Comparison of Biologicals in Treatment of Severe Asthma - Real Life Experiences
Conditions: Asthma
Sponsor: Helsinki University Central Hospital

 
 
 
 
 
 
28 Febr 2023 
 
 
 
 
 
 
 
Comparison of Biologicals in Treatment of Severe Asthma (BiSA) 
 
NCT04158050 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
4th July 2019, Version 1 
 
 
 
 
 
 
Reviewed and accepted by the Hospital Research Board 2nd Jan 2018 and 4th Sept 2019 (HUS/64/2018 and 
HUS/25/2019) 
 
Astman hoitotulokset Suomessa – biologiset lääkkeet, digihoitopolku ja iäkkäät 
 
Asthma treatment results in Finland – biologicals, digital health pathway and elderly patients 
 
 
 
 
Lyhennelmä 
 
Astman hoitotulokset on tutkimus, jossa selvitetään biologisista lääkkeistä saatavaa hyötyä 
tavanomaiseen kliiniseen potilasmateriaaliin sekä digihoitopolun käyttökelpoisuutta astman hoidossa 
sekä iäkkäiden astmaa sairastavien erityispiirteitä.  
1) Ensimmäisen osatyön tavoitteena oli selvittää, ovatko astman biologisia lääkehoitoja saaneet 
astmapotilaat hyötyneet lääkityksestä (tutkittavien lukumäärä noin 60).  
2) Toisen osatyön tavoitteena on selvittää, astman biologisia lääkehoitoja saaneiden potilaiden 
tilanne ja hoitovaste ylähengitystiesairauden (krooninen rinosinuiitti) osalta sekä keuhkojen 
kuvantamislöydökset (tutkittavien lukumäärä noin 60) (ovatko ylähengitystieoireet ja löydökset 
vähentyneet biol. lääkkeiden myötä ja korreloivatko HRCT-löydökset ysköslöydöksiin) 
3) Kolmannen osatyön tavoitteena on arvioida astman digihoitopolun vaikutuksia astman 
hoitotuloksiin (100 potilasta).   
4) Neljännessä osatyössä tavoitteena on arvioida astman hoitotuloksia astman laaturekisterin 
näkökulmasta 2 vuoden seurannassa erityisesti iäkkäiden 65-vuotiaiden hoitoa koskien. 
Hoitotuloksia 
arvioidaan 
suhteessa 
erilaisiin 
ilmiasuihin 
pahenemisvaiheiden, 
keuhkojen 
toimintakokeiden tulosten, oireiden ja lääkityksen tarpeen perusteella (100 potilasta).  
 
 
 
 

 
 
 
Abridgment 
 
Asthma treatment results is a study that investigates the benefit of biological drugs to conventional 
clinical patient material, as well as the usefulness of the digital treatment path in the treatment of 
asthma, as well as the special characteristics of elderly people with asthma. 
1) The aim of the first part of the work was to find out whether asthma patients who received 
biological drug treatments for asthma have benefited from the medication (number of subjects 
approximately 60). 
2) The aim of the second part of the work is to find out the situation and treatment response of 
patients who have received biological drug treatments for asthma with regard to upper respiratory 
disease (chronic rhinosinusitis) and lung imaging findings (number of subjects about 60) (whether 
upper respiratory symptoms and findings have decreased with biological drugs and whether HRCT 
findings correlate with sputum findings) 
3) The goal of the third part of the work is to evaluate the effects of the digital asthma treatment 
path on asthma treatment results (100 patients). 
4) In the fourth part, the goal is to evaluate the results of asthma treatment from the perspective of 
the asthma quality register in a 2-year follow-up, especially regarding the treatment of elderly 
people aged 65 years. Treatment results are evaluated in relation to various manifestations based on 
exacerbations, lung function test results, symptoms and the need for medication (100 patients). 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
Johdanto 
 
Astma on pitkäaikainen keuhkosairaus, johon liittyy keuhkoputkien inflammaatio ja niiden 
supistumisherkkyys. Suomessa astmaa sairastaa 9% väestöstä, ja arvioiden mukaan esiintyvyys on 
viime vuosikymmenien aikana lisääntynyt. Vaikeaa astmaa sairastaa kansainvälisten tutkimusten 
mukaan 3-10% kaikista astmaatikoista, ja tähän potilasryhmään kuluu merkittävä osa astmaan 
käytetyistä terveydenhuollon resursseista. (Harju, T 2012) 
European Respiratory Society:n (ERS) mukaan vaikea astma määritellään astmana, joka edellisen 
vuoden aikana on vaatinut suuriannoksista inhalaatiosteroidia sekä lisäksi pitkävaikutteista beeta-
agonistia, leukotrieenireseptorisaplaajaa, teofylliiniä ja/tai jatkuvaa tai lähes jatkuvaa systeemisesti 
annosteltua steroidia pysyäkseen tasapainossa (Chung 2014). Vaikeaksi määritellään myös astma, 
joka ei ylläolevista hoidoista huolimatta pysy tasapainossa. Epätasapainossa olevaa astmaa kuvaa 
jatkuva oireilu, toistuvat pahenemisvaiheet, vakavat sairaalahoitoon, tehohoitoon tai mekaaniseen 
ventilaatioon johtaneet pahenemisvaiheet sekä keuhkofunktion alenema FEV1:llä mitattuna.  
Vaikean astman on tutkimuksissa havaittu olevan hyvin heterogeeninen tila, jossa taudin 
ilmentyminen ja vaste perinteisille astman lääkehoidoille eri henkilöillä vaihtelee (McCracken JL 
2017). Niin kutsuttu astman fenotyypitys on viime vuosina herättänyt tutkijoiden mielenkiinnon, 
tavoitteena on löytää astman eri fenotyypeille spesifejä biomarkkereita astman uusien lääkehoitojen 
kohdemolekyyleiksi.   
 
