KBLab/rixvox huggingface dataset:
Helene Hellmark Knutsson (S):
Tack för tipset, Per Bill! Det är också det som vi i samarbetsregeringen tänker göra. Vi ska ägna tiden åt att föra dialog med universiteten, med olika lärosäten, högskolor och många andra som finns inom forskningsvärlden och som är engagerade i frågor om högre utbildning.
Det har vid olika tillfällen sagts att det har varit brist på dialog under den förra regeringen, så det är någonting som vi i allra högsta grad tänker ta till oss så att vi kan lämna tydliga besked. Det är väldigt viktigt för den här regeringen att satsa på just humaniora och samhällsvetenskap.
Därför finns det 125 miljoner i kvalitetshöjningspengar, precis som jag sade i mitt inledande inlägg, för att stärka kvaliteten i högre utbildning när det gäller samhällsvetenskap, humaniora och också lärarutbildningarna.
Jag hoppas att det nyvunna engagemanget för humaniora och samhällsvetenskap från den borgerliga sidan också kommer att leda till att vi kan hitta ett samarbete här i riksdagen för att se till att anslagen blir 125 miljoner nästa år och kanske 250 miljoner året därpå. Det är upp till riksdagen att fatta beslut om det inom några veckor, och det ser jag fram emot. Jag tackar så mycket för den här interpellationsdebatten.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Ida Drougge har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att stoppa diskriminering baserad på kön vid landets universitet och högskolor samt på vilket sätt jag arbetar långsiktigt för att motverka diskriminering vid landets universitet och högskolor. Vidare har interpellanten frågat om jag ämnar ta upp problemet med diskriminering baserat på kön inom ramen för den expertgrupp för jämställdhet i högskolan som nyligen aviserats.
Jag vill börja med att tacka Ida Drougge för att hon lyfter fram dessa angelägna frågor. Vi är en feministisk regering, och arbetet för ökad jämställdhet är en av våra viktigaste frågor. När det gäller universitet och högskolor har regeringen som målsättning att kvinnor och män ska kunna verka på lika villkor och med samma möjligheter till akademisk karriär, vilket tyvärr inte är verkligheten i dag.
Fortfarande är till exempel alltför få av professorerna kvinnor, och andelen kvinnliga professorer ökar för långsamt. När det gäller enskilda fall ska, som interpellanten vet, varken regeringen eller jag uttala oss om dessa. I flera olika författningar finns regleringar om jämställdhet vid universitet och högskolor.
Högskolelagen anger till exempel att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas i lärosätenas verksamhet. Vidare framgår av diskrimineringslagen, utöver förbud mot diskriminering, att universitet och högskolor är skyldiga att bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett bland annat kön för både anställda och studenter.
Det kan nämnas att en utredning har sett över frågan om hur reglerna om så kallade aktiva åtgärder mot diskriminering kan effektiviseras. Den frågan bereds nu i Regeringskansliet. Det finns också flera myndigheter som arbetar med dessa frågor, både genom uppföljning och genom främjande arbete gentemot våra lärosäten. Jag följer kontinuerligt hur lärosätena arbetar med jämställdhet.
Jämställdhetsfrågorna står i fokus för en feministisk regering. De ska genomsyra alla politikområden, så också högskole- och forskningspolitiken. Redan i regeringsförklaringen lyfte statsministern till exempel fram att forskningsanslagen ska fördelas mer jämställt och att andelen kvinnliga professorer ska öka.
När det gäller interpellantens tredje fråga om den planerade expertgruppen för ökad jämställdhet i högskolan bereds uppdraget för närvarande i Regeringskansliet. Vi måste bli bättre på att ta till vara individers kompetens, oavsett kön.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag svarade just på den fråga som jag tycker att Ida Drougge själv svarade på. Rättsläget är väldigt klart, och dessutom har vi domstolar som dömer i sådana frågor. Vi har också en myndighetsutövning, och precis som jag sa i mitt svar har vi inte rätt att lägga oss i dessa saker. De ska skötas av domstol eller genom myndighetsutövning. Det finns inget som är oklart när det gäller lagstiftningen på dessa områden.
