KBLab/rixvox huggingface dataset:
Matilda Ernkrans (S):
Jag vill vara tydlig med att det är viktigt att vi fortsätter att utbilda sjuksköterskor och att det finns en bra möjlighet till vidareutbildning till specialistsjuksköterska. Dessa utbildningar ska absolut hålla en hög akademisk nivå. Det är av den anledningen som regeringen har gjort historiskt stora satsningar på just hälso- och sjukvården.
Det är 13 miljarder i ökade satsningar, bland annat för att göra det möjligt att säkra antalet anställda inom vården, förbättra arbetsvillkoren och korta vårdköerna. Vi har tillfört välfärdsmiljarder, 5 miljarder årligen, och så sent som i går lämnade statsministern besked om att vi behöver tillföra ytterligare välfärdsmiljarder till kommuner och regioner.
Vi har satsat på att sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och barnmorskor ska få nya utbildningsmöjligheter. Vi har byggt ut utbildningsmöjligheterna på våra högskolor och universitet runt om i hela landet.
Bara under 2019 tillförde vi 400 miljoner som kan användas för att sjuksköterskor ska kunna gå en specialistsjuksköterskeutbildning med bibehållen lön, vilket är ett sätt att locka och ge bättre möjligheter för dem som vill fortsätta att vidareutbilda sig. Vi fortsätter att göra dessa satsningar. Det är fråga om 100 miljoner när det gäller karriärtjänster för att öka attraktiviteten.
Det här är verkligen en avgörande del för att vi även i fortsättningen ska ha en god hälso- och sjukvård runt om i hela landet.
Anledningen till att vi fortfarande bereder frågan om specialistsjuksköterskeutbildningen, som Gudrun Brunegård säkert är väl medveten om, är att remissvaren som har kommit in efter att utredningen hade remitterats är olika.
De är inte särskilt lättolkade när det gäller på vilket sätt det är mest rimligt att ta frågan vidare. Av den anledningen behöver frågan beredas vidare inom Regeringskansliet, och vi behöver mer tid på oss att helt enkelt bedöma hur och om vi ska gå vidare.
Det skulle också vara intressant när Gudrun Brunegård nu lyfter upp frågan att höra hur Kristdemokraterna ser på utredningen om specialistsjuksköterskor. Vad är ert besked om hur vi ska ta denna utredning och de förslag som finns här vidare?
Det är intressant, och kan vara en bra idé, att Gudrun Brunegård tar chansen att beskriva lite hur Kristdemokraterna ser på det faktum att man ändå är en del av ett högerkonservativt block som när man hade chansen att sätta en budget valde att ta den största budgetposten till att sänka skatterna med omkring 20 miljarder.
Hur kan det göra arbetssituationen i vårdens vardag bättre för specialistsjuksköterskorna och sjuksköterskorna?
Matilda Ernkrans (S):
Inget parti i Sveriges riksdag får ju ensamt igenom all sin politik. Alla partier behöver samarbeta. Det socialdemokratiska partiet har valt att samarbeta med Miljöpartiet, Centerpartiet och Liberalerna i mitten av svensk politik. Vi har mycket gemensamt, och med detta kan vi göra gott för Sverige med en stark reformagenda.
Kristdemokraterna har valt att samarbeta med Moderaterna och har dessutom inget som helst emot att ta ett aktivt stöd av det nationalistiska och populistiska partiet Sverigedemokraterna. Detta är skillnaden - man får väl själv välja vilket man litar mest på.
Hur regeringen väljer att hantera specialistsjuksköterskeutredningen är en sak, men ingen ska tveka om att regeringen och det socialdemokratiska partiet tar fajten varje dag för att vi ska kunna ge vård efter behov och inte efter plånbok. De som är i störst behov ska få träffa en läkare och få en operation eller behandling. De ska gå först.
Det är inte så att man ska få gå före i kön för att man har en dyr privat vårdförsäkring. Det ska vara vård efter behov, och det ska vara alla till gagn i Sverige. Det är detta Socialdemokraterna tar fajten för varje dag - för att vi ska kunna anställa fler inom vården, förbättra arbetsvillkoren, ta till vara kompetensen och se till att fortsätta att utbilda sjuksköterskor och specialistsjuksköterskor runt om i hela landet.
