KBLab/rixvox huggingface dataset:
Matilda Ernkrans (S):
Jag sa att Sverigedemokraterna agerar opålitligt och har gjort det flera gånger. Ni har också flera gånger i Sveriges riksdag, sa jag, inte aviserat under beredningsarbetet utan i stället valt att ändra ståndpunkt här i kammaren. Det är opålitligt.
Jag noterar att jag inte fick något svar från Sverigedemokraterna om vad ni tycker och tänker om att ni nu röstar bort förslaget om en allsidig social sammansättning och att vi ska ha de bästa elevgrupperna på våra skolor så att kunskapsresultaten kan öka för alla barn. Sverigedemokraterna har inte heller lagt fram något alternativt förslag för att öka jämlikheten i skolan.
Det handlar om Sverigedemokraternas ideologiska kompass och ideologiska grund. Ni tycker inte att jämlikhet är viktigt.
Ni tycker inte att det är viktigt att se till att vi har en majoritet i Sveriges riksdag som på allvar ser verkligheten, som ser bristerna i friskolereformen och som med grund i forskning och profession försöker hitta breda vägar framåt för att göra något åt det, som regeringen har gjort med Skolkommissionens förslag. Det här handlar om Sverigedemokraternas ideologiska kompass.
Robert Stenkvist nämner flera gånger en tidigare socialdemokratisk statsminister, Göran Persson, och det är detta det handlar om. Ni vill inte ha en socialdemokratisk statsminister. Ni kommer aldrig att lägga er röst på en man som har varit fosterbarn, som har varit svetsare och som har gått hela vägen upp till att bli statsminister och leder detta land med ett enormt engagemang för vanligt folk och för hela landet. Det är honom ni vill stoppa.
Ni kommer aldrig att rösta på Stefan Löfven som statsminister, och det är er ideologiska kompass. Nu har ni åter sagt att ni inte är för jämlikhet utan för ojämlikhet.
Matilda Ernkrans (S):
Också här tycker jag att Vänsterpartiet förtjänar att få frågorna och ge svaren. Daniel Riazat kan ju försöka sig på konststycket att säga att det inte är med hjälp av Vänsterpartiets röster som man fäller förslaget om en social allsidig sammansättning.
Det är sant, men det är också lika sant att Vänsterpartiet tillsammans med de borgerliga partierna och nu också i dag Sverigedemokraterna i den här kammaren kommer att rösta på avslag för att alla skolor i vårt land ska ha ett ansvar för att verka för att elevsammansättningen får en allsidig social sammansättning, att man får elevgrupper som är blandade.
Det grundar vi på de förslag som kommer från Skolkommissionen, från forskningen och från professionen. Det är ju ingen som har påstått att det här är det enda allenarådande förslaget för att man, enligt Socialdemokraternas syn, ska kunna styra och reformera. Det är Socialdemokraternas syn på hur man ska förändra samhället steg för steg till någonting bättre. Vi lämnade den revolutionära delen genom brytningen mellan Vänsterpartiet och Socialdemokraterna 1917.
Vänsterpartiet är fortfarande kvar i den revolutionära grenen. Får man inte allt kan man gå så långt att man är beredd att tillsammans med de borgerliga partierna avslå en del i en större helhet om hur det svenska skolsystemet kan reformeras till någonting bättre. Vi har lagt in en socioekonomisk fördelning av de pengar som går till skolorna. Här i dag har vi uppe en blandad elevsammansättning. Vi vill stoppa vinstjakten.
Den debatten kommer att tas upp i riksdagen om ett par veckor. Vi socialdemokrater vill också ta bort kösystemet, reformera skolpengen och vi vill ha ett gemensamt ansökningssystem. Det finns massor av saker som vi skulle vilja sätta på plats för att man ska få ett bättre skolsystem i Sverige. Men ibland behöver man ta ansvar för en helhet.
Matilda Ernkrans (S):
Jag vill börja med att säga att Vänsterpartiet är en viktig samarbetspartner, inte minst när vi lägger fram budgetar i den här kammaren. Men att gå därifrån till det som Daniel Riazat och Vänsterpartiet försöker att göra gällande, att det är Vänsterpartiet som styr det socialdemokratiska partiet eller den politik som regeringen lägger fram, är nog att göra ett ganska litet vänsterparti lite större än vad det är.
