KBLab/rixvox huggingface dataset:
Matilda Ernkrans (S):
Det är absolut av största vikt att den svenska regeringen och EU stöttar Ukraina men också dess grannländer, som nu tar ett stort ansvar för flyktingmottagandet. När det gäller Moldavien är det ett land i Europa men inte ett EU-land. Vi finns där med svenska biståndsmedel men också med EU:s biståndsmedel, framför allt via internationella FN-organisationer, såsom UNHCR och Unicef men också UN Women.
Jag besökte själv Moldavien tidigare i veckan. De har tagit ett stort ansvar, men de är också väldigt tydliga med att de behöver internationellt stöd för att klara av flyktingströmmen. Vi har fyllt på stödet riktat direkt till Moldavien, och jag menar att ju mer vi kan göra från svensk sida med svenskt bistånd till FN-organisationer som finns på plats, desto bättre kommer Europa att kunna hantera den flyktingkris som vi nu står inför.
Matilda Ernkrans (S):
Det är intressant att se Sverigedemokraternas engagemang mot de Putinpriser på bensin, diesel och annat som drabbar Sverige och Europa. Sverigedemokraterna är väl annars det parti i denna riksdag som har närmast kontakter med just den regimen. Regeringen har lagt fram ett åtgärdspaket för att möta prisökningarna på drivmedel och el.
Vi sänker skatten på diesel. Vi ger en drivmedelskompensation på 1 000 kronor och ytterligare 1 500 kronor om man tillhör ett stödområde. Vi fryser reduktionsplikten, och vi fyller dessutom på bonus malus-systemet så att man kan fortsätta att köpa elbilar. Till detta kommer vårändringsbudgeten, 1 miljard, som riktas direkt till landsbygden och lantbruket.
Det kan vara så att vi behöver göra ytterligare insatser, men regeringen tar ansvar för att stärka Sverige också igenom denna kris.
Matilda Ernkrans (S):
Vi ska komma ihåg att grunden till id-kontrollerna är att det råder krig i Europa där inte minst ukrainarna själva lider fruktansvärt och människor tvingas på flykt på grund av Putins invasion av Ukraina. I detta nu har redan 3 miljoner människor rört sig utanför Ukrainas gränser, och 2 miljoner är på flykt inom Ukrainas gränser.
Vi behöver hitta ett sätt att förbereda oss på så att vi kan ta vår del av ansvaret för flyktingmottagandet i Sverige, men det får inte bli som 2015 där Sverige tog ett oproportionerligt stort ansvar jämfört med andra EU-länder. Vi ska också komma ihåg att när människor rör sig på flykt är det alla människor som rör sig.
Det kan vara en klok idé med id-kontroller för att ändå ha en kontroll på de människor som söker asyl i Sverige. Det är anledningen till id-kontrollerna. Jag förstår att det här kommer att vara en prövning för Öresundsregionen, men jag tror att Öresundsregionen också förstår varför.
Matilda Ernkrans (S):
Jag befann mig också i Kiev för ungefär fyra veckor sedan, och jag besökte Moldavien för bara ett par dagar sedan. Rysslands invasion av Ukraina är verkligen fasansfull för människorna i Ukraina och för dem som nu befinner sig på flykt.
Här i Sverige jobbar vi hårt för att utöka sanktionerna mot Ryssland så att de blir verkningsfulla så att vi får stopp på kriget. Vi stöttar Ukraina, bland annat med humanitärt stöd. Vi fortsätter med stora insatser med svenskt bistånd. Vi har också försett landet med vapen, vilket är unikt.
Vi tittar nu på om det är möjligt att göra något ytterligare, inte minst via EU:s fredsmekanism. Det är alldeles uppenbart att Sverige och EU tillsammans med USA måste stå gemensamt för att stötta Ukraina och få slut på kriget.
Matilda Ernkrans (S):
Det är absolut mycket illa att tider för att förnya pass säljs på Ebay. Så ska det naturligtvis inte vara. Jag kan försäkra ledamoten om att detta är någonting som regeringen tar på allra största allvar. Naturligtvis har vi initierat ett arbete för att se hur vi kan komma till rätta med problemet.
