KBLab/rixvox huggingface dataset:
Matilda Ernkrans (S):
Vi får ändå påminna oss, tycker jag, om det som vi inte visste om när det här året började, nämligen det fruktansvärda kriget i Ukraina till följd av Rysslands invasion av ett annat, demokratiskt suveränt land. Det här kriget har nu pågått i hundra dagar.
Den akuta humanitära situationen i Ukraina är oerhört svår, och vi behöver hjälpa drabbade människor på alla sätt vi kan. Samtidigt har det här gett upphov till att människor flyr Ukraina och kommer till Sverige. Det behöver vi också ta om hand i Sverige.
Jag tycker att det är viktigt att understryka att vårt biståndsarbete är en kombination av att vi behöver göra humanitära insatser i akutläget för att rädda liv, men vi behöver också biståndet för att stärka långsiktiga utvecklingstrender för en bättre värld.
Inte minst vet vi detta eftersom vi lever i en värld som också redan innan kriget i Ukraina var präglad av konsekvenserna av covid-19, en demokrati på tillbakagång, klimatförändringar som slår hårt mot redan utsatta och sårbara människor. Till detta lägger vi nu den svåra situationen när det gäller livsmedelsförsörjning som en direkt konsekvens av Rysslands invasion i Ukraina.
Regeringen kommer att fortsätta att stödja det civila samhället och det arbete som olika organisationer utför för att bidra till en mer hållbar global utveckling. Det var också av den anledningen som regeringen den 7 juni beslutade om att revidera ned limiterna med 1,3 miljarder och där rikta detta till att öppna för ytterligare insatser på det biståndspolitiska området.
Hur den slutliga nivån kommer att se ut 2022 får vi återkomma till. Men justeringen av utbetalningstaken rörde framför allt stöden till civilsamhällesorganisationer och anslagsposten för just mänskliga rättigheter och demokrati. Efter justeringen kan 90 procent av anslagsposterna faktiskt användas. Anslagsposten för mänskliga rättigheter och demokrati omfattar 1 miljard.
Så nu har den en limit på 100 miljoner, men det är alltså 900 miljoner kronor som kan användas.
Om man gör en uppskattning utifrån utfallet 2020, och om man tar hänsyn till de kvarvarande limiterna, kan vi ändå konstatera att vi under 2022 i vårt biståndsarbete kommer att kunna använda 17-19 miljarder av biståndet till mänskliga rättigheter eller demokrati som huvudsyfte eller delsyfte.
Mycket av arbetet sker i det geografiskt inriktade biståndet. Att införa limiter får effekter på organisationer och projekt. Men vi har också särskilt prioriterat det humanitära biståndet, som går helt opåverkat.
Att lindra nöd i till exempel Ukraina är viktigt, men det gäller också för andra humanitära kriser, som i Jemen, Afghanistan, Somalia och Etiopien, som jag själv besökte i förra veckan. Det gäller länder där det finns en akut otrygg livsmedelsförsörjning. Regeringen har också prioriterat stödet till de multilaterala organisationerna, och vi står kvar med vårt löfte om ett fördubblat klimatbistånd till 2025.
Regeringen är också tydlig med att vi tänker fortsätta att stå upp för 1 procent av bruttonationalinkomsten till biståndet. Vi ska följa OECD-Dac-regler, och vi ska vara restriktiva med flyktingavräkningarna.
Matilda Ernkrans (S):
Konflikt och klimatförändringar är de frågor i världen som driver ökade humanitära behov. Vi ska självklart ha fokus på fredsbyggande och att hantera klimatförändringarna för att lyfta människor ur fattigdom.
Jag tycker att jag ger viktiga besked från den socialdemokratiska regeringen genom att berätta vilken biståndspolitik vi står upp för, inte minst när vi går mot ett val i höst. Det är verkligen inte självklart att stå upp för 1 procent av bruttonationalinkomsten till internationellt solidaritetsarbete.
Liberalerna har valt att liera sig med två partier. Det är riksdagens två största oppositionspartier som har en helt annan syn. Moderaterna vill permanent sänka vårt bistånd till 0,7 procent, och Sverigedemokraterna vill halvera biståndsbudgeten. Dessutom är dessa två partier överens om att prioritera humanitärt, vilket är lovvärt.
