Matilda Ernkrans (S):
Sverige har tidigare haft ett av de mest jämlika och högpresterande skolsystemen i världen. Dit måste vi ta oss igen. Det ska självklart också vara vår framtid. Att alla elever lär sig läsa, skriva och räkna är en självklar del för att bygga det starka samhället. Att kunna läsa, skriva och räkna är avgörande i ett modernt välfärdssamhälle.
Utan grundläggande baskunskaper kan elever inte nå skolans kunskapsmål och de går då en mycket tuffare resa till mötes i samhällslivet eller på dagens och framtidens arbetsmarknad. Skolan ska ge alla elever förutsättningar att lyckas i skolan, och klara det innan små misslyckanden har vuxit sig större. Alla elever har inte samma förutsättningar.
Vissa elever har knäckt läskoden redan innan de börjar skolan, medan det tar längre tid för andra. Några behöver stöd av en duktig elevassistent, andra av en speciallärare. Några elever behöver stöd, peppning och hjälpmedel för att lyckas med läsningen, att lära sig skriva och att fixa matematiken. Andra behöver utmanas med tjockare böcker och svårare mattetal.
I skolan ska ingen elev lämnas efter, men inte heller hållas tillbaka. Fru talman! När vi 2014 bildade regering var det efter åtta år av borgerlig skolpolitik. Kunskapsresultaten hade sjunkit som en sten.
Drygt var fjärde pojke nådde inte upp till de grundläggande kraven för läsförståelse i PISA-undersökningen, och antalet anställda i skolan hade minskat med 10 000 personer. Jan Björklund hade lovat en ny skollag som skulle garantera alla elever rätt stöd i rätt tid. Tyvärr blev så inte fallet.
Elever som hade behövt stöd under lång tid skickades i stället uppåt i det svenska skolsystemet, utan att ha fått det stöd de behövde för att lyckas. Svensk skola har gett överlägset mest särskilt stöd i nionde klass, vilket ofta är för sent för elever som redan har halkat efter. Fru talman!
Extra anpassningar och särskilt stöd måste sättas in redan i tidiga årskurser för att förebygga problem som kan växa och under lång tid försvåra för den enskilde eleven. Det är en av de viktigaste nycklarna till skolframgång. Forskning visar att tidiga insatser har en avgörande betydelse för en framgångsrik skolgång.
I länder med höga kunskapsresultat och ett jämlikt skolsystem, som till exempel Finland och Kanada, sätts rätt stöd in så fort en lärare upptäcker att en elev behöver det. I Sverige har vi som sagt gjort tvärtom - satt in överlägset mest särskilt stöd i nionde klass. Med det förslag vi nu debatterar här bryter vi med detta misslyckande. Nu ska vi ge rätt stöd i tid.
Vi ska ge lärare och rektorer mandat och verktyg att sätta in särskilt stöd när det behövs. Vi ska stärka den specialpedagogiska kompetensen i skolorna, så att alla elever kan få det stöd just den eleven behöver för att nå skolframgång. Fru talman!
Läsa-skriva-räkna-garantin innebär att om det finns indikationer på att en elev inte kommer att nå kunskapsmålen ska stödinsatser sättas in där de behövs. Dessa stödinsatser ska sedan följas upp i slutet av förskoleklassen och i lågstadiet och lämnas över till ansvarig lärare i nästa årskurs, något som många gånger inte görs i dag.
Genom läsa-skriva-räkna-garantin säkerställer vi att alla elever som behöver stöd redan från förskoleklass får individuellt utformade stödinsatser. Denna lagstiftning täpper till det hål som finns i nuvarande skollag. Och nu gör vi verklighet av det som Jan Björklund lovade att genomföra 2005 men som han inte lyckades med under åtta år i regering. Läsa-skriva-räkna-garantin är viktig i sig.
Den tydliggör skolans ansvar och arbetssätt, så att alla elever får samma tillgång till stöd och åtgärder. Den ger konkreta verktyg för lärare att i högre utsträckning och mer likvärdigt sätta in rätt stöd i tid. Den stärker likvärdigheten. Det ska inte vara beroende av vilken skola du går på om du får särskilt stöd.
Det nationella kartläggningsmaterialet är en viktig pusselbit för att garantera förskoleklassens likvärdighet över hela landet. Det är viktigt nu när vi i höst gör förskoleklassen obligatorisk för alla sexåringar.
Men läsa-skriva-räkna-garantin är också en viktig pusselbit i en större helhet, en helhet som handlar om att vända utvecklingen i svensk skola och att se till att stödet kommer tidigare och blir bättre så att kunskapsresultaten höjs ytterligare.
Till denna helhet måste läggas regeringens viktiga satsningar på fler specialpedagoger och speciallärare och mer skolpersonal och på de 300 nya nybörjarplatser som speciallärar- och specialpedagogutbildningen byggts ut med.
Det handlar också om de 500 miljoner per år som regeringen satsar för att höja den specialpedagogiska kompetensen generellt bland lärare, något som flera borgerliga partier sagt nej till, om den utvidgade och framgångsrika satsningen på läs- och matematiklyftet och om satsningen på elevhälsan om 200 miljoner kronor per år.
Läsa-skriva-räkna-garantin är som sagt viktig i sig, men den förutsätter att det finns rätt kompetens i skolan. Just därför är regeringens stora satsningar på fler speciallärare och specialpedagoger och på specialpedagogisk kompetens bland alla lärare viktiga. Vi måste klara av att göra flera saker samtidigt. De bästa skolsystemen i världen har både fler speciallärare och mer specialpedagogiska verktyg hos varje utbildad lärare.
Dit ska Sverige också. Vi ska åter ha ett av de starkaste skolsystemen i världen. Fru talman! Jag är glad över att vi nu tydliggör rätten till tidigt stöd och fullföljer de rekommendationer som Skolkommissionen gav oss politiker. Jag yrkar med glädje bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.
Jag välkomnar att en bred majoritet i utskottet nu har enats om förslag på hur vi följer upp detta och ser till att rätten till särskilt stöd förverkligas i verkligheten. Borgerligheten har länge förhalat och skjutit ned detta förslag, med argument som att läsa-skriva-räkna-garantin egentligen inte innebär att alla elever faktiskt garanteras att lära sig läsa, skriva och räkna. Det är helt sant. Ett sådant löfte kan politiker knappast ge och hålla.
Det vi däremot nu garanterar är att alla elever i behov av stöd upptäcks tidigt och får de insatser som lärare och personal med specialpedagogisk kompetens bedömer att de behöver för att nå så långt som möjligt i sitt lärande. Det tycker jag är viktigt att understryka i stället för att fastna i någon sorts tramsig semantisk diskussion. Fru talman!
Nu läggs ytterligare en viktig pusselbit på plats för att Sverige åter ska bygga ett av de mest jämlika och högpresterande skolsystemen. Mer behöver göras. Fler investeringar behöver komma till. Mer personal behöver utbildas.
Men när vi nu garanterar att alla elever i behov av stöd upptäcks tidigt och får det stöd de behöver lägger vi grunden för fortsatt höjda kunskapsresultat och en jämlik kunskapsskola där ingen lämnas efter och ingen heller hålls tillbaka. Att klara skolan, få ett jobb, flytta hemifrån, bilda familj och leva ett gott liv ska inte vara en dröm. Det ska vara på riktigt - ett bra liv för alla.
Så bygger vi ett starkare samhälle och ett tryggare Sverige.