Astman erilaiset ilmiasut ja tulehdukselliset alamuodot 
Tutkimuksissa on havaittu astman fenotyyppejä, joihin liittyy vaihtelevissa määrin esimerkiksi 
eosinofiliaa, atopiaa ja lihavuutta (Fajt 2015). Eri fenotyypeissä inflammaation ja oireiden osuus sekä 
keuhkofunktiot vaihtelevat. Toistuvat pahenemisvaiheet ovat tavallisempia vaikeassa astmassa 
ylipainoisilla ja tupakoivilla henkilöillä. Vaikeaan astmaan liittyy usein samaan aikaan esiintyviä 
muita sairauksia ja tiloja, jotka huonontavat osaltaan astman tasapainoa tai jotka on huomioitava 
erotusdiagnostisina tekijöinä hengenahdistuksen osalta (McCracken JL 2017, Papi 2018). Tällaisia 
tiloja ovat esim. refluksitauti, nenäpolyypit ja rinosinuiitti, toiminnallinen äänihuulisalpaus, lihavuus, 
obstruktiivinen uniapnea, hyperventilaatiosyndrooma, tupakointi tai siihen liittyvä sairaus, 
psyykkiset tekijät, hormonaaliset tekijät ja lääkeaineet (tulehduskipulääkkeet, aspiriini, 
beetasalpaajat, ACE-estäjät) (Wechsler ME, 2014). 

 
Vaikeassa astmassa inflammaatiota voi dominoida eosinofiilit tai neutrofiilit, tai vaihtoehtoisesti 
tulehduksessa vaikuttavat rinnakkain sekä neutrofiilit että eosinofiilit, tai ei kumpikaan. 
Tulehdussolujen 
määrää 
ja 
jakaumaa 
on 
tutkittu 
sylkinäytteistä, 
bronkoalveolaarisista 
lavaationäytteistä ja keuhkoputkista otetuista koepaloista. Vaikeimmat astman ilmentymät ovat 
assosioituneet tulehdukseen, jossa on sekä neutrofiileja että eosinofiileja.  
 
Eosinofiilisessä tulehduksessa keskeisenä on tyypin 2 inflammaatiovaste, jossa Th2-auttajasoluista 
peräisin olevat sytokiinit (interleukiini-4, -5 ja -13) edistävät immunoglobuliini E:n (IgE) eritystä 
plasmasoluista ja mm. eosinofiilien migraatiota ja aktivaatiota. Eosinofiilit puolestaan erittävät 
sytokiineja, jotka edistävät tulehdusta ja sitä kautta hengitysteiden dysfunktiota. Th2-tulehdusvasteen 
voi indusoida esimerkiksi allergeeni, infektio tai jokin ulkoinen ärsyke. Eosinofiilisen vaikean astman 
patogeneesissa tärkeä välittäjäaine on myös interleukiini-5 (IL-5), joka myötävaikuttaa eosinofiilien 
erilaistumiseen, migraatioon ja aktivaatioon. IL-5 on sytokiini, jota erittävät ainakin lymfosyytit ja 
syöttösolut, mutta mahdollisesti myös eosinofiilit itse. Neutrofiilisen tulehduksen mekanismit 
vaikeassa astmassa ovat edelleen puutteellisesti tunnettuja. Osalla vaikeaa astmaa sairastavista 
hengitysteissä ei kuitenkaan enää näy merkkejä kummastakaan ylläolevasta tulehdusprosessista, 
jolloin on käytetty nimitystä ”paucigranulocytic asthma”. Myös tässä ryhmässä vaikean astman 
mekanismit ovat vielä epäselvät ja vaativat lisätutkimuksia. (Darveaux J, 2016, Israel E, 2017) 
 
Vaikean astman biologiset lääkkeet 
Yllä kuvattuja vaikean astman tulehdusmekanismeja on hyödynnetty uusien, kohdennettujen 
biologisten lääkkeiden kehittämisessä. Tällä hetkellä Suomessa on käytössä IgE-vasta-aine 
omalitsumabi vaikeassa allergisessa astmassa ja IL-5 vasta-aineet mepolitsumabi ja reslitsumabi 
vaikeassa eosinofiilisessa astmassa (Boyman O). Biologisten lääkkeiden hyödyistä vaikean astman 
hoidossa tarvitaan vielä lisätutkimuksia, ja erityisesti potilaiden valikoimisessa biologiseen 
lääkehoitoon tarvitaan lisää tietoa ja kokemusta.  
 