Det socialdemokratiska partiet styr själv över sin politik. Vi fattar de beslut som vi vill gå fram och möta väljarna med i varje val, hur vi vill förändra Sverige och svenskt samhälle, hur vi vill förändra den svenska skolan och vad vi har lärt oss av avarterna i det fria skolvalet och hur vi kan se till att få ett skolsystem som blir bättre för alla barn.
Vi valde att göra detta genom att lyssna på den starka kritik som fanns efter åtta år med moderatledning med Björklund som skolminister. Elever, lärare och människor i allmänhet ville ha en mer långsiktig skolpolitik. Man ville att den skulle vara baserad på professionen och på forskningen.
Vi valde att lyssna till det och i regeringsställning tillsätta en skolkommission som har lagt fram förslag som är både bra och dåliga från ett socialdemokratiskt ideologiskt perspektiv. Om man menar allvar med att man vill förändra svensk skola, då måste klara av att stå upp för en helhet. Man måste stå upp för det som ökar jämlikheten och också annat som vi egentligen inte skulle velat se.
Men förhoppningsvis får vi en majoritet i den här kammaren som kan ta svenskt skolsystem till någonting bättre än vad det är i dag. Det är skillnaden mellan Socialdemokraterna och Vänsterpartiet. Vi är beredda att göra kompromisser som tar Sverige i rätt riktning i stället för att stå vid sidan av.
Matilda Ernkrans (S):
Erik Bengtzboe från Moderaterna! Visst kan man förundras över vad som sägs i debatten. Erik Bengtzboe förundras över att jag säger att en högerkoalition röstar emot ökad jämlikhet i svensk skola och samtidigt involverar Vänsterpartiet i det. Men detta är ju sant. Vänsterpartiet är med i den högerkoalition som nu avvisar en allsidig social sammansättning.
I det tidigare replikskiftet kunde ni dock också höra att jag sa att vi har ett gott samarbete med Vänsterpartiet i inte minst budgetfrågor. Man kan fundera över vad vi politiker säger och gör och så vidare. Låt mig citera vad Erik Bengtzboe själv sa förut, nämligen att Skolkommissionen är en invasiv attack på människor.
Det är stora ord, och det är inte helt lätt att förstå Moderaternas och Erik Bengtzboes syn på Skolkommissionen. Hur ska Moderaterna klara av att stå upp för en helhet utifrån det som Skolkommissionen har lagt fram om de tycker att Skolkommissionen innebär en invasiv attack på människor?
Faktum är dock att ni i Moderaterna inte står upp för någon sådan helhet. Ni har aktivt röstat emot alla de förslag som baseras på Skolkommissionens utredning. Dessa har handlat om att öka jämlikheten i svensk skola och att likvärdigheten behöver stärkas.
Vi behöver göra det av hårda och tydliga skäl för vi vet att det är det bästa sättet att få kunskapsresultaten att fortsätta öka. I stället för att leta efter fel och brister hos regeringen tycker jag att Erik Bengtzboe från Moderaterna borde göra sin hemläxa. Vad har ni sagt och gjort här i debatten?
Vilka förslag har Moderaterna lagt fram som stärker jämlikheten i svensk skola?
Matilda Ernkrans (S):
Det är kanske inte bara Sverigedemokraterna utan även Moderaterna som behöver läsa på och lära sig hur förslag hanteras i Sveriges riksdag. De hanteras klokt och med en grund i ett parlamentariskt system, som nästan alltid producerar minoritetsregeringar. Även minoritetsregeringar behöver få igenom sin politik i Sveriges riksdags kammare. Det gör man genom samarbeten av olika slag.
Det betyder också att vi har en ordning i Sveriges riksdag som innebär att man yrkar bifall till sina egna förslag, och man hittar en majoritet för dem. Jo, vi har haft en majoritet för vårt förslag. Det har nämligen inte funnits någon samlad opposition mot det här förslaget.
