Sara Karlsson (S):
Nu ska vi behandla miljö- och jordbruksutskottets betänkande 19 Övergripande miljöfrågor . Vissa av frågorna som behandlas är visserligen övergripande, men man skulle också kunna kalla betänkandet för Övriga miljöfrågor . Det är alltså frågor som inte riktigt passar in i något av de andra betänkanden som vi behandlar. De motioner som behandlas kommer från den allmänna motionstiden i höstas.
De spänner över olika områden och har lite olika grad av detalj och konkretion.
När det gäller förslagen om mål för minskad biltrafik och ökad tillgänglighet för kollektivtrafik, gångtrafik och cykeltrafik, om utfasningar av miljöskadliga subventioner och om integrering av Agenda 2030 i miljömålsarbetet - för att ta några exempel - är det frågor där det har gjorts ett arbete under mandatperioden och där det sker ett arbete just nu som ännu inte är färdigt. Många saker blir heller aldrig färdiga - det ska man komma ihåg.
Jag vet att det inte är ett särskilt roligt svar: att saker bereds inom Regeringskansliet eller utreds. Och det kan vara frustrerande när det rör angelägna frågor. Men det gör det inte mindre sant. Frågan om trafiken, framför allt i städerna, är en fråga som företrädesvis hanteras av ett annat utskott.
Men det kommer såklart att vara en viktig del både i den kommande klimatstrategin och i skrivelsen om levande städer. Utfasningen av miljöskadliga subventioner är ett arbete som pågår. Vi har fasat ut en del undantag, men mycket arbete återstår. En del nedsättningar och undantag kommer nog att vara svåra att ta bort utan att det görs en bredare översyn på vissa områden.
Men vår riktning är tydlig. Vi ska inte subventionera miljöskadlig verksamhet - tvärtom. Vi står bakom principen att förorenaren ska betala. Det är en helt fundamental princip i miljöpolitiken. Integreringen av Agenda 2030 är nog en fråga som vi kommer att behöva återkomma till i kammaren, på myndigheter och inom regeringen.
Det är kanske inte så mycket för att vi närmar oss 2020, som man skriver om i motionen, som för att det är ett bredare sätt att närma sig dessa frågor. Men med det sagt tror jag att alla förstår att detta är en grannlaga uppgift. Bredden i hur målen formuleras är viktig, men det får inte gå ut över den stringens som finns i miljömålssystemet.
Och vi måste vara försiktiga så att det globala perspektivet i agendan, som är nog så viktigt, inte urholkar de svenska miljömålen enligt den devis som ibland visar upp sig i dessa sammanhang: att vi ändå är för små för att det vi gör ska spela någon roll. Jag menar inte att det skulle vara Centerpartiets agenda - det tror jag verkligen inte. Det är Centerpartiet som har skrivit motionen.
Vi delar ambitionen, och som jag nyss sa tror jag att vi kommer att behöva återkomma till frågan på olika sätt och på olika nivåer. Det gäller också miljömålsarbetet. Fru talman! Betänkandet innehåller två tillkännagivanden från de borgerliga partierna och Sverigedemokraterna. Det första handlar om att förenkla och snabba upp handläggningen av tillståndsprocesser enligt miljöbalken.
Ett liknande tillkännagivande riktades även förra våren, både från detta utskott och från näringsutskottet. Jag tycker att tillkännagivanden helst inte ska göras slentrianmässigt. Då kan det vara viktigt att titta på om det har hänt något på området sedan sist.
Det är viktigt att påpeka att redan när vi stod här förra våren och antog ett sådant tillkännagivande innehöll betänkandet en rad olika initiativ som tagits för att förenkla tillståndsprocesserna och korta handläggningstiderna. Vi kan också konstatera att även nya initiativ och beslut har tillkommit sedan dess. En rad myndigheter har haft i uppdrag att jobba med att effektivisera sin handläggning.
Tillväxtverket har haft ett särskilt uppdrag att kartlägga handläggningstiderna och vad långa handläggningstider får för konsekvenser för företagens konkurrenskraft och att komma med förslag till förbättringar. Uppdraget slutredovisades den sista februari, och ärendet bereds inom Regeringskansliet.