Omalitsumabi on monoklonaalinen IgE-vasta-aine, joka estää IgE:n sitoutumisen sen reseptoriin 
syöttösoluissa, 
dendriittisoluissa, 
basofiileissa, 
eosinofiileissa 
ja 
Langerhansin 
soluissa. 
Omalitsumabi on ensimmäinen vaikean allergisen astman hoitoon hyväksytty monoklonaalinen 
vasta-aine. (Normansell R 2014). Selvin näyttö on nähty pahenemisvaiheiden vähenemisessä. 
Mepolitsumabi on monoklonaalinen IL-5-vasta-aine, jonka vaikutus vaikeassa eosinofiilisessa 
astmassa kohdistuu eosinofiilisen tulehduksen vähentämiseen. Mepolitsumabin on tutkimuksissa 

ositettu vähentävän pahenemisvaiheita vaikeassa eosinofiilisessä astmassa, ja se vaikuttaa myös 
parantavan elämänlaatua ja vähentävän syljen ja veren eosinofiilitasoja (Liu Y 2013).  Reslitsumabi 
on humanisoitu IgG4-kappa monoklonaalinen IL-5-vasta-aine, jota käytetään vaikean eosinofiilisen 
astman hoidossa, kun muu lääkitys on riittämätön. (Castro, M) 
 
Astman digihoitopolku ja astmarekisteri 
Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä on käytössä astman digihoitopolku, joka toimii 
erikoissairaanhoidon täydentävänä työkaluna. Digihoitopolku tarjoaa yhteydenottokanavan 
hoitavaan yksikköön vistien tai etävastaanottojen kautta, työkaluja oireiden ja terveysarvojen 
seurantaan, potilasohjeita ja omahoito-ohjelmia. Digihoitopolun kautta voidaan myös siirtää potilaan 
laitetietoja terveydenhuollon henkilökunnalle nähtäviksi. Digihoitopolun käyttö on maksutonta mutta 
vaatii hoitosuhteen hoitavaan yksikköön. Digihoitopolun avulla voidaan lisätä potilaan omaa 
osallistumista hoitoon ja parantaa tiedonkulkua potilaan ja hoitava yksikön välillä. Astman 
digihoitopolun vaikuttavauutta erikoissairaanhoidossa hoidettujen astmapotilaiden hoitotuloksiin ei 
ole vielä systemaattisesti analysoitu.  
 
Astmarekisteri on toukokuussa 2018 käyttöön otettu sähköinen alusta astmapotilaiden hoidon 
seurantaan. Kyseessä on yksi valtakunnallisessa käytössä olevista BCBMedicalin rakentamista ja 
ylläpitämistä laaturekistereistä, joita kaikkiaan eri sairauksiin on Suomessa käytössä yli 70. Kyseessä 
on järjestelmä, jonka tarkoituksena on tuottaa astmapotilaiden sairauden vaikeusasteesta ja hoidon 
laadusta helposti kerättävää, käytettävää, vertailtavaa ja raportoitavaa tietoa. Astmarekisteri käyttää 
osin hyödykseen sähköisen sairauskertomusjärjestelmän diagnoosi-, lääke- ja laboratoriotulostietoja 
ja osin hoidon myötä kertyvää tietoa tallennetaan astmapotilaan käyntien yhteydessä rekisteriin. 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
2. Tavoitteet  

Tavoitteena on väitöskirja, joka tulee koostumaan kolmesta osatyöstä. Ensimmäinen osatyö 
arvioitavana.  
 
1) Ensimmäisen osatyön tavoitteena oli selvittää, ovatko astman biologisia lääkehoitoja saaneet 
astmapotilaat hyötyneet lääkityksestä pahenemisvaiheiden vähentymisenä, tablettikortisonin tai 
mikrobilääkekuurien 
käytön 
vähenemisenä, 
astmaoireiden 
vähenemisenä 
tai 
keuhkojen 
toimintakokeiden tulosten paranemisena.  
 
2) Toisen osatyön tavoitteena on selvittää, astman biologisia lääkehoitoja saaneiden potilaiden 
tilanne ja hoitovaste ylähengitystiesairauden (krooninen rinosinuiitti) osalta sekä keuhkojen 
kuvantamislöydökset (HRCT: atelektaasi, bronkiektasiat, bronkusten paksuseinäisyys, nodulukset, 
limatulpat, mattalasimuutokset, ilmasalpaus, retikulaatiota (0 ei lainkaan, 1 toisella puolella, 2 
molemmilla puolilla).  
 
