KBLab/rixvox huggingface dataset:
Matilda Ernkrans (S):
Jag tackar Magnus Ek för att han välkomnar mig till biståndsdebatten. Jag ser verkligen fram emot detta. Som jag sa är biståndet verkligen någonting som är djupt värderingsburet. Det handlar om rättvisa och solidaritet. Sverige är ju sedan många år tillbaka en viktig aktör för fred, demokrati och mänskliga rättigheter över världen. Det är någonting som vi ska vara rädda om.
Det är ett arbete som görs över åren och har en långsiktighet i sig som vi ska vara rädda om och fortsätta att utveckla. Inte minst är jag väldigt glad över att se att det ändå finns ett så starkt stöd här i kammaren för den biståndspolitik som Sverige bedriver. Det är ju egentligen bara två partier som mäler ut sig.
I övrigt har vi alla ett stort och djupt engagemang för att det här är Sveriges röst i världen och att det tjänar Sverige väl. Jag tycker att den regering som nu leds av Magdalena Andersson har varit tydlig med hur vi ska fortsätta att arbeta med biståndspolitiken.
Inte minst i hennes regeringsförklaring var hon väldigt tydlig med att vi ska stå fast vid enprocentsmålet. Det betyder ett högt ambitiöst bistånd där vi ser värdet av det över världen men också värdet av det för oss här hemma i Sverige. Det handlar om fattigdomsbekämpning.
Men fattigdomsbekämpning handlar nu i mångt och mycket också om att hantera klimatförändringens effekter och precis som här hemma skapa jobb när vi hanterar klimatförändringens effekter här hemma men också runt om över världen. Det handlar om demokrati, demokratibygge och flickors och kvinnors rättigheter. Detta är det jag känner ett mycket starkt engagemang för att fortsätta att utveckla när det gäller den svenska biståndspolitiken.
Jag är övertygad om att vi kommer att kunna hitta varandra också där.
Matilda Ernkrans (S):
Vi ska ha ett effektivt bistånd som används till det som det är avsett för. Det är regeringens ingång oavsett om det handlar om bistånd som vi kanaliserar via multilaterala organisationer eller om det är bistånd som vi kanaliserar bilateralt. Oavsett vilket ska vi använda de pengar som vi får i förtroende, tar i förtroende, från människor med våra gemensamma skattepengar till ett högt ambitiöst bistånd.
Det är klart att vi ska se till att det är ett effektivt bistånd som används till det som det är avsett för. Också här tror jag att vi kan hitta varandra väldigt nära. Det är ett arbete som är oerhört viktigt och som har varit prioriterat av S-MP-regeringen och som kommer att fortsätta att vara prioriterat av den regering som jag ingår i och där jag nu är biståndsminister.
Jag tycker också att vi är tydliga med det vi ser att vi kan bidra med i biståndspolitiken över världen generellt men också i det som vi har mervärde i här hemma.
Matilda Ernkrans (S):
Jag är mycket väl medveten om Riksrevisionens rapport. Jag har också som Yasmine Posio och ni andra här tidigare varit riksdagsledamot. Jag vet att ni också vet att regeringen kommer att svara på Riksrevisionens rapport i en skrivelse till riksdagen under våren. Då kommer regeringens samlade bedömning om detta. Jag försöker ändå i den här debatten vara väldigt tydlig.
Det är klart att biståndet som vi använder våra gemensamma pengar till ska gå till det som det är avsett för. Det är ett arbete som har varit prioriterat av S-MP-regeringen och kommer att fortsätta vara prioriterat också av den regering som jag nu ingår i som biståndsminister. Det är ett lite tråkigt svar, men det är det svar som jag kan lämna.
Jag kan ändå lägga till att vi säger att vi ska fortsätta att prioritera inte minst kvinnors och flickors rättigheter och jämställdhet. Det är också en del i att vi fortfarande i allra högsta grad är en del av den feministiska utrikespolitiken.
Där gör vi också regelbundet analyser av hur vår politik är samstämmig och lever upp till det som vi vill att den ska bidra till.
Matilda Ernkrans (S):
Om det är någon som är orolig kan jag lugna. Det är klart att den här regeringen med en kvinnlig statsminister och en kvinnlig biståndsminister kommer att fortsätta att stå upp för kvinnors och flickors rättigheter. I regeringsförklaringen var det också väldigt tydligt att biståndet också ska hantera klimatförändringens effekter tydligare. Det vet vi som kan detta att det är kvinnor och barn som drabbas hårdast också av klimatförändringarnas effekter runtom i världen.
Jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter och möjligheter kommer att vara en mycket aktiv del också framåt i tiden. Det behöver ingen tveka om. Om man dessutom sätter ytterligare fokus på jobbpolitiken är det inte minst kvinnor som i mångt och mycket är de som bär hela familjen om man kan få till en försörjning och en bättre utveckling.
Matilda Ernkrans (S):
Det är väl olika saker man kan tycka är beklagligt och synd i det läge Sverige i dag befinner sig i och i hur de olika politiska partierna har valt att göra sina ställningstaganden. Jag tycker att det är synd att vi har partiledare som för ett par år sedan lovade Förintelseöverlevare att aldrig samarbeta med Sverigedemokraterna och som nu inte bara har bestämt sig för att samarbeta med dem utan också har försatt sig i ett läge där partiet inte ens kan ta ett steg om man inte får ta armkrok med Sverigedemokraterna i olika förhandlingar.
Det kan jag tycka är synd, inte minst när vi pratar om ett så viktigt område som internationellt bistånd. Jag vet att ledamoten har ett starkt engagemang i detta, och jag hade hoppats att ledamoten skulle ha använt detta engagemang, inte minst i sitt eget parti, till att stå upp för att Sverige också i framtiden ska ha ett högt och ambitiöst bistånd på enprocentsnivån.
I stället försöker ledamoten slingra sig runt det faktum att man vill göra miljardnedskärningar på biståndet utan att egentligen berätta varför man måste skära ned på biståndet. Vi ska ha ett bistånd som fungerar, som går till sådant det är avsett för och som minskar korruption - alla dessa saker är vi överens om.
Det vi inte är överens om är varför Moderaterna och Sverigedemokraterna tycker att det krävs miljardnedskärningar på biståndet. Det kan jag tycka är synd.
Matilda Ernkrans (S):
Som jag svarade tidigare, och som även riksdagsledamoten borde veta om, kommer regeringen att svara på Riksrevisionens rapport i en skrivelse till riksdagen under våren. Då kommer regeringens samlade bedömning av Riksrevisionens granskning. Jag har vid upprepade tillfällen i debatten sagt att ingen behöver vara orolig; den här regeringen är mycket engagerad i biståndet och kommer att fortsätta att arbeta hårt för att se till att biståndet används till det som det är avsett för.
Det har vi gjort, och det kommer vi att fortsätta att göra. Vi kommer att göra det genom att också stå upp för att biståndet ska vara 1 procent av bni. Det vi inte får svar på i den här debatten är varför det från Moderaternas sida krävs en sänkning med miljarder av biståndet för att ni ska kunna stå upp för svenskt bistånd.
Matilda Ernkrans (S):
Jag har redan som biståndsminister lämnat svar på skriftliga frågor när det gäller det här. Regeringen håller fast vid det som vi har sagt tidigare om detta. Med det sagt ska biståndet när det gäller detta precis som när det gäller annat gå till det som det är avsett för. Det här ska följa de regler som finns och det som gäller.
Jag har redan svarat på skriftliga frågor, och jag svarar ungefär som S-MP-regeringen har svarat tidigare omkring detta.
Matilda Ernkrans (S):
Sverigedemokraterna har ju nazistiska rötter. Jimmie Åkesson, er partiledare, har själv sagt att han till skillnad från min partiledare, Magdalena Andersson, aldrig tänker lämna sin historia. Med det sagt: Det svenska biståndet ska gå till det som det är avsett för. Det svenska biståndet går inte till terrorhandlingar och antisemitism.
Jag kan bara se att Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna här enas om att man inte tycker att vi ska stödja den palestinska befolkningen med bistånd. Jag tycker mig se någon sorts tråd i det här auktoritära draget som finns hos i alla fall Sverigedemokraterna. Ni vill ju också styra hur public service ska se ut, vilka kanaler som ska läggas ned och vara kvar.
Sverigedemokraterna är även ensamma i denna kammare om att tycka att de själva ska bestämma vad som är forskning. Genus och jämställdhet är då inte forskning, enligt Sverigedemokraterna. Och på det område som jag nu kliver in i, bistånd, ska Sverigedemokraterna sitta och bestämma att det inte ska gå något bistånd till just palestinier. Jag betackar mig för den utvecklingen.
Vi socialdemokrater har sagt att vi har en röd linje, och det är att vi inte samarbetar med sverigedemokrater. Det tänker jag inte heller göra.
