KBLab/rixvox huggingface dataset:
Helene Hellmark Knutsson (S):
Stefan Jakobsson! Svaret är, som så ofta, att vi måste göra både och. Antalet barn och elever ökar för första gången sedan 1950-talet i svensk förskola och i alla stadier i skolan. Samtidigt ser vi att de närmaste åren kommer ungefär 30 000 lärare att gå i pension.
När vi jämför med hur det ser ut i OECD har vi en åldrande lärarkår, precis som vi har i många andra delar på arbetsmarknaden, och dessa lärare ska ersättas. Och jag kan inte säga till någon elev att den inte ska få möta en behörig lärare, för vi vet att det är det som är nyckeln. Sedan ska vi, precis som riksdagsledamoten säger, ha kunniga och kompetenta lärare, och vi har många sådana ute i våra skolor.
Men de behöver också fortbildning och kunskapsutveckling inom yrket. Det ska också, som du säger, leda till en högre lön, därav Lärarlönelyftet. Det är just en av de saker som ska premieras utan att man måste byta tjänst, utan det är inom ramen för den tjänst man har som lärare. Nu pågår mycket arbete.
Skolkommissionen och den utredning som är tillsatt om professionsstärkning av läraryrket ska titta på hur ett professionsprogram ska se ut och hur staten ska kunna ta ett ökat ansvar. Jag delar nämligen bilden att det har funnits många goda intentioner men att när de ska implementeras av 290 huvudmän och ett antal friskolor blir det inte alltid så som det var tänkt från början.
Vi måste se till att alla lärare får den här möjligheten, men det ska som sagt också leda till att det syns i lönekuvertet.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag delar bilden att det är en möjlighet för huvudmännen att ge möjligheten för dem som är på väg att gå i pension eller kanske till och med har gått i pension att förlänga sitt arbetsliv, naturligtvis förutsatt att det är vad man själv vill. Vi behöver dem i svensk skola. Våra barn och elever behöver dem i svensk skola.
Och precis som riksdagsledamoten säger är det också bra för de nyutexaminerade lärarna att få en äldre mentor med lång erfarenhet som kan bidra. De kan fylla en stor roll som handledare och mentorer. Jag vet också att det är många som har gått i pension som gör en insats i svensk skola nu.
Det ser jag som en av många möjligheter för att möta den lärarbrist som vi är mitt i. Det görs också insatser tillsammans med Skolverket för att underlätta återgången till skolan för dem som har lämnat skolyrket och vill komma tillbaka till det, nu när man ser att det faktiskt händer saken med lärarlönerna och att arbetsmiljön förbättrats.
Det görs väldigt mycket, och mer ska naturligtvis göras. Det är ett samarbete mellan skolhuvudmän och stat som krävs. När det gäller lärarutbildningen ska man komma ihåg att själva antagningen och antagningspoängen bara säger något om söktrycket. Det är låga antagningspoäng även till ingenjörsutbildningarna. Det är ingen som tror att de som klarar en hel ingenjörsutbildning inte är dugliga för det yrke som de ska utöva.
Detsamma måste gälla lärarutbildningen. Det är inte poängen som du har kommit in på utan progressionen under utbildningen som ska vara avgörande. Därför måste vi jobba för en så bra och stark lärarutbildning att alla kan känna sig trygga och säkra med att om man har genomgått den är man väl förberedd och duktig i sitt yrke - precis som när det gäller ingenjörerna.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag tackar Betty Malmberg för anförandet. Betty Malmberg uppehöll sig mycket vid den välskötta ekonomi som den borgerliga regeringen ska ha lämnat efter sig. Sanningen är att man lämnade efter sig extremt stora underskott efter att ha genomfört ofinansierade skattesänkningar, vilket alltid fick gå före investeringar i till exempel skolan.
Dock stämmer det att man investerade mycket i just forskning - utan att det ledde till högre kvalitet. Jag är orolig att alliansregeringen hade fortsatt dessa ofinansierade skattesänkningar om den hade fått sitta kvar och då inte alls kunnat lägga några pengar på forskning framöver, på grund av de stora underskott de ledde till.
