KBLab/rixvox huggingface dataset:
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Marie-Louise Hänel Sandström, för frågan! Jag skulle vilja svara att det är varje lärosätes uppdrag och uppgift att se till att man är ett attraktivt lärosäte som kan attrahera studenter och forskare.
Jag menar dock att i den gedigna utredning som är gjord när det gäller styrning och dimensionering av våra högskolor, universitet och forskningen finns det mycket spännande som vi behöver ta oss an.
Jag ser verkligen fram emot att få ha en bred och bra diskussion och debatt om de förslag som finns här, för det finns spännande förslag, inte minst för att också stärka arbetsvillkor, anställningstrygghet och annat för våra forskare ute på våra högskolor och universitet. Det tror jag personligen är en sådan nyckelfråga.
Matilda Ernkrans (S):
Tack så mycket, ledamoten, för frågorna! Det är jätteviktiga frågor. Jag är en del av en feministisk regering, och vi har jämställd utbildning som ett av våra jämställdhetspolitiska mål. Jag är glad över att få frågan som handlar om hur vi kan ta oss an det faktum att vi behöver bryta könsbundna studieval.
Vi behöver se till att flickor kan välja naturkunskap och teknik men också att pojkar kan välja att bli lärare eller sjuksköterskor. Jag vill vara tydlig med att i det jag har uttalat har jag hänvisat till forskning, bland annat från Linköpings universitet.
Det känns nära för mig som forskningsminister att göra det, och det handlar helt enkelt om hur man kan bibehålla både flickors och pojkars intresse för naturkunskap och teknik. Jag får återkomma i nästa svar om ytterligare åtgärder.
Matilda Ernkrans (S):
Jag delar inte bilden att ingenting har hänt. Jag delar bilden att vi behöver göra mycket mer. Vi har satt upp ett mål att 2030 ska lika många kvinnor som män rekryteras till professorsutbildningar. Under förra mandatperioden vidtog vi åtgärder för att öka antalet nyrekryterade professorer. Det har också ökat.
Vi har även jobbat aktivt med jämställdhetsintegrering, vilket bland annat har gjort att ett universitet som Chalmers självt har fattat beslut om att satsa 300 miljoner kronor för att få fler kvinnor att välja tekniska yrken. Så visst händer det saker!
Matilda Ernkrans (S):
Jag tackar ledamoten för frågan. Jag vill börja med att säga att Sverige är och ska vara en ledande forskningsnation. Vi ska och kan ge långsiktiga förutsättningar för forskning. Vi är det land i EU, för att inte säga världen, som i relation till vår bnp ger mest till forskning och innovation. Detta ska vi fortsätta att göra.
Det stämmer att Vetenskapsrådet denna gång fick ta ungefär 1,2 procent av sitt anslag i vårändringsbudgeten till att bidra till att finansiera exempelvis den massiva neddragning som Moderaterna och Kristdemokraterna gjorde när det gäller miljö- och klimatbudgeten. Där försvann 2 miljarder. Det har regeringen gett tillbaka.
Vi har också gett tillbaka en satsning på skolan, där vi nu kan gå fram med en rejäl satsning på lärarassistenter så att våra lärare får hjälp och stöd i skolan att få vara just lärare och så att våra elever får lära sig mer och ha med sig goda kunskaper inför framtiden.
Matilda Ernkrans (S):
Jag tackar ledamoten för frågan. Det är klart att vi ska se till att vi har en lärarutbildning som levererar och examinerar riktigt duktiga lärare, för det behöver svensk skola. Detta är något som är utpekat i vårt nya mittensamarbete mellan Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Centern och Liberalerna, och det kommer vi att leverera på. Vi ska se till att kraven och kvaliteten höjs. Vi ska stärka metodiken, och praktik och teori ska föras närmare varandra.
Man ska kunna studera och jobba samtidigt, och det ska skapas fler vägar in i läraryrket. Detta är ett arbete som vi har satt igång, och vi kommer att återkomma till kammaren med kloka och bra förslag på hur vi ska ta oss an en förbättrad lärarutbildning. Dock är jag övertygad om att det i de 100 miljoner mer som vi lägger på högre utbildning jämfört med 2018 finns viktiga utbildningsmöjligheter för våra lärare, som vi ska vara rädda om.
