Drug-free Without Toothache. A Non-randomized Intervention Study of Free Dental Treatment as a Part of Substance Abuse Treatment.
Phase: NA
Conditions: Substance Abuse, Dental Caries
Sponsor: University Hospital of North Norway

1 
 
RUST - Rusfri Uten Tannverk 
 
Målsetninger: 
Denne 
feasibility/pilotstudiens 
primære 
målsetning 
er 
å 
undersøke 
gjennomføringsgraden av tannbehandling i løpet av oppholdet ved UNN Russeksjon Narvik. Med 
andre ord: Hvor mange gjennomfører gratis tannbehandling hvis de får tilbud om det? Den sekundære 
målsetningen er å kartlegge hvilke assosiasjoner som øker sannsynlighet for gjennomføring. Disse 
assosiasjonene skal brukes til å modellere risiko for frafall fra tannbehandling.  
I tillegg vil vi undersøke om parallell tannbehandling har innvirkning på utbytte av rusbehandlingen, 
eller om det kan virke forstyrrende for gjennomføring. 
Metodologi: RUST er en intervensjonsstudie uten kontrollgruppe der et tilbud om tannbehandling 
implementeres parallelt med rus- og avhengighetsbehandling. I studien vil vi inkludere 40-50 
pasienter som legges inn ved UNN Russeksjon Narvik i 2021. Deltakerne følges under 
behandlingstiden, forventet varighet er omkring 12 uker for den enkelte. Alle som inkluderes får 
tannbehandling i løpet av behandlingsoppholdet. Informasjon om deltakernes rusbruk og 
tann/munnhelse samles inn med spørreskjema før, under og etter studien. For primær målsetning 
(gjennomføringsgrad av tannbehandling) vil det gjøres deskriptive statistiske analyser av 
gjennomføringsgrad for å etablerer den prosentvise fordelingen. For sekundær målsetning 
(assosiasjoner som øker sannsynlighet for gjennomføringsgrad) vil det lages en klassifiseringsmodell 
som kan oppgi sannsynlighet for frafall, basert på informasjon fra journal og spørreskjema ved 
inklusjon. Enkle modeller vil først bli benyttet (f.eks. basert på logistisk regresjon eller naive bayes) 
for å gi et grunnlag for å vurdere potensialet til framgangsmåten.  
Hvorvidt tannbehandling kan virke positivt eller negativt for rusbehandling vil utforskes ved hjelp av 
spørreskjema og samtaler med deltakere. 
Endepunkter: Primært endepunkt er andel pasienter som gjennomfører tannbehandling i løpet av 
innleggelsen. Tannlegen vil definere om behandlingen ble gjennomført på tilstrekkelig vis ut fra 
planlagt tannbehandling ved første konsultasjon.  
Sekundært endepunkt, utvikle en klassifiseringsmodell for hvilke faktorer som påvirker sannsynlighet 
for gjennomføring av tannbehandling. Klassifiseringsmodellen skal vurderes på testegenskaper som 
sensitivitet, spesifisitet, likelihood ratio og område under receiver operating characteristics curve 
(ROC kurve). For å kunne sies å være nyttig må dette verktøyet være beviselig bedre enn et overslag 
basert på hvor mange som gjennomfører på helt generell basis (etablert i målsetning 1). 
Betydning: Resultatene av studien vil være med på å avklare om det vil være meningsfullt å 
implementere gratis tannbehandling som et ordinært tilbud i klinisk sammenheng. Høy andel av 
gjennomføring 
vil 
også 
gjøre 
det 
mulig 
å 
studere 
behandlingseffekt 
i 
framtidige 
forskningsprotokoller. Vi vil også få innsikt i om informasjon innsamlet ved innkomst kan gjøre 
klinikken i stand til å skreddersy oppfølging for pasientene. For pasienter med flere risikofaktorer for 
frafall kan man øke tiltak som er støttende. Dette har en del etiske aspekter som må tas hensyn til, for 
eksempel må det ikke brukes for å nekte enkelte pasienter med høy risiko for frafall 
tannlegebehandling. Den skal brukes som et arbeidsverktøy for å få pasienter gjennom 
tannbehandling. Totalt sett vil denne studien gjøre oss i stand til å vurdere om det er grunnlag for å 
implementere gratis tannhelsetjeneste som en del av behandlingstilbudet ved innleggelse til 
rusbehandling eller om en slik beslutning vil kreve større randomiserte studier. 
 