Matilda Ernkrans (S):
Återigen: Det går inga svenska biståndsmedel till terrorhandlingar eller antisemitism. Sverigedemokraterna har ofta väldigt mycket synpunkter på alla andra partier men vill inte ta ansvar för sitt eget. Då handlar det inte bara om dess historia utan också om vad sverigedemokrater gör här och nu och vad ni tillhör för politisk ideologi.
Det kan inte vara märkligt att man kallas för den ideologi som man tillhör. När det gäller biståndet har jag väldigt svårt att tro att Sverigedemokraterna plötsligt står för internationell solidaritet och rättvisa och att det är anledningen till att ni vill halvera biståndet.
Nej, det handlar inte om det. Ni står inte upp för internationell solidaritet - inte här heller.
Matilda Ernkrans (S):
Återigen är jag glad att möta ett parti med vilket vi är överens om att det tjänar Sverige och världen väl att vi har 1 procent av bni i bistånd och arbetar tillsammans med för att fler rika länder i världen också ska ge mer i internationellt bistånd. Det är någonting som skulle bygga en tryggare och säkrare värld för oss alla.
Att bekämpa fattigdom och förtryck är, som vi också hörde Kenneth G Forslund från Socialdemokraterna säga, i sig ett demokratikriterium. Det är så vi ser på det. Sedan har jag sagt många gånger bara under den här debatten att biståndet ska gå till det som det är avsett för. Är det så att det framkommer oegentligheter måste det naturligtvis hanteras.
Det ska inte gå några pengar till talibaner. Det ska inte gå några pengar till antisemitism. Det ska inte gå några pengar till terrorhandlingar. Jag har som biståndsminister redan lämnat svar på ett flertal skriftliga frågor när det gäller UNRWA och palestinierna. Där är vi inte nu. Vi delar inte den bild som målas upp här.
Man måste jobba också med denna organisation, och det har man gjort, för att se till att det faktiskt blir rätt och riktigt. Men vi delar inte den bild som målas upp här. Det är självklart så att pengarna inte ska gå till terrorhandlingar och antisemitism. Men är det oegentligheter, här eller någon annanstans, får vi naturligtvis försöka hantera det.
Matilda Ernkrans (S):
Maria Ferm har frågat mig om jag avser att förändra den svenska biståndspolitiken i strid med OECD-Dac-regelverket och använda bistånd som påtryckningsmedel för tvångsutvisningar samt på vilket sätt jag avser att säkerställa att den förändrade politiken inte går ut över de biståndspolitiska målen.
Mitt kortfattade svar är: Nej, regeringen avser inte att förändra svensk biståndspolitik i strid med OECD-Dac-regelverket. Bistånd ska, i enlighet med riksdagens beslut, användas för att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor i fattigdom och förtryck.
Det svenska biståndet ska följa OECD-Dacs regelverk för bistånd, vilket anger att utgångspunkten ska vara att främja ekonomisk utveckling och välfärd i samarbetslandet. Det är grunden för regeringens biståndspolitik.
Jag vill framhålla att en förutsättning för en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten är att den som har fått avslag på sin asylansökan eller av andra skäl inte får stanna i Sverige återvänder.
Att återta sina egna medborgare är en folkrättslig förpliktelse, och att folkrätten ska följas är en grundläggande princip i svensk utrikespolitik och något vi ständigt arbetar med i dialog med andra länder. Vi förväntar oss att bilaterala samarbeten ska bygga på ömsesidig respekt.
Vi använder de verktyg, såväl nationellt som inom ramen för EU-samarbetet, som är mest ändamålsenliga för att nå resultat på återvändandeområdet. Likt det som ledamoten skriver kan det noteras att en begränsad del av Sveriges bilaterala bistånd går till stater.
Genom att bygga långsiktiga, breda och hållbara partnerskap ökar vi möjligheten att ha en gynnsam dialog med samarbetsländer, inklusive om återtagande och återvändande. Biståndet kan spela en viktig roll för att främja förutsättningar för ett säkert återvändande, både från Sverige och andra länder, och det kan bidra till möjligheter för en hållbar återintegrering.
Insatserna ska genomföras på ett sätt som bidrar till utveckling i samarbetslandet i stort. Migration är till stor del en tvärfråga som är relevant i flertalet sektorer.
Regeringen har beslutat om ett uppdrag till Sida att fördjupa och bredda rapporteringen om myndighetens befintliga arbete med migration och utveckling, inklusive rörande stöd som ges för ett säkert återvändande och en hållbar återintegrering. Det kommer bland annat att användas som underlag för Sveriges rapportering rörande FN:s globala ramverk för migration.