Den samlade oppositionen uppstod i dag här i kammaren när Sverigedemokraterna valde att lämna sin politik - den som man hade aviserat i utskottet - och i stället haka på Alliansens och Vänsterpartiets förslag. Detta handlar inte om retorik. Jag tycker att vi ska hyfsa till debatten lite.
Erik Bengtzboe i Moderaterna vet ju att det aktiva skolvalet har lyfts bort för att det av vissa, det vill säga samtliga borgerliga partier, sköts sönder genom att man exempelvis kallade det tombola. Det är inte heller att stå upp för Skolkommissionens förslag i dess helhet.
Om vi ska hyfsa till debatten något vet vi att de utmaningar vi står inför när det gäller svensk skola även fanns när Erik Bengtzboes parti ledde regeringen. Utmaningarna består bland annat i att se till att kunskapsresultaten ökar, inte minst bland dem som är födda i Sverige men som har en förälder som kommer från ett annat land. Ni klarade inte av att lösa denna problematik.
Den här regeringen har tagit ett nytt grepp genom Skolkommissionen för att hitta en väg framåt. Vi försöker hantera det i den här debatten. Det går så där, eftersom ideologi uppenbarligen är viktigare än någonting annat när vi går mot val.
Matilda Ernkrans (S):
Jag valde att i mitt anförande hänvisa till ett antal tidningsrubriker. Man kan naturligtvis fundera på om det är rätt eller fel. Det som är rätt och fel i detta är fortfarande att det som stod i tidningsrubrikerna var den bild, den sanning, som rådde i Sverige efter åtta år med en moderatledd regering och Björklund som skolminister. Det var kaos.
PISA-resultaten och kunskapsresultaten sjönk. Lärarna lämnade skolan i stor utsträckning. Det blev 10 000 färre än tidigare. Jag hade kunnat välja att beskriva det hela på ett annat sätt. Jag tyckte ändå att det bildmässigt var ett bra sätt att använda tidningsrubriker. I grunden såg det dock ut så här i svensk skola.
Jag har fortfarande så svårt att se inte minst de borgerliga partierna indignerade över att jag säger att ni inte står upp för att det behövs ökad jämlikhet och mer likvärdighet i skolan. Just nu debatterar vi här i kammaren i Sveriges riksdag ett förslag där det finns verktyg för att öka likvärdigheten men som man väljer att inte rösta på.
Dessutom har man valt att säga nej till de resurstillskott om 6 miljarder kronor årligen som syftar till att stärka likvärdigheten. Man har sagt nej till Samverkan för bästa skola. Man har sagt nej till regeringens jämlikhetspeng.
Med tanke på detta är det ju inte så väsensskilt från verkligheten att beskriva att vi har väldigt svårt att se hur en borgerlig allians, nu tillsammans med Sverigedemokraterna, tar ansvar för de delar i Skolkommissionens förslag som handlar om att vi måste få en jämlikare skola, mer blandad elevsammansättning i våra klassrum och så vidare.
Hittills har ni ju sagt nej, nej, nej.
Matilda Ernkrans (S):
Jag som socialdemokrat känner naturligtvis en frustration över hur debatten utvecklade sig.
I denna min första utbildningspolitiska debatt som utbildningsutskottets ordförande får jag mötas av ett nej till ett av de verktyg som den här regeringen med grund i Skolkommissionens förslag lägger fram i den här kammaren. Förslaget handlar om att vi ska ge ett ansvar till alla skolor, inte bara dem som redan går före i Sverige. Det finns ju en hel del skolor som gör bra saker.
Till exempel ska jag själv besöka Vivallaskolan hemma i Örebro på fredag. Där har man jobbat aktivt för att se till att högstadieeleverna kan göra skolval på skolor i närheten, men inte på det högstadium som tidigare har funnits på Vivallaskolan. Syftet är att få en mer blandad elevsammansättning.
Det vi vill är att alla skolor ska jobba på det här sättet, men med olika medel beroende på vad som passar bäst just i den egna kommunen och den egna skolan. Är det någonting jag känner frustration över är det inte debatten, utan att förslagen inte kommer fram och att en borgerlig allians med stöd av Sverigedemokraterna gång på gång säger nej till ökad jämlikhet i svensk skola.
