Matilda Ernkrans (S):
Janine Alm Ericson har frågat finansminister Mikael Damberg vilka förändringar av Sveriges internationella engagemang han avser att ta initiativ till, både på kort och på lång sikt, samt vilka områden och vilka internationella biståndsmottagare han avser att föreslå minskat bistånd till. Interpellationen har överlämnats till mig.
Jag delar helt bilden att svenskt bistånd just nu verkligen behövs och att Rysslands attack har lett till en fruktansvärd situation i Ukraina. Vi ser dagligen exempel på krigets fasor och människors lidande - även med stora konsekvenser för övriga världen. Det är en självklarhet för Sveriges regering att stödja Ukraina genom att ta emot krigsflyktingar och skicka ekonomiskt bistånd, militärt stöd och olika förnödenheter.
Regeringen står fast vid sin målsättning att avsätta 1 procent av bruttonationalinkomsten, vårt ekonomiska välmående, till internationellt bistånd. Jag skulle också vilja se att fler länder uppfyller FN-åtagandet om att ge minst 0,7 procent av sin bruttonationalinkomst i bistånd, så att vi tillsammans kan komma längre i både det humanitära samarbetet och utvecklingssamarbetet.
De kostnader för flyktingmottagandet som avräknas från biståndet är i enlighet med OECD-Dac:s biståndsregelverk, då mottagandet anses vara ett humanitärt åtagande. Det är viktigt att komma ihåg att huvudsyftet med att kostnader för flyktingar är avräkningsbara vad gäller biståndet är att hjälpa människor på flykt.
Avräkningar för flyktingmottagande från den svenska biståndsramen har gjorts sedan början av 90-talet, och det användes även under det mycket stora flyktingmottagandet 2015. Hur stora kostnaderna för flyktingmottagandet blir 2022 vet vi ännu inte. Därför vet vi inte heller hur mycket som kan räknas som bistånd.
Regeringens främsta prioritering för utbetalningstaken, så kallade limiter, har varit att värna det humanitära biståndet och biståndet till de allra fattigaste länderna. Stöd ska bland annat kunna ges till dem som har drabbats hårt av pandemin och av den livsmedelskris som har påskyndats som en effekt av Rysslands invasion av Ukraina.
Regeringen prioriterar också stöd till FN och står kvar vid ambitionen om en dubblering av klimatbiståndet. Dessa prioriteringar ligger som grund när ansvarig myndighet, Sida, nu får anpassa verksamheten till vilka utbetalningar som kan skjutas fram eller omprioriteras. Omprioriteringarna kommer att få effekt, för svenskt bistånd gör skillnad.
I det sammanhanget vill jag påminna om att biståndsramen ökade med 5,1 miljarder kronor 2022 i jämförelse med året innan på grund av uppräkningen enligt bruttonationalinkomsten. Både med och utan avräkningar enligt Dac:s regelverk är Sverige fortsatt ett av världens största givarländer. Regeringens prioriteringar och initiativ kvarstår.
Genom en stark svensk ekonomi ökar utrymmet inom biståndsbudgeten regelbundet. Därför är det inte uteslutet att verksamhet som berörs av limiter i år kan få stöd längre fram igen om det fortfarande är relevant och prioriterat. Hur många flyktingar som kommer till Sverige i år kommer precis som vanligt att påverka hur stora avräkningarna blir i slutändan.
Den svenska regeringens enprocentsmål bidrar till att Sverige både kan ta hand om skyddsbehövande från Ukraina i Sverige och fortsatt prioritera ett internationellt bistånd och utvecklingsarbete som minskar fattigdomen, stärker det multilaterala samarbetet och bidrar till hållbar fred, demokrati och motståndskraft mot auktoritära krafter.