Men om man ska prioritera humanitärt i en halverad biståndsbudget kommer det som vi arbetar med för demokrati, för mänskliga rättigheter, för att hantera klimatförändringarnas effekter och för jämställdhet att få stryka på foten.
Liberalerna och Socialdemokraterna har en lång tradition av gott samarbete och att här i Sverige stå upp för allmän och lika rösträtt, för jämställdhet och för att bygga reformer i vårt land för kvinnor och flickor. Jag hoppas att Liberalerna kommer att stå upp för detta i det internationella solidaritetsarbetet också efter valet.
Socialdemokraterna är till skillnad från de två största oppositionspartierna som Liberalerna har allierat sig med tydliga med att vi står upp för att 1 procent av vår bruttonationalinkomst ska gå till internationellt bistånd. Vi tror nämligen att om vi bidrar till att bygga en bättre värld är det också någonting som bygger Sverige tryggare.
Vår ambition kvarstår att vara en av de absolut största och mest effektiva biståndsgivarna i världen. Det är vi även om vi bortser från kostnaderna för flyktingmottagning. Vi ska känna oss stolta över och fortsätta vara ledande i genomförandet av Agenda 2030. Med hjälp av biståndet gör vi också mycket betydande insatser för att motverka och hantera klimatkrisen.
Det är dock inte mitt bekymmer, utan det är snarare Liberalerna som behöver ta den kampen. Jag ser det vällovliga i att fundera kring OECD-Dac-reglerna.
När det gäller flyktingavräkning tycker vi att det ska användas så restriktivt som möjligt, men jag är inte helt säker på att det är med fördel man öppnar upp till stora nya förhandlingar om OECD-Dac-reglerna. När man tittar ut över världen ser man nämligen att de goda krafterna tyvärr inte alltid går vinnande ur en sådan förhandling.
Det borde vara fler snarare än färre länder som står upp för mer internationell solidaritet, och i dag är det färre snarare än fler.
Matilda Ernkrans (S):
När det gäller avräkningarna är min tro och förhoppning verkligen att den situation vi nu har ställts inför är ett väldigt sällsynt läge som kan jämföras med 2015, som också var ett extremt år sett till flyktingströmmar som vi inte hade räknat med, och att det inom kort ska bli möjligt att återgå till mer förutsägbara förutsättningar och förhållanden när det gäller de långsiktiga strategierna inom biståndet.
Vi ser noga över olika alternativ. När vi har gjort de här förändringarna har vi också, med hjälp av biståndsmyndigheten Sida, sett till att störa den pågående verksamheten så lite som möjligt. Man kan jobba med senareläggning och utbetalningar där så är möjligt.
För regeringens och socialdemokratins räkning vill jag återigen upprepa att vi står fast vid att det svenska biståndet ska motsvara 1 procent av bruttonationalinkomsten. Svenskt bistånd ska användas till effektiva och relevanta insatser i syfte att minska fattigdom och förtryck.
Målet är att det internationella biståndet ska skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck, och målet att fördubbla klimatbiståndet till 2025 kvarstår.
Konkret handlar biståndet om att visa praktisk solidaritet med våra medmänniskor - men också om insikten att en värld i utveckling till det bättre ger ett långsiktigt tryggare Sverige.
Matilda Ernkrans (S):
Den sista frågan från Sverigedemokraterna borde väl egentligen gå till Vänsterpartiet, för ni är ju överens om att ni vill ha ett omställningsstudiestöd. Ni är också överens om att ni vill avvisa det förslag som regeringen har lagt fram för att finansiera det första steget. Då är väl frågan inte till regeringen utan snarare till Vänsterpartiet om man vill använda denna alternativa finansiering.
Jag känner mig nog ganska trygg med att detta inte är Vänsterpartiets politik, men det får Vänsterpartiet svara på. Jag tycker att det är viktigt att vi i den här debatten liksom i andra debatter säger som det är. Den förändring som vi föreslår från regeringens sida är att man ska betala en halv procent i ränta på de studielån som man redan har tagit när man betalar tillbaka dem.
