Helene Hellmark Knutsson (S):
Tack så mycket, Maria Stockhaus, för att du tar denna viktiga interpellationsdebatt! Lärarbristen är, som jag sa, någonting som vi ärvde av alliansregeringen tillsammans med sjunkande kunskapsresultat i skolan. Det är någonting vi har jobbat med. Vi räknar nu med att det kommer att vara 52 000 behöriga lärare som saknas till 2019, så det är en stor lärarbrist.
Precis som Maria Stockhaus säger kommer inte allt att kunna åtgärdas med att vi utbildar unga människor till lärare. Men det är oerhört viktigt att vi gör det. Genomströmningen i lärarutbildningarna varierar stort, vilket vår tillsynsmyndighet UKÄ har visat. I förskollärarutbildningen har vi högre genomströmning än i andra professionsutbildningar på högskolan.
Det är alltså fler som går igenom den. Inom grundlärarutbildningen är det ungefär på snittet. Däremot har vi haft stora utmaningar med just ämneslärarutbildningen. Där finns en diskussion som är viktig att ta, för det är en lång och krävande lärarutbildning - tvärtemot vad många påstår om att det inte finns några krav.
Där finns ett tydligt samband: Om man har låga betyg från gymnasiet är risken för avhopp betydligt högre. Vi håller nu på med försöksverksamhet som handlar om lämplighetsbedömning till intaget. Den har visat sig vara lyckosam på de högskolor och universitet som har provat den just utifrån att man når de motiverade.
Man når dem som verkligen vill till läraryrket och därmed också har den motivation som krävs för att klara en sådan lång och krävande utbildning som ämneslärarutbildningen är. Det andra sorgebarnet har varit just ämneslärarutbildningen 7-9. Där har vi nu genomfört förändringar för att göra den mer attraktiv. Från och med höstterminen 2018 har våra högskolor och universitet möjlighet att pröva den.
Det innebär att man läser färre ämnen; man behöver bara ha två ämnen. Däremot får man djupare kunskaper i dessa ämnen. Vi har också mer flexibilitet i ämneskombinationer. Svenska som andraspråk är ett av de ämnen som man ska kunna kombinera med alla andra ämnen. Det är bra eftersom vi har en stor brist på lärare i svenska som andraspråk.
Det är inte bara detta vi gör, precis som Maria Stockhaus säger. Vi gör också kvalitetsförstärkningar. I väntan på den stora nationella utvärdering av samtliga lärarutbildningar som ska genomföras under 2018 har vi tillfört 250 miljoner kronor om året till att öka lärartätheten på lärarutbildningen.
Vi genomför också ett projektarbete med att få övningsskolor och att stärka den praktiska delen av utbildningen ihop med den teoretiska delen. Det finns olika exempel på hur man jobbar med detta runt om på våra högskolor och universitet som jag råder er att verkligen ta del av. Detta är också någonting som finns i Skolkommissionens förslag om hur vi ska förbättra lärarutbildningen.
Till sist vill jag också säga att vi ser till att öka forskningsanknytningen i lärarutbildningen genom att avsätta pengar för nationella forskarskolor som ska ge fler disputerade vid lärarutbildningen. Att höja statusen för och kvaliteten i utbildningen är en väg. Men vi behöver också göra mer för att läraryrket ska vara attraktivt.
Där är lönen, som är en av regeringens största satsningar med 3 miljarder om året, en viktig del som också har fått ett gott utfall, enligt Statskontorets rapport i dag.