När det gäller temat att hushålla med pengar är jag lite bekymrad över att Moderaterna, mitt i den stora lärarbrist då det behöver göras så mycket, väljer att damma av ett sju år gammalt förslag om en examenspremie för att få fler att utbilda sig till lärare.
Detta dömdes ut redan då och var ingenting regeringen gick vidare med, vilket är bra eftersom det är ett sällsynt kostsamt förslag med otroligt dålig träffyta.
Därför undrar jag: Om det är så viktigt att hushålla med pengar och använda dem smart, till exempel för att stärka lärarutbildningen, varför väljer man att återvinna dåliga förslag som bara innebär att kasta pengar i sjön?
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag tackar Betty Malmberg. Jag tror inte att det är läge att famla, utan jag tror att det är läge att gå framåt med verkliga reformer. Det är helt riktigt att det är 875 miljoner - nästan 1 miljard, sa jag - under mandatperioden. Vi väntar som sagt inte till 2020 med att ha detta fullt utbyggt, som Moderaterna gör med sin satsning. Utbildningsvetenskap räknas som just ett humsamområde.
Det är viktigt att lärosätena tar ett stort ansvar för att stärka kvaliteten i lärarutbildningen, vilket jag också sa tidigare. Jag delar uppfattningen om forskningsanknytning i lärarutbildningen; det är därför vi har KPU för att få ut fler forskarutbildade i skolan, och vi föreslår i forskningspropositionen 90 miljoner till fler forskarskolor och forskarutbildningsplatser för lärarutbildningen.
Med anledning av Betty Malmbergs anförande vill jag också säga att en otroligt viktig kvalitetsaspekt i den högre utbildningen är att det finns en stark forskningsanknytning. Jag beklagar att man inte ser att det är viktigt även på landets högskolor och på de nya universiteten.
Det vi gjorde när vi omfördelade de 300 miljoner kronorna var att skapa ett garantibelopp och olika grupper men samtidigt fortsätta att fördela efter kvalitet. Med det kunde vi även garantera att alla högskolor och universitet hade en stark forskningsanknytning i utbildningen.
Detta jobbar vi nu vidare med när det gäller den kommande forskningspropositionen, genom ett höjt garantibelopp per student, men vi kompletterar också kvalitetsmätningarna av basanslagen med samverkanspremiering. Jag hoppas att detta är sådant som Moderaterna kan ställa sig bakom och att man delar synen att vi behöver en stark forskningsanknytning i all högre utbildning i hela landet.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Betty Malmberg! Som sagt: Jag tror att det är både viktigt och riktigt att vi har en stor samsyn i riksdagen och mellan partierna kring forskningspolitiken. Det är en del av långsiktigheten. Därför har vi också behållit de SFO:er som har klarat utvärderingen. Jag delar helt uppfattningen att vi utifrån de utvärderingar och uppföljningar vi gör måste göra tuffa prioriteringar.
Det gäller inte bara regeringen. Det gäller också de enskilda lärosätena och forskningsfinansiärerna. Sedan gäller det regeringens tillskott till basanslaget på 1,3 miljarder. Det är inte bara det som ska räcka till det som vi förväntar oss av våra universitet och högskolor. De ska självklart kunna använda hela sitt anslag, och som vi har hört har det ökat väsentligt i de tidigare forskningspropositionerna.
Detta är också en väldigt omfattande verksamhet, som totalt omsätter 67 miljarder kronor. Sedan gäller det hur de privata investeringarna ska kunna öka igen. Det är helt riktigt att de minskade under den förra regeringens tid. Det är life science-sektorns FoU-investeringar som har minskat mest.
Därför är vi väldigt noga med vad vi tror behövs för att öka de privata investeringarna. Det handlar om världsledande forskning på vissa områden. Det handlar just om det som både jag och Thomas Strand har betonat: stärkt samverkan. Det handlar om test- och demonstrationsanläggningar där man kan pröva ny kunskap i praktiken.