Den halva procent som vi lägger på i förändrat räntebidrag förstärker statskassan med någon miljard, som vi väljer att lägga på ett första steg i omställningsstudiestödet.
Vi ska komma ihåg att när omställningsstudiestödet är fullt utbyggt kommer det att kosta uppemot 9 miljarder, så vi kommer verkligen att behöva anstränga oss också framåt i tiden och använda pengarna klokt och bra för att fortsätta att finansiera omställningsstudiestödet.
Detta första steg möjliggörs genom att vi gör en förändrad räntemodell, och det handlar om en halv procent ränta som ska betalas på de studielån som man redan har tagit. Fler skuldsätts inte, men de skulder man har kommer man att få betala en halv procent ränta på.
För de studenter som inte kan återbetala sina skulder på grund av de har fått sämre ekonomi finns trygghetsregler, och de används även i dessa fall. Det är viktigt att komma ihåg.
När det gäller höjningen av studiemedlets bidragsdel var det bra att Vänsterpartiet och regeringen kunde mötas i att höja den med 300 kronor. Men det är också en etablerad socialdemokratisk politik.
Så sent som på vår kongress i helgen tog det socialdemokratiska partiet ställning och sa att det ska vara ett omställningsstudiestöd men också en höjning av bidragsdelen framöver.
Vi lägger nu fram en historiskt stor studiestödsreform i och med omställningsstudiestödet för redan yrkesverksamma, och vi tyckte att vi också skulle se över hela studiestödet och hur vi hanterar en förändring av räntan. Det handlar också om budgetlagens bestämmelser om statlig utlåning som riksdagen har beslutat om.
Här sägs det att det ska tas ut en ränta som motsvarar statens förväntade kostnad för lånet, bland annat upplåningskostnader och förväntade förluster. Räntan på studielånet är i dag subventionerad eftersom staten inte tar betalt för den förväntade förlust som följer med kreditrisken i lånen utan endast för upplåningskostnaden.
En förändrad räntemodell innebär också att hanteringen av studielån stämmer bättre överens med den budgetlag Sveriges riksdag har beslutat om.
Matilda Ernkrans (S):
Dagens ränta är som jag tidigare konstaterat 0,05 procent, vilket i princip är nollränta. Att den föreslagna höjningen av räntan till en halv procent kan upplevas som dramatiskt stor beror såklart på att grundräntan är så låg.
Det är dock viktigt att vi i Sveriges riksdag försöker att hålla oss till det förslag som ligger på bordet, och, återigen, med denna ränteförändring kommer man att betala en halv procent i ränta. Det är fortfarande en väldigt låg ränta och betydligt lägre än andra räntor.
Tack vare månatligt studiebidrag, omfattande trygghetsregler och fortsatt låg ränta kommer Sverige även fortsättningsvis att ha ett av världens mest generösa studiemedelssystem - som vi nu också förstärker med ett nytt omställningsstudiestöd. Jag är stolt över det offentliga omställningsstudiestödet som vi har aviserat och som ger människor med arbetslivserfarenhet en chans att ställa om under yrkeslivet.
En golvläggare ska kunna ställa om till elektriker med 80 procent av sin lön liksom ett vårdbiträde till undersköterska och en maskinoperatör till yrkeslärare. Det här är en fantastisk reform, inte minst när vi nu går in i en ny grön industrivåg och även vill fortsätta att förstärka välfärden. Statens resurser är inte oändliga, men jag är övertygad om att det nya omställningsstudiestödet är absolut nödvändigt.
Det kommer att öka tryggheten för den enskilda arbetstagaren och öka omställningsförmågan. Riksdagen kan ta ett historiskt första steg i denna studiestödsreform för yrkesverksamma genom det förslag som ligger på bordet, och jag hoppas att riksdagen kommer att göra det.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Margareta Fransson, för en mycket viktig fråga! Ända sedan 2014, 2015 har det varit fullt fokus att få högre utbildning tillgänglig i hela landet och stärka fokuset att vi utbildar till våra bristyrken. Vi kan glädjande nog konstatera att när det gäller till exempel sjuksköterskeutbildningen examinerar vi 16-17 procent fler sjuksköterskor nu än om man jämför med exempelvis 2015.