 

2 
 
Utlysningsrelevans 
Forskning innen tverrfaglig spesialisert behandling av rusavhengighet (TSB) er et prioritert område i 
Helse Nord sin Strategi for forskning og innovasjon i Helse Nord 2016-2020. Rusfri uten tannverk 
(RUST) er et tverrfaglig klinisk prosjekt der målsetningen er å få erfaring med og vurdere 
implementering av tannbehandling som en del av tilbudet til pasienter innlagt ved Russeksjon UNN 
Narvik. UNN Narvik har liten aktiv forskningsaktivitet og dette prosjektet er det første 
forskningsprosjektet ved Russeksjon UNN Narvik.  
Bakgrunn, kunnskapsstatus og forventet nytte 
Allerede i Stortingsmelding 35 (2006-2007) «Tilgjengelighet, kompetanse og sosial utjevning - 
Framtidas tannhelsetjenester» blir rusavhengige trukket frem som en gruppe med store 
tannhelseproblemer. Stortingsmeldingen vektlegger viktigheten av reduksjon av sosiale ulikheter i 
tannhelse og har som målsetning å gi gratis tannhelsetjeneste til utsatte grupper 1. 
Nå, mer enn 10 år senere, er mange rusavhengige fremdeles uten rettigheter til gratis 
tannhelsetjeneste. I sin kronikk i Tidsskrift for norske legeforening skriver Tordis Høifødt og 
medforfattere2: Som helsetjeneste må vi derfor sørge for at tannhelsen undersøkes og følges opp på 
linje med annen somatisk helse. I tillegg må lovverket justeres slik at de formulerte rettighetene 
tydeliggjøres, og det må klart og tydelig sikres at nødvendig tannbehandling faktisk gis vederlagsfritt 
til pasienter med alvorlige psykiske lidelser. 
Både rusavhengige og tidligere rusavhengige opplever at dårlig tannhelse bidrar til mye tannpine, 
stigma og flere vanskeligheter i dagliglivet.  
Det er sannsynlig at dårlig tannhelse med tilhørende smerteproblematikk, opptar pasientens kognitive 
kapasitet og hemmer annen behandlingstilnærming. Hvis et tilbud om tannhelsetjeneste som en 
integrert del av avhengighetsbehandlingen kan fungere som en «gulrot» for å søke seg til og møte 
opp til behandling, kan det også øke compliance under behandlingen fordi når dårlige tenner repareres 
blir pasienten kvitt sine tannsmerter.  
Hvor tilgjengelig for behandling er en person som har tannsmerter og dårlig selvfølelse på grunn av 
manglende og råtnende tenner? Hvem vil ansette en person der smilet avslører råtne tannstubber?   
Dagens situasjon ved UNN Russeksjon Narvik 
I dag har kun pasienter som er innlagt ved en avrusningsenhet i over tre måneder rett til gratis 
tannhelsehjelp3. Ved UNN Russeksjon Narvik er de fleste pasienter innlagt for en kortere periode enn 
tre måneder. Pasienter i LAR har tilgang til tannbehandling i den offentlige tannhelsetjeneste. 
Pasienter med tilbud fra kommunal hjemmetjeneste har fri tannhelsetjeneste. For begge grupper er 
erfaringen at de ikke har benyttet seg av sine rettigheter. 
Om pasientene søker NAV om tilskudd til tannbehandling etter at de ankommer Russeksjon UNN 
Narvik vil søknaden sjelden være ferdig vurdert før behandlingsoppholdet er fullført. Hvis søknaden 
innvilges mens pasienten er innlagt, vil ventetiden til tannlegetime i den offentlige tannhelsetjenesten 
oftest være så lang at de ikke kan /får benyttet tilbudet under oppholdet.  
Ved opphold under tre måneder vil kun akutte og nyoppståtte tannplager/smerter dekkes av klinikken 
eller spesialisthelsetjenesten med et maksimalbeløp på 1500 kr per tannbehandling. Fordi 
tannbevarende behandling er kostbart utføres det som oftest tannekstraksjoner, noe som ofte gir et 
lite tilfredsstillende funksjonelt og kosmetisk resultat.  
Prosjekt RUST er relevant fordi prosjektet søker å øke vår kunnskap om ulike sider av om gratis 
tannhelsetjeneste bør implementeres som en del av behandlingstilbudet for alle som legges inn til 
rus/avhengighetsbehandling. Dette er kunnskap som er nyttig både for den enkelte pasient og for 
helsetjenesten som helhet.  

