Anna Grönlund Krantz (FP):
Jag tackar finansministern för svaren även om jag tycker att det är beklagligt att finansministern precis på samma sätt som sin företrädare helt avvisar tanken på att sänka skatten på hushållstjänster. I sitt svar avvisar finansministern ganska tydligt kopplingen mellan det ROT-avdrag som vi i riksdagen i bred enighet - det måste man ändå säga - röstade igenom i höst och den generella skattesänkning som vi från borgerligt håll vill se på hela hushållstjänsteområdet.
Jag vill påstå att den kopplingen finns. Vi vet ju alla att 60-70 % av kostnaderna för en tjänst som hushållen köper utgörs av skatter och sociala avgifter. Jag skulle vilja påstå att det knappast är enbart Martin Timells populära inrednings- och renoveringsprogram som har gjort att svenskarna lägger golv och målar fondväggar - ja, kanske inte just målar fondväggar men ändå reparerar sina trasiga väggpaneler.
Det mesta av detta beror på att svenskarna inte har råd att ta in kvalificerade hantverkare, i alla fall inte om de tänker betala dem vitt. Detsamma gäller givetvis hushållstjänster i form av städning, fönsterputsning och golvboning. Annelie Enochson refererar till hur stor hela den svarta marknaden är. Men det finns till och med beräkningar av den svarta marknaden för hushållstjänster; man säger att den omsätter ungefär 3 miljarder kronor.
Att omvandla den svarta marknaden till en vit marknad skulle kunna innebära många sköna slantar till finansministerns kassa och dessutom många nya vita jobb. I vårt östra grannland Finland, som ofta används som exempel, har socialdemokrater i en regeringskoalition för ett antal år sedan, först på prov men sedan mer permanent, infört ett avdrag för hushållstjänster.
Till skillnad från den svenska regeringen låter man hushållen få sänkt skatt på samtliga tjänster som säljs till hushållen - inte bara dem som i dagsläget inryms inom det så kallade ROT-avdraget. Finansministern säger i sitt svar att det inte finns någon tillförlitlig utvärdering av vad det finska hushållsavdraget har inneburit. Jag kan hålla med finansministern - de siffror som har kommit är preliminära.
De visar förvisso att många nya företag har startat på området och att minst 8 000 personer i dag arbetar vitt med hushållstjänster i hemmen. Det är en siffra som förmodligen skulle kunna bli mycket större i Sverige, där den vita marknaden i dag består av en handfull företag som omsätter 150 miljoner kronor och ganska få konsumenter, för att vara riktigt ärlig. Det handlar om höginkomsttagare i våra storstadsregioner, som i dag har råd och möjlighet att köpa den här typen av tjänster.
53 % av svenskarna uppger dock att de är intresserade av att köpa hushållstjänsterna. Det skulle kunna lägga grunden för en marknad med många nya företag som kan generera många arbetstillfällen. Det är någonting som Sverige väl behöver och det tror jag att vi är överens om. Fru talman! Den del av finansministerns svar som jag fäste störst vikt vid är att han tycks vara intresserad av att följa utvecklingen i Finland.
Därför skulle jag vilja passa på att fråga finansministern om han är beredd att ompröva sitt beslut om det finska exemplet skulle visa sig vara mycket framgångsrikt och ha genererat många nya jobb och företag i Finland.