KBLab/rixvox huggingface dataset:
Matilda Ernkrans (S):
Marie-Louise Hänel Sandström har frågat mig dels hur och när jag kommer att komma med ett tydligt uppdrag till Rymdstyrelsen, dels hur och när jag kommer att se till att Sverige får en modern och uppdaterad rymdlag. Jag förmodar, även om det inte framgår tydligt, att när det gäller den första frågan om uppdrag till Rymdstyrelsen avser Hänel Sandström direktiv om hur myndigheten ska arbeta i framtiden, vilket hon refererar till i interpellationstexten.
Arbetet pågår med att genomföra den nationella rymdstrategin som regeringen beslutade om i maj 2018 och som riksdagen ställde sig bakom i november samma år. En åtgärd som rekommenderas i strategin är att utveckla Esrange. Regeringen beslutade förra året att som ett steg finansiera en testbädd vid Esrange där rymdteknologi ska kunna testas och demonstreras.
Konstruktionen är redan igång, och det kommer att finnas lovande samarbets- och affärsmöjligheter med denna testbädd. Vidare har regeringen tagit ett första steg för att förstärka samverkan mellan Rymdstyrelsen och de övriga forskningsfinansierande myndigheterna genom beslut om att Rymdstyrelsen ska ingå i det samverkansråd som finns etablerat sedan tidigare.
Rymdstyrelsen har inom ramen för sin instruktion stora möjligheter att genomföra insatser utifrån vad regeringen rekommenderar i rymdstrategin. Om det härutöver behövs uppdrag till Rymdstyrelsen i särskilda frågor kommer regeringen att ta ställning till det under det pågående arbetet med att steg för steg genomföra rymdstrategin.
Det är dock värt att uppmärksamma att Rymdstyrelsen, efter samverkan med många berörda parter, såväl offentliga som privata, i början av 2019 presenterade en egen långsiktig strategi för sitt arbete med svensk rymdverksamhet. Myndighetens strategi bygger delvis på vad regeringen har angivit i den nationella strategin.
När det gäller Hänel Sandströms andra fråga vill jag framhålla att regeringens politik bygger på en sakpolitisk överenskommelse, januariavtalet, som har slutits mellan Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet de gröna. Denna överenskommelse har naturligtvis högsta prioritet och har medfört att flera utredningar har behövt inledas omgående.
Det innebär att vissa utredningar som inte direkt svarar mot någon punkt i överenskommelsen kommer att tillsättas senare. Det är fortfarande en mycket angelägen åtgärd att göra en översyn av rymdlagen i syfte att modernisera den. Jag avser att återkomma när en utredning kan tillsättas för detta ändamål.
Matilda Ernkrans (S):
Det tog den moderatledda regeringen över åtta år att identifiera och komma fram till att det behövde tillsättas en utredning om en översyn av rymdlagen.
Med tanke på den takten och det engagemanget är jag ändå glad att en företrädare för Moderaterna lyfter fram engagemanget för rymden, nu när den nya regeringen, som är en socialdemokratisk och miljöpartistisk sådan i saksamarbete med Centern och Liberalerna, bara suttit några månader.
Jag hoppas att detta engagemang håller i sig och att vi kan hitta ett gott samarbete framöver för Sverige som rymdnation, för det är väldigt viktigt. Vi behöver ha ett gott samarbete när det gäller Sverige som rymdnation. Men som sagt gäller det faktiskt också att lägga någonting bakom orden.
Att det tar över åtta år att identifiera att det behövs en utredning om rymdlagen och att man inte kan leverera på det under de åtta år då man själv sitter vid makten inger inte så stort förtroende. Men vi har förhoppningar för framtiden. Rymdforskningen och rymdverksamheten vid Rymdstyrelsen har förstärkts med 40 miljoner under föregående och innevarande mandatperiod.
Det här har naturligtvis gett fler möjligheter att både drömma och förverkliga de samhällsnyttiga satsningar som vi gör på rymden här på jorden. Det är viktigt, och det tycker jag att vi ska fortsätta att engagera oss i. Med detta sagt vill jag tacka ledamoten för debatten och önska talmannen, ledamöter och tjänstemän en riktigt god, varm och skön sommar.