Det handlar om forskningsinfrastruktur av högsta klass, där vi kan skapa de ledande och attraktiva kunskapsmiljöerna, och möjligheten att nyttja till exempel data, som Centerpartiet tog upp.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Betty Malmberg! Som sagt: Regeringen har tillsatt en utredning kring internationaliseringen. Man ska ge förslag om en samlad strategi - det gäller både den högre utbildningen och forskningen. Men man ska också ge ett samlat förslag kring hela antagnings- och ansökningsprocessen för våra internationella studenter i syfte att Sverige ska bli en mer attraktiv nation för internationella studenter också utanför EU.
Detta är väldigt viktigt. Jag tror att det är viktigt att vi gör det noggrant den här gången och att vi inte gör den typ av hafsverk som den förra regeringen gjorde när det handlade om att avgiftsbelägga tredjelandsstudenter utan någon konsekvensanalys. Jag får också säga att regeringen väldigt resolut bestämde att till exempel anmälningsavgiften skulle vara 500 kronor, varken mer eller mindre.
Det säger jag apropå autonomidiskussionen. Det är klart att vi också vill höja den andel av forskningsmedel som vi kan få tillsammans med andra inom EU:s olika forskningsprogram. Nu jobbar vi med nästa ramprogram och har redan haft en första hearing kring detta för att höra hur aktörerna ser på det.
Det är en målsättning för oss att öka den andel som Sverige tar hem i dessa forskningsprogram, men det är ett arbete som måste göras tillsammans med lärosätena. Här skulle jag vilja understryka att jämställdheten inom forskningen är en viktig del i att öka detta. Tyvärr ser vi att det är färre kvinnliga forskare som söker.
Men bland annat i utvärderingen av ansökningar till ERC visade det sig att de höll betydligt högre kvalitet än deras manliga motsvarigheter.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Tack, Fredrik Christensson, för de här frågorna, som faktiskt ligger på finansministerns bord och inte är frågor för denna forskningsproposition. De frågor som vi tar upp här handlar om hur man ska skapa attraktiva forsknings- och kunskapsmiljöer tillsammans med de innovationssatsningar som görs.
Detta är också det som vi har identifierat som det viktiga på det här området, just för att få fler privata FoU-investeringar. Det ingår också i regeringens målbild. Vi vill att detta ska öka, för det är det privata näringslivet som står för den största andelen av finansieringen av forskning och innovation, precis som Fredrik Christensson säger. I Sverige har vi en stark tradition av att locka privata investeringar.
Som jag sa i mitt tidigare inlägg har detta minskat inom life science. Vi har tillsatt en samordnare för att se hur det ska kunna öka igen, och vi märker nu att investeringarna ökar. Detsamma gäller de kliniska prövningarna, som har minskat under en lång rad år men som har ökat igen sedan förra året och som nu har stabiliserats på en något högre nivå.
Vi är inte nöjda med detta, men om den positiva trenden med privata FoU-investeringar ska fortsätta, inte minst inom life science, är det de saker som vi har pekat ut som är de allra viktigaste.
Det gäller att ha världsledande forskning på vissa områden, att ha en stark samverkan och en stark internationalisering samt viktiga kunskapsmiljöer kopplade till forskningsinfrastruktur och till test- och demonstrationsanläggningar.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att en målsättning som formuleras som andel av bnp är ett relativt mått. Vi får en kraftig tillväxt i bnp om vi, som nu, för en klok och ansvarsfull finanspolitik. Då minskar andelen, trots att vi inte minskar investeringarna utan tvärtom ökar dem. Fredrik Christensson gjorde själv jämförelsen med andra länder.
Det finns länder som i dag är duktigare på att attrahera privata forskningsmedel, men de utgår också från lägre nivåer än Sverige. Vi ska ha höga ambitioner, och dessa ambitioner bygger på att vi redan ligger högt. Vi har vid flera tillfällen påpekat att den förra regeringen ökade de offentliga investeringarna i forskning och utveckling väldigt kraftfullt. Vi har dock inte sett att detta i sig har lett till ökade privata investeringar.
