KBLab/rixvox huggingface dataset:
Matilda Ernkrans (S):
Jag förstår att Martin Kinnunen och Sverigedemokraterna har svårt att förstå liknelsen, som handlar om att om alla tar ansvar för sina egna klimatutsläpp klarar vi att ställa om världen i en bättre riktning.
Jag förstår att Martin Kinnunen och Sverigedemokraterna har svårt att förstå det, för det är uppenbart att Sverigedemokraterna inte heller på det här området tycker att vi ska följa FN:s konventioner.
Det är ju ett genomgående drag i Sverigedemokraternas politik att man håller sig till en egen tolkning av vad FN:s konventioner innebär och hur man tar ansvar för dem. FN:s klimatkonvention, som man beslutade om 1992, är väldigt tydlig med att det är de industrialiserade länderna som ska gå före och som har ett större ansvar.
Det ansvaret har Sverige tagit sedan dess, och vi kommer att fortsätta ta det, åtminstone om vi klarar att hålla en tillräckligt stor enighet i Sveriges riksdag om att detta är rätt väg att gå. Just nu är det Sverigedemokraterna som mäler ut sig och vill ha en helt annan inriktning på politiken.
Det är sant att vi tar ett större ansvar när det gäller nationella insatser, men det är inte sant att det sker på bekostnad av internationella insatser. Den här regeringen lägger mycket och stora pengar också på internationella insatser, men vi tycker inte att de ska räknas in i våra egna utsläppsminskningsåtaganden, utan de görs därutöver.
När det gäller kostnaderna kan jag försäkra Martin Kinnunen om att vi i Miljömålsberedningen har tagit hjälp på alla möjliga olika sätt för att räkna på kostnader. Makroekonomiska modeller fångar inte hela klimatomställningen.
Matilda Ernkrans (S):
Skiljelinjerna är tydliga här. Sverigedemokraterna håller på och mäler ut sig från den här riksdagen genom att hävda någon sorts nånannanism - om någon annan gör någonting slipper vi. De har dessutom en egen, friare tolkning av FN:s klimatkonvention. Men det är som sagt inget konstigt. Sverigedemokraterna brukar ta sig an internationella konventioner på det sättet, för att få dem att passa in i deras ideologiska ram.
Den svenska regeringen och vi socialdemokrater tycker att vi ska följa FN:s klimatkonvention. Där är det tydligt att det är de industrialiserade länderna som ska gå före och som ska minska sina utsläpp först och mest. Det är ett ansvar som vi kommer att fortsätta ta. Vi hävdar, och tycker att vi har belägg för, att det kommer att gå.
Med tydlig politisk bestämdhet och med en kombination av styrmedel, investeringar och politisk handlingskraft går det att göra omställningen. Den bär också jobb och välfärd. Vi har klarat den förut. Och vi kommer att fortsätta klara den. Den oro som Sverigedemokraterna ger uttryck för här är inte ny. Så har belackare mot klimatomställningen låtit i alla tider. Och ni har blivit överbevisade varje gång, Martin Kinnunen.
Det har gått lättare, det har varit enklare och Sverige har blivit rikare och konkurrenskraftigare för varje steg vi har tagit i klimatomställningen. Det är min uppfattning att vi kan ta oss an också framtiden på det sättet. Men jag är, till skillnad från Sverigedemokraterna, en del av en arbetarrörelse som har bejakat omställning och strukturomvandling. Det har vi gjort genom att också ta ansvar för höga utbildningsnivåer och trygghetssystem som bidrar i omställningen.
Och vi har också tagit ansvar för hela Sverige och alla människor i det här landet. Det kommer vi att fortsätta göra. Det är baserat på jämlikhet, frihet, rättvisa och solidaritet.
Matilda Ernkrans (S):
Till skillnad från den tidigare regeringen, som precis som Johan Hultberg här i kammaren var duktig på att lägga ut texten och orden, lägger den här regeringen fram verktyg och budgetanslag för att göra verklighet av de vackra orden. Miljöanslagen var ungefär 4 miljarder under den borgerliga alliansregeringen.