Däremot är fortfarande bara 24 procent av professorerna kvinnor, medan 76 procent är män. Jag delar helt uppfattningen att det är strikta meriter och kompetens som ska avgöra om man ska komma i fråga för anställning och hur forskningsanslagen ska fördelas. Tyvärr är det inte alltid så.
Det finns diskriminerande understrukturer. Det är precis det vi vill titta på genom att bland annat ha en expertgrupp för jämställdhet men också ge ett tydligt jämställdhetsintegreringsuppdrag till alla våra lärosäten. Jag utgår från att inte heller du, Ida Drougge, är nöjd med fördelningen och med att det går så långsamt.
Det var bland annat den förra regeringens arbete som pekade på att det inte fungerar och att det inte alltid är strikt meritbedömning eller kompetens som ligger till grund för hur både forskningsanslag och anställningar fördelas. Vi måste därför intensifiera arbetet.
De projekt som genomförts och den uppföljning som Statskontoret fick i uppdrag av den förra regeringen att göra visar att det tyvärr inte går framåt, trots att det är fler kvinnor på grundutbildningen. Därför får vi utgå från att det fortfarande försiggår en könsdiskriminering som vi behöver uppmärksamma.
Jag hoppas att vi kan ha en bred enighet om att det här är ett viktigt arbete och att det inte bara är den feministiska regeringen som står bakom det.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Man kan tycka att det är tandlöst att vi inte lägger oss i domstolsprocesser, men det är faktiskt så det är tänkt att fungera. Varken folkvalda eller regeringen ska lägga sig i dem. Här stiftas lagar, och den lagen står vi bakom. Det är den som ska följas, och det är domstolar som ska se till det. Jag blir lite bekymrad när jag hör Ida Drougge.
Hon verkar tro att det här kommer att lösa sig med tiden, bara för att vi har fått in fler kvinnor i grundutbildningen. Så är inte fallet. Det har gått väldigt långsamt. Sedan 1999 har andelen kvinnliga professorer ökat från 12 till 24 procent.
Den förra regeringens egen jämställdhetsdelegation skrev i sin slutrapport att det "tecknas en nedslående bild av akademin som en organisation präglad av normer och värderingar som bekräftar män som överordnade och där olika villkor råder för kvinnors och mäns meritering och karriärutveckling".
Enligt rapporten ligger den särbehandling och diskriminering på grund av kön som råder inom universitet och högskolor under ytan, vilket gör att den ofta är svår att få grepp om. Det är det arbetet som vi i regeringen nu tänker se till att fullfölja. Detta pågår varje dag, och strikta meriter är inte grunden för alla typer av anställningar eller forskningsanslagstilldelning.
Det går långsamt, och det kommer inte att lösa sig automatiskt med tiden om man inte jobbar aktivt med jämställdhetsintegrering. Det är det vi tänker göra.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag vill passa på att tacka för en bra interpellation om ett angeläget ämne. Man kan bara beklaga att ni under de åtta år då ni satt i regeringen inte tittade djupare på alla de möjligheter som du säger finns.
Nu tänker den här regeringen ta tag i frågan, för det är en angelägen fråga. Vi tänker se till att jämställdheten ökar när det gäller anställningar och forskningsanslagens fördelning men också se vad vi kan göra för att bryta könsstereotypa mönster och uppfattningar. Det är vad detta arbete ska göra.
Vi avser inte att ändra på någon lag som har stiftats här i riksdagen utan står helt bakom diskrimineringslagen och utgår också från att den fungerar i domstolsprövningar.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Maria Stockhaus har frågat mig hur jag avser att säkerställa att lärarstudenterna får den it-kompetens som de behöver för att, på ett väl genomtänkt och pedagogiskt sätt, kunna använda it-verktyg i sin framtida undervisning. De nya lärar- och förskollärarutbildningarna infördes 2011.