När vi nu ytterligare ökar anslagen till forskning och innovation handlar det om att göra smarta saker, så att detta också leder till ökade privata investeringar. När det gäller universitetsstatus var det faktiskt den förra regeringen som ändrade i det hela och sa att det är ett beslut som regeringen ska fatta. Där ska det göras en samlad bedömning.
Regering har gjort en samlad bedömning när det gäller Malmö högskola. Det som skiljer oss från tidigare regeringar - både socialdemokratiska och borgerliga sådana - är att vi anser att basanslagen måste öka för att man ska kunna bli ett universitet med framstående forskning.
Det var därför vi förra året gjorde en omprioritering och omfördelning av de tillkommande basanslagen, så att de nya universiteten fick stärkta basanslag - något som de inte hade fått under den förra regeringen.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag ville bara säga några saker om den motion ni har väckt angående detta, Annika Lillemets. Det är väl känt att Campus Gotland nuförtiden är en del av Uppsala universitet, och det framgår tydligt i regleringsbrevet att Uppsala universitet ska ha campus på Gotland. Det tror jag inte är något ingrepp i autonomin. Vi har detta på ett annat ställe också - på Högskolan Dalarna, som ska ha ett campus även i Borlänge.
Kunskap i samverkan - för samhällets utma-ningar och stärkt konkurrenskraft Detta är dock en verksamhet som ska erbjuda en akademisk miljö som har både fullvärdig utbildning och forskning. Uppsala universitet har framstående forskning när det gäller just freds- och konfliktkunskap. Det är faktiskt fullt möjligt för Uppsala universitet att förlägga delar av den utbildningen till just Gotland, eller på distans eller annat sätt.
Vi ser också att den akademiska verksamheten har ökat på Gotland efter att Uppsala universitet och Gotland blev ett. Jag ville egentligen bara framföra att detta är fullt möjligt inom ramen i dag.
Vi tycker dock att det är viktigt att det inte är toppstyrt utan någonting som universitetet självt tar initiativ till om man önskar sprida den kunskap man redan har inom Uppsala universitet.
Jag kan väl också nämna att det efter beslutet om att göra Ojnareskogen på Gotland till ett naturskyddsområde pågår ett arbete, som Peter Larsson leder, för att se hur vi ska kunna stärka Gotland på flera områden. Det var bara det jag ville framföra med anledning av er motion och yrkandet.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag delar synen på att vi behöver öka vår kunskap om freds- och konfliktforskning, Annika Lillemets. Jag ser det som en av våra identifierade samhällsutmaningar. Det handlar om hur vi ska kunna bygga hållbara säkra samhällen som stärker demokratin. Det pågår som sagt mycket sådan forskning även när det gäller det civila försvaret.
Försvarshögskolan gör mycket men även, som jag nämnde, Uppsala universitet. Som en röd tråd i forskningspropositionen går samverkansbegreppet. Min uppmaning är egentligen att det är viktigt att föra dialogen med de forskare och de miljöer som finns redan i dag. Jag hoppas absolut att vi ska kunna bli stärkta på detta område.
Jag vill dock inte i det här specifika fallet peka ut exakt var det hela ska bedrivas. Det är en fråga som till exempel Uppsala universitet skulle kunna ta initiativ till. Det finns möjlighet att just samverka och föra dialog med dem om hur denna verksamhet utvecklas bäst och kommer fler till del.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Hannah Bergstedt har frågat gymnasie- och kunskapslyftsministern Anna Ekström vad hon tänker göra för att säkerställa att samtliga elever får en normkritisk sex- och samlevnadsundervisning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Enligt läroplanerna för grundskolan och gymnasieskolan är människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet samt jämställdhet mellan kvinnor och män några av de värden som skolan ska förmedla och förankra. Frågor om sexualitet, jämställdhet och relationer och ansvar ingår också i flera av grundskolans kursplaner och gymnasieskolans ämnesplaner. Det är lärarna som ska realisera läroplanens värden i sin undervisning.