Matilda Ernkrans (S):
Jag tackar ledamoten för frågan. Detta visar helt enkelt att jämställdhetsarbetet inte är avslutat och att vi har mer kvar att göra. Vi har i decennier utbildat fler kvinnor än män på våra högskolor och universitet, och när vi tittar på det ser vi ändå att alltför få kvinnor går vidare och blir professorer. Tittar vi på arbetsmarknaden ser vi att kvinnor har lägre lön. Jag är övertygad om att regeringen behöver fortsätta att jobba med jämställdhetsintegrering, och det har vi sagt att vi ska göra.
Det är ett sätt att inte låta jämställdhetsfrågan bli någonting vid sidan av utan någonting vi aktivt ska jobba med hela tiden, på alla områden. När det gäller akademin och det jag är ansvarig för - de lärosäten vi har - tror jag också att vi behöver titta på sådant som anställningsvillkor och anställningstrygghet. Vi kan bidra till att förbättra inte minst de delarna, och vi kan ha ett fortsatt starkt engagemang i högre utbildning och forskning.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, ledamoten, för frågan! Vi är helt överens: Ska Sverige vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forskningsländer måste vi fortsätta att utveckla vår högre utbildning och vår forskning. I ett modernt kunskapssamhälle har det ju också förts en diskussion om huruvida vi är i behov av ett nytt tekniskt universitet.
Här har Mälardalens högskola nämnts, inte minst av statsministern själv under den förra mandatperioden. Det är ju ingen hemlighet att vi socialdemokrater tycker att detta skulle vara viktigt och riktigt, men vi måste vara väldigt noga med att säga att detta kräver fortsatta investeringar i svensk forskning och utbildning.
Att inrätta ett universitet är också något som hela regeringen i så fall måste återkomma om i organiserad form, exempelvis när vi presenterar en ny forskningspolitik. Men det är alltså någonting som hela regeringen i så fall måste återkomma om.
Matilda Ernkrans (S):
Tack för frågan, Kjell-Arne Ottosson! Jag tror inte att det utanför den här kammaren och utanför den krets som ledamoten befinner sig i råder något tvivel om att det här är en regering som står upp för att vi ska ha en rättvis klimatomställning och för att vi ska satsa rejält stora resurser på miljö och klimat.
Det var faktiskt just det vi ändrade när vi nu fick möjlighet att lägga fram en ändringsbudget: Vi tillförde över 2 miljarder ytterligare till miljö- och klimatbudgeten. I dessa satsningar finns naturligtvis mer pengar till att utveckla vad vi kan använda vår svenska skog till. Det gäller till exempel biobränsle till flyget, men det finns också många andra saker som vi ska använda den svenska skogen till.
Det är nämligen en fantastisk råvara som vi naturligtvis ska använda i klimatomställningen, och det gör den här regeringen.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Mattias Vepsä, för frågan! Jag har själv mött Klimatstudenterna; det var en av de första organisationer jag mötte som nytt statsråd. Sverige har ju fått en forskningsminister som är djupt engagerad i klimat- och miljöfrågorna.
Jag är fullständigt övertygad om att det Klimatstudenterna gör och det man driver inom och mellan varandra i lärosätena kommer att påverka på vilket sätt lärosätena kan ta ytterligare ansvar för klimatomställningen. Det kommer man nämligen att behöva göra. Ansvaret för en hållbar utveckling är redan inskrivet i högskolelagen.
Hur man tar sig an detta är naturligtvis någonting som regeringen noga följer i myndighetsdialoger och annat med lärosätena. Jag känner en väldigt stor tillförsikt i att denna debatt och denna omställning verkligen är här nu. Jag är övertygad om att våra lärosäten vill och behöver vara en del i den omställningen.
Matilda Ernkrans (S):
Det är oerhört viktigt att vårt EU-samarbete också bär forskningen. Vi har ju ett samarbete inom EU som - om vi får det på plats - kommer att bli världens största forskningsprogram, nämligen Horisont Europa. Regeringen har drivit på för att programmet ska bära hållbarhet och jämställdhet och för att det ska vara forskning av högsta kvalitet.
