vil smelte- og frysepunktet for ethvert rent stof være det samme
Smeltepunkt -- For de fleste stoffer er smelte- og frysepunkter omtrent lige store. F.eks. er kviksølvets smeltepunkt og frysepunkt 234,32 kelvin (−38,83 °C eller -37,89 °F). Visse stoffer har imidlertid forskellige fastflydende overgangstemperaturer. For eksempel smelter agar ved 85 °C (185 °F) og størkner fra 31 °C (88 °F; 304 K); en sådan retningsafhængighed kaldes hysteris. Isens smeltepunkt ved 1 atmosfære af tryk er meget tæt på 0 °C (32 °F; 273 K); dette er også kendt som ispunktet. Ved tilstedeværelse af nukleerende stoffer er vands frysepunkt ikke altid det samme som smeltepunktet. I mangel af nukleatorvand kan eksistere som en superkølet væske ned til -48,3 °C (−55°F, 224,8 K) før frysning. Det kemiske element med det højeste smeltepunkt er wolfram, ved 3,414 °C (6,177 °F; 3.687 K); denne egenskab gør wolfram fremragende til brug som glødetråde i pærer. Det ofte anvendte kulstof smelter ikke ved omgivende tryk, men sublimer ved ca. 3.726.85 °C (6.740.33 °F; 4.000.00 K); der findes kun en væskefase over tryk på 10 MPa (99 atm) og anslået 4.030--4.430 °C (7.290--8.010 °F; 4.300--4.700 K) (se kulstoffasediagram). Tantal hafniumcarbid (TaHfC) er en ildfast forbindelse med et meget højt smeltepunkt på 4215 K (3942 °C, 7128 °F). I den anden ende af skalaen fryser helium slet ikke ved normalt tryk, selv ved temperaturer tæt på absolut nul; tryk over tyve gange atmosfære af normal én er nødvendigt.