Helene Hellmark Knutsson (S):
Alexandra Anstrell har frågat mig om jag och regeringen står bakom det beslut som Universitets- och högskolerådet har fattat när det gäller föreskrifter om värdering av utländska betyg och vilka konsekvensanalyser jag och regeringen har till beslutet vad gäller risken att detta beslut driver studiebegåvningar ur landet.
Under den senaste tiden har jag besvarat ett antal skriftliga frågor från oppositionen om värdering av utländska gymnasiala betyg som till stor del berör samma sak. Jag står fast vid de svaren. Låt mig inleda med att säga att jag håller med Alexandra Anstrell om att IB-utbildning är en bra och viktig utbildning som ger en god förberedelse för högskolestudier. När det gäller UHR vill jag säga följande.
UHR som myndighet har ett bemyndigande i högskoleförordningen att meddela föreskrifter om meritvärdering av betyg. UHR har remitterat ett förslag till nya föreskrifter om värdering av utländska betyg och tagit hänsyn till remissynpunkter, och därefter har myndighetens styrelse fattat ett beslut. I myndighetens uppdrag ligger att så långt som möjligt se till att olika grupper av sökande till högskolan konkurrerar på likvärdiga villkor.
Det finns inget i UHR:s agerande som ger mig anledning att ifrågasätta myndighetens sätt att fullgöra sitt uppdrag. När det gäller sakfrågan vill jag understryka att jag har stor respekt för den oro som inte minst företrädare för IB-utbildning uttrycker. Däremot är jag rädd att oron till stor del bygger på okunskap. Frågan om hur IB-betygen ska värderas är en del av en betydligt större helhet och hänger samman med den tidigare borgerliga regeringens gymnasiereform.
Den årskull som påbörjade gymnasieskolan hösten 2011 fick betydligt svårare att få högsta betyg än vad det hade varit tidigare. Under en övergångsperiod skapades därför en tillfällig urvalsgrupp för sökande med betyg från den nya gymnasieskolan. Denna grupp upphör från och med höstterminen 2017.
De utländska betygen har hittills värderats i förhållande till betygsfördelningen i den tidigare gymnasieskolan, där det var betydligt fler elever än nu som fick högsta möjliga betyg. För att sökande med utländska betyg inte systematiskt ska konkurrera ut elever från den nya gymnasieskolan när den tillfälliga urvalsgruppen till hösten upphör måste värderingen av de utländska betygen anpassas till betygsättningen i den nya gymnasieskolan.
UHR:s utgångspunkt har varit att andelen elever med betyg från till exempel IB-utbildning som får det högsta möjliga meritvärdet ska vara lika stor som andelen elever i den mest jämförbara gruppen i den svenska gymnasieskolan. Den grupp som IB-eleverna i första hand kommer att konkurrera med platserna om är elever som gått i den nya gymnasieskolan. I den nya meritvärderingen kommer båda grupperna att få svårare än tidigare att få högsta möjliga meritvärde.
Därmed kommer de meritvärden som krävs för att antas till populära högskoleutbildningar sannolikt att sjunka. Detta innebär alltså inte att det blir svårare att antas till populära högskoleutbildningar, även om färre sökande från IB-utbildningar än tidigare får högsta möjliga meritvärde. Jag vill verkligen betona detta, herr talman!
Det finns alltså inget som talar för att sökande med betyg från IB-utbildning inte kommer att stå sig väl i konkurrensen med sökande från den nya gymnasieskolan. Därför bedömer jag inte heller att de förändringar som UHR har beslutat om riskerar att driva studiebegåvningar ur landet.
Utan en justerad värdering av utländska betyg skulle konsekvensen däremot bli att de elever som gått i den svenska gymnasieskolan skulle få svårt att konkurrera om platserna på populära högskoleutbildningar. Det vore olyckligt.