KBLab/rixvox huggingface dataset:
Matilda Ernkrans (S):
Roger Haddad är inne på en av de riktigt stora uppgifterna som den här regeringen har haft, också i samarbete på mitten av svensk politik. Vi har under pandemin sett till att undervisning har kunnat fortgå, även när det var på distans, ute på våra universitet och högskolor. Vi har sett till att bygga ut antalet utbildningsplatser med 12 000 redan i år, och vi kommer nu med nya besked om ytterligare 19 000 utbildningsplatser.
Det är det som avgör att vi faktiskt kan ta emot fler studenter på vår högre utbildning. Vi ökade antagningen med 10 procent denna höst, vilket är mycket viktigt. Det här är också utbildningsplatser som, många av dem, är riktade mot just yrkesutbildning. Lärarutbildningen är en av de utbildningar där söktrycket har ökat, och där kan vi nu också svara upp med nya utbildningsplatser.
Det tycker jag är oerhört glädjande och viktigt för att vi ska klara av att få fler utbildade lärare i våra skolor.
Matilda Ernkrans (S):
Att reformera lärarutbildningen är också en del av det som vi jobbar med tillsammans. Två utredare har tittat på hur vi kan ta nästa steg, och vi kommer att skicka det på remiss under hösten. Under tiden har vi gemensamt också vidtagit andra åtgärder för att stärka kvaliteten och se till att fler faktiskt tar sig igenom lärarutbildningen med mer av lärarledd tid där vi har ställt teori och praktik mot varandra.
Det kommer också ytterligare åtgärder som vi är överens om att vi ska lägga på riksdagens bord för att försäkra oss om en riktigt bra lärarutbildning.
Matilda Ernkrans (S):
Jag vill vara väldigt tydlig. Det är absolut självklart att det ska finnas en högre utbildning av god kvalitet i hela landet. Det gäller nu att man utformar utbildningen och anpassar sin verksamhet utifrån Folkhälsomyndighetens rekommendationer. Det hela handlar om att vi fortfarande befinner oss i en pandemi.
Så sent som i dag har vi fått beskrivet att vi nu går från en låg smittspridning till en ökning i Stockholm, Skåne, Dalarna och andra delar av landet. Det är den ansvariga myndigheten som har att anpassa sin verksamhet utifrån Folkhälsomyndighetens rekommendationer.
Jag har en mycket nära dialog med landets högskolerektorer om att de måste klara av detta på ett bra sätt gentemot studenterna. Studenterna har höga krav på att utbildningen också i en pandemi ska hålla hög kvalitet.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Lena Emilsson, för frågan! Det är oerhört viktigt att vi kan svara mot både det ökade intresset för att utbilda sig och det ökade behov som vi ser. Vi ska jobba oss ur krisen. Vi ska stärka välfärden. Vi ska ha en grön återstart. Men det här kräver stora utbildningsinsatser. Det är därför väldigt glädjande att vi nu kan gå fram med en stor satsning på utbildning.
Vi talar om 55 000 nya utbildningsplatser 2021. Det handlar om platser på yrkesvux och yrkeshögskolor men även på högskolor och universitet. Många av dessa är inriktade mot de yrkesutbildningar där det finns ett ökat intresse. Jag tror att pandemin har visat många hur viktiga yrken som exempelvis undersköterska och sjuksköterska är. Jag tackar för frågan.
Jag är verkligen glad över att vi kan svara mot det ökade intresset.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Marie-Louise Hänel Sandström, för frågan! Ett nytt europeiskt forskningsprogram är oerhört viktigt. Det är viktigt att det är ett forskningsprogram som även svenska forskare kan dra nytta av. När det gäller den europeiska forskningsbudgeten måste man sätta in det hela i rätt perspektiv. Först och främst har Sverige hela vägen drivit på för att forskningsbudgeten ska kunna öka även när den generella budgetramen minskar.
Tyvärr tyckte inte tillräckligt många andra länder samma sak. Men Sverige har drivit på för detta hela vägen. Vi ska dock komma ihåg att om vi tar bort Storbritannien ur ekvationen - de har ju lämnat EU - ökar faktiskt forskningsbudgeten. Den minskar i jämförelse med kommissionens förslag, men den ökar de facto i jämförelse med den forskningsbudget som vi har nu.