Täydennetään tiedot uusien hoitoja aloittaneiden osalta ja muiltakin tarpeen mukaan: ikä, sp, tupakointi 
(askivuodet), krooninen/allerginen nuha, osteoporoosi, em HRCT-löydökset, BMI, OCS ennen 
biologisia hoitoja ja viimeisin tieto, OCS kuurit 12 kk aikana ja viimeisin tieto, päivystyskäynnit, 
antibioottihoidot, B-eos ennen ja viimeisin, ACT ennen hoitoa ja viimeisin, FEV1 (l, %, Z), FVC (l, %, 
Z), FEV1/FVC (l, %, Z), S-IgE, prick-positiivisuus (kissa, koira, koivu, timotei, pölypunkki, 
Aspergillus fumigatus), liitännäissairaudet (MCC, HTA, refluksi, osteoporoosi, COPD, flimmeri, 
uniapnea, DM, hypotyreoosi, masennus, ahdistuneisuushäiriö), yskösten bakteeri-, sieni- ja 
mykobakteeriviljelynäytetulokset (viimeisimmät jos otettu useita, mikrobin nimi, +/++/+++). 
Täydennetään tietoihin : inhalaatiosteroidi (vrk-annos), po steroidi (vrk-annos), LABA, LAMA, 
SABA, montelukasti, teofylliini (kyllä/ei). 
Ylähengitystielöydösten osalta arvioidaan seuraavia: NSO: nestevaakapinnat, limakalvoturvotus, 
polyypit; krooninen rinosinuiitti 0 = ei, 1 = kyllä (KNK- tai keuhkolääkärin arvio), allerginen nuha 0/1. 
FESS, pelkkä polyyppien poisto eli polypektomia, etmoidektomia; antibioottikuuri(t) sinuiittiin 
status: nenäpolypoosia (0/1) tai märkää KNK-statuksessa; nenästeroidi kyllä/ei, montelukasti kyllä/ei, 
po steroidi jatkuvana tai kuureina (annos); punktion viljelylöydös (viimeisimmät jos otettu useita, 
mikrobin nimi, +/++/+++). Lisäksi merkitään biologinen lääkehoito, aloitettu (päivä), kuinka kauan 
käytetty (kuukausina), ylähengitystieoireiden ilmeneminen biol lääkkeiden aloituksen jälkeen 
(pahentunut, 
ennallaan, 
parantunut), 
ovatko 
polyypit 
uusituneet 
tai 
pahentuneet, 
onko 
ylähengitystietoimenpiteitä tehty biologisten lääkkeiden aloitusten jälkeen. 
 

3) Kolmannen osatyön tavoitteena on arvioida astman digihoitopolun vaikutuksia astman 
hoitotuloksiin. Tavoitteena on verrata astman digihoitopolun mukaisesti hoidettujen astmapotilaiden 
pahenemisvaiheiden määrää, oireita, keuhkojen toimintakokeiden tuloksia ja lääkityksen tarvetta 
astmapotilaisiin, joita ei ole hoidettu hoitopolulla.   
 
4) Neljännessä osatyössä tavoitteena on arvioida astman hoitotuloksia astman laaturekisterin 
näkökulmasta 2 vuoden seurannassa erityisesti iäkkäiden 65-vuotiaiden hoitoa koskien. 
Hoitotuloksia 
arvioidaan 
suhteessa 
erilaisiin 
ilmiasuihin 
pahenemisvaiheiden, 
keuhkojen 
toimintakokeiden tulosten, oireiden ja lääkityksen tarpeen perusteella.  
 
3. Suunnitelma 
Ensimmäiseen osatyöhön haettiin tiedot sairaskertomusmerkinnöistä vaikeaa astmaa sairastavista ja 
HUS-alueella biologisia lääkehoitoja saaneista 2009 lähtien. Kyseessä oli takautuva tutkimus. Toisessa 
osatyössä haetaan tiedot n. 50 potilaasta, joita on hoidettu astman digipolulla, ja 50 potilaasta, joita 
vastaavaan aikaan tavanomaisesti ei-digihoitopolkua hyödyntäen, on hoidettu Iho- ja allergiasairaalan 
allergiayksikössä (HGD Study, HUH Goes Digital Study). Haettavia tietoja ovat pahenemisvaiheet, 
oireet astman oirekyselyllä arvioituna, keuhkojen toimintakokeiden tulokset ja lääkityksen tarve. 
Tietojen perusteella arvioidaan, onko ryhmien välillä eroa hoitotasapainossa 1 ja 2 vuoden seuranta-
ajan jälkeen. Kolmannessa osatyössä hyödynnetään tällä hetkellä n. 1500 18-vuotiaan tai sitä 
vanhemman potilaan kattavaa astman laaturekisteriä ja arvioidaan astman hoitotuloksia erityisesti yli 
65-vuotiaiden ikäryhmässä (n = 250) pahenemisvaiheiden, oireiden, keuhkojen toimintakokeiden 
tulosten ja lääkityksen tarpeen perusteella 2 vuoden seurannassa.  
 
4. Aikataulu ja kustannusarvio 
Potilastietojen keruu ja tulosten analysointi tehdään toisen osatyön osalta vuoden 2019 ja kevään 2020 
aikana, ja kolmannen osatyön osalta vuosien 2020 ja 2021 aikana. Väitöskirjan kirjoittaminen ja 
tohtorikoulutukseen kuuluvien opintojen suorittaminen suunnitellaan tehtäväksi vuoteen 2023 
mennessä. Kustannusarvio osatöiden toteuttamiselle vuosien 2019-20 aikana 2 kuukauden 
tutkimusvapaan muodossa on 5000 euroa (2500 euroa/kk).  
 
5. Tulosten merkitys ja hyödynnettävyys 
Ensimmäisen osatyön tuloksia hyödynnetään arvioimalla HUS-alueen vaikeaa astmaa sairastavien 
tarvetta ja hyötyä astman biologisiin lääkkeisiin liittyen. Tuloksia voidaan käyttää suoraan omaa 

toimintaa ohjaavana. Toisen ja kolmannen osatyön tuloksia hyödynnetään astman hoitoketjujen 
kehittämiseen, astman hoidon laadun arvioimiseen Suomessa ja hoitomuotojen kehittämiseen.  
 