I examensbeskrivningarna framgår att studenterna ska visa förmåga att säkert och kritiskt använda digitala verktyg i den pedagogiska verksamheten och att beakta betydelsen av olika mediers och digitala miljöers roll för verksamheten. Jag delar helt interpellantens uppfattning att det är viktigt att lärarstudenterna får med sig denna förmåga inför sin kommande yrkesutövning.
Det är universitet och högskolor som ansvarar för att lägga upp och genomföra utbildningen så att den följer de krav som ställs för respektive examen. Universitetskanslersämbetet är den myndighet som ansvarar för att granska kvaliteten på den utbildning som lärosätena bedriver så att målen i examensbeskrivningarna kan nås. De nya lärar- och förskollärarutbildningarna har ännu inte granskats.
Därför saknar vi i dag samlad kunskap om hur kvaliteten ser ut inom utbildningarna, inklusive vilka kunskaper studenterna får med sig när det gäller till exempel digitala verktyg. I sammanhanget bör också påpekas att skolhuvudmännen har ett ansvar för att se till att lärare och förskollärare får kompetensutveckling, vilket till exempel kan handla om satsningar på höjd kompetens inom it.
För regeringen är kvaliteten på lärar- och förskollärarutbildningen en mycket viktig och prioriterad fråga. Alla studenter som ska bli lärare eller förskollärare ska ha genomgått en utbildning av hög kvalitet. Regeringen avser därför att fortsätta arbetet med att se över hur kvaliteten inom lärar- och förskollärarutbildningen kan stärkas.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag delar en del av interpellantens farhågor. Den rapport från Skolverket som du hänvisar till, Maria Stockhaus, visar att tillgången till it har ökat men att it inte används i större utsträckning i undervisningen, att it-kompetensen är fortsatt låg och att det behövs kompetensutveckling. Det är något som arbetsgivarna ansvarar för.
Men det har också gjorts stora insatser från både den förra regeringen och regeringen innan dess på att öka kompetensen på it-området. Vi behöver se till att det fortsätter. Det finns också en överenskommelse med SKL om den fortsatta digitaliseringen av skolan. Den dialogen är det angeläget att fortsätta ha kvar.
När det gäller kvalitetsutvärderingssystemet har det förslag som universitetskanslern har lagt fram precis gått ut på remiss. Vi återkommer till riksdagen med en proposition om ett nytt kvalitetsutvärderingssystem, och därefter kan vi se till att säkerställa till exempel detta och följa upp hur det ser ut på våra lärosäten.
Helene Hellmark Knutsson (S):
De satsningar som jag talade om är de satsningar som gjordes under både tidigare socialdemokratiska regeringar och under den förra regeringen. Det handlade bland annat om it i skolan, men det handlade också om kompetensutveckling via PIM, praktisk it- och mediekompetens. Det var många pedagoger som tog del av dessa olika satsningar.
Ändå finns det betydligt mer att göra, precis som Maria Stockhaus påpekar. Vi har också gjort saker som handlar om att stärka it i svensk lärarutbildning under tidigare år. Stora insatser har alltså gjorts. När det gäller kvalitetsutvärderingen, som jag sa, är det självklart att den ska fortsätta.
Vi ska se till att vi får ett fungerande kvalitetsutvärderingssystem på plats. Precis som jag sa i mitt svar behöver vi stärka kvaliteten i lärarutbildningen. En av dessa delar är till exempel den verksamhetsförlagda delen av utbildningen, och det är mycket viktigt att det finns ett tätt samarbete mellan huvudmännen och universiteten, alltså utbildningsanordnarna.
De besök som jag har gjort ute i verksamheten visar att när detta fungerar väl sker också det utbyte som behövs mellan verksamhet och utbildning för att hela tiden stärka kvaliteten.