Därför ska lärarutbildningen hålla hög kvalitet och generera professionella lärare som är väl rustade inför sitt viktiga uppdrag. Vi måste våga lita på lärarna om vi ska kunna bygga en stark och jämlik kunskapsskola. Dess-utom måste vi skapa goda förutsättningar för lärarnas arbete. I dag bär många lärare en alltför tung administrativ börda.
De kan därför inte ägna sig tillräckligt åt det som de och vi vill, nämligen sitt pedagogiska uppdrag. När det gäller lärarutbildningens innehåll vill jag understryka att reger-ingen inte detaljstyr vad en viss utbildning ska innehålla utöver målen i högskoleförordningen .
För till exempel grundlärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som grundlärare i den verksamhet som utbildningen avser. I examensordningen finns övergripande skrivningar om frågor som är relaterade till värdegrund, till exempel jämställdhet och mänskliga rättigheter. Specifikt kunskapsinnehåll, till exempel om sex och samlevnad, bör rymmas inom ramen för befintliga examensbeskrivningar.
Med det sagt vill jag understryka att frågor om jämställdhet och lika möjligheter för kvinnor och män att ha samma makt att forma samhället och sina egna liv är en jämställdhetspolitisk prioritering för regeringen. Här har skolan en mycket viktig roll. Därför har regeringen gett Statens skolverk i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, till exempel arbetet mot diskriminering och kränkande behandling samt jämställdhet och normkritik.
Sedan tidigare erbjuder Skolverket stödmaterial om sex- och samlevnadsundervisning för olika årskurser och stadier. Regeringen avser även att ge Statens skolinspektion i uppdrag att granska sex- och samlevnadsundervisningen i skolan. Regeringen har därmed tagit en rad initiativ, och utöver dem är jag öppen för andra idéer och förslag på hur vi kan arbeta vidare med dessa frågor.
Sveriges lärare kan och vill ta ansvar för att uppfylla läroplanens mål när det gäller normer kring kön och sexualitet som hindrar barn och ungdomar att ha makt över sina egna liv och att nå sin fulla potential i skolan och livet.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag tackar Hannah Bergstedt för hennes väldigt initierade fråga. Jag vill understryka att jag delar den här synen. En av de stora utmaningarna vi har i svensk skola i dag är just bristen på likvärdighet. Det är därför flera, inte minst Skolkommissionen, nu jobbar med hur styrningskedjan ska se ut så att vi kan garantera en likvärdighet.
För mig som högskoleminister är det också viktigt att lärarutbildningen håller en likvärdighet så att vi kan garantera att det är en god utbildning för alla lärarstudenter oavsett vilken högskola eller vilket universitet de går på. Vi har också vidtagit flera åtgärder för detta.
Samtidigt är det viktigt att se till att utbildningen är av den karaktären att den rustar för ett framtida yrkesliv som ska vara under många, många år. Man ska veta att lärarutbildningen är den mest detaljstyrda utbildning vi har och att detta arbete absolut ryms inom de examensmål vi har inrättat.
Utbildningen ska som sagt också förbereda en för att kunna jobba som lärare utifrån de läroplaner och ämnesplaner som finns i skolan. Med det sagt är det dock viktigt att vi följer upp att det också blir så och att det blir likvärdigt över hela landet.
Därför tycker jag att det uppdrag som nu ska ges till Skolinspektionen om att följa upp hur undervisningen går till är ett steg på vägen för att visa att detta är något som regeringen tar allvarligt på. Vi avser att vidta åtgärder om det skulle visa sig att det brister. På samma sätt kommer vi att göra en utvärdering av hela lärarutbildningen för att se vilken kvalitet den håller och om det finns en likvärdighet.
Det är också möjligt för regeringen att följa upp enskilda delar i lärarutbildningen om vi anser att det är väldigt angeläget. Jag tycker att det är viktigt att se till att vi har både tillit till och förtroende för detta, samtidigt som regeringen känner ett ansvar för att betona likvärdigheten. Med de initiativ vi har tagit tror jag att vi har lagt en god grund för det.