De har nu höjts till 7 miljarder under 2016. Vi gör rejäla satsningar på det som är biologisk mångfald och naturvård. Vi satsade 250 miljoner 2015 och satsar ytterligare 340 miljoner årligen 2016 till skydd av värdefull natur. Vi lägger 240 miljarder årligen från 2016 på skötsel. Vi skyddar också marina reservat.
Den tidigare borgerliga alliansregeringen var mycket duktig på att lägga ut texten, men mycket dålig på att internt förhandla fram nya pengar och nya och effektiva styrmedel för att kunna säkra vår biologiska mångfald.
Därför kan jag känna mig mycket stolt och mycket trygg med att den här regeringen, till skillnad från den tidigare borgerliga alliansregeringen, klarar av både att tala med vackra ord och att leverera god politik och bra budgetanslag.
Jag kan ställa frågan tillbaka: Är det inte symtomatiskt att moderaten Johan Hultberg i sitt anförande alldeles nyss om biologisk mångfald och naturvård ägnade den största delen åt att tala om hur han skulle kunna stärka markägarnas intressen och ytterligare slå hål på allemansrätt och tillträde till våra stränder i stället för att tala om artutrotningen?
Matilda Ernkrans (S):
Det handlar om viktiga och riktiga jobb runt om i vårt land. Att skapa nya jobb i och omkring vår miljöpolitik är ytterst viktigt, inte minst för att det är grunden för våra levnadsbetingelser. Att fortsätta jobba för en hållbar utveckling, som klarar ekonomisk, social och ekologisk utveckling, är extremt viktigt för denna regering.
Till skillnad från Moderaterna är jag mycket övertygad om att det går så mycket lättare om man också har en ekonomi och förstärkta budgetanslag för att göra just det. Frågan om hanteringen av våra svenska rovdjur och jakten på dem har regeringar under lång tid slitit med. Det vore därför förmätet av mig att stå här och säga att vi har kommit på den ultimata lösningen.
Men däremot underkände Högsta förvaltningsdomstolen beslutet om sättet att hantera överklaganden som Johan Hultberg och hans parti hade föredragit. Oavsett regering måste man faktiskt hantera ett sådant utslag från Högsta förvaltningsdomstolen. Det har den här regeringen gjort.
Självklart ska detta inte innebära en återgång till någonting som var tidigare och som inte fungerade, utan man måste hitta en väg som bär framåt.
Matilda Ernkrans (S):
Jag vill gå in i debatten för att understryka och stödja det som har kommit fram i debatten från miljöminister Karolina Skog och ledamoten Gunilla Nordgren. Det handlar bland annat om att riksdagen i enighet kan införa avfallshierarkin i miljöbalken.
Det är en stor styrka och något som vi ska ta med oss in i vårt framtida arbete med hur vi hanterar avfall och återvinning. Det är också bra att vi verkar vara överens om att vi vill ha ett effektivt och tydligt system som är enklare för medborgarna och där materialåtervinningen ökar.
I denna anda behöver vi ta med oss det som har varit en del av historien när det gäller förändringar i insamlingsansvaret. Det har utretts många gånger sedan 1994 då systemet infördes. Det får vi väl ta som intäkt för att det inte har fungerat helt optimalt.
Det behöver alla vi som representerar Sveriges medborgare i Sveriges riksdag ha med oss i den framtida hanteringen av detta. Det var den borgerliga regeringen som senast bestämde sig för att utreda detta, och det gör man inte om det inte finns problem som man vill åtgärda för att göra något bättre för medborgarna och öka materialåtervinningen.
Vi behöver också ha med oss att Sveriges kommuner, som är närmast medborgarna, är mycket tydliga med att de vill att vi anstränger oss i god samarbetsanda för att försöka hitta ett insamlingssystem som är enklare och mer förståeligt för medborgarna och som ökar materialåtervinningen.
Det är som sagt viktigt att understryka det som miljöministern och Gunilla Nordgren från Moderaterna har sagt i debatten och ta med oss det inför framtiden.
Inte minst för oss socialdemokrater är det väldigt viktigt att vi får en ordning på plats som blir långsiktig, effektiv och tydlig och som gör det enklare för medborgarna och ökar materialåtervinningen.