Det är väl ändå viktigt att vi hjälps åt att säga det som är korrekt?
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Mikael Damsgaard, för en viktig fråga! Det är ju ingen hemlighet att det parti som jag företräder, Socialdemokraterna, har identifierat att Mälardalens högskola kan ta vidare steg till att bli universitet. Detta utifrån just de perspektiv som ledamoten nämner.
Detta är verkligen en högskola som skulle kunna bli ett universitet som bygger vidare på det starka engagemang som finns vid och omkring högskolan, inte minst från näringslivet och det lokala och regionala livet. Det här är en fråga som vi behöver hantera klokt, för det är klart att om detta ska göras ska det ske med kvalitet så att vi kan känna oss trygga med att det blir bra.
Därför är detta en fråga som vi från regeringen kommer att presentera den dag det är möjligt.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Sofia Nilsson, för frågan! Studenter ska kunna känna sig trygga under sin utbildning. Det är också oerhört viktigt att vi under denna pandemi kan hålla igång undervisningen och att den sker smittskyddssäkert. Inte minst gäller detta fortsatt undervisning för exempelvis sjuksköterskor. Vi behöver kunna examinera fler sjuksköterskor - de behövs ute i vården.
Studenter lever, precis som vi alla, under Folkhälsomyndighetens rekommendationer. Vi ska stanna hemma vid minsta symtom; det gäller också studenter. Det är väldigt viktigt att man rapporterar in detta till CSN så att det kan klaras ut och inte behöver leda till den ekonomiska oro som en del studenter kanske upplever.
Vi behöver självklart följa denna fråga så att studenterna kan känna sig trygga och ta sig igenom sin utbildning på absolut bästa sätt.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Ilona Szatmari Waldau, för frågan! Vi ska som sagt vara rädda om våra studenter på den högre utbildningen. De gör en fantastisk insats och nu också stora uppoffringar för att vi ska kunna begränsa smittspridningen och ta oss igenom denna pandemi. Den absoluta merparten av undervisningen på våra högskolor och universitet sker nu på distans. Det passar en del studenter väldigt bra, men det finns också andra som har det tufft med distansstudierna.
Detta gör att regeringen har förstärkt i budgeten för att kunna utveckla och stödja lärosätena när det gäller hur man tar sig an distansundervisningen och hur man kan stärka kvaliteten och pedagogiken. Det är naturligtvis viktigt att vi följer denna fråga. UKÄ har också ett särskilt uppdrag att följa universitet och högskolor genom pandemin för att komma fram till vad vi kan lära och vad vi behöver ta med oss in i framtiden.
Detta är absolut en sak som vi behöver fortsätta att hålla ögonen på och utveckla.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Roger Haddad, för frågan! Vi ingår ju i ett samarbete i mitten av svensk politik, där vi - Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Liberalerna och Centerpartiet - i form av ett januariavtal har kommit överens om att vi ska reformera lärarutbildningen. Vi har ju levererat på några av delarna.
Vi har beslutat om ett nytt examensmål för alla lärarutbildningar när det gäller kunskap om NPF, alltså neuropsykiatriska diagnoser. Vi har också levererat ett nytt examensmål när det gäller sex och relationer. Vi har förstärkt övningsskolorna. Vi har sett till att vi utbildar fler lärare.
Förhoppningsvis kan vi också fortsätta med den reformering av lärarutbildningen som vi gav i uppdrag åt två utredare att titta på. Den utredningen handlar om kvaliteten på lärarutbildningen. Gemensamt ska vi nog kunna ta oss an fler viktiga frågor.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Åsa Lindestam, för frågan! Som ledamoten själv pekar på är vi verkligen i ett intensivt slutskede när det gäller att förhandla fram en ny forsknings- och innovationspolitisk proposition, som också förhandlas i mitten av svensk politik. Det är oerhört viktigt att vi tar vara på att Sverige faktiskt är en ledande forskningsnation, och vi behöver fortsätta att vara det.