Matilda Ernkrans (S):
Kristina Axén Olin har frågat mig om jag avser att verka för ett avskaffande av högskoleprovet om fusk fortsätter. Det har under senare år uppdagats att det förekommer organiserat fusk vid högskoleprovet. Fusket är ett hot mot högskoleprovets legitimitet som urvalsinstrument till högskoleutbildning.
Det faktum att personer genom fusk på högskoleprovet kan ha fått tillträde till attraktiva utbildningar hotar i förlängningen också förtroendet för universitet och högskolor. Därför är fler åtgärder för att förhindra fusk på högskoleprovet nödvändiga.
Regeringen införde år 2016 en möjlighet för Universitets- och högskolerådet att fatta beslut om avstängning från provet under två år för den som använt otillåtna hjälpmedel. Myndigheten bemyndigades också att meddela ytterligare föreskrifter för provet.
Universitets- och högskolerådet har från och med provtillfället hösten 2016 infört krav på att provdeltagare ska lämna en försäkran om att de inte har använt otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt har försökt att vilseleda vid provet. Om en provdeltagare i strid med sin försäkran ändå har vilselett och lämnat osann uppgift vid provet kan denne ha gjort sig skyldig till brottet osann försäkran .
Även den som främjar brottet utan att själv ha utfört gärningen kan under vissa omständigheter dömas för medhjälp till osann försäkran. Universitets- och högskolerådet har även vidtagit åtgärder som avser provens utformning. Regeringen tillsatte i augusti 2018 en särskild utredare som fick i uppdrag att bedöma om vissa ytterligare åtgärder bör vidtas i syfte att förhindra fusk vid högskoleprovet.
Det handlar bland annat om att ta ställning till om huruvida ett krav på kroppsvisitation vid högskoleprovet i syfte att förhindra användningen av otillåtna hjälpmedel kan utgöra en godtagbar begränsning av regeringsformens skydd mot kroppsvisitation. Den 11 april 2019 fattade regeringen beslut om ett tilläggsdirektiv.
Utredningen ska också utreda om fusk vid antagning till högre utbildning som leder till ett återkallat antagningsbeslut ska innebära att ett eventuellt godkänt betyg på en högskolekurs tas tillbaka. Regeringen har således vidtagit åtgärder mot fusk vid högskoleprovet. Genom uppdragen till den särskilda utredaren har vi också visat att vi är beredda att vidta ännu fler.
Högskoleprovet fyller en viktig samhällsfunktion som urvalsinstrument vid tillträde till högre utbildning. Regeringen anser att det är angeläget att det finns flera vägar in i högskolan, och högskoleprovet ska även fortsättningsvis vara en sådan väg till en andra chans. Det är därför avgörande att fusket stoppas så att förtroendet för högskoleprovets legitimitet som urvalsinstrument inte urholkas.
Matilda Ernkrans (S):
Fusk på högskoleprovet är helt oacceptabelt. Det ska inte vara möjligt att fuska sig förbi och dessutom ta platsen från någon annan som har studerat hårt för att kunna komma in på en utbildning. Högskoleprovet har funnits sedan 1977.
Jag och regeringen anser att det är ett viktigt instrument för att vi ska kunna ha en breddad rekrytering och för att fler ska få en andra chans, en mer jämlik möjlighet att ta sig in på de extra attraktiva utbildningar där man behöver använda urval. Jag står väldigt fast vid att högskoleprovet är ett viktigt urvalsinstrument. Det ska vi vara mycket rädda om och värna i Sverige.
Men det måste också vara så att vi får bukt med fusket på högskoleprovet. Annars undergräver vi legitimiteten inte bara för provet utan också för våra universitet och högskolor. Därför är jag mycket engagerad i att se till att fusket stoppas, att vidta åtgärd på åtgärd för att se till att vi helt och hållet får bort fusket från högskoleprovet.
Så viktigt är högskoleprovet för mig och regeringen. Jag skulle också vilja ställa en fråga tillbaka till den moderata riksdagsledamoten Kristina Axén Olin. Jag uppskattar verkligen att Kristina Axén Olin är tydlig i debatten med att Moderaterna också står upp för högskoleprovet.