Matilda Ernkrans (S):
Jag vill ansluta min fråga till Jonas Erikssons och rikta uppmärksamheten mot det faktum att vi faktiskt måste klara jobb och välfärd på en planet som fortfarande är beboelig så som mänskligheten känner den. Statsministern kommer i nästa vecka att delta på FN:s klimattoppmöte. Här samlas världens länder för att försöka få till stånd ett globalt och rättvist avtal som minskar våra utsläpp.
Tyvärr vet vi redan att de utsläppsminskningsåtaganden som världens länder har lämnat in till klimattoppmötet inte kommer att räcka för att ta världen under två graders temperaturhöjning. Därför blir det så mycket viktigare att vi lyckas ännu bättre på klimattoppmötet men också att vi får med oss andra aktörer - kommuner, företag och andra - i klimatomställningsarbetet och i arbetet med att minska våra utsläpp.
Hur bedömer statsministern att vi kan komma längre den vägen?
Matilda Ernkrans (S):
Min fråga går till klimat- och miljöminister Åsa Romson. Vi nås nu av rapporter om att över 5 miljoner barn i Etiopien riskerar livshotande undernäring. Orsaken är bland annat den värsta torkan på över 50 år. Situationen i Malawi och Zimbabwe är lika akut. Vi vet att när det kommer torka är det boskapen som dör först, därefter drabbas skördarna, och sedan är matbristen akut.
Biståndsorganisationer vädjar nu till världens rika länder om att de måste ställa upp akut. Omvärlden måste agera för att rädda liv. Vi har sett problem med extremväder på andra håll i världen. Orsaken är väderfenomenet El Niño, som har större styrka och mer variation.
Under klimattoppmötet var det Åsa Romson som förhandlade om just detta, om vilket ansvar de rika länderna har för att hjälpa fattigare länder när de drabbas av klimatkonsekvenser på grund av väderfenomen. Vilket ansvar har vi?
Matilda Ernkrans (S):
Ministern var inne på att vi vet om att dessa väderfenomen finns här, att de ökar i omfattning och att de också blir svårare att hantera. Förra året hade temperaturen stigit en grad över förindustriell nivå, och det är inte långt kvar till de en och en halv till två grader som innebär oacceptabla konsekvenser för mänskligheten med extrema påfrestningar för människor runt om i världen, men inte minst för människor i de fattigare delarna.
Matilda Ernkrans (S):
Moderaterna föreslår kraftiga neddragningar på utgiftsområdet som vi debatterar här i dag, på miljöbudgeten. Som vanligt i moderat politik går skattesänkningar före investeringar som får fart på Sverige och ställer om vårt land i en mer hållbar riktning. Ni har ju prövat skattesänkningar som svar på allt tidigare. Det fungerade inte då och lär inte fungera nu heller.
Det är en rejäl slakt på hela Miljösverige som målas upp i Moderaternas budgetförslag. Det är neddragningar på 2,1 miljarder i förhållande till regeringens förslag. På flera myndigheter skulle det bli kaos och omfattande uppsägningar. Massor av bra miljöarbete skulle skrotas. Jag tar några exempel. Ni drar ned med 55 miljoner på Naturvårdsverkets anslag.
Ni har inte några extra pengar till den viltvårdsmyndighet ni har sagt att ni vill skapa, så i verkligheten är neddragningarna kanske ännu större. Ni drar in mer än en tredjedel av anslaget för skötsel av värdefull natur och mer än en tredjedel av anslaget för sanering av värdefull mark. 23 miljoner ska bort från Kemikalieinspektionen.
Det här är i mitt tycke helt oseriösa och oförklarade åtgärder som i verkligheten skulle förlama miljöarbetet i flera år. Min fråga rör Klimatklivet, som ni helt vill skrota. Vad säger du, Jonas Jacobsson Gjörtler, till dina moderata kollegor i kommunpolitiken som har skrivit under ansökningar om klimatinvesteringar?
Ska de välja att inte göra de investeringarna, eller ska de dra ned på någon annan investering i kommunerna för att få råd?