Det gäller inte minst samtal med Polismyndigheten, som naturligtvis måste prioritera människors möjlighet att förnya sina pass. Det är viktigt att man som medborgare känner att det fungerar. Men vi ska väl också vara lite tydliga med att det finns ett eget ansvar.
Informationen har ju gått ut till medborgare under lång tid om att man ska hålla reda på hur passen ser ut och när de går ut för i god tid kunna förbereda sig för att förnya passet. Jag tycker alltså att det också finns ett eget ansvar för medborgarna att ta.
Matilda Ernkrans (S):
Det finns väl nästan ingenting som en sverigedemokrat inte kan finansiera med ett halverat bistånd. Men i det läge vi befinner oss i nu, med krig i Europa och där vi ser hur svenskt bistånd gör nytta och skillnad för människor i vårt närområde, är det väl ett extra utmanande uttalande att det är biståndet vi ska finansiera detta med.
Det vore intressant, rent retoriskt, att fråga sig vad Sverigedemokraterna tycker att vi ska skära ned. Ska vi inte längre räkna av flyktingkostnader från biståndet? Är det detta vi ska skära ned? Är det klimatbiståndet? Är det biståndet som går direkt till UNHCR, som nu finns på plats i Ukraina och grannländerna och ser till att flyktingsituationen hanteras på plats? Är det kvinnors och flickors rättigheter vi ska skära ned?
Nej, jag vill hävda att den överenskommelse som slöts i Försvarsberedningen och som innebär 3 nya miljarder till försvaret redan i år, möjlighet att köpa materiel för 30 miljarder fram till 2030 och en höjning av försvarsanslaget till 2 procent av bnp - den klarar vi av att finansiera.
Matilda Ernkrans (S):
Jag och regeringen delar absolut uppfattningen att det här är helt oanständigt. Det är dessutom förbjudet i lag - inte minst ansvarig minister har uttalat sig om att koppleri är förbjudet i lag. Vi ska stå upp för kvinnors rättigheter och jämställdhet; där behöver det inte råda några som helst tvivel.
Det är också anledningen till att ett av de prioriterade områdena för den socialdemokratiska regeringen, ledd av Magdalena Andersson, är att vända på varenda sten för bryta segregationen och se till att vi kan bygga ett helt samhälle. Här är kvinnors och flickors rättigheter absolut i centrum.
Matilda Ernkrans (S):
Kvinnors och flickors rättigheter och jämställdhet står högt på regeringens agenda. Detta är ett socialdemokratiskt signum sedan många år. Det är också Sverige som står upp för jämställdhet, inte bara här hemma i Sverige utan också i stora delar av världen. Detta är viktigare än någonsin. Vi ska inte ha parallellsamhällen i Sverige. Det som är förbjudet är förbjudet, och lagar ska följas.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Rickard Nordin, för frågan! Det är kanske en fråga som är på en väldigt detaljerad nivå när det gäller att kunna svara på en övergripande nivå. Jag vill från regeringens sida vara tydlig med att det är klart att de beslut som är tagna också ska expedieras. Detta måste vara ett viktigt besked för dem som berörs.
Det finns beslut tagna som kommer att underlätta i den här situationen.
Matilda Ernkrans (S):
Sverige är mycket bra på internationell solidaritet. Vi är ett av de länder i världen - topp tre - som bidrar till att minska fattigdomen runt om i världen, också nu när vår solidaritet får hantera en ny stor humanitär kris på vår kontinent, nämligen kriget i Ukraina.
Där tar vi naturligtvis ansvar för de kvinnor och barn, framför allt, som är på flykt och som kommer till Sverige. Även med detta ansvar är Sverige topp tre när det gäller att bidra med internationell solidaritet i världen. Detta tycker jag att vi, också i Sveriges riksdag, har ett ansvar för att berätta och tala om.
Matilda Ernkrans (S):
Sverige är ett land man kan lita på, åtminstone så länge vi har Magdalena Andersson som statsminister och Socialdemokraterna i ledningen, för vi står upp för att vi ska ge 1 procent av vårt ekonomiska välmående till bistånd. Detta gör vi också nu, och vi är topp tre i världen. Det är bara Sverige, Norge och Luxemburg som står upp för det biståndet och för det arbete vi gör runt om i världen.
