Matilda Ernkrans (S):
För en tid sedan fick jag frågan: Vad tänker du på när du hör ordet bonde? Mitt svar och det första jag kom att tänka på var bra mat. På något sätt är väl det en idealbild som dyker upp. På något sätt vill vi ju att jorden, skogen, havet, vårt ekosystem ska producera bra mat och rent vatten. Men tyvärr är det inte fallet.
När vi socialdemokrater fokuserar på mervärden som högt ställda krav på djurskydd och god miljömässighet är det att ta ansvar för nuvarande och kommande generationer, för en hållbar värld. Det är för oss ett sätt att rusta jordbruk, skogsbruk och landsbygd för att kunna konkurrera på världsmarknaden.
Om svenska produkter ska tilltala konsumenterna måste de ha kvaliteter som gör att de just för att de är tillverkade i Sverige har ett ökat marknadsvärde. Vi menar att det är så vi säkrar en värdeburen tillväxt och arbetstillfällen i de gröna näringarna. Jag beklagar att den ansvarige landsbygdsministern inte synes ha möjlighet att närvara i kammaren för att diskutera detta viktiga område.
Om jag ska vara lite elak kan jag väl säga att det kan vara ett symtom på den passivitet som vi tycker präglar den sittande borgerliga regeringen. Fru talman! I Socialdemokraternas budgetmotion konstaterar vi att Sverige behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett hållbart samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Vi vill utveckla Sverige mot ett mer modernt och framåtblickande samhälle. Vi har högre ambitioner för Sverige.
De borgerliga partierna har i finansutskottet ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 23 som vi nu debatterar. Beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. Vårt förslag på det här området överstiger denna nivå och kan därför inte formellt tas upp till behandling.
Vi vidhåller dock vår uppfattning och anser att anslaget inom utgiftsområde 23 borde ha utökats med 110 miljoner kronor, som framgår av vår kommittémotion MJ376 och vårt särskilda yttrande i detta betänkande. Jag vill här ta tillfället i akt att berätta mer om vilka beslut vi hade önskat att Sveriges riksdag beslutat om. Fru talman!
Det breda svenska jordbruket har flera, men framför allt två stora utmaningar, dels att kunna konkurrera i en allt tuffare internationell konkurrens, dels att minska sin klimatpåverkan och kemikalieanvändning och producera bra mat. Vi hade gärna sett att Sverige tagit större ansvar på hemmaplan för den omställningen. Vår uppfattning är att den stora majoriteten av våra brukare av både jord och skog vill ställa om till ett mer hållbart brukande. De goda krafterna behöver stödjas.
Vi föreslår därför att skatten på handelsgödsel återinförs. Handelsgödsel bidrar till klimatförstöringen eftersom det orsakar utsläpp av dikväveoxid, en lustgas som är en 300 gånger starkare växthusgas än koldioxid. Eftersom vi föreslår ett återinförande av handelsgödselskatten föreslår vi naturligtvis att återföringen på 110 miljoner kronor behålls. Det menar vi är att ta ansvar.
Vi menar att det finns en poäng med att använda medel från miljöstyrmedel till investeringar som också leder till minskade utsläpp. Då kan åtgärderna få dubbel effekt. Fru talman! Regeringen föreslår sänkta kontrollavgifter för den statliga veterinärkontrollen på slakterierna. Det är ett synnerligen oklokt sätt att hantera våra gemensamma pengar.
Den dåliga konkurrensen i den svenska slakteribranschen gör att vi anser att det är tveksamt om de 90 miljonerna verkligen kommer att ge avsedd effekt. Det råder också stor osäkerhet om huruvida denna statliga subvention kommer att komma bonden eller konsumenterna till del. Vi avvisar den därför. Vi tycker att det är klokare att i stället använda pengarna på följande sätt: Vi vill tillföra 25 miljoner kronor för att främja produktion, konsumtion och handel med ekologiska produkter.
Vi socialdemokrater har som mål att 30 procent av marken ska vara ekologiskt odlad 2020. Det kräver ett större engagemang. Under senare år har köttkonsumtionens påverkan på klimatet uppmärksammats. Globalt orsakar köttproduktionen större utsläpp av växthusgaser än transportsektorn. För ett hushåll utgör maten på tallriken en tredjedel av hushållets klimatpåverkan, och en stor del av denna kommer från köttet.
Vi socialdemokrater konstaterar att en måltids klimatpåverkan halveras om den är vegetarisk. Vi ser möjligheter med att offentliga verksamheter kan och ska kunna gå före genom att upphandla och erbjuda ekologiska produkter och genom att introducera vegetariska alternativ. På så sätt bygger vi en hemmamarknad för det ekologiska jordbruket och minskar vår klimatpåverkan.
Vi vill därutöver förstärka anslaget till bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar med 10 miljoner kronor. Det skulle kunna underlätta att det blir handling av den handlingsplan kring EHEC som lades fram av flera myndigheter 2008 men som hittills inte lett till något intresse från regeringens sida. Vi menar därutöver att rovdjurspolitiken är beroende av att det ersättningssystem som finns fungerar.
Det gör det inte i dag. Kritiken är hård. Vi vill därför tillföra 10 miljoner kronor till rovdjursskadeersättningen. Vi står bakom regeringens förslag om en djurvälfärdsersättning till grisuppfödarna, eftersom denna lösning har dubbel effekt. Förutom förbättrad lönsamhet förhindrar den också urvattning av det svenska mervärdet, eftersom stöd ges till åtgärder som går utöver svensk lagstiftning.