En riktigt stor flaskhals för att vi ska kunna utbilda ännu fler sjuksköterskor - vilket vi har kapacitet att göra med utbyggda utbildningsplatser på lärosäten - är just den verksamhetsförlagda utbildningen. Nu gör vi en satsning med 25 miljoner år 2022 och 50 miljoner årligen från och med 2023 som ska kunna stärka möjligheten att handleda i den verksamhetsförlagda utbildningen ute i regioner och kommuner.
Vi gör också en satsning där vi stärker samordningen av den verksamhetsförlagda utbildningen. Jag tror att det kommer att vara alldeles avgörande för framtidens kvalitet.
Matilda Ernkrans (S):
Jag tycker att samordningen behöver förbättras ytterligare. Vi har inrättat Vårdkompetensrådet som tittar på de delarna. Jag ser med spänning fram mot deras arbete. Nu ger vi en möjlighet att kunna stärka samordningen av den verksamhetsförlagda utbildningen. Lärosäten och det omgivande samhället där det har fungerat väl kanske kan ge inspiration och kunskap till andra delar där det har fungerat mindre väl.
Vi gör också den mycket viktiga satsningen med förstärkt ersättning till handledarna, som är absolut avgörande för fortsatt arbete. Vi behöver göra ett fortsatt arbete i den här frågan.
Matilda Ernkrans (S):
Det som regeringen tar ansvar för är den partsöverenskommelse som är träffad på svensk arbetsmarknad. Den kommer att innebära en strukturreform som inte minst den fackliga rörelsen har arbetat för i decennier, nämligen att vi ska få på plats utbildningar och ett omställningsstudiestöd som gör det möjligt att mitt i arbetslivet fylla på med ny kunskap. Detta kommer att gälla alla på svensk arbetsmarknad.
Om man har arbetat minst halvtid i 8 år under de senaste 14 åren kan man med det här omställningsstudiestödet, som har en mycket hög bidragsnivå på över 20 000 kronor, studera i upp till ett år på gymnasieskola, yrkesvux, yrkeshögskola och högskola. Det här är en strukturreform som kommer att kosta 6-9 miljarder.
Som en delfinansiering av detta gör vi en förändring av räntan när man betalar tillbaka sina studielån i vårt mycket förmånliga och generösa - ett av världens mest generösa - studielånssystem.
Matilda Ernkrans (S):
Jag delar absolut uppfattningen att vi ska ha låga trösklar in till universitet och högskolor. Jag är socialdemokrat, och vi är en del i att Sverige har högre utbildning i hela landet. Utan socialdemokratin skulle vi inte ha haft det generösa studiemedelssystem vi har - det som faktiskt gör att man inte behöver avstå från högre utbildning på grund av sin ekonomi. Det här är ett generöst studiemedelssystem - ett av världens mest generösa.
Det kommer det också att vara med den förändrade modellen. CSN får nu i uppdrag att återkomma till hur detta ska utformas. För den stora majoriteten av låntagare kommer det inte att betyda någon ökad månadskostnad.
Matilda Ernkrans (S):
Tack för frågan, Axel Hallberg! Den här regeringen har arbetat och fortsätter att arbeta aktivt med att se till att högkvalificerad kompetens attraheras till och stannar i Sverige. Det gäller också doktoranderna. Det ledamoten hänvisar till här är en förändring i utlänningslagen som antogs i den här riksdagen. Det fanns inga andra förslag i riksdagen än det som nu gäller efter att det här beslutet togs i Sveriges riksdag.
Jag tycker att det är viktigt att vi har en hållbar och långsiktig migrationslagstiftning som kan hålla över tid. Jag tycker också att vi måste påminna oss om att tillfälliga uppehållstillstånd kommer att finnas och gälla för doktoranderna och den här typen av arbetskraftsinvandring liksom annan sådan. Om man kräver ett permanent uppehållstillstånd är det möjligt att få det om man faktiskt får en anställning som är längre än 18 månader.
Jag hoppas att ansvarstagande parter som tycker att det är viktigt också kan ge denna förbättrade anställningstrygghet för dem som har doktorand och post doc-tjänster.