Matilda Ernkrans (S):
Det är bra att vi har den här debatten, tycker jag, så att vi får reda ut en del saker som har uppmärksammats inte minst utifrån den presskonferens som ledamoten hänvisar till. Jag medverkade inte som ansvarigt statsråd på den presskonferensen, helt enkelt för att det inte var en presskonferens om biståndspolitiken.
Det var en presskonferens där statsråden Ygeman och Johansson presenterade förslag på sina områden gällande återvändande och nya besked som hade getts till Migrationsverket och Polismyndigheten. Men jag har som sagt noterat den uppmärksamhet presskonferensen gett upphov till, och det är bra att vi får ha den här debatten. Jag vill bara upprepa att svensk biståndspolitik ligger fast.
Den ska vara i linje med OECD-Dac-regelverket för bistånd, och regelverket anger att huvudsyftet är att främja en ekonomisk utveckling och välfärd i låg- och medelinkomstländer. Bistånd ska enligt riksdagens beslut användas för att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck.
Sveriges utvecklingssamarbete tar sin utgångspunkt i och präglas av fattiga människors perspektiv på utveckling och ett rättighetsperspektiv. Ett viktigt arbete i detta är att också främja migranters rättigheter. Det svenska utvecklingssamarbetet ska också utgå från ett konfliktperspektiv, ett jämställdhetsperspektiv och ett miljö- och klimatperspektiv. Det är regeringens politik.
Sedan tycker jag ändå att vi för debattens skull ska lägga till att var och en som söker asyl i Sverige får en individuell prövning av sin ansökan. Man får ju inte sända tillbaka någon till ett område där personen riskerar sitt liv eller sin frihet eller riskerar att utsättas för tortyr eller annan omänsklig behandling, och detta är en princip som alltid ska respekteras.
Med det sagt är jag väldigt övertygad om att den person som har fått avslag på sin asylansökan eller av andra skäl inte kan stanna i Sverige behöver kunna få återvända till sitt hemland. Där har vi en folkrättslig princip som säger att alla länder faktiskt har ansvar för sina medborgare, och det behöver vi naturligtvis arbeta med på ett bra, klokt och konstruktivt sätt. Biståndspolitiken ligger dock fast.
Matilda Ernkrans (S):
Jag har noterat den uppmärksamhet som detta har fått. Det är viktigt att regeringen ändå kan bidra till en gemensam linje när det gäller dessa frågor. Jag har här gett besked om att regeringen tänker fortsätta att driva svensk biståndspolitik helt enligt OECD-Dacs regelverk. Jag delar åsikten att biståndspolitikens mål ska vara i fokus.
Det handlar om att skapa förutsättningar för att förbättra levnadsvillkoren för människor som lever i fattigdom och förtryck. Detta är målet för svensk biståndspolitik. Jag vidhåller, vilket går att se här i debatten, att Socialdemokraterna är överens med Miljöpartiet om att vi har ett gemensamt arbete att göra.
Det handlar dels om att stärka kunskapen om vad svenskt bistånd bidrar till i världen och hur det tjänar Sverige väl, dels om vårt gemensamma engagemang för internationell solidaritet och mot de krafter som i Sverige är Moderaterna, som vill plocka bort 40 procent av biståndsbudgeten, och Sverigedemokraterna, som vill halvera biståndsbudgeten.
Däri ligger det största hotet mot en ambitiös internationell biståndspolitik som tjänar både Sverige och världen väl. Detta finns också på en global arena.
Konservativa och auktoritära krafter har ju också här bilden att vi ska gå mot en värld som krymper människors möjligheter att förbättra sina levnadsvillkor, som krymper möjligheterna till demokrati och uttryckssätt och som krymper möjligheterna att klara kvinnors rättigheter samt miljö- och klimatomställningen. Här har vi vårt största motstånd. Här borde Socialdemokraterna och Miljöpartiet jobba tillsammans. Det ser jag fram emot att göra.
Matilda Ernkrans (S):
Vi ska inte bara känna stor solidaritet med Ukraina och de krigsflyktingar som kommer till vårt land. Vi måste också finansiera den solidariteten, annars blir det bara tomma ord. Vi har ännu inte sett hur Miljöpartiet har tänkt sig att finansiera sina ökade ambitioner.