För så är det: Vi behöver faktiskt se till att vi har högre utbildning i hela vårt land och i alla våra regioner. Detta är inte minst viktigt när det gäller sjuksköterske- och specialistsjuksköterskeutbildningen. Här rekryteras det regionalt, och man stannar också i regionen. Vi tar ansvar för att bygga ett starkare samhälle där människor kan känna trygghet. Så håller vi högerkonservatismens splittrande vårdidéer borta och bygger ett starkare samhälle.
Matilda Ernkrans (S):
Ilona Szatmari Waldau har frågat mig hur jag avser att säkerställa att studenter med funktionsnedsättning får det stöd de behöver för att kunna studera på högskola och universitet. Den svenska högskolan ska vara välkomnande för alla som har förutsättningar att klara högskolestudier, oavsett bakgrund, kön eller funktionsnedsättning. Det är därför positivt att allt fler studenter tar del av de stöd som finns att få.
Universitet och högskolor får avsätta 0,3 procent av sina utbildningsanslag för särskilt pedagogiskt stöd, inklusive teckenspråkstolkning, för studenter med funktionsnedsättning. Utöver detta kan lärosätena ansöka hos Stockholms universitet om bidrag för de kostnader som överstiger 0,3 procent av anslaget.
Totalt betalades det 2019 ut 90 miljoner kronor för pedagogiskt stöd i form av anteckningsstöd, teckenspråkstolkning, mentorsstöd och handledning. Detta är den högsta summa som har betalats ut hittills för detta ändamål. Vid varje lärosäte finns minst en samordnare som stöder studenter med funktionsnedsättning.
Utöver det pedagogiska stödet kan studenter också få hjälp med anpassad kurslitteratur från Myndigheten för tillgängliga medier. Det finns 27 miljoner kronor per år avsatta för detta ändamål. Dessutom finns det också ett särskilt utbildningsstöd från Specialpedagogiska skolmyndigheten, SPSM, som lärosätena kan ansöka om.
Stödet omfattar knappt 6 miljoner kronor per år och erbjuds studerande med svåra rörelsehinder eller psykiska eller neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Myndigheten har tagit upp frågan om utformningen av stödet vid dialog med Utbildningsdepartementet. Universitets- och högskolerådet, UHR, har enligt sin instruktion i uppgift att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter inom högskolan.
Därför fick UHR 2018 i uppdrag att sprida goda exempel på åtgärder för att öka tillgängligheten och motverka diskriminering av studenter med funktionsnedsättning. Jag är väldigt mån om att systemet ska fungera så bra som möjligt för de studenter med funktionsnedsättning som söker stöd.
För regeringen är det viktigt att fler personer med olika typer av funktionsnedsättningar söker sig till högre utbildning och att de under sin studietid får det stöd de behöver för att slutföra sina studier. Det handlar både om den enskilde studentens rätt att studera och om vikten av att ta till vara alla människor på arbetsmarknaden. Detta är alltså en viktig fråga för oss, och jag kommer därför att noga följa utvecklingen inom området.
Matilda Ernkrans (S):
Jag vill börja med att säga att jag är mycket väl medveten om de utmaningar som studenter med funktionsnedsättning kan möta i sina studier. Det är viktigt att högskolan är välkomnande för alla som kan klara högskolestudier och att det finns en god tillgänglighet och stödinsatser på lärosätena.
Jag valde att svara på frågan om hur vi säkerställer att detta fungerar genom att ge ett väldigt heltäckande svar om alla de stödinsatser som finns vid våra universitet och högskolor. Detta är något som är mycket bredare än det viktiga stöd som SPSM kan ge.
Men med detta sagt vill jag också säga att Specialpedagogiska skolmyndigheten, SPSM, ännu inte har inkommit med sitt budgetäskande. Det gör de den 1 mars, och när det är gjort kommer vi naturligtvis att titta på det. Frågan om att ge pengar i budget är lite tidigt väckt just nu, men det betyder inte att det inte är angeläget att tala om alla studenters tillgång till högskolor och universitet.