Men ni gick ju faktiskt till val på att ni vill ge större möjligheter till universitet och högskolor att utforma sina egna antagningsprocesser. Då är min oro: Är inte det att elitisera universitet och högskolor lite bakvägen?
Om alla får göra lite som de vill, är då inte risken stor att den andra chans som högskoleprovet utgör - ett sjyst högskoleprov som människor genomför utan att fuska - blir någonting som tappas bort och försvinner i Moderaternas politik för högre utbildning?
Matilda Ernkrans (S):
Det är anledningen till att jag inskärper allvaret i den här debatten. Fusk på högskoleprovet är helt oacceptabelt. Att fuska sig in ska aldrig någonsin vara ett sätt för en individ att ta sig fram inom högre utbildning. Det hoppas jag att också Moderaterna kan ställa upp bakom.
Att få bort fusket på högskoleprovet är så viktigt att vi gör allt vi någonsin kan för att stoppa fusket. Den här regeringen har vidtagit åtgärder. Numera är det möjligt för Universitets- och högskolerådet att stänga av personer.
Om det har uppmärksammats att du kan ha fuskat på provet får du inte skriva om provet på två år. Du kan också avskiljas från din utbildning. Det är lärosätena som tar de besluten. Universitets- och högskolerådet kan också bestämma sig för att polisanmäla - och det gör man nu i alla fall man hittar. Du kan också, när rättsprocessen haft sin gång, dömas för osann försäkran.
Det visar hur viktigt regeringen tycker att det är att vi får stopp på fusket. Det sitter också en utredning, vars betänkande jag tar emot i juni, som tittar vidare på detta. Kan vi till exempel göra mer när det gäller kroppsvisitation för att stoppa fusket?
Jag har själv tagit initiativ till ett tilläggsdirektiv till utredningen: Om man nu har blivit påkommen med fusk och blivit av med sin plats men ändå har tagit poäng under sin tid på utbildningen, hur ska vi då se på dessa poäng? Hur kan vi titta på detta rättssäkert? Ska man få behålla poängen eller inte?
Jag vill vara väldigt tydlig i den här debatten med att jag känner ett enormt engagemang i detta. Jag tänker fortsätta se till så att fusket på högskoleprovet försvinner. Det är en garant för att vi kan ha kvar högskoleprovet. Det är viktigt att inskärpa allvaret i detta. Fusket måste bort för att högskoleprovet ska kunna vara kvar. Och jag vill ha kvar högskoleprovet. Regeringen vill ha kvar högskoleprovet. Det är en viktig andra chans.
Det är en bra, jämlikare möjlighet att ta sig in på de mest attraktiva utbildningarna. Jag vill ha kvar högskoleprovet och tänker göra allt jag kan för att behålla den legitimiteten.
Matilda Ernkrans (S):
Fusk på högskoleprovet är helt oacceptabelt. Jag har velat inskärpa allvaret i att det inte ska vara möjligt att fuska sig förbi och dessutom ta platsen från någon som har studerat hårt för att komma in på en utbildning. Jag kommer att fortsätta inskärpa att vi måste få bort fusket på högskoleprovet.
Om ingen har förstått allvaret i detta måste man ibland ta till en extra allvarsam ton och säga att om vi inte lyckas riskerar vi hela högskoleprovets legitimitet. Jag tänker inte vara den som tar bort högskoleprovet.
Jag tänker vara den som ser till att vi får bort fusket på högskoleprovet så att vi kan behålla det som den viktiga andra chansen och det viktiga mer jämlika sättet att få en breddad rekrytering också till de mest attraktiva utbildningarna för dem som har studerat hårdast och kan riktigt mycket.
Matilda Ernkrans (S):
Roger Haddad har frågat mig på vilket sätt regeringen kommer att skärpa antagningskraven till lärarutbildningen. Han har också frågat när ett beslut kommer om att införa krav på lämplighetstest för att bli antagen till samtliga lärarutbildningar. Vidare har han frågat vad jag menar konkret med att regeringen vill göra lärarutbildningen mer attraktiv. Inledningsvis vill jag säga att jag delar Roger Haddads oro för lärarbristen. Det är en av det svenska skolväsendets största utmaningar.