Mer kunskap är ju det sätt som vi har valt att konkurrera på, och det har varit framgångsrikt, skulle jag vilja hävda. Detta bygger på att vi har högre utbildning i hela landet och också forskning. Ska vi kunna fortsätta utbilda till exempel lärare eller sjuksköterskor i hela landet måste man också ha en stark forskningsanknytning runt om i hela landet. Detta är viktiga frågor som vi kan känna att vi har drivit på väl.
Det finns en helt annan möjlighet för detta nu än för ett antal år sedan, men vi får fortsätta med jobbet, och jag lovar att återkomma när allt är klart.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Kristina Axén Olin, för frågan! Det är helt sant att det redan före pandemin var uppmärksammat att vi behöver hitta sätt att öka den psykiska hälsan bland våra studenter. Det var en ökad psykisk ohälsa bland våra studenter jämfört med de yrkesarbetande i samma ålder. Av den anledningen satte jag och regeringen igång ett sådant arbete redan före pandemin.
Pandemin och de uppoffringar och påfrestningar som det innebär för studenterna när merparten av undervisningen är på distans gör att vi behöver ha ytterligare fokus på detta. Det är också anledningen till att det finns pengar till studenthälsan redan nu i höstens budget. UKÄ, Universitetskanslersämbetet, har också ett uppdrag att kartlägga landets studenthälsa och återkomma till regeringen med förslag på hur vi kan stärka likvärdigheten.
Den återrapporteringen kommer att komma inom kort, och det får bli ett underlag för vidare arbete.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Isak From, för frågan! Det är verkligen en alldeles häpnadsväckande bra utveckling som vi ser i norra Sverige nu, och självfallet behöver det vara många som ser denna utveckling och kan understödja och se till att den blir bra. En del i detta är, utifrån mitt perspektiv, att se till att vi har högre utbildning i hela landet. Detta gäller inte minst i norra Sverige.
Regeringen bygger ut möjligheten att utbilda sig genom 19 000 nya utbildningsplatser redan nästa år. Det är en historiskt stor utbyggnad av högre utbildning. Det gäller att vi kan understödja detta med forskning. Som jag svarade på en tidigare fråga är det verkligen ett intensivt skede nu när det gäller en ny forskningspolitik.
Vi har redan lämnat besked att vi lägger 3,4 miljarder på svensk forskning redan nästa år, och under de kommande fyra åren lägger vi 13,6 miljarder. Detta är viktiga satsningar för svensk konkurrenskraft.
Matilda Ernkrans (S):
Jag vill börja med att säga att gymnasieutbildning verkligen ökar möjligheten till jobb och egen försörjning. Jag är själv i hög grad barn av svensk utbildningspolitik. Utan generösa studiemedel, utan utbyggd gymnasieutbildning, utan utbyggd högre utbildning i hela landet hade det inte varit möjligt för mig att genomföra den utbildning som jag har kunnat genomföra. Det här är någonting som är väldigt grundläggande.
Folk behöver kunna utbilda sig livet igenom och i hela landet. Det här är någonting som vi står för mycket starkt. Men ska vi ha de här generösa utbildningsplatserna och studiestödssystemet måste man naturligtvis också betala tillbaka sina studielån. Därför har CSN i uppdrag att driva in de skulder som människor har om de inte betalar sina studielån. Vi har också gett utökade medel till CSN för att öka indrivningstakten. Det har visat resultat.
Naturligtvis är det här ett arbete som vi noga fortsätter att följa med grund i att människor ska kunna utbilda sig livet igenom.
Matilda Ernkrans (S):
Tack för frågan, Ilona Szatmari Waldau! Det här är naturligtvis en oerhört angelägen fråga. Vi vill att också studenter med funktionsvariationer och funktionsnedsättningar ska kunna ta del av högre utbildning. Det finns också speciella stöd för att underlätta för detta. När det gäller den person som ledamoten lyfter fram här i exemplet verkar det vara flera olika delar som man behöver ta hänsyn till.
Jag pratar gärna vidare om det med ledamoten, men det är ingenting som jag här och nu kan leverera ett svar på mer än att det är klart att vi ska se till att vår högskola är öppen för en bred rekrytering där många som klarar kraven för högre utbildning också ska kunna genomföra en utbildning i den form som de behöver.