Det är alltså inte bara en kvalitetssäkring för den enskilda studenten, utan det påverkar också att kvaliteten stärks i utbildningen därför att man får med sig kunskap om hur verksamheten fungerar eller hur den behöver stärkas in i lärarutbildningen. Någonting som jag ser mycket positivt på är att vi kommer att fortsätta att jobba med att stärka samarbetet mellan huvudmännen och universiteten för att få en högre kvalitet i lärarutbildningen.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Jag tackar Maria Stockhaus för en mycket angelägen interpellation där jag tror att vi har mycket samsyn, inte minst när det gäller att stärka kvaliteten i lärarutbildningen. Det är någonting, precis som jag sa i mitt svar, som vi jobbar hårt med i regeringen genom att titta på var de brister finns som vi i dag känner till.
Ibland handlar det bland annat om den verksamhetsförlagda delen av utbildningen, och ibland handlar det om den forskningsanknytning som finns och som ibland brister i lärarutbildningen. Jag välkomnar också att man har hearingar och att man lyssnar till lärarstudenter. På den turné som jag nu gör ute på lärosätena försöker jag träffa lärarstudenter på de lärosäten där man har lärarutbildning.
Men det är också viktigt att vi gör systematiska utvärderingar för att se var bristerna är och vilka åtgärder som behöver vidtas. Självklart kommer vi att jobba vidare med att stärka kvaliteten i lärarutbildningen, och då ska vi göra det på goda kunskapsgrunder.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Gustaf Hoffstedt, Moderaterna, har frågat mig om det var en lapsus att de medel som Uppsala universitet tilldelats med anledning av samgåendet med Högskolan på Gotland inte ingår i budgetpropositionen för 2015. Regeringen ser positivt på att lärosäten samverkar och samarbetar med varandra i syfte att uppnå hög kvalitet i utbildning och forskning.
I vilka former detta samarbete sker avgör lärosätena i stor utsträckning själva. Regeringen avser inte att uppmuntra några ytterligare samgåenden mellan lärosäten. Verksamheten vid Högskolan på Gotland inordnades i Uppsala universitet den 1 juli 2013. Syftet med samgåendet var att gynna såväl utbildning som forskning på Gotland.
Även om det har gått för kort tid för att kunna utvärdera resultatet av samgåendet kan det konstateras att verksamheten har haft en positiv utveckling i flera delar. Söktrycket till utbildningarna på Campus Gotland har ökat väsentligt jämfört med tidigare.
Den inriktning mot så kallad liberal arts education som Högskolan på Gotland tidigare arbetade med har också större möjligheter att utvecklas i den bredare utbildningsmiljö som Uppsala universitet kan erbjuda. Från och med 2012 har särskilda medel tilldelats för samgåendet. Dessa medel har syftat till att täcka ökade kostnader som kan uppstå i samband med samgåendet.
Syftet med de särskilda medlen har också varit att stärka kvaliteten och utveckla verksamheten på Gotland för att göra den långsiktigt stabil och attraktiv för studenter och lärare. Det är betydelsefullt att Uppsala universitets satsning på Gotland fortsätter att utvecklas i denna positiva anda. Regeringen prioriterar satsningar på kunskap och utbildning.
Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att medel motsvarande 5 000 nya högskoleplatser avsätts för 2015. Uppsala universitet, som inkluderar Campus Gotland, kommer att få en betydande del av dessa medel, och därmed ges möjlighet att förstärka kvaliteten i undervisningen och öka antalet studenter.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Tack, Gustaf Hoffstedt, både för följdfrågor och för att vi är överens om den positiva utveckling som detta har inneburit för Gotland. Det har som sagt ökat söktrycket och stärkt utbildningens kvalitet. Jag tror att vi är överens om att vi vill att detta ska fortsätta. Nu är det en ny regering och en ny riksdag. Det har varit val däremellan, och då är det också nya satsningar som görs på högre utbildning och forskning.
Det vi har fattat beslut om i budgetprocessen är att tillföra 5 000 nya högskoleplatser och att tillföra 125 miljoner kronor till kvalitetshöjande åtgärder. Om detta är den budget som går igenom här i riksdagen den 3 december är det detta beslut vi har att förhålla oss till när vi sedan ska fördela medel till högskolor och universitet.