6. Tutkimusryhmä 
Emma Kotisalmi, LL, keuhkosairauksiin ja allergologiaan erikoistuva lääkäri, HUS sydän-
keuhkokeskus Meilahden ja Jorvin sairaala 
Paula Kauppi, dos, oyl, keuhkosairauksien ja allergologian el, IAS 
Witold Mazur, dos. oyl, keuhkosairauksien ja allergologian el, HUS Sydän- ja keuhkokeskus 
Mika Mäkelä, dos., lastentautien ja lastenallergologian erikoislääkäri, professori, IAS 
Auli Hakulinen, LL, keuhkosairauksien erikoislääkäri, IAS 
Hilkka Viitanen, LL, keuhkosairauksien ja allergologian el, IAS 
Timo Helin, LL, sisätautien sekä keuhkosairauksien ja allergologian erikoislääkäri, IAS 
Tuuli Thomander, LK, Itä-Suomen yliopisto 
 
 
 
7. Kirjallisuusviitteet 
 
1. Chung KF, Wenzel SE, Brozek JL, Bush A, Castro M, Sterk PJ, Adcock IM, Bateman 
ED, Bel EH, Bleecker ER, Boulet LP, Brightling C, Chanez P, Dahlen SE, Djuckanovic 
R, Frey U, Gaga M, Gibson P, Hamid Q, Jajour NN, Mauad T, Sorkness RL, Teague 
WG. International ERS/ATS guidelines on definition, evaluation and treatment of severe 
asthma. Eur Respir J2014; 43: 343-373. 
2. McCracken JL, Veeranki SP, Ameredes PT, Calhoun JC. Diagnosis and management of 
asthma in adults, a review. JAMA 2017; 318: 279-290. 
3. Fajt M, Wenzel SE. Asthma phenotypes and the use of biologic medications in asthma 
and allergic disease: the next steps toward personalized care. J Allergy Clin Immunol 
2015; 135: 299-310.  
4. Papi A, Brightling C, Pedersen SE, Reddel HK. Asthma. Lancet 2018; 391(10122):783-
800. doi: 10.1016/S0140-6736(17)33311-1. 
5. Israel E, Reddel HK. Severe and Difficult-to-Treat Asthma in Adults. N Engl J Med 
2017; 377: 965-76.  
6. Darveaux J, Busse WW. Biologics in asthma--the next step toward personalized 
treatment. J Allergy Clin Immunol Pract 2015 Mar-Apr;3(2):152-60; quiz 161. doi: 
10.1016/j.jaip.2014.09.014.  
7. Boyman O, Kaegi C, Akdis M, Bavbek S, Bossios A, Chatzipetrou A, Eiwegger T, 
Firinu D, Harr T, Knol E, Matucci A, Palomares O, Schmidt-Weber C, Simon HU, 
Steiner UC, Vultaggio A, Akdis CA, Spertini F. EAACI IG Biologicals task force paper 
on the use of biological agents in allergic disorders. Allergy 2015; 70: 727-754.  
8. Normansell R, Walker S, Milan SJ, Walters EH, Nair P. Omalizumab for asthma in 
adults and children. Cochrane Database Syst Rev. 2014 Jan 13;(1):CD003559. doi: 
10.1002/14651858.CD003559.pub4. Review. 
9. Patel TR, Sur S. IgE and eosinophils as therapeutic targets in asthma. Curr Opin Allergy 
Clin Immunol 2017 Feb;17(1):42-49. doi: 10.1097/ACI.0000000000000336.  