Just i dag, ska jag säga, sker de allra flesta utbildningar på distans.
Matilda Ernkrans (S):
Jag vill tacka för frågan. Vi har precis presenterat för riksdagen en forsknings- och innovationsproposition om mycket stora investeringar i svensk forskning och innovation på 3,6 miljarder över fyra år. Redan i år blir det 3,4 miljarder. Det är en mycket stor satsning. Vi gör också breda och stora satsningar på hälsa och välfärd, också på precisionsmedicin. Det är såklart enkelt att önska mer.
Men jag är väldigt stolt över det vi kan göra gemensamt i mitten av svensk politik. Vi inrättar också en rådgivande funktion i Vetenskapsrådet när det gäller hälsodata. Vi ska komma ihåg att man får dela hälsodata för forskning, förutsatt att man har etiskt godkännande. Den rådgivande funktionen på Vetenskapsrådet kan alltså komma att spela en praktisk och viktig roll. Det är i alla fall min bedömning.
Om vi behöver göra mer ska vi naturligtvis fortsätta att titta på det.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Roger Haddad! Vi delar verkligen engagemanget för att det ska kunna utbildas fler lärare och för att vi ska ha en lärarutbildning som håller hög kvalitet och som fler vill och kan söka. Särskilt Liberalerna bidrar mycket aktivt i regeringens arbete i den frågan.
Vi har också gemensamt sett till att bygga ut den högre utbildningen, inte minst lärarutbildningen, över hela landet och att det finns flera olika vägar in till lärarutbildningen. Den arbetsintegrerade lärarutbildningen är en sådan väg. Det finns även den kompletterande pedagogiska utbildningen, som vi också ska utveckla ytterligare. Det förslaget har skickats på remiss. Och vi förstärker arbetet med lärarledda timmar och så vidare.
Jag tycker att vi har ett bra arbete på gång i mitten av svensk politik. Jag ser fram emot att fortsätta det.
Matilda Ernkrans (S):
Tack för frågan! Ja, jobb och utbildning genom livet och i hela landet är verkligen prioriterat för regeringen. Det är det för att vi vet att förändringar på arbetsmarknaden försätter människor i situationer där de behöver utbilda sig kanske flera gånger i livet. Då måste vi ha ett utbildnings- och studiefinansieringssystem som möter det.
Det här försökte jag också ge uttryck för vid en tidigare fråga från Sverigedemokraterna. Om man på riktigt och på allvar ska känna hur viktigt det är att man har rätt utbildning för rätt jobb måste man ha de erfarenheterna och kunskaperna med sig. Då vet man hur viktigt detta är. Vi vet det. Vi har byggt ut utbildningsplatserna med 144 000 sedan 2015.
Vi har förstärkt utbildningsmöjligheterna och studiestödsmöjligheterna. Vi har även förstärkt tilläggslånet. Dessutom möjliggör vi snart för studiemedel högre upp i åldrarna.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Emma Ahlström Köster, för engagemanget för en kvalitativt bra lärarutbildning som finns i hela landet. Vi vet att vi behöver bra lärare i hela landet. Vi vet också att de allra flesta som läser på lärarutbildningen också stannar inom den region där de läst. Detta gör att vi behöver ha lärarutbildning i hela landet för att vi ska klara kompetensförsörjningen. Vi behöver jobba vidare med kvaliteten; det är alldeles självklart.
Här har lärosätena själva ett ansvar, men vi har naturligtvis också ett ansvar att göra detta. Jag kan lugna ledamoten med att den remiss om en reformerad lärarutbildning som nu ligger ute bara utgör delar av det arbete vi gör i regeringen tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna för att förbättra lärarutbildningen. Den remiss som ligger ute är viktig.
Här finns till exempel förslag om att vi ska öka den lärarledda tiden genom att sätta mål för varje lärosäte. Vi ska stärka kopplingen mellan teori och praktik och så vidare. Mer behöver göras, och vi har också gjort mer.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Maria Nilsson, för frågan! Det känns väldigt rätt att riksdagen, enligt ett förslag från regeringen som vi har jobbat fram till kammaren tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna, har beslutat att lagstadga om den akademiska friheten.