Inför det arbetet pågår självklart samtal för att man ska kunna erbjuda fler platser och avgöra var man behöver satsa pengarna för stärkt kvalitet.
Precis som jag sade i mitt inledande interpellationssvar pågår den dialogen nu med Uppsala universitet just för att säkerställa att den positiva utvecklingen på Campus Gotland ska fortsätta. Uppsala universitet kommer att få en betydande del av den här regeringens satsningar. Det är självklart att det blir ett skifte när man får en ny regering.
Det innebär att vi får föra en tydlig dialog. Jag utgår från att man är medveten om att allmänna val kan bli på det här sättet. Att vi ska göra kvalificerade utvärderingar av arbetet tycker jag är självklart. Det är också självklart att när nu nya medel fördelas görs det i dialog med bland annat Uppsala universitet men också med övriga lärosäten i Sverige.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Tack, Gustaf Hoffstedt, för ytterligare frågor! Eftersom detta har lett till ett ökat söktryck tycker jag att det är väldigt positivt att man tillför nya platser. På det sättet kan man möta det ökade söktrycket. Och, som sagt, vi har också en pott som handlar om att höja utbildningens kvalitet, men det är på vissa specifika områden.
Det ligger stora satsningar på forskningen i den forskningspolitiska proposition som gäller, som det beslutades om av den förra riksdagen och som kom från den förra regeringen. Jag har sagt flera gånger att jag tycker att det är en väldigt bra satsning som har tillfört stora forskningsanslag. Vi kommer självklart att se till att det här fortsätter.
De nya forskningsanslag som tillförs kommer att fortsätta fram till dess att vi ska fatta beslut om en ny forskningspolitisk proposition. Det är självklart att forskning av hög kvalitet kommer att ha del av de fortsatta medel som tilldelas för forskning. Men just de här medlen, som handlar om fler platser, är för utbildningsplatser.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Regeringens satsningar på en utbyggd högskola kommer att fortsätta under hela mandatperioden. Det blir 5 000 nya platser nästa år, om riksdagen så beslutar, och det kommer att ske en successiv ökning av antalet högskoleplatser till 2018. Beräkningen just nu är att det ska vara drygt 14 000 nya platser när det är fullt utbyggt.
Det är inte så att pengar för nya platser kommer att försvinna eller bara ha tvååriga perspektiv, utan det är självklart att regeringen tar den hänsynen och också har höjda och ökade ambitioner. Det är också en tydlig politik från regeringen att vi ska ha högre utbildning och forskning av hög kvalitet i hela landet.
Det gör att jag anser att Campus Gotland kan känna sig väldigt tryggt med regeringens satsningar och ambitioner, förutsatt att de får stöd i riksdagen.
Helene Hellmark Knutsson (S):
Roger Haddad har frågat mig om regeringen kommer att se över resursfördelningssystemet i syfte att säkerställa högre kvalitet i lärarutbildningen och om regeringen avser att ge Universitetskanslersämbetet ett ökat uppdrag för att bättre hitta brister, exempelvis genom att se över etableringsprocessen för att bedriva utbildning. Roger Haddad har vidare frågat om regeringen överväger att se över vilka lärosäten som i framtiden ska få bedriva lärarutbildning.
Inledningsvis vill jag bemöta Roger Haddads påstående att regeringen inte håller sina vallöften. Som jag framfört i ett tidigare interpellationssvar så pågår försöksverksamhet med lämplighetsbedömning vid två lärosäten. Försöksverksamheten följs av Universitets- och högskolerådet och ska slutredovisas till regeringen senast 2018. När det gäller frågan om att skärpa antagningskraven till lärarutbildningarna har regeringen inte fattat något beslut.
Förändringar av antagningssystemet för högre utbildning kräver noggrann analys för att klarlägga möjliga konsekvenser, inte minst när det gäller så viktiga utbildningar som lärar- och förskollärarutbildningarna. Jag instämmer i Roger Haddads åsikt att läraren är central för elevernas resultat i skolan. Kvaliteten inom lärarutbildningarna är därför en mycket viktig och prioriterad fråga för regeringen.