10. Walker S, Monteil M, Phelan K, Lasserson TJ, Walters EH. Anti-IgE for chronic asthma 
in adults and children. Cochrane Database Syst Rev. 2006 Apr 19;(2):CD003559. 
Review. Update in: Cochrane Database Syst Rev. 2014;1:CD003559.  
11. Liu Y, Zhang S, Li DW, Jiang SJ. Efficacy of anti-interleukin-5 therapy with 
mepolizumab in patients with asthma: a meta-analysis of randomized placebo-controlled 
trials. PLoS One 2013; 8:e59872. 
12. Katial RK, Bensch GW, Busse WW, et al. Changing Paradigms in the Treatment of 
Severe Asthma: The Role of Biologic Therapies. J Allergy Clin Immunol Pract 
2017;5(2S):S1-S14. doi: 10.1016/j.jaip.2016.11.029.  
13. Castro M, Mathur S, Hargreave F ym. Am J Respir Crit Care Med. Reslizumab for 
poorly controlled, eosinophilic asthma: a randomized, placebo-controlled study. 
2011;184:1125-32. 
14. Cabon Y, Molinari N, Marin G, Vachier I, Gamez AS, Chanez P, Bourdin A. A 
comparison of anti-interleukin-5 therapies in patients with severe asthma: a global and 
indirect meta-analyses of randomized placebo-controlled trials.Clin Exp Allergy. 2017 
Jan;47(1):129-138. doi: 10.1111/cea.12853. Epub 2016 Dec 8. Review. 
15. Cockle SM, Stynes G, Gunsoy NB, Parks D, Alfonso-Cristancho R, Wex J, Bradford 
ES, Albers FC, Willson J. Comparative effectiveness of mepolizumab and omalizumab 
in severe asthma: An indirect treatment comparison. Respir Med. 2017 Feb;123:140-
148. doi: 10.1016/j.rmed.2016.12.009.  
16. Chupp GL, Bradford ES, Albers FC, Bratton DJ, Wang-Jairaj J, Nelsen LM, Trevor JL, 
Magnan A, Ten Brinke A. Efficacy of mepolizumab add-on therapy on health-related 
quality of life and markers of asthma control in severe eosinophilic asthma (MUSCA): a 
randomised, double-blind, placebo-controlled, parallel-group, multicentre, phase 3b trial.  
Lancet Respir Med. 2017 May;5(5):390-400. doi: 10.1016/S2213-2600(17)30125-X.  
17. Farne HA, Wilson A, Powell C, Bax L, Milan SJ. Anti-IL5 therapies for asthma. 
Cochrane Database Syst Rev. 2017 Sep 21;9:CD010834. doi: 
10.1002/14651858.CD010834.pub3. Review. 
18. Humbert M, Taillé C, Mala L, Le Gros V, Just J, Molimard M; STELLAIR 
investigators. Omalizumab effectiveness in patients with severe allergic asthma 
according to blood eosinophil count: the STELLAIR study. Eur Respir J. 2018 May 
10;51(5). pii: 1702523. doi: 10.1183/13993003.02523-2017. Print 2018 May. 
19. Maselli DJ, Velez MI, Rogers L. Reslizumab in the management of poorly controlled 
asthma: the data so far. J Asthma Allergy. 2016 Aug 31;9:155-62. doi: 
10.2147/JAA.S94164. eCollection 2016. Review 
20. Castillo JR, Peters SP, Busse WW. Asthma Exacerbations: Pathogenesis, Prevention, 
and Treatment. J Allergy Clin Immunol Pract. 2017 Jul - Aug;5(4):918-927. doi: 
10.1016/j.jaip.2017.05.001. Review. 
21. Sabogal Piñeros YS, Bal SM, van de Pol MA, Dierdorp BS, Dekker T, Dijkhuis A, 
Brinkman P, van der Sluijs KF, Zwinderman AH, Majoor CJ, Bonta PI, Ravanetti L, 
Sterk PJ, Lutter R. Anti-IL5 in mild asthma alters rhinovirus-induced macrophage, B 
cell and neutrophil responses (MATERIAL): a placebo-controlled, double-blind study. 
Am J Respir Crit Care Med. 2018 Sep 7. doi: 10.1164/rccm.201803-0461OC. [Epub 
ahead of print] 

22. Caminati M, Pham DL, Bagnasco D, Canonica GW. Type 2 immunity in asthma. World 
Allergy Organ J 2018: 11(1): 13. doi: 10.1186/s40413-018-0192-5. eCollection 2018. 
23. Panettieri RA Jr, Sjöbring U, Péterffy A, Wessman P, Bowen K, Piper E, Colice G, 
Brightling CE. Tralokinumab for severe, uncontrolled asthma (STRATOS 1 and 
STRATOS 2): two randomised, double-blind, placebo-controlled, phase 3 clinical trials. 
Lancet Respir Med. 2018 Jul;6(7):511-525. doi: 10.1016/S2213-2600(18)30184-X.  
24. https://www.terveyskylä.fi/allergia-astmatalo. 
25. https://www.terveyskirjasto.fi 
26. Bonini M, Usmani OS. Novel methods for device and adherence monitoring in asthma. 
Curr Opin Pulm Med 2018; 24: 63-69.  
27. Merivuori T, Tapanainen H. Astma avoterveydenhuollossa, Duodecim 2019.  
28. Tsiligianni I, Goodridge D, Marciniuk D, Hull S, Bourbeau J. Four patients with a 
history of acute exacerbations of COPD: implementing the CHEST/Canadian Thoracic 
Society guidelines for preventing exacerbations. NPJ Prim Care Respir Med. 2015 May 
7;25:15023. doi: 10.1038/npjpcrm.2015.23. 
29. Ambrosino N, Makhabah DN, Sutanto YS. Tele-medicine in respiratory diseases. 
Multidiscip Respir Med. 2017 Apr 20;12:9. doi: 10.1186/s40248-017-0090-7. 
eCollection 2017. Review. 
30. Huang X, Matricardi PM. Allergy and asthma care in the mobile phone era. Clin Rev 
Allergy Immunol. 2016 May 21. [Epub ahead of print] Review. 
31. Lombardi C, Bonini M, Passalacqua G. Mobile Apps Multicenter Italian Study Group. 
Eur Ann Allergy Clin Immunol 2018; 50: 268-272. 
32. Morton K, Dennison L, May C, Murray E, Little P, McManus RJ, Yardley L. Using 
digital interventions for self-manament of chronic physical health conditions: a meta-
ethnography review of published studies. Patient Educ Couns. 2017 Apr;100(4):616-
635. doi: 10.1016/j.pec.2016.10.019. Epub 2016 Oct 20. Review. 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
Taulukko 1. Alustava arvio biologisia lääkehoitoja saaneiden potilaiden taustamuuttujista.  
Characteristics 
Reslizumab, 
n=11 
Mepolizumab, n=13 
Omalizumab, n=24 
Infliximab, n=1 
Time of use (months) 
5.50 (1-12. SD 
3.20) 
8.77 (1-16. SD 4.99) 
38.22 (1-109. SD 
31.87) 
70 
Age (years) 
55 (37-70. SD 
9.96) 
57 (30-71. SD 10.12) 
47 (27-74. SD 10.69) 
47 
Women (number, (%)) 
5 (45) 
8 (62) 
17 (71) 
1 (100) 
Smokers (number, (%)) 
0 (0) 
0 (0) 
0 (0) 
0 (0) 
Ex-smokers (number, 
(%)) 
5 (45) 
4 (31) 
3 (13) 
0 (0) 
Nasal polyposis 
(number, (%)) 
10 (91) 
8 (62) 
13 (54) 
0 (0) 
Chronic/allergic rhinitis 
(number, (%)) 
9 (82) 
11 (85) 
24 (100) 
0 (0) 
Positive skin prick test 
(number, (%)) 
3 (27) 
4 (31) 
19 (79) 
1 (100) 
HRCT findings * 
(number, (%)) 
9 (82) 
10 (77) 
14 (58) 
0 (0) 
Mean daily OCS dose 
before treatment ** 
(mg) 
9.04 (0-20. SD 
4.87) 
10.58 (0-40. SD 
9.31) 
4.42 (0-20. SD 6.37) 
16 
FEV1 before treatment 
(liters) 
2.72 (SD 0.85) 
2.14 (SD 0.64) 
2.75 (SD 0.87) 
2.62 
FVC before treatment 
(liters) 
3.87 (SD 1.05) 
3.20 (SD 0.93) 
3.72 (SD 0.87) 
3.28 
FEV1/FVC before 
treatment 
0.70 (SD 0.10) 
0.68 (SD 0.13) 
0.74 (SD 0.13) 
0.80 
Blood eosinophil count 
before treatment 
(E9/liter) 
0.51 (SD 0.49) 
0.46 (SD 0.38) 
0.42 (SD 0.39) 
0 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
Introduction 
 