Sedan gäller det de mer konkreta frågor som togs upp i tillkännagivandet förra våren om så kallade gröna gräddfiler, alltså att miljöförbättrande åtgärder ska ges en mer skyndsam handläggning, och om att sätta olika tidsgränser utifrån ärendetyp. Denna typ av frågeställningar finns med i den interna utredning som pågår i Regeringskansliet och som ska vara klar i september i år.
Inte minst föreslog regeringen förra året förändringar i miljöbalken som vi behandlade i utskottet och här i kammaren i höstas. Det antogs ett nytt sjätte kapitel i miljöbalken som handlar om miljöbedömningar. Ändringarna syftade bland annat till att tydliggöra att miljökonsekvensbeskrivningar bara ska göras när det är miljömässigt motiverat.
Vi fattade också beslut som tydligare ringar in vad en miljökonsekvensbeskrivning ska vara. Det är viktigt för förutsägbarheten för de aktörer som arbetar med tillståndsprocesserna, såväl för företagen som för dem som handlägger ärendena. En annan förändring som gjordes var att man skilde mellan en stor och en liten miljökonsekvensbeskrivning, med olika kravnivåer.
Det förväntas såklart påverka positivt när det gäller omfattningen av utredningarna i relation till behoven. Förändringarna i miljöbalken trädde i kraft i januari i år.
Och i detta betänkande, när vi behandlade regeringens proposition, skrev vi ihop oss som ett enigt utskott kring vikten av att följa utvecklingen - på kortare sikt, senast efter tre år, vad gäller myndigheternas handläggning och arbete och på längre sikt kring praxis när tillräckligt många avgöranden i högsta instans kommit.
Trots detta, fru talman, riktar nu de borgerliga partierna och Sverigedemokraterna ännu ett tillkännagivande i frågan. Det går naturligtvis att förstå att det kan finnas en frustration. Detta är frågor som vi alla stöter på när vi är ute och träffar företag och branschorganisationer. Men man måste också ha respekt för att det är svåra frågor och att de tar tid om vi inte vill skapa nya problem.
Det är också många saker som inte bör regleras i detalj i denna kammare. Det kan nämnas att Naturvårdsverket, andra myndigheter, gruvornas branschorganisation samt ett antal företag och länsstyrelser gemensamt under ledning av Miljöinstitutet har tagit fram en handbok som ska underlätta prövningen av gruvverksamheter, särskilt avseende utsläpp till ytvatten.
Det är ett bra exempel på samarbete - och det finns fler - som inte kan detaljstyras från denna kammare eller från Rosenbad. Medvetenheten om att tillståndsprocesserna behöver förbättras och effektiviseras finns såklart i branschen men också i myndigheter och här hos oss. Oppositionen får såklart skriva vilka tillkännagivanden de vill.
Men, fru talman, det är en vidöppen dörr som de försöker slå in, vilket faktiskt också framgår av deras egen tillkännagivandetext. Det andra tillkännagivandet, fru talman, är nästan detsamma som ett av de tillkännagivanden som behandlades i den tidigare debatten - det om ersättningsmodeller vid skydd av skog.
Tillkännagivandet i detta betänkande är lite bredare än så, men läser man motionen som ligger till grund för det ser man att det framför allt handlar om ersättningar för skydd av skog. Isak From, min kollega, redogjorde tydligt för vår hållning i den föregående debatten, alltså att äganderätten är en grundläggande del av vårt samhälle och att den skyddas i grundlagen.
Det pågår olika rättsprocesser och analysarbeten i fråga om domar som är svåra att föregripa. Och som har påpekats ett antal gånger här inne måste man, oavsett ersättningsmodell, avsätta pengar för att skogsägare ska få ersättning för den skog som skyddas.
Det har framförts några gånger att det är lite tråkigt att här hela tiden tala om budget. Det är klart att det kan bli det om man är i den situation som flera av partierna här är i: att de har anslagit mindre pengar till den här typen av ersättningar. Det är såklart så att man inte kan utesluta att man kan hitta nya och bättre modeller som också blir billigare för att man portionerar ut pengar över flera år.
Men samma debattörer har beskrivit situationen som väldigt akut och har samtidigt anslagit mindre medel i sina budgetar. Det kan man fundera över. Fru talman! Med det vill jag yrka bifall till de delar av betänkandet som Socialdemokraterna står bakom.