Vi socialdemokrater har så sent som för några dagar sedan varit väldigt tydliga med att vi gärna vill att en tredjedel av forskningen ska gå till en rättvis klimatomställning.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Maria Stockhaus, för frågan! Jag vill verkligen understryka att vi har ett väldigt starkt engagemang och att regeringen ser mycket allvarligt på detta. Vi måste se till att vi får lärarutbildningar som håller god kvalitet över hela landet. Den delutvärdering som vi nu har fått ser vi som ett viktigt instrument för att förbättra kvaliteten på lärarutbildningarna.
Min bild är att de lärosäten där kvaliteten är ifrågasatt är väldigt engagerade i att rätta till detta och se till att de får behålla rätten att ge examen. Det vill vi ju att de ska göra, för vi behöver fler välutbildade lärare i våra skolor.
Vad man kan fundera på är, om ni moderater och Maria Stockhaus är så engagerade i detta, hur det kommer sig att ni har sagt nej till de 300 miljoner i kvalitetsförstärkning för att just förbättra lärarutbildningarna som den här regeringen har levererat.
Matilda Ernkrans (S):
Jag uppskattar engagemanget från Moderaterna. Det hade ju varit smakligt om det hade följts av ett svar på frågan om varför man säger nej till den kvalitetsförstärkning som har gjorts för att stärka kvaliteten i lärarutbildningarna, om man nu är så engagerad i detta. När det gäller avhoppen har det också att göra med hur man får till sin verksamhetsförlagda utbildning. Den blir ju bättre om man har en bättre ekonomi för att hantera en verksamhetsförlagd utbildning.
Vi får väl återkomma till denna diskussion.
Matilda Ernkrans (S):
Jag uppskattar naturligtvis om det finns fler partier i Sveriges riksdag som är beredda att skapa en bättre möjlighet att studera mitt i livet. Marie-Louise Hänel Sandström kan känna sig väldigt lugn och trygg med att det även finns andra partier i Sveriges riksdag som har identifierat att detta är någonting som vi behöver utveckla i det svenska studiemedelssystemet.
Socialdemokraterna är ett av dem, och det finns även andra partier som Miljöpartiet, Centerpartiet och Liberalerna - i ett samarbete i mitten av svensk politik - som säger att det är här vi ska fortsätta att utveckla vårt studiemedel och vårt studiestöd.
Vi klarar också av att göra det, samtidigt som vi klarar av att se till att ge arbetslösa, människor från studieovana hem och arbetarklassen möjlighet att fortsätta sin utbildningsresa.
Vi har en oerhört stark respekt för att människor ska kunna få tillgång till utbildning och bildning - när man är ung, när man är ung vuxen och genom hela livet - så att man kan känna att man står stark på arbetsmarknaden. När det förändras runt omkring en ska man inte vara ensam och utlämnad. Oavsett bakgrund ska man veta att det finns möjlighet att omskola sig, vidareutbilda sig och få ett nytt jobb på arbetsmarknaden.
Det är här skiljelinjen går mellan partierna i mitten av svensk politik och det block som Moderaterna allt tydligare lierar sig med, med kristdemokrater och sverigedemokrater. I detta block plockar man med exakt precision bort arbetsmarknadspolitiska åtgärder som går till de arbetslösa. Man plockar bort studiestartsstödet, som tydligt går till de arbetslösa, arbetarklassen eller människor från studieovana hem.
Man försöker också tydligt, i någon sorts populistisk anda, låtsas vara alla goda gåvors givare. Det stämmer ju inte. Ni valde 20 miljarder i skattesänkningar i stället för detta.
Matilda Ernkrans (S):
Vi kan väl bara konstatera att 2009, när Moderaterna hade statsministerposten, låg arbetslösheten långt över 8 procent. I dag är den nere på ungefär 6 1⁄2 procent. Vi har 100 000 fler ute i arbetskraften, en siffra som har ökat från 2014 fram till nu.