Jag vill också vara noga med att universitet och högskolor aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan - det ska de göra utöver att de ska se till att de möter studenter med funktionsnedsättningar på ett klokt och bra sätt och att dessa studenter får en bra studietid och klarar av sin utbildning.
Samhället behöver helt enkelt ta vara på alla de talanger som finns, som vill och kan ta sig an högre utbildning. Också för att klara de utmaningar vi har när det gäller framtidens kompetensförsörjning behöver vi få bukt med mycket av den snedrekrytering som finns i fråga om högre utbildning.
Jag har gett UKÄ ett uppdrag att utvärdera hur lärosätena jobbar med breddad rekrytering. Det är en analys som jag ser fram emot att ta del av för att få inspiration till nya åtgärder för att se till att vi har högskolor och universitet som är tillgängliga och välkomnande för alla.
Det skulle vara intressant att veta vad riksdagsledamoten Szatmari Waldau och Vänsterpartiet vill göra för att bredda rekryteringen av studenter till högre utbildning.
Matilda Ernkrans (S):
Som jag sa är jag medveten om de utmaningar som studenter med funktionsnedsättningar kan ha och möta i sina studier. Jag tycker att det är viktigt att regeringen kan få på plats en hel del nya åtgärder inte minst för att i hela utbildningskedjan stärka möjligheten för människor med funktionsnedsättningar att få del av den kunskap de har rätt till. Det handlar också om möjligheten att ta sig vidare till högre utbildning.
En viktig nyckel och del i detta är bland annat att vi nu i samarbetet i mitten av svensk politik kan gå fram med att förstärka NPF-kunskaperna i våra lärarutbildningar. Detta är något som våra lärarstudenter ska få en mycket större kunskap och kännedom om, för det är något som man har nytta av i varje klassrum.
Jag är också väldigt glad över att vi kan fortsätta att jobba med att se till att vi har högre utbildning i hela landet. Vi kan jobba vidare med distansutbildningar av olika slag.
I svaret på frågan från Ilona Szatmari Waldau ville jag, som sagt, verkligen visa bredden av de insatser som finns för att stötta människor med funktionsnedsättningar så att de kan ta till sig och genomföra sina studier inom högskola och universitet. Det var också ett sätt för mig att visa regeringens och mitt fortsatta engagemang i denna fråga.
Det är nämligen väldigt viktigt att vi har högskolor och universitet som är välkomnande för alla som kan klara sina högskolestudier, och det oavsett kön, bakgrund eller funktionsnedsättning. Jag tycker att det uppdrag som har getts till UKÄ om breddad rekrytering är viktigt. Jag tycker också att det arbete som Universitets- och högskolerådet gör är viktigt.
De har som uppgift att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter inom högskolan. Bland annat fick de i uppdrag att sprida goda exempel på genomförda åtgärder i syfte att minska diskriminering och öka tillgängligheten. De goda exemplen finns samlade i rapporten En högskola för alla , som kom i höstas. Där finns ett sextiotal goda exempel.
Det handlar om allt från informationsinsatser för studenter till kompetensutveckling av personal. Samlingen innehåller även exempel på hur organisation, rutiner och teknik kan utvecklas för att öka tillgängligheten. Det vore intressant att höra om ledamoten har hunnit ta del av den rapporten.
Jag tycker själv att det finns väldigt mycket som våra högskolor och universitet kan fortsätta att utveckla för att bättre kunna möta studenter med funktionsnedsättningar.
Matilda Ernkrans (S):
Låt mig vara tydlig med att den svenska högskolan ska vara välkomnande och ett möjligt val för alla som har förutsättningar att klara högskolestudier, oavsett bakgrund, kön eller funktionsnedsättning. Det är en viktig utgångspunkt för mig som socialdemokrat och som ansvarigt statsråd. Jag ser därför väldigt positivt på att det är allt fler studenter som tar del av det stöd som finns att få.
Regeringen avsätter årligen särskilda medel för studenter med funktionsnedsättningar för att de ska få stöd i sina studier. Jag är mycket mån om att detta system ska fungera så bra som möjligt för studenter med funktionsnedsättning. Jag tänker ge detta mitt fortsatta engagemang. Det är viktigt att vi tar vara på alla de talanger som finns och som har möjlighet och vilja och som älskar att studera på en högre utbildning.