Jag säger Sverige nu, för det som borde bekymra Kristdemokraterna mer, Gudrun Brunegård, är att ni har slagit er i lag med och vill bilda regering med Moderaterna, med Ulf som statsminister. Moderaterna vill ta ned vår biståndsram till 0,7 och sedan göra avräkningar. Sverigedemokraterna, som också är era kompisar, vill halvera biståndsbudgeten. Detta borde vara ett bekymmer som berör Kristdemokraterna mer än hur Socialdemokraterna står upp för internationell solidaritet.
Matilda Ernkrans (S):
Jag tackar Amineh Kakabaveh för frågan. Ditt långa engagemang i dessa frågor är väl känt. Och jag vill bara upprepa det som jag har sagt i svar på en tidigare fråga om att detta är kriminell verksamhet och att kriminell verksamhet inte ska få några bidrag. Det är min uppfattning. Vi måste absolut stå bakom kvinnors och flickors rättigheter och deras rätt att bestämma över sin egen kropp och göra sina egna val.
Och, som sagt, detta är kriminellt. Det är inte tillåtet i Sverige, och det måste vi naturligtvis ta på allvar och se till att vi följer de lagar och regler som vi har i vårt land.
Matilda Ernkrans (S):
Det första jag ska säga är att vi har ett krig i Europa och en stor flyktingkris. Det är ingenting som det var budgeterat för, och det är naturligtvis något som inte är önskvärt - men det är ändå nödvändigt att hantera. Att kalla det historiskt stora avräkningar är att ta stora ord i sin mun; vi vet ju att vi har haft exceptionella lägen vid ett tidigare tillfälle, nämligen under Syrienkrisen.
Då gjordes det avräkningar på 22 procent av biståndsramen. Om det är så att vi behöver använda de avräkningar vi nu har aviserat vet vi inte än, men den senaste prognosen från Migrationsverket pekar snarare åt andra hållet. Då skulle vi landa på 18 procent av biståndsramen. Vi kan lägga till att det inte minst under de borgerliga åren, under alliansregeringen, gjordes avräkningar från biståndet på både 10 och 12 procent under många år.
Jag tror till och med att det var en biståndsminister som fick avgå därför att man hade använt biståndspengar till att betala både biståndsministerns och statssekreterarens lön. Det förekommer inte nu.
Matilda Ernkrans (S):
Sveriges regering har tre prioriteringar för att vi ska kunna bygga det här landet starkare. Vi ska se till att ta tillbaka kontrollen över välfärden. Det betyder att välfärden ska fungera i hela landet. Vi ska skapa jobb genom klimatomställningen. Med fler jobb kommer fler människor i arbete, vilket gör att vi kan förstärka välfärden. Vi ska också se till att vända på varenda sten för att bryta segregationen.
Det gör att människor inte fastnar i utanförskap utan i stället kan vara en del av vårt samhälle och bidra. Detta är våra svar, som vi hoppas ska ge fyra nya år med Magdalena Andersson som statsminister för Sverige.
Matilda Ernkrans (S):
Jag tackar för frågan. Sverige har tre fokus när det gäller Ukraina: Vi ska stötta Ukraina, vi ska rikta sanktioner mot Ryssland och vi ska stärka Sverige. För att stötta Ukraina har vi bidragit med mycket humanitärt bistånd. Jag vill också säga att det humanitära biståndet har ökat. Sverige ger mer humanitärt bistånd generellt till världen i år än vad vi gjort tidigare år.
Vi är nu uppe i över 800 miljoner i rent humanitärt stöd till Ukraina. Det är ytterst viktigt, inte minst för att hantera de många flyktingar som finns inom landet i Ukraina men också i närområdet till Ukraina. Alldeles nyss var vi också tillsammans med Polen värdar för en konferens där världssamfundet gemensamt samlade in ytterligare 60 miljarder svenska kronor till humanitärt stöd i Ukraina.
Sverige bidrog då med ytterligare 230 miljoner, som vi nu ska betala ut i humanitärt stöd. Så vi bidrar, absolut!
Matilda Ernkrans (S):
Ja, det här är Sverigedemokraterna, som Moderaterna, Kristdemokraterna och Liberalerna tänker sig att regera Sverige tillsammans med. Jag vill vara väldigt tydlig: Sverige lade om sin migrationspolitik 2015 för att det var nödvändigt. Den omläggningen håller vi i.