3 
 
Prosjekt RUST er også i tråd med visjonen som ble laget da man begynte planleggingen av Nye UNN 
Narvik: .....”å utvikle en moderne helsetjeneste i Troms og Ofoten (TO) innenfor 
samhandlingsreformens prinsipper og rammevilkår, som kan være et ”utstillingsvindu” og modell 
for andre regioner 4. 
Arbeidet med å realisere sykehuset er nå i full gang og vi vil være i fortløpende kontakt med 
prosjektgruppene som jobber med planleggingen av det nye sykehuset, og jobbe for at et fullverdig 
tannlegekontor med tannlege og hjelpepersonell blir realisert til det beste for alle pasienter. Flere av 
prosjektgruppens medlemmer er med på planleggingen av det nye sykehuset.  
Helsedirektoratets «Tannhelse – pakkeforløp for psykisk helse og rus»5 tydeliggjør at rusbrukere er 
en befolkningsgruppe som bør prioriteres innen tannhelsetjenesten. Vi tenker derfor at tiden er moden 
for å høste erfaringer og studere gratis tannhelsetjeneste som en del av behandlingstilbudet ved UNN 
Russeksjon Narvik. 
Nasjonale og internasjonale tall for rusbehandling viser at omkring 
halvparten av pasientene avslutter behandlingen før planlagt 
tidspunkt6,7. 
 
Tverrfaglig spesialisert behandling av ruslidelser (TSB)  
Andelen som gjennomfører behandling varierer med institusjonstype7. Ved tverrfaglig spesialisert 
behandling for rusmiddelavhengighet ved UNN (TSB UNN) gjennomførte 48% av de som ble 
henvist behandlingen (Intention to Treat), dette tilsvarer at 67% av de som møtte opp til behandling 
(Per Protokoll). Kvaliteten på rapporterte tall gjør at tallene for frafall er usikre og bør tolkes med 
forsiktighet8  
Tannverk, tannstatus og tannbehandling blant rusmisbrukere 
Det er godt dokumentert at forekomsten av dårlig tannstatus blant rusmisbrukere er høy 9–13, samtidig 
som dette er en pasientgruppe som i mindre grad enn befolkningen generelt oppsøker tannlege14,15.  
Dårlig tannhelse reduserer oral helserelatert livskvalitet målt med «Oral Health Impact Profile» også 
hos personer med rusproblmer16. 
Det kan være mange grunner til at rusavhengige unngår å oppsøke tannlege: tiltaksløshet, rusbruk, 
fravær av smerter på grunn av rusbruk, tannlegeskrekk og manglende betalingsevne.  Til tross for en 
høy forekomst av tannlegeskrekk uttrykker de fleste et ønske om tannbehandling under innleggelsen. 
Dette stemmer godt med andres erfaringer12. 
Det er sannsynlig at dårlig tannstatus hos rusmisbrukere bidrar til udiagnostisert smerteproblematikk. 
Under behandling for rusavhengighet kan dårlig tannstatus øke risikoen for tannpine, dette kan igjen 
bidra til lavere motivasjon for rusfrihet. I en undersøkelse om tannhelse blant injiserende 
heroinmisbrukere i Oslo, oppga mer enn 35% tannsmerter som årsak til siste tannlegebesøk. Flere av 
deltakerne i studien fortalte også at tannverk hadde fått dem til å ruse seg under avrusing13. 
Rusreformen i 2004 resulterte i pålegg om tannhelsetilbud til rusmiddelavhengige i 
rehabilitering17. Gratis tannhelsetjeneste til rusbrukere er utprøvd både utenfor og innenfor 