Matilda Ernkrans (S):
Det känns lite speciellt att höra en moderat säga att pengar inte är viktigt. Däremot håller jag med Moderaterna om att det viktiga är resultatet.
Då kan man i en tid när Arktis smälter - om man inte riktigt tror på det kan man använda sig av Nasas satellitbilder - titta på den mängd koldioxidutsläpp som fortfarande sker över vår del av världen och fundera på var ansvaret ligger och hur vi bäst kan bidra till att ställa om Sverige och världen i en mer hållbar riktning. Men låt oss titta på det här med resultat, som är viktigt.
582 ansökningar har inkommit när det gäller Klimatklivet. Det är oerhört populärt och kommer att ge årliga utsläppsminskningar på 400 000 ton växthusgaser. Det motsvarar 50 000 bensinbilar som kör ett varv runt jorden. Det här är resultat på riktigt. Vi plockar bort växthusgasutsläpp.
Just den här åtgärden anser Moderaterna att vi ska skrota helt och hållet. Man baserar det på gamla rapporter och gamla åtgärder, inte på hur det är nu med de nya metoder och nya verktyg som vi har för att mäta utsläpp men också mäta ansökningarna som kommer in och som visar att detta ger reella utsläppsminskningar.
Det är oerhört populärt, vi vet resultaten, det är effektivt - och det ger inte bara klimatnytta utan också samhällsnytta i form av mer kollektivtrafik, som gör det lättare för människor att ta sig till och från jobbet, och annat som är viktigt. Och det skapar jobb. Men detta ska Moderaterna plocka bort. Jag tycker faktiskt inte att du svarade på frågan: Vad säger du till dina moderata kollegor runt om i landet som har sökt dessa pengar och vill använda dem till sådana här investeringar?
Ska investeringarna läggas åt sidan, eller ska man plocka bort andra viktiga investeringar i kommunerna för att kunna göra detta?
Matilda Ernkrans (S):
Det går inte att sticka under stol med att både Sverigedemokraterna och samtliga borgerliga partier föreslår rejäla neddragningar i miljöbudgeten. Sverigedemokraterna föreslår en neddragning med minus 2,2 miljarder. Det betyder omfattande uppsägningar.
Det är en hel mängd jobb som kommer att försvinna om Sverigedemokraterna får bestämma. Det blir alltmer uppenbart att Sverigedemokraterna inte är ett parti som bryr sig speciellt mycket om svenska jobb eller arbetares villkor. I miljöbudgeten aviserar man omfattande nedskärningar och uppsägningar, och kollektivavtal ska inte gälla vid offentlig upphandling.
Dessutom tycker inte Sverigedemokraterna att vi ska gå före och plocka hem de nya hållbara jobben genom att vara ett framgångsrikt land i klimatomställningen.
Det sista jag kan lägga till är att Sverigedemokraterna inte heller tycker att vi ska stå upp för internationella miljööverenskommelser, vilket måste betyda att Sverigedemokraterna dessutom tycker att det är okej att det är fritt fram för andra att konkurrera om de svenska jobben med sämre miljövillkor än vad vi har i Sverige.
Det är alldeles uppenbart att det här inte bara är ett parti som inte direkt håller flaggan i topp när det gäller att ta miljö- och klimatansvar och ställa om Sverige till mer hållbarhet och att vi ska göra vårt här på hemmaplan. Ni står faktiskt inte heller upp för de svenska jobben. Hur kommer det sig?
Matilda Ernkrans (S):
Vi kan väl bara för debattens skull säga att till exempel IMF har granskat den svenska politiken och kommit fram till att vi för en mycket balanserad ekonomisk politik och en mycket god finanspolitik. Det är ett rätt gott betyg till den svenska finansministern Magdalena Andersson. Vi jobbade ju av ett rätt rejält underskott efter excesser med skattesänkningar från de borgerliga partiernas sida, som Sverigedemokraterna inte direkt höll emot. Nu får vi fått balans och går mot överskott.