Men med det sagt är Sverige ett land där alla som är medborgare ska följa de lagar och regler vi har men också få den respekt som varje medborgare i vårt land förtjänar att få. Vi har sagt som regering att vi tar kampen mot inte minst segregationen. Vi ska vända på varenda sten, och vi ska bygga det här samhället starkare.
Jag är övertygad om att det görs bäst med en klok, socialdemokratisk kvinnlig statsminister i spetsen - utan Ulf och utan Sverigedemokraterna i regeringen.
Matilda Ernkrans (S):
Vi har skärpt straffen. Vi har öppnat två nya polisutbildningar. Vi utbildar fler poliser än någonsin. Vi har gett resurstillskott till Polismyndigheten som är dubbelt så stora som man klarade av under alliansregeringen. Det här är verkligen någonting som är prioriterat av regeringen. Vi tänker fortsätta det arbetet. Det Moderaterna borde fundera lite mer över är att det är lätt att vara efterklok.
Det var ju inte så att ni direkt prioriterade polisen när ni hade chansen under åtta år vid regeringsmakten. Vi har skärpt straffen. Vi har förstärkt resurserna till poliserna. Vi utbildar fler poliser än någonsin. Det här är någonting som vi tar på absolut största allvar, och vi tänker fortsätta att göra det.
Matilda Ernkrans (S):
Jag tackar statsrådet för svaret och hälsar henne välkommen till kammaren i rollen som EU-minister, ett uppdrag som hon har en alldeles utmärkt bakgrund för att ta sig an, då hon tidigare under många år fungerat som vice ordförande i EU-nämnden. Jessika Roswalls företrädare på denna post, socialdemokraten Hans Dahlgren, presenterade som sagt den övergripande inriktningen för det svenska ordförandeskapet.
Där fanns det väldigt tydligt med att vi skulle slå vakt om EU:s grundläggande värderingar och rättsstatens principer som en av fem prioriterade frågor. I Ulf Kristerssons, Moderaterna, regeringsförklaring nämndes inte rättsstatens principer med ett enda ord.
Om det inte ska uppfattas som en nedprioritering är det viktigt att rättsstatsprincipen finns med som en punkt i den inriktning som regeringen kommer att presentera om några veckor, som statsrådet har svarat här. Varför är det så viktigt för Sverige? Varför är det så viktigt för oss socialdemokrater? Det europeiska samarbetet vilar på en uppsättning värderingar.
Det är inte vilka värderingar som helst. Det handlar om frihet och demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, rättvisa och mångfald, jämlikhet, jämställdhet, tolerans och ett oberoende rättsväsen. Det är ett europeiskt samarbete som vilar på de värderingarna inte bara för att det är viktigt för att vi behöver värna demokratin eller bidra till en demokratisk utveckling.
Det är också en fråga om legitimitet för det europeiska samarbetet. Ska Sveriges skattebetalare bidra med stora pengar finansiellt till det europeiska samarbetet måste vi kunna känna oss trygga med att pengarna används till rätt saker och går till länder med liknande värderingar. Det är länder som har ett fungerande rättsväsen och fria och demokratiska val och som arbetar aktivt för att motverka korruption.
Nyligen slog Europaparlamentet fast i en rapport att man inte längre ser Ungern som en fungerande demokrati. Man pekar på de demokratiska försämringarna i den ungerska vallagen, domstolsväsendets minskade oberoende och spioneri mot journalister. Det handlar om ökad korruption där premiärminister Viktor Orbán och personer i hans närhet har tillskansat sig EU-medel.
Det är en viktig inlaga i den process som nu pågår mot Ungern där EU-kommissionen håller inne EU-stöd, EU-pengar, därför att landet inte längre lever upp till kraven om en fungerande rättsstat. Samtliga svenska partier i Europaparlamentet ställer sig bakom rapporten utom Sverigedemokraterna.
Sverigedemokraternas ledamöter är också de enda som har röstat emot villkoret att man ska ha respekt för mänskliga rättigheter och demokrati för att kunna ta emot EU-pengar.
Eftersom Sverige är ett av de länder som mycket gediget, hårt och länge har drivit frågan om vikten av att medlemsstaterna lever upp till rättsstatsprincipen för att få del av EU-medel skulle det märkas väldigt tydligt i EU-kretsen om den nya regeringen stryker punkten om rättsstatsprincipen från vårt ordförandeskapsprogram.