4 
 
sykehus10,12,17–19.  Man har bekreftet at tannstatus er dårlig, og at ønsket om tannbehandling er stort, 
men ikke alle klarer å fullføre tannbehandlingen12,17 . 
I 2006 startet sykehus-tannhelseprosjektet ved TAKO-senteret(?) på Lovisenberg Diakonale Sykehus 
hvor det ble gitt midler for tannbehandling til pasienter med rusavhengighet og psykiatridiagnose10. 
TAKO-senteret på Lovisenberg Diakonale Sykehus har gratis tannhelsetjeneste som en fast del av 
behandlingstilbudet ved sykehuset. Alle pasientene uttrykte tilfredshet med behandlingen, følte de 
fikk bedre tyggefunksjon, et mer akseptabelt smil og dermed større mulighet til fremtidig jobb og 
sosialt liv.   
Ved Psykisk helse- og rusklinikken på UNN Tromsø har det lenge vært et tilbud om tannbehandling 
i samarbeid med Tromsø fylkeskommune19. Men for de fleste som legges inn til 
rus/avhengighetsbehandling der varigheten er under tre måneder finnes det ikke et slikt integrert 
tilbud. 
Tannbehandling er et prioritert tiltak når pasienter stabiliseres i Legemiddel Assistert Rehabilitering 
(LAR), men dette forutsetter initialt tilstrekkelig compliance for gjennomføring av avrusning og 
stabilisering.  For personer som er under rehabilitering for rusrelaterte problemer, og for personer 
som benytter seg av lavterskeltilbud for rusmisbrukere finnes følgende særskilte ordninger20:  
● Fri behandling til rusmiddelmisbrukere som har vedtak etter Sosialtjenestelovens § 4-2  
pkt a-d jfr § 4-3; de som ikke kan dra omsorg for selg selv, eller som er helt avhengig av praktisk 
eller personlig hjelp for å greie dagliglivets gjøremål, har krav på hjelp etter  
§ 4-221. Dette forutsetter at pasientene mottar de nevnte tjenester i sammenhengende 3 måneder 
eller mer22. 
● Noen tannhelsetjenester i lavterskel-helsetiltak for rusavhengige tilbyr fri tannlegebehandling.  
● Fri tannbehandling til personer som mottar LAR.  
Personer med rusproblemer kan søke NAV om Stønad til tannbehandling ved manglende evne til 
egenomsorg ved varig sykdom eller varig nedsatt funksjonsevne etter Lov om Folketrygd23 eller om 
stønad til tannbehandling ifølge Lov om sosiale tjenester grunnet økonomiske problemer24. 
Søknadsprosessen kan være tungvinn med behov for tilstrekkelig dokumentasjon og tidvis lang 
vurderingstid.  
Forventet nytte for pasienter 
Ved å inkludere tannbehandling som en del av behandlingstilbudet for personer innlagt ved 
rusklinikker vil pasientene som mottar tilbudet oppnå bedre tannstatus, bedre egenopplevd tannhelse, 
bedre selvfølelse på grunn av mestring av tannlegeangst og et smil med sunne tenner. Vi tenker at 
dette øker sannsynligheten for at de klarer å nyttiggjøre tilbudene ved rusbehandlingen.  
Om en pasient ikke klarer å gjennomføre hele tannhandlingen ved sitt opphold ved rusklinikken vil 
bedret tannhelse likevel kunne bidra til mindre smerter og høyere motivasjon til å oppsøke tannlege. 
Et tilbud om tannbehandling som en del av behandlingstilbudet vil kunne motivere personer med 
rusproblemer til å søke opphold ved rusklinikker som har dette tilbudet.  
Som nevnt viser studier at omkring halvparten av de som starter rus/avhengighetsbehandling dropper 
ut før de er ferdigbehandlet6,7. Dette er en belastning både for den enkelte rusmisbruker som opplever 
det å mislykkes og for samfunnet som investerer i behandling som ikke gir de forventede resultatene. 
Hvis gratis tannbehandling reduserer drop-out og reinnleggelser vil dette føre til reduksjon i ventetid 
og bedre kapasitetsutnyttelse, gi bedre utnyttelse av de ansatte og dermed effektivisere driften. Selv 
med en ganske liten økning i gjennomføring og rusfrihet etter opphold, vil et slikt tilbud på landsbasis 
kunne ha stor betydning.  