Vi behöver dem i vårt starkare samhälle.
Matilda Ernkrans (S):
Helena Vilhelmsson har frågat mig om jag anser att Campus Grythyttans verksamhet är ett nav för besöksnäring, måltidsutbildning, hållbarhet och företagsamhet som bör bevaras i Grythyttan samt, om så är fallet, vad jag avser att göra för att säkra upp Campus Grythyttan.
Jag delar Helena Vilhelmssons syn att Campus Grythyttans verksamhet är ett nav för besöksnäring, måltidsutbildning, hållbarhet och företagsamhet för Grythyttan. Campus Grythyttan har bidragit till att sätta måltid, värdskap och hållbarhet på kartan. Jag har också full förståelse för att Örebro universitet vill utreda hur bästa förutsättningar kan ges för lärosätets utbildning och forskning.
Jag har förstått att universitetet vill titta närmare på utbildningen i Grythyttan för att utveckla utbildningen så att den håller hög kvalitet och att fler studenter vill söka den. Det är ansvarsfullt av lärosätet att göra det. Som interpellanten konstaterar står det också angivet i regleringsbrevet för Örebro universitet att det ska bedrivas restaurangutbildning i Grythyttan.
Jag har inga planer på att ta initiativ till några ändringar av Örebro universitets regleringsbrev i detta avseende.
Matilda Ernkrans (S):
Som allmän utgångspunkt vill jag säga att det är viktigt för regeringen att det finns tillgång till utbildning av hög kvalitet i hela landet, inte bara i de större städerna. Det är ett sätt att säkerställa tillgången till utbildning och att det finns god statlig närvaro i hela landet.
Jag vill också säga att det är lärosätets ansvar att se till att utbildningen bedrivs med god kvalitet. Av den anledningen har jag förståelse för att Örebro universitet har valt att titta närmare på utbildningen och vill utveckla den så att fler studenter kan söka den och den fortsätter hålla god kvalitet. Det är ansvarsfullt av universitetet att göra det; det måste jag säga.
Samtidigt kan jag inte, vill jag inte, göra något annat än att konstatera att detta står angivet i regleringsbrevet för Örebro universitet och har gjort det sedan 1993/94.
Det har återkommit i lärosätets regleringsbrev varje år - egentligen oavsett regeringskonstellation har det stått angivet i regleringsbrevet och gör det fortfarande - att man ska bedriva restaurangutbildning i Grythyttan. Jag har inga planer på att ta initiativ till att göra några ändringar i Örebro universitets regleringsbrev i detta avseende.
Jag delar bedömningen att Campus Grythyttans verksamhet är ett nav för besöksnäring, måltidsutbildning, hållbarhet och företagsamhet i Grythyttan. Av den anledningen kan jag inte göra annat än att vara tydlig med vad det är som gäller och att det har funnits och fortfarande finns i regleringsbrevet. Jag har som sagt inte för avsikt att ta några initiativ till att ändra regleringsbrevet.
Men man måste skilja på olika delar här, och det är fortfarande så att det är ansvarsfullt av Örebro universitet att ta ansvar för att all den utbildning man bedriver på Örebro universitet bedrivs med hög kvalitet. Det är det ansvaret jag uppfattar att lärosätet tar i och med denna utredning.
Matilda Ernkrans (S):
Vi måste komma ihåg att det är lärosätet som egen myndighet - alla statliga högskolor och universitet är ju egna myndigheter - som ansvarar för att se till att utbildningen håller hög kvalitet. Det är också deras ansvar att se till att man sköter verksamheten på ett klokt och bra sätt.
Jag har uppfattat att den utredning som Örebro universitet har beställt och nu genomför ska vara en förutsättningslös granskning av utbildningen i Grythyttan och utgå från att man vill stärka kvaliteten och se till att man får fler studenter till utbildningen.
Detta har jag förståelse för, och jag tycker att det är ansvarsfullt. Det jag tidigare har sagt och får återupprepa här är att det står och sedan 1993/94 har stått i Örebro universitets regleringsbrev att det ska bedrivas restaurangutbildning i Grythyttan.
