet.
Fokus i satsningen ligger därför på höjd lön för legitimerade lärare i förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och motsvarande skolformer. Därför beräknas statsbidragets fördelning också i huvudsak utifrån hur många elever en huvudman har inom dessa prioriterade skolformer.
Grundskolan och gymnasieskolan, och motsvarande skolformer, ingår tillsammans med förskolan, fritidshemmet och förskoleklassen i ett sammanhängande skolsystem för barn och ungdomar, och utifrån detta kan utöver lärare i de prioriterade skolformerna även vissa andra personalkategorier få del av satsningen.
Till huvudmän för förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och motsvarande skolformer som även är huvudmän för förskola eller fritidshem får statsbidrag lämnas för höjda löner även i förskolan respektive fritidshemmet. Skälet till att huvudmän som enbart har förskola inte kan ta del av statsbidraget är att de inte har bidragsgrundande elever i de prioriterade skolformerna. Det är också viktigt att påminna om att staten inte övertar arbetsgivarrollen.
Det är alltjämt kommuner och enskilda huvudmän som är arbetsgivare och som äger möjligheten att lönesätta sin personal utifrån rekryteringsbehov, förtjänst och skicklighet. Regeringen har arbetat sedan dag ett när det gäller att möta lärarbristen i stort. Lärarlönelyftet är ett stort steg, men fler insatser på både kort och lång sikt genomförs.
Regeringen satsar till exempel på kompletterande pedagogiska utbildningar för dem som redan har en akademisk examen och genom att ta till vara kompetensen hos de lärare som nu kommer till Sverige från andra länder. Långsiktigt arbetar regeringen även med att höja kvaliteten i lärarutbildningen och att skapa bättre förutsättningar för lärarna att kunna fokusera på undervisningen. Målet är en jämlik skola med kunskap i fokus, som ger alla barn och unga en bra start i livet oavsett bakgrund.
Det är en skola som vilar på vetenskaplig grund där ingen ska lämnas efter och ingen hållas tillbaka. Det kommer att ge ökad jämlikhet, större frihet för våra barn samt högre välstånd och välfärd. Genom att satsa på skolan satsar vi på framtiden.