Asthma is a long-term lung disease that involves inflammation of the bronchial tubes and their 
sensitivity to contraction. In Finland, 9% of the population suffers from asthma, and according to 
estimates, the prevalence has increased in recent decades. According to international studies, 3-10% 
of all asthmatics suffer from severe asthma, and this group of patients consumes a significant part of 
the health care resources used for asthma. (Harju, T 2012) 
According to the European Respiratory Society (ERS), severe asthma is defined as asthma that, 
during the previous year, has required high-dose inhaled steroid plus a long-acting beta-agonist, 
leukotriene receptor blocker, theophylline and/or continuous or near-continuous systemically dosed 
steroid to maintain balance (Chung 2014). Asthma that does not remain balanced despite the above 
treatments is also defined as severe. Unbalanced asthma is characterized by persistent symptoms, 
frequent exacerbations, severe exacerbations leading to hospitalization, intensive care or mechanical 
ventilation, and decreased lung function as measured by FEV1. 
Severe asthma has been found in studies to be a very heterogeneous condition, in which the 
manifestation of the disease and the response to traditional asthma medical treatments in different 
individuals varies (McCracken JL 2017). The so-called asthma phenotyping has attracted the 
interest of researchers in recent years, the goal is to find specific biomarkers for different asthma 
phenotypes as target molecules for new asthma drug treatments. 
 
The different manifestations and inflammatory subtypes of asthma 
Asthma phenotypes have been observed in studies, which are associated to varying degrees with, 
for example, eosinophilia, atopy and obesity (Fajt 2015). In different phenotypes, the proportion of 
inflammation and symptoms and lung functions vary. Repeated exacerbations are more common in 
severe asthma in people who are overweight and who smoke. Severe asthma is often associated 
with other diseases and conditions occurring at the same time, which contribute to worsening the 

balance of asthma or which must be taken into account as differential diagnostic factors for 
shortness of breath (McCracken JL 2017, Papi 2018). Such conditions include e.g. reflux disease, 
nasal polyps and rhinosinusitis, functional vocal cord obstruction, obesity, obstructive sleep apnea, 
hyperventilation syndrome, smoking or related illness, psychological factors, hormonal factors and 
drugs (NSAIDs, aspirin, beta blockers, ACE inhibitors) (Wechsler ME, 2014). 
 
In severe asthma, inflammation can be dominated by eosinophils or neutrophils, or alternatively, 
both neutrophils and eosinophils act simultaneously, or neither. The number and distribution of 
inflammatory cells have been studied in saliva samples, bronchoalveolar lavage samples and 
samples taken from bronchial tubes. The most severe manifestations of asthma are associated with 
inflammation with both neutrophils and eosinophils. 
 
In eosinophilic inflammation, the type 2 inflammatory response is central, where cytokines from 
Th2 helper cells (interleukin-4, -5 and -13) promote the secretion of immunoglobulin E (IgE) from 
plasma cells and e.g. eosinophil migration and activation. Eosinophils, on the other hand, secrete 
cytokines that promote inflammation and thereby respiratory tract dysfunction. The Th2 
inflammatory response can be induced by, for example, an allergen, an infection or some external 
stimulus. Interleukin-5 (IL-5) is also an important mediator in the pathogenesis of severe 
eosinophilic asthma, which contributes to the differentiation, migration and activation of 
eosinophils. IL-5 is a cytokine secreted by at least lymphocytes and mast cells, but possibly also by 
eosinophils themselves. The mechanisms of neutrophilic inflammation in severe asthma are still 
poorly understood. However, in some patients with severe asthma, the airways no longer show 
signs of either of the above inflammatory processes, in which case the name "paucigranulocytic 
asthma" has been used. Even in this group, the mechanisms of severe asthma are still unclear and 
require further research. (Darveaux J, 2016, Israel E, 2017) 
 

 
Biological drugs for severe asthma 
The inflammatory mechanisms of severe asthma described above have been utilized in the 
development of new, targeted biological drugs. Currently in Finland, the IgE antibody omalizumab 
is used in severe allergic asthma and the IL-5 antibodies mepolizumab and reslizumab in severe 
eosinophilic asthma (Boyman O). Further studies are still needed on the benefits of biological drugs 
in the treatment of severe asthma, and more information and experience are needed especially in the 
selection of patients for biological drug treatment. 
 