Om regeringen i regleringsbrevet anger att ett universitet eller en högskola ska ge en utbildning, i detta fall restaurangutbildning i Grythyttan, innebär det att universitetet måste göra detta.
Jag har, som sagt, inte för avsikt att ta några initiativ för att förändra regleringsbrevet för Örebro universitet.
Ett eventuellt ärende in till Regeringskansliet måste beredas på sedvanligt sätt för att man ska komma fram till regeringens ståndpunkt. Något sådant ärende finns inte på regeringens bord.
Om ett sådant ärende skulle hamna på regeringens bord får man hantera det allteftersom. Men i dagsläget har jag personligen som minister inte, vill jag återupprepa för interpellanten, för avsikt att ta några initiativ för att ändra i regleringsbrevet.
Jag tycker att regeringar av olika konstellation under många år sedan 1993/94 klart har uttryckt vikten av uppdraget till Örebro universitet att bedriva restaurangutbildning i Grythyttan. Denna utbildning ska, precis som all annan akademisk utbildning, hålla hög kvalitet. Det är viktigt.
Det samarbete med Centerpartiet och Liberalerna som den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen vilar på gäller både sak och budget. I det vi kallar januariavtalet står det väldigt tydligt att vi ska fortsätta se till att vi har högre utbildning i hela landet och att vi ska fortsätta med Kunskapslyftet.
Jag tycker att det finns ett tydligt avtryck i januariavtalet, som vi gemensamt tar ansvar för, när det gäller att se till att vi har högre utbildning i hela landet, inte bara i de stora städerna.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, ledamoten Vilhelmsson, för ditt engagemang i frågan! Riksdagen uttalade sig i frågan om placering av utbildning i Grythyttan redan i början av 90-talet. I och med denna interpellation kan jag notera att det än i dag finns ett starkt intresse för denna fråga i riksdagen.
Dessutom befinner vi oss nu, som interpellanten också påpekar, i ett läge där vi har ett rekordhögt söktryck till högre utbildning.
Det är alldeles utmärkt, tycker jag som högskole- och forskningsminister, om vi kan använda den kris som vi nu prövas av under coronapandemin till att faktiskt utbilda människor så att vi både som individer och samhälle kan stå starkare efter krisen.
När det handlar om Campus Grythyttan vill jag återigen upprepa att jag delar synen att Campus Grythyttans verksamhet är ett nav för besöksnäring, måltidsutbildning, hållbarhet och företagsamhet för Grythyttan. Campus Grythyttan har bidragit till att sätta måltid, värdskap och hållbarhet på kartan.
Jag har också full förståelse för Örebro universitets vilja att utreda detta så att man kan utveckla utbildningen och se till att den håller hög kvalitet och att fler studenter söker sig dit. Detta är ansvarsfullt av lärosätet.
Men, som sagt, det står och har länge stått i regleringsbrevet att Örebro universitet ska bedriva restaurangutbildning i Grythyttan, och jag har inga planer på att ta initiativ till att göra några ändringar i Örebro universitets regleringsbrev i detta avseende.
Matilda Ernkrans (S):
I tider av lärarbrist och med det faktum att vi fortfarande vill bygga ett starkt samhälle genom att vara en stark kunskapsnation är möjligheten att utbilda sig till lärare oerhört viktig.
Det är också anledningen till att regeringen har tagit ett ordentligt grepp för att se till att det finns fler lärarutbildningsplatser runt om i hela vårt land genom en fortsatt utbyggnad av lärarutbildningsplatserna.
Vi har också sett till att det finns flera ingångar till läraryrket så att fler kan välja detta yrke, och vi tar ett gemensamt grepp för att se hur vi kan fortsätta att utveckla lärarutbildningen så att fler kan ta sig an detta. Det här är oerhört viktiga delar i att se till så att fler lärosäten kan känna att man kan genomföra utbildningarna.
Matilda Ernkrans (S):
Att få fler som vill läsa lärarutbildningarna är ett ansvar som vi bär gemensamt. Mitt och regeringens ansvar är att se till att det finns lärarutbildningsplatser runt om i vårt land. Våra lärosäten - universitet och högskolor - har ansvar för att dimensionera utbildningarna utifrån studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov.