Attraktiva lärarutbildningar är en viktig del i lärarförsörjningen, och under föregående mandatperiod gjordes en rad insatser för att få fler att studera till lärare. De senaste åren har Sverige legat på historiskt höga nivåer både vad gäller antalet sökande till och nybörjare vid våra lärarutbildningar. Det är bra. Men jag håller med Roger Haddad om att vi måste göra mer.
Därför är det mycket bra att våra partier, tillsammans med Centerpartiet och Miljöpartiet, har kommit överens om att inleda en reformering av lärarutbildningen. I januariavtalet står att antagningskraven ska höjas och att fler lärarledda timmar ska införas. Dessutom framgår det tydligt att längden på den kompletterande pedagogiska utbildningen, KPU, ska kortas ned och studietakten höjas.
Möjligheten att jobba på en skola och studera till lärare parallellt ska också förbättras. Universitets- och högskolerådet, UHR, har haft i uppdrag att bedriva en försöksverksamhet med lämplighetsprov för förskollärar- och lärarutbildning. Myndighetens analyser visar dock inte på några generellt positiva effekter av lämplighetsbedömningen, och UHR rekommenderar inte att detta genomförs vid antagning till lärarutbildningarna.
Men det är samtidigt av vikt att de som börjar studera till lärare också läser klart utbildningarna. UHR fick därför ett förberedande uppdrag att utveckla ett särskilt antagningsprov för ämneslärarutbildningen, som rapporterades i december 2018.
Syftet med ett sådant prov är att mäta de sökandes motivation och drivkraft att bli lärare i syfte att minska avhoppen från ämneslärarutbildningen och att få fler studenter att läsa klart ämneslärarutbildningen. I rapporten föreslår UHR en rad åtgärder för hur genomströmningen på ämneslärarutbildningen kan ökas och avhoppen minskas.
Min ambition och vilja är att rådets rapport kommer att beaktas i det arbete med att reformera lärarutbildningen som ska göras i enlighet med januariavtalet. I juli 2018 gav regeringen Universitets- och högskolerådet i uppdrag att utreda och föreslå hur en modell med högre krav för särskild behörighet skulle kunna utformas. Myndigheten ska redovisa uppdraget senast den 29 maj 2019.
Resultatet av detta arbete ser jag som en viktig grund för att höja antagningskraven till lärarutbildningen. Vi har ett stort och viktigt arbete framför oss. Jag ser fram emot givande och konstruktiva diskussioner och ett gott samarbete oss partier emellan för att uppnå det som är våra gemensamma mål.
Matilda Ernkrans (S):
Först vill jag instämma med Roger Haddad om att lärarbristen är en stor utmaning. Jag vill också instämma i det som ledamoten för fram om att lärarna är en av de viktigaste yrkesgrupper som vi har att utbilda i vårt land.
Vi behöver helt enkelt fler skickliga lärare i våra klassrum för att våra barn ska få med sig de kunskaper som de har rätt till men också för att vi ska fortsätta att vara en ledande kunskapsnation.
Av den anledningen är jag väldigt glad över att vi gemensamt i det januariavtal som vi socialdemokrater, liberaler, centerpartister och miljöpartister har att vårda är tydliga med att vi vill reformera lärarutbildningen och att vi vill skärpa antagningskraven. Jag tycker, precis som Roger Haddad, att det ska vara de allra bästa som blir lärare i våra skolor.
Med det sagt skulle jag också vilja säga att det är viktigt att vi som politiker jobbar för att stärka bilden av hur det är att vara lärare och av läraryrket. Därför är det också viktigt att visa att lärarlönerna faktiskt ökar nu och att fler vill bli lärare.
Som jag sa inledningsvis har vi de senaste åren faktiskt legat på historiskt höga nivåer vad gäller antalet sökande och antalet nybörjare till våra lärarutbildningar. Det visar att många vill studera till lärare i Sverige, och det ska vi vara rädda om. Vi behöver alla som vill bli lärare och fler därtill om vi ska kunna ta oss an den utmaning som lärarbristen innebär.