När det handlar om att stå upp för de svenska jobben gjorde ni det ju inte när det gällde kollektivavtalen vid offentlig upphandling. Och ni gör det inte när det gäller att gå före och plocka hem klimatbra jobb till Sverige, där vi kan vara en del i en värld som ställer om till mer hållbarhet.
När det gäller internationella miljööverenskommelser föreslår ni en enorm försämring i hanteringen av den svenska skogen och den biologiska mångfalden i den svenska skogen. Vi har faktiskt skrivit på internationella överenskommelser om att vi ska klara av att leva upp till den biologiska mångfalden, inte minst i den svenska skogen.
Vi har också en skogsnäring som bygger hela sin verksamhet på att vi klarar våra miljövärden i skogen, för det är så man får skogen certifierad och det är så man får skogen såld ute på världsmarknaden. Att inte stå upp för att vi ska ta ett miljöansvar för den svenska skogen är att svika de svenska jobben inom svensk skogsnäring.
Matilda Ernkrans (S):
Först vill jag vara noga med att säga att regeringen - socialdemokrater och miljöpartister med stöd av Vänsterpartiet - inte lägger mycket pengar på miljöbudgeten därför att det är en tävlan i vem som lägger mest pengar, utan anledningen är att vi har satt upp ett antal miljömål i Sverige - 16 stycken.
Vi når bara två av dessa miljömål, och det är samma två där vi har stått och stampat sedan tio år tillbaka i tiden. Vi borde vara medvetna om att det behövs en politik som inte bara tillför nya pengar utan också andra strategier för att vi ska nå fler miljömål.
Med detta sagt hör jag många fina ord om klimat och miljö när Kristina Yngwe håller sina anföranden. Det har jag också gjort tidigare. Mycket av det som Kristina Yngwe säger i debatten stämmer rätt bra överens med en sådan progressiv miljö- och klimatpolitik som jag själv och Socialdemokraterna står bakom - en politik för att nå miljömålen. Man måste dock också visa i handling att man menar allvar.
Centern hade en chans att göra en egen budget som inte var påtvingad av moderata chefsstrateger som är för skattesänkningar, som alltid går före investeringar i miljön. Men ni tog inte riktigt chansen, Kristina Yngwe. Ert förslag när det gäller miljöanslaget är ganska sorglig läsning. Det är massor av minustecken, men inga utropstecken: -2,1 miljarder på detta utgiftsområde.
Var femte medarbetare på Naturvårdsverket kommer att behöva sluta. Var finns Centerns åtgärder för att nå miljömålen, Kristina Yngwe?
Matilda Ernkrans (S):
Jag håller med Kristina Yngwe och Centerpartiet om att ekonomiska styrmedel och skatter är ett viktigt styrmedel för att få en omställning i rätt riktning i ett samhälle. Jag tycker att den som förorenar miljön ska betala för det.
Regeringen - Socialdemokraterna och Miljöpartiet med stöd av Vänsterpartiet - tycker dock att det är smart att använda en del av våra gemensamma pengar till att göra gemensamma investeringar som gör att miljöarbetet går ännu bättre snabbare, så att vi når fler miljömål.
Det kan ändå inte vara så att Centerpartiet och Kristina Yngwe är nöjda med att det är samma två miljömål - säker strålmiljö och skyddande av ozonskikt - som nåddes när Centerpartiet klev in i regeringsmakten 2006. Det är fortfarande dessa två mål som vi räknar med att nå. Men vi har ju ett antal andra mål som vi också har sagt att vi ska nå, bland annat klimatmålet.
Det är ett faktum att om vi ska klara våra inhemska klimatmål, som vi har satt upp gemensamt, till 2020 fattas utsläppsminskningar på ungefär 4 ton här hemma i Sverige. Då måste vi göra investeringar här hemma för att minska utsläppen. Vi fick tydliga besked av Kristina Yngwes moderata kollega att detta i alla fall inte är något som Moderaterna driver.
De vill göra internationella insatser, men inte här hemma i Sverige, för det är inte tillräckligt kostnadseffektivt. Centerpartiet är ett parti som säger nej till exempelvis klimatinvesteringspengarna - Klimatklivet - som är satsningar på hemmaplan för att minska utsläppen och för att vi ska klara av att beta av de sista 4 ton som ni lämnade efter er när ni lämnade regeringsmakten. Detta måste vi ta ansvar för.