Men vi ser mycket allvarligt på att regeringen finansierar förslaget genom att sänka miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet. Vi menar att det kan få stora konsekvenser för den biologiska mångfalden på landsbygden. Därför förstärker vi anslaget för miljöersättningarna med 45 miljoner kronor i svensk egenfinansiering.
Det gör att Sverige får ökat stöd för miljöersättningar från EU med motsvarande belopp, vilket betyder 90 miljoner kronor i miljöersättningar till lantbrukare. Fru talman! En förändrad kemikalieanvändning och god miljömässighet är viktiga mervärden, men det gäller också djurskyddet.
Att urholka dessa politikområden, vilket den passiva borgerliga regeringen faktiskt gör, är att urholka det svenska mervärdet och långsiktigt även den svenska konkurrenskraften. Det behövs en stark djurskyddstillsyn som bygger allmänhetens förtroende för mervärdet. På många ställen görs i dag inga planerade kontroller. Vissa länsstyrelser har inte ens resurser till de akuta kontrollerna.
Vi menar att regeringen omgående behöver göra en översyn av systemet och återkomma till riksdagen med en plan för hur djurskyddet ska kunna upprätthållas. Länsstyrelserna bör få förstärkta resurser, och vi menar att kontrollavgifterna kan återinföras för att finansiera en ökad tillsyn. Lika viktigt som att odla mervärdena är att synliggöra för konsumenterna vilka produkter som är svenska, både i livsmedelsbutiken och i restaurangen.
Vi vill ha en obligatorisk ursprungsmärkning och menar att det är ett klokt sätt att få fler som väljer att köpa det som är producerat i Sverige. Vi är kritiska till att regeringen stoppade utgivningen av Livsmedelsverkets information kring matens klimatpåverkan. Vi anser att det är rimligt och viktigt att en svensk myndighet med ansvar för livsmedel får informera medborgarna i landet om den klimatpåverkan som vår konsumtion har.
De reviderade råden behöver publiceras. Fru talman! Sverige behöver en långsiktig livsmedelsstrategi för vilken matproduktion som ska ske i Sverige och hur den ska anpassas till klimatåtagandena och klimatförändringen. Den svenska livsmedelsproduktionen fortsätter att minska i förhållande till konsumtionen. Sverige står inför ett allvarligt problem med vår självförsörjningsgrad i en värld där efterfrågan på livsmedel hårdnar.
Inget EU-land har så låg självförsörjningsgrad som Sverige. En livsmedelsstrategi behöver utformas i ljuset av att vi stöder en fri marknad och minskade subventioner. En utredning behöver tillsättas som kan svara på vad samhället kan vidta för åtgärder på kort och medellång sikt. Den bör också överväga om Sverige behöver ha ett långsiktigt livsmedelssäkerhetsmål.
Det regeringen genomför under namnet "Sverige - det nya matlandet" bör helt enkelt enligt vår mening omvärderas och ersättas med ett arbete för att ta fram en långsiktig livsmedelsstrategi. Fru talman! Skogen ska vårdas och nyttjas så att vi alla, barn, barnbarn och barnbarnsbarn, får del av dess nyttigheter.
Som en av världens främsta skogsnationer, och den största inom EU, behöver Sverige vara en internationell föregångare. Ned över Skandinavien sträcker sig en kil av tajgan som bildar ett unikt skogsområde med en rik biologisk mångfald, värdefull för hela världen. Samtidigt är skogen en viktig naturresurs med vars hjälp vi byggt upp den svenska välfärden och som fortfarande är en bas i svensk sysselsättning.
Skogen ska förvaltas i balans mellan naturvårdsintresset och naturresursen, som ger sysselsättning åt tusentals. Denna samregim är en skör balans. Vi menar att den borgerliga regeringen äventyrar denna samregim. Produktionsmålet har fått ta överhanden. Regeringen behöver prioritera skydd och skötsel. Det behövs också åtgärder som stimulerar till ett mer miljövänligt skogsbruk.
Statens resurser behöver ökas för att köpa in och bevara värdefull skog i syfte att bevara den biologiska mångfalden, något som vi socialdemokrater också föreslagit i vår budget. Skogsstyrelsens inventering visar att ungefär en fjärdedel av alla avverkningar inte når upp till lagens nivå. Vi anser att regelefterlevnaden vid avverkning måste öka och bättre stöd ges till skogsägaren inför avverkning för att minska miljöpåverkan.
Det är dags att pröva frågan om en sanktionsavgift om man inte sköter sin miljöhänsyn. Vi menar att en översyn av skogsvårdslagen behöver göras för att åter jämställa skogsvårdslagens miljömål och produktionsmål. Fru talman! Jag har nu försökt ge en bild av socialdemokratins ansvarstagande på hemmaplan för ett hållbart samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Vi vill utveckla Sverige till ett mer modernt och framåtblickande land.
Det handlar om fullt fokus på det som är mervärdena: högt djurskydd, god miljömässighet och konsumentinflytande. Jag avslutar med att ställa några enkla frågor till de ledamöter som företräder den borgerliga minoritetspolitik som kommer att bli Sveriges: 1. På vilket sätt tar ni på hemmaplan ansvar för svenska klimatåtaganden också när det gäller jordbruk och skogsbruk? 2.
Kommer ni att ta ansvar för att tillsätta en utredning om en långsiktig svensk livsmedelsstrategi? 3. När kommer vi att kunna se förstärkta mervärden i form av starkare djurskydd och bättre miljömässighet i svenskt jordbruk? 4. När kommer produktionsmål och miljömål att i praktiken jämställas i skogspolitiken?