Matilda Ernkrans (S):
Min fråga går till klimatminister Isabella Lövin. Klimatpolitik är i allra högsta grad internationell solidaritet. Men det är också utvecklingskraft och investeringar. Sverige lägger stora egna pengar på internationella klimatinvesteringar, bland annat i FN:s gröna klimatfond. Men min fråga är: Vad gör Sverige för att se till att andra stora investeringar också görs grönare?
Jag tänker på de miljarder som till exempel Världsbanken och andra utvecklingsbanker lägger in i världens energisystem. Kan Sverige påverka där på något sätt och se till att de går till mer förnybart och mindre fossilt - mer förnybart och mindre kol och olja? Det är min fråga.
Matilda Ernkrans (S):
Att driva en skola är ett stort ansvar. En elev kan nämligen inte reklamera en misslyckad skolgång. Skolan är helt enkelt för viktig för att stora vinster eller religiös påverkan ska få styra våra barns utbildning. Höga betyg ska sättas för att eleverna når kunskapskraven, inte för att ge en bra bild av skolan. Låt mig säga en självklar sak: Alla är inte lämpliga att driva en skola.
Oseriösa och direkt kriminella aktörer har inte i skolan att göra. Det är självklart för mig och för oss socialdemokrater. Därför är min fråga till statsrådet Shekarabi: Kan statsrådet här, inför kammaren och svenska folket, beskriva regeringens initiativ för att stoppa oseriösa aktörer från att få tillstånd att starta skola?
Matilda Ernkrans (S):
Tack för det engagerade svaret! Det är mycket viktiga besked från den svenska regeringen. Riksdagen har att hantera två propositioner som vi ska göra vårt allra bästa för att ta genom i den här riksdagen. Tyvärr går kanske framgångarna för dessa propositioner inte den väg som vi vill. Det finns ytterligare saker som vi kan göra, nämligen att se till att offentlighetsprincipen råder också i våra börsnoterade bolag.
Det är klart att det finns friskolor som gör bra grejer, men insynen måste vara likadan där som i kommunala skolor. Vad avser statsrådet att göra där?
Matilda Ernkrans (S):
Jag förstår att Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna är mycket nöjda med den budget som de har drivit igenom i riksdagens kammare. Jag är inte det. Skälet är så enkelt att man bara kan läsa budgeten och titta på sista raden. Det spelar ingen roll hur mycket de vänder och vrider på det hela; det fattas en halv miljard jämfört med övergångsbudgeten som är avskalad och inte har några nya politiska reformer.
Det står minus 501 miljoner kronor, en halv miljard, på området utbildning och forskning. Det spelar ingen roll hur mycket de vänder och vrider på det. Detta är fakta. Det oroar mig att de återigen har slagit in på en väg där de inte står upp för att finansiera svensk skola. Vad var det egentligen som hände i svensk skola när Moderaterna styrde den ekonomiska politiken senast?
Jo, det blev 10 000 färre anställda i skolan, var fjärde utbildad lärare lämnade skolan av annan anledning än pension och kunskapsresultaten sjönk som en sten. Kan det vara så, Erik Bengtzboe i Moderaterna, att er ekonomiska politik inte går ihop? Man kan inte lova allt till alla och samtidigt sänka skatterna med 15 miljarder. Någonstans måste pengarna plockas ifrån. Senast ni satt vid makten plockade ni pengarna från svensk skola.
Den här gången - första gången ni åter får chansen att driva igenom er politik - står det på sista raden att ni har plockat bort en halv miljard, om man jämför med en avskalad övergångsbudget utan politisk riktning. Det spelar ingen roll hur du vänder och vrider på det hela. De politiska signalerna är tydliga. Ni tänker inte prioritera den svenska skolan så att den blir tillräckligt väl utbyggd. Det är sorgligt.
Matilda Ernkrans (S):
Det är upp till andra att bedöma vad som är ovärdigt och ohederligt. Jag konstaterar dock att det är enkelt att läsa innantill och se var Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna drar ned på finansieringen för framtiden jämfört med övergångsbudgeten och var de ökar.
Det kan verkligen inte vara så att det bara handlar om politiska prioriteringar när ni satsar på försvar och polis och att det ni drar ned på handlar om teknikaliteter och ohederlighet från oss som läser detta. Detta är faktiskt också en politisk signal.