Det vi också kan ha med oss är att det till exempel var fler studenter med ett meritvärde på minst 20,0 som antogs till lärarutbildningarna än till läkarprogrammen. Men med det sagt ser jag verkligen fram emot det arbete som vi har att göra när det gäller att skärpa antagningskraven.
Som jag sa i min inledning vet jag att Liberalerna och Roger Haddad är mycket intresserade av det här med lämplighetstest, men jag tycker att vi i det samtal och i den diskussion som vi ska ha gemensamt när det gäller hur vi ska ta oss an en skärpning av antagningskraven måste vara noga.
Jag tycker att vi ska använda oss av de rapporter som vi har fått från UHR, och jag tycker också att vi ska avvakta och vänta på den rapport som kommer om det som man nu utreder om särskilda antagningskrav. Vi vet också att det nu under våren kommer en utvärdering av kvaliteten på lärarutbildningarna på våra högskolor och universitet.
Allt detta menar jag är viktigt för att vi seriöst ska kunna ta oss an det fortsatta arbetet med att se till att fler vill och kan bli lärare i Sverige. Det är ett gemensamt engagemang vi har, och vi ska göra det här på allra bästa sätt.
Matilda Ernkrans (S):
Det får väl ligga i betraktarens öga - och öra - huruvida man tycker att statsrådet ger svar på ledamotens frågor eller inte.
Jag tycker att jag ger rimliga och rätt genomtänkta svar på de frågor som jag får av ledamoten i den kontext där vi faktiskt vet att vi gemensamt kommer att göra ett jobb för att skärpa antagningskraven till lärarutbildningen.
Jag håller med Roger Haddad när jag säger att vi måste arbeta med att hitta rätt insatser för att fler ska läsa klart lärarutbildningarna. Sverige behöver fler kompetenta lärare. Det är rätt och riktigt att utbildningarna är krävande, men att vara lärare är ju ett av vårt samhälles viktigaste jobb.
Det är viktigt att de som tas in på lärarutbildningen faktiskt har den kunskap och kompetens som krävs för att klara examen, och det var också därför som den tidigare regeringen inledde ett arbete med konkreta förslag för att höja kraven för att läsa till lärare.
Det var dem jag redovisade i min inledning och som jag tycker ska ligga till grund när vi nu tar oss an det som är vår gemensamma uppgift inom januariavtalet, nämligen att höja antagningskraven på lärarutbildningen och reformera lärarutbildningen. Vi dock ska också ha med oss att det finns en stor variation. Ledamoten har helt rätt i att när det gäller ämneslärarutbildningarna finns det problem med kvarvaron, som det heter.
Men när det gäller förskollärarutbildningarna ligger de inom normalspannet för programutbildningar. Det ser alltså olika ut när det gäller lärarutbildningen.
Jag tror framför allt att det handlar om, som jag sa tidigare, att vi har ett ansvar som politiker när det gäller att understödja läraryrket, tala om det som ett av våra viktigaste yrken och försöka stärka både läraryrket och utbildningen.
Av den anledningen inledde regeringen redan under förra mandatperioden den första kvalitetsutvärderingen av lärarutbildningarna, för det är viktigt att hålla koll på att kvaliteten upprätthålls på våra lärarutbildningar.
Samtidigt är jag övertygad om att ska vi klara av att utbilda fler lärare är möjligheten att det faktiskt finns utbildningsplatser en ganska grundläggande del. Jag tror också att vi behöver jobba mer med det som också finns med i januariavtalet och som vi redan har inlett arbetet med, nämligen fler vägar in till läraryrket.
Vi arbetar mer med kompletterande pedagogisk utbildning. Vi har redan inlett det arbetet, och det har också gett goda resultat i det som vi har kunnat utvärdera. Det är faktiskt fler som klarar sin lärarexamen om de går via KPU, som det heter.
Att höja studietakten och ha en lite kortare KPU är också sådant som vi gemensamt har sagt att vi ska jobba vidare med. Jag menar att vi har ett gemensamt ansvar här. Det finns mycket arbete som är igång. Och med vårt engagemang i de här frågorna kan vi tillsammans göra det här ännu bättre, så att vi får fler riktigt skickliga lärare och som också examineras som lärare.