Vad är er politik framåt?
Matilda Ernkrans (S):
Det kan vara på sin plats att påminna dem som lyssnar och följer debatten att det gäller att klara av att öka tillväxten samtidigt som vi minskar våra inhemska utsläpp. Det var inte den borgerliga alliansregeringen som uppfann det fenomenet. Det klarade Sverige av redan under socialdemokraten Göran Perssons regering.
Det vi däremot kan konstatera är att när den borgerliga regeringen tillträdde 2006 klarade Sverige två av de 16 miljömålen. Det var samma två som man klarade efter åtta år i regeringsställning.
Vi måste klara av att ställa om vårt samhälle så att vi inte överstiger 28,8 miljoner ton till 2020. Det saknas alltså 4 miljoner ton för att klara det uppsatta målet för klimatpolitiken på hemmaplan för att minska våra utsläpp.
Den nuvarande regeringen har valt att kombinera ekonomiska styrmedel med investeringar för att minska våra klimatutsläpp och förhoppningsvis klara ytterligare ett antal av våra miljömål. Mot det står Moderaternas politik.
Matilda Ernkrans (S):
Att spendera lite som ska ge mycket resultat har väl inte riktigt Jonas Jacobsson Gjörtler täckning för med tanke på att vi har självständiga myndigheter som följer upp hur vi i Sverige klarar våra åtaganden när det gäller våra 16 miljökvalitetsmål där klimatmålet är ett av dem.
Två mål klarades när den borgerliga regeringen tillträdde. Det var Säker strålmiljö och Skyddande ozonskikt. Det var samma två mål som den borgerliga regeringen klarade efter åtta år vid makten. Att spendera lite och ge mycket resultat har Jonas Jacobsson Gjörtler inte riktigt täckning för.
Om man har följt utsläppsstatistiken vet man att det inte är ovanligt att den fluktuerar lite olika år. Det fanns år under Jonas Jacobsson Gjörtlers regeringstid som utsläppen också ökade.
Detta i sig gör att vi borde vara överens om att anstränga oss ytterligare lite mer för att minska våra utsläpp - inte mindre, som Moderaterna gör i sitt alternativ. Den här regeringen har dragit denna slutsats, och därför gör man en stor insats för att klara klimat- och miljöpolitiken. Det handlar inte bara om klimatmålet utan också om andra miljömål.
Det vore väl lämpligt att Moderaterna funderar över hur de ska utveckla sin politik. Vi är ändå överens om att Sverige behöver en långsiktig ambitiös klimatpolitik. I alla fall var våra partier överens om det i Miljömålsberedningen.
Matilda Ernkrans (S):
Regeringen tar på allvar ansvaret för att ta stora steg för att klara miljömålen.
För att klara en del av miljömålen behöver vi bruka vår skog med större miljöhänsyn än i dag, även om svenskt skogsbruk och svensk skogsnäring gör stora insatser. Det är jag den första att understryka.
Men vi behöver göra ytterligare lite mer i brukandet av skogen, och vi behöver också skydda lite mer skog än tidigare för att klara en del av miljömålen.
Det här är sådant som handlar om att också ta ansvar för någon sorts kontinuitet vad gäller det som en tidigare borgerlig regering och en riksdag under förra mandatperioden var överens om, nämligen att vi exempelvis skulle lösa våra åtaganden när det gäller Nagoyaprotokollet och konventionen om biologisk mångfald.
Riksdagen var till och med överens om att vi inte ska nöja oss med att bara skydda 17 procent enligt konventionen om biologisk mångfald utan att vi borde ha högre ambitioner än så och skydda 20 procent. Om vi ska ta det här på allvar måste vi göra det möjligt att få ett sådant arbete till stånd runt om i vårt land. Det är det som en del av de här pengarna handlar om.
Det tycker jag är ärligt och ansvarsfullt. Annars kommer vi med krav från nationell nivå som vi sedan inte understöder genom att ge resurser att klara en sådan omställning.