Jag tycker att vi tillsammans mycket väl har kunnat beskriva i propositionen vad detta betyder, nämligen en princip som gäller alla lärosäten: att den akademiska friheten ska främjas och värnas.
Detta är ett arbete som välkomnas av våra lärosäten, och man tar där ett stort ansvar för att få det på plats på ett klokt och bra sätt som manar till det som vi alla kanske behöver fundera på, nämligen hur vi står upp för det som ytterst är vår demokrati.
När det gäller den del som Maria Nilsson frågar om är det så att grundlagsändringar görs på uppdrag av riksdagen och en bred sammanslutning från riksdagen som vill driva fram denna grundlagsändring. Det finns också med att vi kan göra en sådan om riksdagen så föreslår.
Matilda Ernkrans (S):
Återigen: Att skriva in den i grundlagen är en förändring som görs utifrån att det finns en bred sammanslutning i Sveriges riksdag som är överens om att en sådan förändring ska ske. Jag är mycket stolt över att vi har lagstadgat den akademiska friheten som allmän princip. Det fanns inte tidigare. Forskningens frihet är redan grundlagsskyddad.
Men den akademiska friheten finns nu lagskyddad genom att Sveriges riksdag har tagit detta steg. Att ändra grundlagen är en mycket större process.
Matilda Ernkrans (S):
Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Det här visar på hur viktigt det är att vi tillsammans ser till att vi har högre utbildning men också forskning och vetenskaplig anknytning i hela vårt land. Ska vi klara djurvälfärden, välfärden, vårt näringsliv och vår utvecklingskraft i hela landet måste också detta finnas i hela landet. Vi gör gemensamt i mitten av svensk politik en mycket stor utbyggnad av den högre utbildningen.
Bara i år blir det 19 000 nya utbildningsplatser fördelade över lärosäten i hela landet. En hel del av dem är riktade till bristyrken. Sedan är det lärosätena som ska dimensionera utbildningen utifrån arbetsmarknadens behov och studenternas efterfrågan.
Vi förstärker dessutom i lag samverkansuppgiften för våra lärosäten med det omgivande samhället. Jag tycker att vi gör stora insatser, men vi är verkligen inte färdiga.
Matilda Ernkrans (S):
Jag tackar för frågan. Omställningsstudiestödet är verkligen en mycket stor reform inom det som statsrådet Eva Nordmark presenterade tillsammans med Miljöpartiet, Centerpartiet och Liberalerna under måndagen. Det är en reform som kommer att påverka det livslånga lärandet genom livet för många människor.
Vi har väntat i många år på den här möjligheten för yrkesverksamma. Om omständigheterna omkring en ändras på något sätt kan man nu med hjälp av ett mycket bra studiestöd och ett bra utbildningsutbud ta sig vidare och förstärka sin person på arbetsmarknaden. Samtidigt bygger det Sverige som land starkare, för vi kan med detta även se till att vi kan besätta de lediga jobb som finns på vår arbetsmarknad.
Det här är en mycket stor reform som kommer att påverka arbetsmarknad och individer i Sverige i en mycket positiv riktning för många år framåt.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, ledamoten, för frågan! Yrkeshögskolan sorterar under Anna Ekströms ansvarsområde. Jag har ansvar för högskola, forskning, rymdfrågor och studiemedel.
Det bästa svaret till ledamoten på den här frågan som också var ganska specifik är nog att ledamoten ställer frågan skriftligt eller i annan form till det statsråd som har ansvar för yrkeshögskolan. Det blir helt enkelt bäst svar på det sättet.
Matilda Ernkrans (S):
Tack, Helena Storckenfeldt, för det varma välkomnandet till den här debatten och det här området! Jag hatar verkligen orättvisor. Jag är övertygad om att Sverige och världen kan bättre för att lyfta människor ur fattigdom, hantera klimatförändringens effekter, stärka flickors och kvinnors rättigheter och demokratier. Jag ser verkligen fram emot att få ta mig an också biståndspolitiken. Med det sagt står vi upp för enprocentsmålet.