Om jag kan, och det hoppas jag kunna inom kort, är jag den första att ge ytterligare stöd till våra lärosäten att faktiskt kunna ge de här utbildningarna på plats.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, ledamoten, för frågan! Som ledamoten själv beskriver är det ingen hemlighet att vi socialdemokrater tycker att vi ska bygga vidare på ett starkt kunskaps och forskningssamhälle. Vi ser att vi behöver förstärka med ett nytt tekniskt universitet. Vi har också sagt att Mälardalens högskola skulle kunna bli ett sådant.
Men det är som jag svarat tidigare på dessa frågor: Ska man inrätta nya universitet i vårt land kräver det att det görs i en bredare beredning med flera politiska partier och i ett större forskningspolitiskt sammanhang. Det får jag lov att återkomma till.
Matilda Ernkrans (S):
Jag besökte själv alldeles nyligen Luleå tekniska universitet och kan mycket väl vittna om vilken enorm kraft och tillväxtpotential det har gett till hela regionen. Att vi har högre utbildning och forskning i hela vårt land är oerhört viktigt för att vi ska klara vår kompetensförsörjning, men också för att attrahera företag, näringsliv och så vidare som kan fortsätta utveckla en region och vårt land.
Jag ser alltså fram emot ett fortsatt gott samarbete.
Matilda Ernkrans (S):
Jag kan börja med att konstatera att vi behöver ha fler duktiga lärare ute i våra klassrum. Att vi har en välfungerande lärarutbildning är grunden till det. Jag kan också konstatera att vi har utbildat för få lärare under alltför många år, inte minst under de år då Maria Stockhaus parti satt vid regeringsmakten. Sedan vi fick en S-ledd regering har vi stadigt utökat antalet lärarutbildningsplatser på våra universitet och högskolor.
Den bild som Maria Stockhaus här lägger fram är inte helt sann - att anledningen till att studenterna inte fullföljer lärarutbildningen skulle vara att studenterna på lärarutbildningen inte är riktigt duktiga. Det är de, och lärarutbildningen är den största utbildning vi har. Men självklart måste fler klara lärarutbildningen, och därför har vi också satt igång ett arbete med att reformera lärarutbildningarna.
Vi kommer att återkomma till kammaren om detta.
Matilda Ernkrans (S):
Tack för frågan från ledamoten! Det är faktiskt så att rymdverksamheten, inte minst den viktiga rymdbasen Esrange som finns i Kiruna, inte bara är viktig för Kiruna, Norrbotten och Sverige utan också för världen. Är det någonting som vi har nytta av när det gäller våra investeringar i rymden handlar det just om att hantera miljö och klimat.
Vi behöver de investeringarna och den utrustning som vi sätter upp i rymden för att kunna övervaka och se översvämningar, skogsbränder, torka och isar som smälter men också för att kunna ta oss vidare till ett mer hållbart samhälle. Vi behöver satelliterna för att klara ut detta med självkörande bilar och för att kunna transportera oss bättre och så vidare.
Det här är verkligen viktiga frågor där vi på allvar kan känna att det vi investerar i rymden har vi nytta av i våra liv på jorden.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Fredrik Christensson, för frågan! Det är verkligen ett prioriterat område för regeringen att på bredden hantera hur vi ska ta oss an att bygga en bättre psykisk hälsa i vårt land. Det gäller inte minst för studenter. Som ledamoten helt rätt påpekar är antalet studenter med psykisk ohälsa större än andra i jämförbar ålder.
Vi har vidtagit en del åtgärder. Vi har redan satt igång en utredning som ska titta på hur studenthälsan och primärvården kanske kan samarbeta och samverka på ett bättre sätt och därmed ge ett bättre stöd till de studenter som kan ha drabbats av psykisk ohälsa, så att de inte trillar mellan stolarna. Men vi måste naturligtvis se över boendesituationen, fortsätta arbetet mot sexuella trakasserier på högskolorna och så vidare.
Det finns alltså en hel del arbete som vi kan och ska göra.