Sedan kan vi behöva återkomma när det gäller ytterligare åtgärder.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag tackar återigen Hannah Bergstedt. Som jag sa tidigare ser jag att det är väldigt viktigt att vi kan erbjuda både fort- och vidareutbildning av hög kvalitet. Precis som Hannah Bergstedt säger ökar nämligen kunskapen hela tiden, och saker och ting förändras över tid i och med att vi får en ökad kunskap om hur vi ska jobba med till exempel normkritik.
Därför är det också viktigt att inte som lärare se sig som färdigutbildad utifrån en examen från lärarutbildningen utan se att man också erbjuds stöd och möjlighet till fortbildning och vidareutbildning.
Det vilar ett tungt ansvar på arbetsgivarna att se till att alla får den möjligheten, men en åtgärd vi har vidtagit är att ge Skolverket i uppdrag att inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen ta fram och genomföra en plan för hur man ska utveckla arbetet med skolans värdegrund. Där ingår frågor som diskriminering, kränkande behandling, jämställdhet och normkritik.
Sedan tidigare erbjuder man också som sagt stödmaterial för sex- och samlevnadsundervisning för olika årskurser och olika stadier. En viktig del är att ge lärare mer tid för undervisning. Det handlar inte bara om tiden med eleverna, utan det handlar också om att hinna planera, genomföra och följa upp sin undervisning.
Man ska även hinna med det som lärare i dag inte hinner med i den svenska skolan, det vill säga det kollegiala lärandet - att faktiskt diskutera med varandra för att utveckla den egna undervisningen. Detta tror jag inte minst är en viktig del, alltså att man när man har tillgodogjort sig utbildningen eller vidareutbildningen också har möjlighet att diskutera den med sina kollegor. Man ska ges tid och utrymme till det.
Vi behöver som sagt alla träna på detta med fördomar, hur vi uttrycker oss och hur vi gör detta på bästa sätt med barn i olika åldrar. Det handlar om att uppfylla det som finns i läroplanen och ämnesplanen, det vill säga ge alla barn de verktyg och redskap de behöver för att kunna vara fullgoda samhällsmedborgare men också fria i sina liv.
I detta ligger också att motverka den psykiska ohälsan, som vi ser öka bland barn. Vi vet att den framför allt drabbar barn som under tonårstiden upptäcker att de har en annan sexuell läggning, ett annat könsuttryck eller en annan könsidentitet.
Därför är det viktigt att ha en bra och öppen skolmiljö där alla barn kan trivas och uttrycka sig själva. Det är viktigt att det finns en god kunskap inom skolan vad gäller detta. Det ligger ett tungt ansvar på skolledare och rektorer att se till att man har en god skolmiljö som är öppen för alla.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag tackar för medskicket och förväntningarna på en feministisk regering. Jag tycker att Hannah Bergstedt har helt rätt i att man ska ha höga förväntningar på en regering som är feministisk och som har jämställdhetspolitiken och antidiskrimineringspolitiken väldigt högt på sin agenda. Som sagt: Vi vidtar åtgärder. Jag som statsråd är dock - tillsammans med mina kollegor på Utbildningsdepartementet - öppen för att vi behöver göra mer.
Det är precis som Hannah Bergstedt säger: Detta är grunden för det framtida samhälle som vi vill ha och som vi strävar efter. Det är ett samhälle där alla människors lika värde är något helt okränkbart. Det är också ett samhälle där flickor och pojkar, oavsett könsidentitet eller könsuttryck, kan leva ett fritt liv utan att vara rädda för våld eller hot av olika slag.
En stor del av grunden läggs redan under skoltiden vad gäller hur vi kan träna oss i dessa frågor. Förändringarna börjar alltid med oss vuxna, inte minst med dem som arbetar i skolan. Det gäller dock även oss föräldrar och politiker, som är förebilder för hur samtalet i samhället fungerar.
Jag kommer att lyssna lyhört på de förslag som kommer från Hannah Bergstedt och från riksdagen för att se om det finns ytterligare saker vi kan göra för att se till att vi har en skola som vilar på likvärdig grund och där kvaliteten i sex- och samlevnadsundervisningen är hög.