Vi lever i tider där det är viktigare än någonsin att Sverige står upp för enprocentsmålet och att fler länder följer med Sverige. Det är alldeles uppenbart att det inte är Moderaternas politik. Man vill plocka bort 13 miljarder från det svenska internationella biståndet. Samtidigt är i dag 82 miljoner på flykt.
Pandemin, klimatförändringseffekter, krig och konflikter har förvärrat läget. Jag har egentligen en ganska enkel fråga till Moderaternas företrädare här.
Kommer det att bli fler eller färre som tvingas på flykt i Moderaternas värld?
Matilda Ernkrans (S):
Det är väl bra att vi ändå noterar att regeringen lägger 62 miljarder på utgiftsområdet 4, som är rättsväsendet. Vi lägger när det gäller biståndspolitiken efter avräkningar 52 miljarder på internationellt bistånd. Vi lägger alltså mer på rättsväsendet än på internationellt bistånd. Med det sagt är jag den första att intyga att vi behöver göra mer.
Vi ska vända på varenda sten för att plocka bort segregationen och möta gängbrottsligheten. Sverige är en del av världen. Internationellt bistånd är viktigare än någonsin. Redan i dag är 82 miljoner människor på flykt. Jag menar att ett internationellt bistånd tjänar Sverige väl. Det vore bra om Moderaterna kunde svara på frågan. Kommer det med era miljardnedskärningar att bli fler eller färre som tvingas på flykt över världen?
Matilda Ernkrans (S):
Jag vill inleda med att säga följande, så att det är sagt i den här kammaren: Det är klart att vi ska ha ett effektivt bistånd som används till det som det är till för. Vi i de partier som står upp för att vi ska ha ett enprocentsmål - ett högt och ambitiöst bistånd - är väl de som i allra högsta grad behöver ta ansvar för att biståndet används till det som biståndet ska användas till.
Vi vill ju ha förtroendet från väljarna att använda pengarna till ett internationellt bistånd, och då måste vi också veta att pengarna går dit de ska. Det vill jag verkligen understryka. Det är mitt engagemang, och det är regeringens engagemang. Vårt engagemang är högt, och det kommer det att fortsätta vara.
Med det sagt tycker jag kanske att Kristdemokraterna har större problem att fundera på. Jag kommer från Hallsberg i Örebro län, och jag har engagerat mig politiskt där i över 25 år. Jag har varit engagerad i många olika politiska projekt, inte minst med internationell koppling; jag har jobbat med kvinnogrupper i det som då kallades Burma, i dag Myanmar, och jag har jobbat gentemot Novgorod.
Jag jobbar i dag med ett projekt med demokratiutveckling i Tunisien, bland annat. Jag har träffat många kristdemokrater i Örebro län som precis som vi socialdemokrater är engagerade för internationell solidaritet. Nu har Kristdemokraterna lierat sig väldigt hårt med sverigedemokrater och moderater, inte minst moderater som inte tar ett steg utan att ha Sverigedemokraterna med sig. Dessa två partier vill göra miljardnedskärningar på biståndet.
Jag undrar: Hur länge tror Gudrun Brunegård att de kristdemokratiska väljarna kommer att fortsätta lita på att partiet står upp för ett enprocentsmål för biståndet?
Matilda Ernkrans (S):
Ja, ibland kan det ju vara så att man behöver ta historien till hjälp. Men om vi lägger historien lite till rätta ska vi väl komma ihåg att Kristdemokraterna hade med sig Liberalerna och Centerpartiet i alliansregeringen. De stod också upp för enprocentsmålet.
Om vi nu ska titta på historien kan vi också komma ihåg att partiordföranden Ebba Busch för ett par år sedan sa att hon inte skulle samarbeta med Sverigedemokraterna på 20 år eller så - och nu sitter Kristdemokraterna, tillsammans med Moderaterna, och samarbetar med Sverigedemokraterna. Nu är Kristdemokraterna i ett samarbete där Moderaterna och Sverigedemokraterna, som är urstarka, vill göra miljardnedskärningar på biståndet.
Kan man alltså verkligen lita på att Kristdemokraterna kommer att kunna stå upp för ett högt bistånd? Jag tror att man behöver söka sig någon annanstans.