Därför vill jag gärna fråga EU-ministern: Har Sverigedemokraternas syn på Ungern och rättsstatsprincipen redan fått genomslag i den svenska EU-politiken?
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Jessika Roswall, för svaret! EU-ministern har väldigt goda ambitioner. Det känns också bra att höra engagemanget och tydligheten från EU-ministern när det gäller EU:s grundläggande demokratiska principer.
Jag vill bara understryka att det är av absolut största vikt att man orkar prioritera just rättsstatens principer och de demokratiska grundläggande principerna i ordförandeskapsprogrammet. Det är klart att Ukraina också kommer att prägla det svenska ordförandeskapet. Konstigt vore det annars. Energikrisen kommer att prägla det, och klimatutmaningarna kommer att prägla det.
Men vi har också andra saker som det ska levereras på under ordförandeskapet. Det gäller inte minst migrationspolitiken. I allt detta är det viktigt att man står upp och i skrift och i alla sammanhang fortsätter att driva rättsstatens principer. Det går inte att bortse från att det finns en viss inbyggd otydlighet i hur regeringen hittills har hanterat rättsstatens principer.
Det handlar om att det är en regering som har blivit tillsatt utifrån och får sin makt från sitt samarbete med Sverigedemokraterna och det Tidöavtal som är skrivet av de fyra partierna. EU-politiken är inte ett samarbetsområde.
Men det är väldigt tydligt i Tidöavtalet att Sverigedemokraterna ska informeras när det gäller EU-frågor. Det står i Tidöavtalet att i EU-ärenden ska samarbetsparti utanför regering informeras om innehållet i regeringens faktapromemoria inför beredningen av EU-ärenden i riksdagen.
Informationen ska ges före behandlingen i riksdagens utskott, vilket föregår beredningen i EU-nämnden. Som vice ordförande i EU-nämnden kan jag inte tolka det på något annat sätt än att Sverigedemokraterna kommer att få information och ha möjlighet att påverka den svenska inriktningen före behandlingen i utskottet och i EU-nämnden. Frågan om Sverigedemokraternas inflytande är viktig att reda ut, inte minst inför det svenska EU-ordförandeskapet.
Vi vet ju redan att Sverigedemokraterna inte delar synen när det gäller rättsstatens principer och vikten av att alla Europas medlemsländer delar samma grundläggande värderingar. Det gäller trovärdigheten och möjligheten för Sveriges EU-minister att kunna driva på det viktiga samarbete vi har tillsammans inom EU.
Det finns en otydlighet i hur EU-politiken kommer att föras, inte minst under ordförandeskapet. Jag skulle vilja följa upp min fråga till statsrådet. Vilket inflytande har eller kommer Sverigedemokraterna att ha på det som är inriktningen för det svenska ordförandeskapet som kommer att presenteras här i december?
Matilda Ernkrans (S):
Tack, EU-ministern, för svaret! Jag tillhör också dem som tycker att det här är viktigt, inte minst nu när vi har krig på vår kontinent. Då tjänar alla på en bred samverkan, inte minst i Sveriges riksdag, och på att vi klarar av att hålla EU:s enighet uppe när vi hanterar kriget i Ukraina men också nya sanktioner gentemot Ryssland. Det vill jag understryka och säga.
Sedan hoppas jag att EU-ministern förstår att det för mig som socialdemokrat ändå finns en otydlighet och en oro omkring hur regeringen kommer att välja att samarbeta, inte minst med Sverigedemokraterna, utifrån den överenskommelse som finns i Tidöavtalet. Skillnaden i sak handlar i det här fallet om hur man ser på rättsstatens principer.
Sverige har ett gott rykte som förhandlare, och förväntningarna på Sverige under EU-ordförandeskapet är stora. Jag tycker att det är rimligt att ha stora förväntningar på Sverige när det gäller att vi ska kunna landa viktiga frågor för vår gemensamma vardag - frågor som är viktiga inte bara för Sverige utan också för EU och för världen.