Omalizumab is a monoclonal IgE antibody that blocks the binding of IgE to its receptor on mast 
cells, dendritic cells, basophils, eosinophils and Langerhans cells. Omalizumab is the first 
monoclonal antibody approved for the treatment of severe allergic asthma. (Normansell R 2014). 
The clearest evidence has been seen in the reduction of exacerbations. Mepolizumab is a 
monoclonal IL-5 antibody whose effect in severe eosinophilic asthma is aimed at reducing 
eosinophilic inflammation. In studies, mepolizumab has been shown to reduce exacerbations in 
severe eosinophilic asthma, and it also seems to improve quality of life and reduce eosinophil levels 
in saliva and blood (Liu Y 2013). Reslizumab is a humanized IgG4-kappa IL-5 monoclonal 
antibody used in the treatment of severe eosinophilic asthma when other medications are 
inadequate. (Castro, M) 
 
Aims of the study 
1) The aim of the first part of the work was to find out whether asthma patients who received 
biological drug treatments for asthma have benefited from the medication in the form of a 
reduction in exacerbations, a reduction in the use of tablet cortisone or antimicrobial 
courses, a reduction in asthma symptoms or an improvement in the results of lung function 
tests. 

2) The aim of the second part of the work is to find out the situation and treatment response of 
patients who have received biological drug treatments for asthma with regard to upper 
respiratory disease (chronic rhinosinusitis) and lung imaging findings (HRCT: atelectasis, 
bronchiectasis, bronchial thickening, nodules, mucus plugs, ground-glass changes, air 
blockage, reticulation (0 not at all, 1 on one side, 2 on both sides). 
 
 
 
The information will be supplemented for those who have started new treatments and from others as 
needed: age, age, smoking (years of age), chronic/allergic rhinitis, osteoporosis, HRCT findings, 
BMI, OCS before biological treatments and the latest information, OCS courses during 12 months 
and the latest information , emergency room visits, antibiotic treatments, B-eos before and most 
recent, ACT before treatment and most recent, FEV1 (l, %, Z), FVC (l, %, Z), FEV1/FVC (l, %, Z), 
S-IgE , prick positivity (cat, dog, birch, timothy, dust mite, Aspergillus fumigatus), associated 
diseases (MCC, HTA, reflux, osteoporosis, COPD, fibrillation, sleep apnea, DM, hypothyroidism, 
depression, anxiety disorder), sputum bacterial, fungal and mycobacterial culture sample results 
(most recent if multiple taken, name of the microbe, +/++/+++). Information to be added: inhaled 
steroid (daily dose), po steroid (daily dose), LABA, LAMA, SABA, montelukast, theophylline 
(yes/no). 
Regarding upper respiratory tract findings, the following are evaluated: NSO: fluid balance 
surfaces, mucosal edema, polyps; chronic rhinosinusitis 0 = no, 1 = yes (KNK or pulmonologist 
assessment), allergic rhinitis 0/1. 
FESS, simple removal of polyps i.e. polypectomy, ethmoidectomy; antibiotic course(s) for sinusitis 
status: nasal polyposis (0/1) or wet in KNK status; nasal steroid yes/no, montelukast yes/no, po 
steroid continuously or in courses (dose); puncture culture findings (the most recent if several were 
taken, the name of the microbe, +/++/+++). In addition, biological drug treatment is recorded, 

started (day), how long it was used (in months), appearance of upper respiratory tract symptoms 
after starting Biol drugs (worsened, unchanged, improved), whether polyps have recurred or 
worsened, whether upper respiratory tract procedures have been performed after starting biological 
drugs. 
 
3) The goal of the third part of the work is to evaluate the effects of the digital asthma treatment 
path on asthma treatment results. The goal is to compare the number of exacerbations, symptoms, 
lung function test results and the need for medication in asthma patients treated according to the 
digital asthma treatment path with asthma patients who have not been treated with the treatment pa 
 
3. Plan 
 
For the first part of the work, information was collected from the medical records of patients with 
severe asthma who received biological drug treatments in the HUS area since 2009. It was a 
retrospective study. In the second part of the work, information is sought on about 50 patients who 
have been treated with the digital path for asthma, and 50 patients who, at the same time, using a 
non-digital treatment path, have been treated in the allergy unit of the Skin and Allergy Hospital 
(HGD Study, HUH Goes Digital Study). Information to be searched is exacerbations, symptoms as 
assessed by the asthma symptom questionnaire, results of lung function tests and the need for 
medication. Based on the data, it is assessed whether there is a difference between the groups in 
treatment balance after 1 and 2 years of follow-up. The third part of the work currently utilizes the 
comprehensive asthma quality register of approx. 1,500 patients aged 18 or older and evaluates 
asthma treatment results, especially in the age group over 65 (n = 250), based on exacerbations, 
symptoms, lung function test results and the need for medication in a 2-year follow-up.