Regeringen föreslog i vårändringsbudgeten för 2015 en förstärkning av resurserna till bland annat lärar- och förskollärarutbildningarna om 125 miljoner kronor för 2015. För 2016-2018 beräknar regeringen 250 miljoner kronor per år. När det gäller resurstilldelningssystemet kan eventuella förändringar få stora konsekvenser och beröra många utbildningar.
Då och då framförs kritiken att systemet leder till att universitet och högskolor frestas att sänka examinationskraven på studenterna. För att motverka detta finns det ett kvalitetsutvärderingssystem där Universitetskanslersämbetet granskar att utbildningarna håller hög kvalitet. Utbildningsdepartementet remitterade i mars 2015 en promemoria med förslag om ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning.
Målet är att skapa ett system som i ännu högre grad än dagens bidrar till att utveckla och stärka kvaliteten i den högre utbildningen, inklusive lärarutbildningen. Ärendet bereds för närvarande i Regeringskansliet. Det är också viktigt att i sammanhanget komma ihåg att det inte enbart är resurstilldelningssystemets utformning som påverkar kvaliteten i utbildningen. När det gäller etableringsprocessen för lärarutbildning inleds den med att en utbildningsanordnare ansöker om tillstånd att utfärda en examen.
Universitetskanslersämbetet prövar sedan ansökan utifrån de krav som ställs i högskolelagen och högskoleförordningen. Regeringen bedömer att prövningarna fungerar väl och har inte för avsikt att förändra Universitetskanslersämbetets uppdrag på den punkten. Det är regeringens ambition att alla studenter, både de som ska bli lärare och andra studenter, ska erbjudas en utbildning av hög kvalitet.
Helene Hellmark Knutsson (S):
När man lyssnar på Roger Haddad låter det som att det var väldigt länge sedan som de hade regeringsmakten och att det var just deras parti som hade ansvar för dessa frågor. Det är ju inga nya frågor, utan vi har känt till väldigt länge att det är ett lågt söktryck till lärarutbildningen och att det finns problem med attraktiviteten i läraryrken. För den här regeringen och för mig är dessa de mest prioriterade frågorna.
Vi ska se till att både stärka lärarutbildningen och göra läraryrket attraktivt, och för detta vidtar vi en rad åtgärder. En av dessa åtgärder presenterade jag tillsammans med statsministern i Almedalen i år, nämligen att vi satsar 3 miljarder på ökade lärarlöner - vilket vi har förhandlat fram med parterna - för att göra läraryrket attraktivt.
Som jag sa har vi till skillnad från den borgerliga budgeten, som lades både i höstas och i våras, kvalitetspengar som ska gå till att stärka bland annat lärarutbildningen så att vi kan se till att vi har fler lärarledda timmar på utbildningen. Sedan pågår det också ett arbete för hur vi ska stärka den verksamhetsförlagda delen av utbildningen.
Det är, precis som Roger Haddad säger, den del som framför allt ofta får kritik. Den är dock inte dålig överallt, och där pågår, som vi väl känner till, ett försök med övningsskolor enligt finsk modell, vilket jag tagit del av och kommer att fortsätta att ta del av, just för att kunna ta fram de positiva erfarenheter som finns där. Vi ser en 10-procentig ökning av antalet sökande till lärarutbildningen.
Det är också fler som antas eftersom den här regeringen bygger ut lärarutbildningen för att möta kompetensbehovet, som enligt vad SCB bedömer uppgår till 65 000 fram till 2025. När det gäller antagningspoängen vill jag säga att bara för att antagningspoängen är låga betyder det inte att alla som kommer in har låga betyg.
Precis som Roger Haddad säger måste du vara tillräckligt kvalificerad för att klara dig igenom utbildningen. Lika tufft som det är att komma in på utbildningen är det att genomgå den. Det är så vi säkerställer att utbildningen håller kvaliteten och att man är väl förberedd för det yrke som man valt.