Och till skillnad från när Moderaterna satt vid regeringsmakten, då kunskapsresultaten i svensk skola störtdök, ser vi nu gång på gång i PISA-undersökningarna, där vi jämförs med andra länder, att kunskapsresultaten fortsätter att öka i svensk skola. Det betyder inte att vi inte ser de utmaningar vi har.
Vi ska fortsätta att jobba för att stärka likvärdigheten, och vi ska fortsätta att jobba för att man oavsett ekonomisk bakgrund och oavsett var man befinner sig i livet ska kunna ta sig vidare till ett jobb och stå stark på svensk arbetsmarknad. Det gör Socialdemokraterna.
Matilda Ernkrans (S):
Det är vackra ord från Kristdemokraterna, men ni har ju inte direkt någon stark grund att stå på, Gudrun Brunegård. Det är inte Kristdemokraterna som har slagits för kvinnors möjligheter att stärkas på arbetsmarknaden, kvinnors möjligheter att tjäna ihop till sin egen pension och kvinnors möjligheter att kombinera familj och arbete.
Det är snarare tvärtom: Kristdemokraternas signum är att knyta kvinnorna så hårt man någonsin kan till att bli kvar i hemmet och ta hand om barnen. Jag tillhör dem som tycker att framtiden ligger i att vi ser till att både kvinnor och män tar ansvar för hem och familj och att både kvinnor och män tar ansvar för att utbilda sig, skaffa ett jobb och försörja sig.
Jag tror nämligen att det är så vi bygger ett starkare samhälle. Naturligtvis ska vi göra allt vi kan för att på olika sätt stärka kvinnors möjligheter till en bra pension. Regeringen går till exempel nu fram med en förstärkning av grundskyddet till pensionärerna. Detta tänker vi fortsätta att jobba med.
När det gäller beskedet till landets studenter att detta fullt ut skulle betalas genom att man plockar bort studenternas möjligheter att tjäna ihop till sin egen pension undrar jag lite grann vilka reaktioner Kristdemokraterna har mött från studenterna. Detta sker samtidigt som Kristdemokraterna faktiskt går fram här i riksdagen och säger att man ska rycka 300 kronor i månaden från studenternas ekonomi.
Ni går fram som det mest högerkonservativa partiet i denna del i budgeten, där ni ska plocka bort möjligheterna för våra studenter att få studiebidrag som är det sätt som inte minst barn från studieovana hem, arbetarklassens barn och arbetslösas barn, kan ta sig in och våga ta studielån. Ni ska också ta bort studenternas pensionsrätt. Hur tänker ni?
Matilda Ernkrans (S):
Kvinnor ska ha rätt till en bra pension. Jag tänker även i fortsättningen att på alla sätt jag kan engagera mig för det. Men på samma sätt tycker jag att våra studenter förtjänar att ha en bra studietid med bra ekonomi. Det är bara Kristdemokraterna i denna kammare som tycker att vi ska sänka studiebidraget till våra studenter med 300 kronor per månad. Jag undrar vad studenterna tycker om det.
Jag är också tveksam till att det skulle vara studenterna som till fullo skulle bli av med rätten att tjäna in till sin pension när de studerar för att man ska kunna finansiera det som Kristdemokraterna nu återigen drar en lans för, nämligen att kvinnor ska kunna vara hemma med sina barn ytterligare lite längre och tjäna ytterligare lite mer på det.
Jag tänker vara mycket noga med hur man hittar en rätt balans i att klara av båda dessa saker.
Matilda Ernkrans (S):
Roger Haddad har frågat mig vilka slutsatser jag och regeringen drar av rapporteringen gällande Karolinska institutets antagningar till tandläkarutbildningen. Roger Haddad har vidare frågat mig vilka initiativ jag och regeringen har tagit med anledning av att detta uppmärksammats.
Roger Haddad har även frågat mig om jag och regeringen avser att ta initiativ till en granskning av formerna för antagning till Karolinska institutet och överväga om förordningen som reglerar kvoten alternativ antagning ska ses över. Jag förväntar mig att alla universitet och högskolor följer de lagar och regler som finns för deras verksamhet. Det är viktigt att antagningsförfarandet är transparent och sker på ett rättssäkert sätt.