På samma sätt som ni drar ned på områden som miljö, jämställdhet, arbetsmarknad och bostadsbyggande plockar ni också bort en halv miljard från området utbildning och forskning. Ni kompenserar heller inte detta med pengar till kommunerna. De går plus minus noll.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Roger Haddad, för frågan! Jag tycker att jag gav en väldigt tydlig redovisning av Socialdemokraternas inriktning och vad vi prioriterar i svensk skola. Jag hoppas att vi har en majoritet i kammaren som kan komma överens framöver. Det kan handla om en ökad statlig finansiering och styrning och förstärkt likvärdighet. Det är så vi får högre kunskapsresultat.
Det kan också handla om att stärka lärarna, jobba med trygghet och studiero, förstärka de tidiga insatserna och stärka kompetensförsörjningen. Jag är övertygad om att jag i mitt anförande sa detta inte bara en gång utan flera gånger.
Det som Roger Haddad säger är helt sant: Det kom uppmaningar till den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen att sätta sexåringar i skolbänken och inte låta dem få den brygga mellan förskolan och skolan som förskoleklassen utgör.
I förskoleklassen finns pedagoger som är utbildade att möta sexåringar på deras nivå och göra dem redo att kunna sitta still i skolbänken och ta till sig kunskap från det år de fyller sju. Vi hanterade det genom att faktiskt göra förskoleklassen obligatorisk och ta in detta i skolplikten. Vi tycker att det är en rimlig väg. Detta har börjat gälla från och med denna höst.
Det är rimligt, tycker vi, att låta detta få verka i svensk skola. Sedan kan vi utvärdera det och se hur man kan gå vidare framgent. Jag reagerar när moderater och kristdemokrater säger att man under denna mandatperiod ska ta bort sexårsverksamheten. För faktum kvarstår: Detta är inte möjligt för allianspartierna såvida de inte tar ett aktivt stöd av Sverigedemokraterna.
Jag trodde att vi socialdemokrater och liberaler var överens om att inte göra det.
Matilda Ernkrans (S):
Vi har nu en obligatorisk förskoleklass som en del av skolplikten. Där kan vi fortfarande tillvarata den mycket viktiga och professionella pedagogik som finns där man möter sexåringarna och gör dem redo för första klass så att de kan ta till sig kunskap på ett bra sätt. Jag tycker att detta är ett rimligt sätt att hantera de olika önskemål och underlag som finns i frågan.
Det som kvarstår är att Moderaterna och Kristdemokraterna - och nu sällar sig även Liberalerna till denna grupp - har lovat att ta bort sexårsverksamheten under denna period. På grund av den parlamentariska situationen i Sveriges riksdag kan man bara göra detta genom ett aktivt stöd från Sverigedemokraterna. Denna väg trodde jag inte Sverige skulle vandra.
Jag hoppas att det är så och att Socialdemokraterna och Liberalerna även fortsättningsvis är överens om det.
Matilda Ernkrans (S):
Jag har inte över huvud taget lagt in någon värdering i fråga om teologiutbildningarnas vara eller inte vara. Det tycker inte jag är min uppgift, eller jag vill inte ta på mig den uppgiften. Däremot har jag konstaterat att Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna gör en ansenlig höjning av anslaget till tre av våra teologihögskolor som utbildar präster.
På riktigt är min fråga till Kristdemokraterna: Är detta den vinst som ni tycker att ni har kammat hem i den förhandling som partierna hade när de skulle komma överens om hur budgeten skulle läggas fram? Ni kristdemokrater tyckte ju att vi skulle satsa 1,7 miljarder mer än övergångsbudgeten på utbildningens område.
Och ni bestämde er för att tillsammans med Moderaterna lägga er en halv miljard under övergångsbudgeten på detta område.
Det enda som urskiljer sig i Kristdemokraterna förslag - sådant som jag inte kan hitta i några andra motioner och som jag kan tänka mig att ni faktiskt fick slåss lite för - är förslaget om att ansenligt höja stödet till teologihögskolorna. Det är naturligtvis upp till Kristdemokraterna, men var det verkligen värt att sälja ut hela er utbildningspolitik för detta?