Matilda Ernkrans (S):
Jag vill säga att jag naturligtvis kan förstå oron. Men man behöver också ta det här till intäkt för att det nu är läge att driva på mellan parterna för en förbättrad anställningstrygghet. Om man anser att man behöver ha ett permanent uppehållstillstånd är detta det som är grunden. Det gäller här, och det gäller för annan arbetskraftsinvandring.
Sedan ska vi också påminna oss om att alla sedan den 1 januari 2020 har rätt att stanna i ett år för att söka arbete eller starta näringsverksamhet. Det gäller alla som har avslutat sina forskarstudier och högskolestudier.
Matilda Ernkrans (S):
Jag tackar för en viktig fråga. Ja, inte minst rapporten från FN:s klimatpanel IPCC visar med all tydlighet att vi behöver göra mer och att det behöver gå snabbare. Jag menar att det också finns stora möjligheter i detta, inte minst för ett land som Sverige. Vi kan driva på med nya gröna investeringar, nya gröna lösningar och nya gröna jobb.
Men det är helt sant att det också kräver en utbildning som anpassas efter detta. Vi ska komma ihåg att högskolorna redan har ett ansvar i högskolelagen att anpassa sin verksamhet för att främja en hållbar utveckling. Det är en god grund för detta, men vi gör också ytterligare saker. Vi lägger faktiskt 100 miljoner i budgeten till ett statligt finansierat kompetenslyft riktat mot klimatomställningen som ska möjliggöra näringslivets klimatomställning här och nu.
Vi gör också riktade satsningar på det livslånga lärandet inom universitet och högskolor framåt i tiden. Det kommer alltså mer saker som kommer att understödja detta.
Matilda Ernkrans (S):
Jag vill återigen understryka de stora utbildningssatsningar vi gör. Det handlar också om att högre utbildning ska knytas till arbetsmarknaden för att möta dess behov på ett bättre sätt än tidigare. Vi gör satsningar över hela landet men som sagt också specifika satsningar på näringslivets klimatomställning. Forskningen är avgörande.
Vi gör nya satsningar på ett forskningsprogram om klimat, om hav och vatten, om hållbart samhällsbyggande, om livsmedel och om den gröna och den blå biobaserade ekonomin. Allt detta är absolut avgörande för att vi ska klara av att få klimatomställningen att bära också jobb och välfärd i framtiden.
Matilda Ernkrans (S):
Jag tackar för frågan. Vi ska väl ändå påminna oss att regeringen har lagt fram i den här kammaren, som också har röstat igenom den, en forskningsproposition som förstärker svensk forskning med en 10-procentig nivåhöjning fram till 2024. Där får inte minst forskningsinfrastruktur, som polarforskningsfartyget Oden är en del av, mycket pengar för framtiden.
När det gäller just polarforskningsfartyget Oden tog jag alldeles nyss emot en utredning av Tobias Krantz, som har tittat på hur framtidens forskningsinfrastruktur behöver förstärkas. Här finns förslag som berör polarforskningsfartyget Oden. Utredningen ska nu gå på remiss, och sedan får vi i regeringen återkomma när vi analyserat remissutfallet.
Matilda Ernkrans (S):
Det finns en anledning till att vi har tillsatt en utredare. Han fick också ett tilläggsuppdrag att titta på just polarforskningsfartyget Oden. Det är för att regeringen vill ha ett underlag att fatta beslut utifrån för framtiden. Nu har vi fått det underlaget i den här utredningen. Det är viktigt att den nu går på remiss och att vi får sammanställa remissinstansernas svar. Vi i regeringen kommer när vi är redo, enligt den ordning som vi så väl känner, att återkomma i de här frågorna till Sveriges riksdag.
Matilda Ernkrans (S):
Tack så mycket, Lorena Delgado Varas! Inledningsvis vill jag säga att det är alldeles uppenbart för oss alla att Sverige inte har kommit ur pandemin förrän världen har kommit ur den. Därför är jag väldigt stolt över att vi i Sverige och den svenska regeringen klarar av att ta ansvar så att människor här i Sverige får tillgång till vaccin och kan vaccinera sig. Om man inte redan har gjort det är det dags att göra det nu eller ta dos 3.