Det är upp till Karolinska institutet att visa på hur man hanterar sina antagningar för att svara upp mot detta. Jag kan inte uttala mig om hur urvalet har gått till i enskilda fall, men jag kan vara tydlig med att det är meriter som ska ligga till grund för urvalet. Här har det enskilda lärosätet ett mycket viktigt ansvar för att det sker.
Hur urvalet till högskolan utformas spelar roll för olika gruppers möjligheter att antas till högskolan. Inte minst av det skälet är det viktigt vilka olika slags meriter som ligger till grund för urvalet.
Syftet med lokalt beslutade urvalsgrunder kan vara att möta de behov som den specifika utbildningen har av att kunna rekrytera personer med en viss typ av meriter eller att kunna bredda rekryteringen genom att låta olika slags meriter ligga till grund för urvalet. Sådana meriter skulle till exempel kunna vara sådana som har förvärvats i arbetslivet, vilket gynnar det livslånga lärandet.
Men det är alltid viktigt att det är meriter som ligger till grund för urvalet. Enligt högskoleförordningen ska högst en tredjedel av platserna fördelas på grundval av de så kallade lokalt beslutade urvalsgrunderna. Om det finns särskilda skäl får Universitets- och högskolerådet medge att en högskola vid urval till en viss utbildning kan göra en annan platsfördelning.
Universitetskanslersämbetet, UKÄ, är den myndighet som är utsedd av regeringen att utöva tillsyn över universitet och högskolor. Av myndighetens hemsida framgår att UKÄ har kontaktat KI angående dess översyn av den lokala urvalsprocessen till tandläkarprogrammet. Regeringen följer givetvis resultatet av ärendet.
För mig och regeringen är det viktigt att följa hur det lokala urvalet används och att det sker på ett rättssäkert och transparent sätt. Regeringen har därför gett Universitets- och högskolerådet tillsammans med Universitetskanslersämbetet i uppdrag att kartlägga och analysera hur universitet och högskolor använder det lokalt beslutade urvalet vid antagning till högre utbildning.
Matilda Ernkrans (S):
Reportaget i Kalla fakta tydliggjorde verkligen behovet av att följa upp hur lärosäten hanterar de lokala urvalsgrunderna. Jag kan försäkra Roger Haddad om att jag som ansvarigt statsråd tog dessa uppgifter på allra största allvar.
Vi ska också påminna oss om att de lokalt beslutade urvalsgrunderna inte har följts upp på de senaste tio åren. Riksdagen beslutade för ett par år sedan att man ska fortsätta använda de lokalt beslutade urvalsgrunderna och att den delen i urvalsprocessen ska stärkas.
Jag och regeringen är övertygade om att de lokalt beslutade urvalsgrunderna fyller en viktig funktion, inte minst för att bredda rekryteringen och i ett läge då vi behöver ta till vara kompetenser som människor har förvärvat i arbetslivet som en merit för att de ska få tillgång till högre utbildning.
Av dessa tre anledningar - att det var tio år sedan en uppföljning gjordes, att riksdagen har fattat detta beslut och att granskningen i Kalla fakta tydliggjorde behovet av en uppföljning av hur lärosäten hanterar de lokalt beslutade urvalsgrunderna - satte jag på en gång igång ett arbete.
Låt mig vara tydlig med att rättssäkerhet och transparens är viktigt. De lagar och regler som gäller ska följas oavsett lärosäte.
Jag kan inte kommentera enskilda lärosäten eller enskilda fall, men jag har varit tydlig med att jag förväntar mig att KI lever upp till de lagar och regler som gäller och att man också måste svara för hur man har använt sitt lokala urval för antagning.
Denna interpellationsdebatt visar att regeringen och Liberalerna har ett gemensamt engagemang. Vi vill känna oss trygga med att detta fungerar väl, och vi vill stärka och fortsätta utveckla de lokala urvalsgrunderna.
Matilda Ernkrans (S):
Som jag sa kretsar inte planeten runt Liberalerna även om de och Roger Haddad tycks tycka så. Det finns andra som också är aktivt engagerade i att vi ska kunna fortsätta att förbättra och utveckla Sverige. Jag har också varit med länge i politiken.