Är det Kristdemokraternas bedömning att det viktigaste för de kommande åren är att vi fördubblar antalet prästutbildade? Den bedömningen får stå för er. Det är ni som har gjort den. Jag bara undrar, och jag tror att fler undrar: Var det detta som ni gick till val på? Var det detta som Kristdemokraterna lovade när det gäller utbildningspolitiken? Detta är ju den stora seger som ni har vunnit.
Matilda Ernkrans (S):
Jag vänder mig bestämt mot att det läggs på toner i hur jag uttrycker saker. Jag har inte använt någon hånfull ton. Jag lägger ingen värdering över huvud taget på hur många platser det ska finnas på teologiutbildningen eller inte. Det tycker jag inte är min sak. Däremot konstaterar jag att det har varit en oerhört viktig fråga för Kristdemokraterna i utbildningspolitiken. Då är det bra om Kristdemokraterna står för det. Barngrupperna är på tok för stora - det håller jag med om.
Det var därför mitt parti lovade, och fortsätter att lova, att göra miljardinvesteringar i svensk förskola och skola under de kommande åren. Vi behöver göra det för att kunna minska barngrupperna. Det finns ett problem med den politik som Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna nu har lagt fram. Man kan titta på de 290 kommunerna. Ni drar bort ett antal riktade statsbidrag, och så lägger ni på lite generella statsbidrag.
Men summa summarum blir det noll. Kommunerna kommer inte att få en krona mer för att lösa detta. Det är ett problem.
Matilda Ernkrans (S):
Jag får nog drista mig att rätta ledamoten på en punkt. Det finns ett förslag från en övergångsregering om en övergångsbudget. Som jag sa i mitt anförande innehåller den budgeten inte regeringens och inte Socialdemokraternas inriktning för framtiden.
Den är till sin form en avskalad budget som ska ge största möjliga utrymme för en ny regering att lägga fram sin nya politik. Detta tycker vi socialdemokrater hade varit det mest rimliga och mest seriösa sättet att hantera den parlamentariska situation som Sverige nu befinner sig i. Vi har inte någon regering på plats.
Den vi hade röstades bort av en majoritet som uppenbarligen inte hade en gemensam plan för hur man skulle få till en regering igen. Jag tillhör dem som i detta parlamentariska läge fortfarande anser att en mittenregering är det bästa för Sverige. När regeringen är på plats och budgeten läggs fram är det rimligt att de partier som är i opposition lägger fram sina förslag.
Det är det vi står för. Sedan är det inte så att Socialdemokraterna lever i ett vakuum. Vi tar intryck av de människor som kan skolan. Vi har en god grund för politiken i och med Skolkommissionen - det var lärare, rektorer och forskare.
De var väldigt tydliga med att vi, om vi ska klara det som är skolans utmaningar, gemensamt behöver ställa upp med mer av statlig finansiering och mer av statlig styrning för likvärdighet. Det är det vi grundar våra beslut och ställningstaganden på, till skillnad från Sverigedemokraterna.
Matilda Ernkrans (S):
Tack för Sverigedemokraternas tydlighet! Er partiledare har ju haft väldigt hög svansföring efter valet och sagt att Sverigedemokraterna inte kommer att ge sitt stöd gratis till någon. Då kan vi läsa det Sverigedemokraterna vill göra.
Ni vill till exempel spara 1 1⁄2 miljard på det som är till stärkt likvärdighet - det som gör att byggnadsarbetarens son eller kanske barnet med invandrade föräldrar faktiskt får en chans och möjlighet att klara skolan och höja sina kunskapsresultat med det finurliga att alla höjer sina kunskapsresultat. Det vill ni ta bort 1 1⁄2 miljard från. Det vill inte vi socialdemokrater, och det finns inte med i övergångsbudgeten.
Däremot kan man notera att i M-KD-förslaget tar man bort en halv miljard som har gått till stärkt likvärdighet. Det räckte uppenbarligen, om jag ska förstå det här rätt, med den anpassningen från Moderaterna och Kristdemokraterna för att ni här skulle ta den ställning som faktiskt innebär att vi sparar en halv miljard på svensk skola.