Här handlar det ju om klimatpolitiken, som vi behöver landa under det svenska ordförandeskapet. Annars kommer vi inte att nå de klimatmål och den gröna omställning som vi så väl behöver. Det handlar vidare om det fortsatta stödet till Ukraina och ytterligare sanktioner mot Ryssland. EU:s migrations- och asylpaket kommer också att landa under ordförandeskapet, och det har ju varit prioriterat för oss socialdemokrater.
Sverigedemokraterna är trots allt med i ert regeringsunderlag och sitter i Regeringskansliet. De har fått igenom det de ville i Tidöavtalet, enligt Jimmie Åkesson. Jag tycker alltså att Jessika Roswall tonar ned hur mycket inflytande Sverigedemokraterna faktiskt kommer att ha på EUpolitiken. Vi hoppas ändå på ett gott samarbete för framtiden.
Matilda Ernkrans (S):
Vi har krig i Europa, och i detta nu har vi fått veta att regeringen i ett hemligt avtal har gjort upp med högernationalistiska Sverigedemokraterna om stora delar av EU-politiken. Det handlar om klimat och miljö, energi och migration. Min fråga handlar om hur regeringen har tänkt sig att man under EUordförandeskapet ska kunna landa viktiga beslut om klimat, energi och migration tillsammans med ett parti som är klimatförnekare och starkt EUkritiskt.
Socialdemokraterna vill gärna vara en konstruktiv kraft, inte minst under ordförandeskapet, men det kan inte vara en hemlighet att vi socialdemokrater har sagt att vi kan samarbeta med många partier i den här riksdagen men inte med Sverigedemokraterna. Varför presenterades inte det här hemliga avtalet med Sverigedemokraterna om EU-politiken offentligt tidigare? Och finns det fler hemliga avtal som regeringen har med Sverigedemokraterna?
Ingrid Burman (V):
Det betänkande vi nu debatterar debatterades också i kammaren den 26 april, innan det återförvisades till utskottet. Jag ber att få hänvisa till mitt inlägg i den debatten när det gäller dels Vänsterpartiets ställningstagande till socialtjänsten i stort, dels till våra reservationer i betänkandet.
Det gäller också det tillkännagivande som utskottet ger om att lyfta fram barnperspektivet när man utformar ett lagförslag om en behandlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården och det om att stärka socialstyrelsens roll när det gäller att se till att myndigheter följer upp verksamheter med anmälningsskyldigheter.
De som följer upp de här verksamheterna ska bli bättre på att upptäcka och anmäla misstanke om barnmisshandel. Det är aktuella och nödvändiga tillkännagivanden som ett enigt utskott står bakom i dag liksom vi gjorde den 26 april. När betänkandet sist var uppe till behandling hade Vänsterpartiet en reservation. Det var nr 19.
Vi reserverade oss för att man ska ändra i socialtjänstlagen så att ordet "bör" byts ut mot ordet "ska" på två ställen i 5 kap. 11 § i socialtjänstlagen. Det är en bestämmelse som hanterar stöd till brottsoffer. Bestämmelsen gäller särskilt kvinnor som utsätts för våld och övergrepp.
Vi ville att riksdagen skulle ge regeringen detta till känna redan den 26 april, för drygt en månad sedan. I stället för att ansluta sig till Vänsterpartiets reservation valde en rad partier att återförvisa ärendet till socialutskottet med det resultatet att nu står ett enigt utskott bakom ett i stort sett identiskt tillkännagivande med det vi tidigare reserverade oss för.
Naturligtvis är det bra att utskottet nu kan ena sig om det här. Det är självfallet också förståeligt att en del partier behöver lite längre betänketid innan de kommer fram till beslut. Jag har inget emot det, för beslutet blir bra. Det är jag glad för. Jag tycker att det är bra att vi nu alla kan ena oss om ett tillkännagivande om en politik som Vänsterpartiet länge har drivit. Herr talman!
Det här är min sista debatt i den här kammaren, då jag lämnar riksdagen i och med höstens val, och jag vill passa på att tacka mina med- och motdebattörer i socialutskottet för alla genom åren intensiva debatter. Jag vill också tacka talmännen och kammarkansliets personal för ett vänligt bemötande under de gångna åren.
Slutligen, herr talman, vill jag naturligtvis också yrka bifall till en reservation. Då handlar det om nr 10. Jag står givetvis bakom alla Vänsterpartiets avgivna reservationer, men för tids vinning nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation nr 10.