Detta uppdrag sattes igång så fort jag hade möjlighet att göra det, och det levererades genom ett regeringsbeslut i går. Jag är som sagt mycket glad över det engagemang som Liberalerna visar i denna fråga. Jag hoppas och tror att vi kan ha ett fortsatt gott samarbete för att göra detta riktigt bra för framtiden.
Det var Kalla fakta som tydliggjorde behovet av att följa upp frågan, som inte har följts upp på tio år. Riksdagen beslutade att vi ska stärka arbetet med lokalt beslutade urvalsgrunder. Jag satte igång arbetet så fort behovet tydliggjordes av Kalla fakta för att se vad vi kunde göra ytterligare. Regeringen fattade beslut i går.
Vi kommer att få en grundlig kartläggning och analys den 1 mars 2021, och då kan vi ta det vidare om det är så att vi behöver förändra något för att ytterligare förstärka det lokala urvalet, vilket är viktigt för en breddad rekrytering.
Matilda Ernkrans (S):
Gudrun Brunegård har frågat mig hur regeringen ser på behovet av att fördjupa och bredda kunskapen hos allmänsjuksköterskor. Gudrun Brunegård har vidare frågat mig vilka behov regeringen ser av att förändra dagens specialistutbildningar för sjuksköterskor. Gudrun Brunegård har även frågat mig när en proposition om framtidens specialistutbildningar för sjuksköterskor kan väntas.
Jag instämmer med interpellanten i att kompetensförsörjningen är grundläggande för att hälso- och sjukvården ska kunna klara sitt uppdrag. En stärkt bemanning i hälso- och sjukvården är därför en prioriterad fråga för regeringen. För att i största möjliga mån säkerställa en god kompetensförsörjning krävs både attraktiva hälso- och sjukvårdsutbildningar och att de som är utbildade också väljer att arbeta i vården.
Regeringen gav sommaren 2017 en särskild utredare i uppdrag att se över just specialistsjuksköterskeutbildningen. Utredaren hade också i uppdrag att se över frågor som rör vissa andra hälso- och sjukvårdsutbildningar. Utredningen lämnade i november 2018 sitt betänkande. Betänkandet har remitterats och bereds för närvarande i Regeringskansliet.
En viktig utgångspunkt för hälso- och sjukvården är att medarbetarna, inklusive sjuksköterskor och specialistsjuksköterskor, har den kompetens som behövs för att bedriva och utveckla en vård av hög kvalitet. I budgetpropositionen för 2020 föreslog regeringen att nära 3 miljarder kronor ska avsättas för att regionerna och kommunerna fortsatt ska kunna bedriva olika insatser till stöd för kompetensutvecklingen och kompetensförsörjningen i hälso- och sjukvården.
Behovet av specialistsjuksköterskor i vården är stort och förväntas öka framgent. Det är därför viktigt att fler sjuksköterskor vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. Inom ramen för satsningen föreslog regeringen därför i budgetpropositionen för 2020 att 500 miljoner kronor ska avsättas 2020-2022 i syfte att bland annat stimulera sjuksköterskor att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterska inom områden där de nationella behoven är stora.
För att öka attraktiviteten och för att möjliggöra utvecklings- och karriärmöjligheter föreslogs också en satsning på karriärtjänster. Satsningen omfattar motsvarande 100 miljoner kronor årligen från 2020. För att hantera utmaningar med kompetensförsörjningen i vården, till exempel bristen på utbildad personal, krävs ett effektivt samarbete mellan regioner, kommuner och lärosäten samt en dialog med andra aktörer.
Regeringen har från den 1 januari 2020 inrättat ett nationellt vårdkompetensråd som bland annat ska kartlägga, samordna och effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom vården. Syftet med rådet är att stärka och formalisera samverkan om kompetensförsörjningsfrågor i hälso- och sjukvården. Jag ser fram emot att få ta del av rådets arbete och förväntar mig att arbetet ska ha en positiv effekt på kompetensförsörjningen inom hälso och sjukvården.