Vi är också det land som sett till vår befolkning har bidragit mest till att fördela överskott av vaccin ut i världen, inte minst till länder där man har väldigt låg vaccintäckning. Så sent som i dag fattade regeringen beslut om att donera ytterligare en halv miljon doser av Janssens vaccin till Covaxsamarbetet, och de kommer nu att fördelas utifrån behov i världen.
Det här är ett arbete som även fortsättningsvis är prioriterat för den svenska regeringen.
Matilda Ernkrans (S):
Sverige ger 1 procent av vår bruttonationalinkomst till det internationella biståndet för att förbättra levnadsvillkor för fattiga människor i världen. När vi ser att inte bara Sverige utan hela världen drabbas av pandemin är det viktigt att vi som land bidrar med vårt engagemang och vår kraft för att se till att fördela vaccin globalt och rättvist.
Jag menar att samarbetet inom Covax kan göra detta. Vi lägger full kraft på att se till att det fungerar så effektivt som möjligt.
Matilda Ernkrans (S):
Jag tackar Markus Selin för en viktig fråga. Att vi ska skapa jobb genom att leda klimatomställningen har Magdalena Andersson gjort klart gäller här i Sverige för den här regeringen. Det handlar om att förbättra våra levnadsförutsättningar. Det internationella biståndets mål är att förbättra levnadsvillkoren för människor som lever i fattigdom och förtryck.
Därtill kan man lägga till det ledamoten så väl pekar på, nämligen att det ofta är fråga om människor som utsätts för konflikter, fattigdom och klimatkrisens effekter. Att vi fördubblar vårt klimatbistånd handlar om att vi kan bidra till att människor får förbättrade levnadsvillkor runt om i världen. Om vi kan få en bättre värld får vi också ett tryggare Sverige.
Sverige bidrar till exempel via den gröna klimatfonden, och vi är djupt inblandade i det arbete som görs nu. Tillsammans med Afrikanska utvecklingsbanken genomförs ett enormt projekt som handlar om att ta till vara på solenergi och se till att människor får el på den afrikanska kontinenten, inte minst viktigt för kvinnor och flickor.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Hans Eklind, för frågan! Civilsamhället är oerhört viktigt i dessa sammanhang, egentligen i alla sammanhang där vi pratar om att möta människor på flykt. Civilsamhället är viktigt i Ukraina, i och omkring Ukrainas närområde och här hemma i Sverige.
Jag tycker att det är ett mycket gott initiativ av vår kulturminister att samla civilsamhället i Sverige och lyssna in vad civilsamhället kan och vill bidra med, inte minst här hemma i Sverige, där vi nu redan tar emot ukrainska flyktingar. Vi vet att vi kommer att behöva ta ett gemensamt ansvar för detta. Det offentliga ska ta sitt ansvar, men vi kommer också att behöva civilsamhället. Jag tycker att det var ett klokt beslut av kulturministern.
Jag tycker att det är bra att hon samlade civilsamhället så sent som den här veckan. Vi är redo att biträda civilsamhället i denna fråga.
Matilda Ernkrans (S):
Vi i Sverige ska ta vårt ansvar när det gäller flyktingarna från Ukraina, men det är viktigt att det inte blir som 2015, då vi tog ett oproportionerligt mycket större ansvar än många andra EU-länder. Vi har gett uppdraget till både länsstyrelser och kommuner och regioner. Man är redan igång med att förbereda för hur vi kan skala upp och ta emot fler flyktingar från Ukraina.
Vi har också hört skolministern redogöra för hur man förbereder för att kunna ta emot ukrainska barn i vår skola. Det är viktigt att vi drar lärdomar av det vi gick igenom under 2015 och försöker hitta vägar och sätt att tillsammans som ett helt samhälle lösa detta. Men det kommer att bygga på att vi tar ansvar gemensamt i EU.
Här är ju inte minst det massflyktsdirektiv som vi har fått på plats i EU en god hjälp - det är min uppfattning i alla fall - för att vi ska kunna få ett större ansvarstagande från alla EU-länder, så att vi klarar att stötta Ukraina, stärka Sverige och införa sanktioner mot Ryssland, så att vi får stopp på kriget.