Jag hoppas att man inte har tänkt sig att man ska låna till detta, för att bekosta ett ökat flyktingmottagande i vårt land genom att skuldsätta det svenska folket tror jag inte är en långsiktigt stark strategi för att bygga solidaritet och ha en hållbar migrationspolitik och en hållbar långsiktig biståndspolitik.
Sveriges biståndspolitik och konkreta utvecklingssamarbete ska ha fortsatt hög kvalitet, och det svenska biståndet ska motsvara 1 procent av bruttonationalinkomsten - alltså vårt ekonomiska välmående. Det är en stark internationell solidaritet som jag är stolt över. Biståndet ska användas till att minska fattigdom och orättvisor i världen.
Det handlar om att visa praktisk solidaritet med våra medmänniskor men också insikten om att en värld i utveckling som blir bättre också ger starkare trygghet i Sverige. Det är som sagt inte en önskvärd situation att vi fått en ny, stor humanitär kris på vår kontinent med ett krig i Ukraina.
Inte minst ukrainarna själva och vi hade klarat oss utan Putins invasion av ett suveränt land som har rätt att försvara sitt eget territorium. Det är inte en önskvärd situation som vi befinner oss i, men det är krig i Europa med nya stora flyktingströmmar av kvinnor och barn till vårt land. Det är det läge vi är i, så det vi gör nu är en nödvändig hantering.
Men, som sagt, Sverige kommer inte att använda biståndet till avräkningar mer än vad som är absolut nödvändigt.
Matilda Ernkrans (S):
har frågat mig om och hur organisationer och projekt som verkar inom demokratibiståndet påverkas av avräkningarna på biståndet. Forssell har även frågat mig hur avräkningarna bör fördelas mellan olika projekt och organisationer och då specifikt inom ramen för demokratibiståndet.
Främjande av demokrati och hållbar fred och motverkande av auktoritära krafter är av central vikt, särskilt givet den omvärldsutveckling som vi nu ser. Sedan flera år tillbaka är mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer ett av de största fokusområdena inom svenskt bistånd.
Detta arbete sker till stor del i landbiståndet, vilket till betydande del finansieras via de regionala och bilaterala anslagsposterna. När de så kallade limiterna infördes prioriterades så långt möjligt dessa anslagsposter, i synnerhet anslagsposterna för Afrika och för reformsamarbete i Östeuropa, västra Balkan och Turkiet. Rysslands invasion i Ukraina gav upphov till en ny flyktingsituation.
För att ha beredskap för ökade kostnader för flyktingmottagning som avräknas biståndet satte regeringen limiter, tak på utbetalningar, på vissa av anslagsposterna i biståndsbudgeten. Begränsningen som infördes bedömdes vara nödvändig för att säkerställa att det finns ett utrymme för de avräkningsbara kostnaderna för skyddsbehövande från Ukraina under 2022.
Den 7 juni beslutade regeringen att revidera ned limiterna med 1,3 miljarder kronor. Limiterna har justerats ned med anledning av den senaste prognosen från Migrationsverket. Den slutliga nivån på avräkningar 2022 kommer att utgå från Migrationsverkets prognoser senare under året.
Justeringen av utbetalningstaken rör i första hand stöden till civilsamhällesorganisationer samt anslagsposten för mänskliga rättigheter och demokrati. Efter justeringen kan 90 procent av dessa anslagsposter användas. Sida hanterar en stor del av biståndet och gör som myndighet avvägningar om hur de ändrade budgetförutsättningarna ska hanteras på insatsnivå.
Exempelvis ger limiten som lagts på anslagsposten för reformsamarbete med Östeuropa, västra Balkan och Turkiet fortsatt utrymme för satsningar i Ukraina. När det gäller de stöd som Regeringskansliet hanterar har de för närvarande begränsats utifrån vad som är praktiskt möjligt givet de utbetalningar som gjordes innan vi visste omfattningen av den ryska aggressionen mot Ukraina.
Samtidigt har omfördelning skett för att stödja aktörer som arbetar i Ukraina och regionen. Utrikesdepartementet har i år till exempel ökat bidraget till Civil Rights Defenders akutfond för MR-försvarare samt Pragcentret för att stödja MR-försvarare och oberoende medier och journalister.
Genom sänkningen av limiterna på anslagsposterna för civilsamhällesorganisationerna och för demokrati och mänskliga rättigheter underlättar vi för inte minst små och sårbara civilsamhällesorganisationer att fortsätta sitt arbete för bland annat demokrati. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är även fortsättningsvis ett område som regeringen prioriterar, och demokratisatsningen som lanserades 2019 ligger fast.