Matilda Ernkrans (S):
Jag vill understryka att om vi ska klara av att få fler att vilja bli lärare, att fler ska välja att söka sig till lärarutbildningarna, behöver vi dels tala väl om läraryrket, dels se till att ge goda förutsättningar för läraryrket. Ledamoten har helt rätt i att inte allt handlar om utbildningen. Det handlar också om situationen i skolan.
Därför är det viktigt och bra att vi kan jobba vidare med trygghet och studiero i skolan. Det är bra att vi är överens om att vi behöver satsa på exempelvis lärarassistenter för att de som är lärare i skolan ska kunna ägna mer av sin tid åt lärande. Jag tycker att det är bra att vi under den tidigare mandatperioden kunde höja lärarlönerna. Det är bra att vi har klarat av att vända utvecklingen.
Några år tillbaka i tiden förlorade vi 10 000 anställda i våra skolor, och var femte lärare lämnade yrket av andra skäl än pension. Nu har vi fått 28 000 fler anställda inom skolan, och vi har vänt det så att det är historiskt många som vill läsa till lärare.
Vi har hittat nya sätt in i läraryrket via kompletterande pedagogisk utbildning och genom att man har fått möjlighet att arbeta på en skola och läsa lärarutbildningen parallellt. Det är något som jag tror att vi behöver fortsätta utveckla. Allt detta hör samman.
Och vi måste få till det här på ett bra och klokt sätt inför framtiden, så att vi kan kombinera höjda antagningskrav till lärarutbildningar - det är nämligen de bästa som ska bli lärare - med att fler examineras som lärare. Det ser jag fram emot att jobba med tillsammans.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Roger Haddad, för en mycket viktig fråga! Helt självklart är det så att allt vi känner och vet i vår moral går emot att man ska kunna fuska sig till en plats på våra högskolor och universitet. Precis som ledamoten sa handlar det ofta om mycket eftertraktade utbildningar, som läkarlinjen eller juristprogrammet.
Det som vi behöver ta oss an just nu är att reda ut att man inte ska få behålla de poäng man har tagit om man har blivit tagen för fusk, vilket man ju kan bli numera, som ledamoten uttryckte. Hur ska vi då göra med de poäng som tagits? Det är klart att det går emot allt vi känner och tycker att man ska få behålla poängen.
Lärosäten gör olika, och vi behöver se över regelverket så att det blir rättssäkert och så att lärosätena kan göra lika. Jag är beredd att ta detta vidare.
Matilda Ernkrans (S):
Det är redan på plats, detta att man blir av med sin plats. Det kan vi redan se. Det är så lärosätena har agerat i de fall som nu har varit uppe, och jag utgår från att lärosätena agerar på ett klokt och bra sätt också i framtiden.
Det jag har gjort är att snabbt ta initiativ till att se hur vi kan få till en rättssäker ordning i fråga om hur vi ska hantera de studiepoäng man tagit när man blir tagen för fusk. Det är jag beredd att gå vidare med, och det kommer jag också att göra.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, ledamot Kronståhl, för en viktig fråga! Den högre utbildningens och forskningens roll för kompetensförsörjningen inom välfärd och näringsliv är ett oerhört viktigt fokus för denna regering den kommande mandatperioden. Tillgång till livslångt lärande är viktigt.
Du ska ha olika utbildningsvägar, oavsett var du befinner dig i livet. Att se till att vi har högre utbildning på universitet och högskolor i hela landet, men också att den faktiskt är tillgänglig för fler, är viktigt.
En del i detta, som vi har fokus på och ska jobba mer med, handlar om fler distansutbildningar för att fler ska komma närmare högre utbildning. Man kan också tänka sig nya kombinationer som kanske att arbeta på en skola och parallellt läsa en utbildning.
Matilda Ernkrans (S):
Det stämmer. Det har på mitt bord precis landat en stor och gedigen utredning om styrning och dimensionering av högre utbildning och forskning. Här finns mycket spännande idéer och förslag som vi nu måste analysera och inte minst ta in fler synpunkter på för att kunna återkomma till riksdagen med ett klokt och bra förslag till beslut.
Men jag själv ser samverkan med det omgivande samhället som en viktig del i att klara kompetensförsörjningen i välfärden och näringslivet bättre.