5 
 
Hvordan kan kunnskap fra studien tas i bruk i tjenesten 
Basert på resultatene og erfaringene vil vi spre kunnskapen som genereres i prosjektet til viktige 
målgrupper og interessegrupper. Vi vil i løpet av studien samle erfaringer med tilbudet med tanke på 
om det er hensiktsmessig å jobbe videre for å implementere gratis tannhelsetjeneste som en del av 
det eksisterende behandlingstilbudet til rusavhengige eller om det trengs mere kunnskap før en slik 
implementering kan finne sted.  
Hvis prosjektet lykkes og vi vurderer resultatene dithen at tilbud om gratis tannhelsetjeneste lar seg 
implementere i det eksisterende behandlingstilbudet, at de fleste som tar imot tilbud om 
tannbehandling er fornøyde og gjennomfører tannbehandlingen og at tannbehandlingen bidrar til 
bedret tannhelse, vil en naturlig konsekvens være en utvidelse av prosjekt RUST til andre 
institusjoner i Helse Nord. I så tilfelle vil det kreve en prioritering/omprioritering eller bevilgning av 
friske midler, tannhelsetjeneste er ikke gratis. 
Problemstillinger, hypoteser og metodevalg 
Drop-out fra behandling 
Ideelt sett burde det gjennomføres randomiserte studier for å undersøke om gratis tannhelsetjeneste 
bidrar til redusert drop-out fra rus/avhengighetsbehandling, men før man vurderer å gjøre en 
randomisert studie er pilot/feasibilitystudie nødvendig for å vurdere om frafall fra både rus- og 
tannbehandlingen vil korrumpere RCT designet. En enkel styrkeberegning viser at det kreves at 
nærmere 800 pasienter inkluderes i en RCT for å vise reduksjon i drop-out fra 50% til 40%. I tillegg 
må det tas hensyn til at mange ikke klarer å gjennomføre tannbehandlingen, dette gir ulikt frafall av 
deltakere avhengig av om de er i kontroll eller intervensjonsgruppe og resulterer i «attrition 
bias/selection bias = frafallsskjevhet». Attrition bias er en trussel mot validiteten og 
generaliserbarheten av RCTer25.  
Gjennomføring av tannbehandling 
Vår 
arbeidshypotese 
er 
at 
dårlig 
tannstatus 
med 
kronisk 
smerteproblematikk vanskeliggjør avrusning og stabilisering under 
døgnopphold under rus/avhengighetsbehandling. Det er naturlig å tenke 
at tidligere rusing har dempet tannsmertene og slik bidrar avrusning til å 
forsterke en ond sirkel med oppblussing av tannsmerter, ytterligere 
russug, dårlig compliance til avrusningsbehandling og i ytterste 
konsekvens drop-out (se figur).  
Den norske retrospektive studien til Helvig og medarbeidere17 viste at mer enn 40% av 
rusmisbrukerne i studien ikke klarte å gjennomføre tannbehandling. Deltakerne i studien var 
rusmiddelavhengige under substitusjonsbehandling (LAR), rusmiddelavhengige som mottok 
kommunale hjelpetiltak, rusmiddelavhengige som oppholdt seg i institusjon i mer enn tre måneder 
og rusmiddelavhengige med psykiske og rusrelaterte problemer.  
Studiepopulasjonen til Helvig og medarbeidere er ikke direkte sammenlignbare med de pasientene vi 
planlegger å inkludere ved UNN Russeksjon Narvik, og det er umulig å gjennomføre en RCT før man 
vet mer om frafall fra tannbehandling og får kunnskap om hvordan man kan øke andelen som 
gjennomfører tannbehandlingen for eksempel gjennom feasibility/pilotstudier.  
Vi har derfor valgt å i denne omgang gjennomføre en ikke randomisert, intervensjonsstudie uten 
kontrollgruppe der intervensjonen er tilbud om tannbehandling og primært endepunkt er andel som 
gjennomfører denne. Studien vil inkludere 40-50 pasienter innlagt til rus/avhengighetsbehandling ved 
Russeksjon UNN Narvik. Studien er underdimensjonert med hensyn på primært endepunkt og den 
mangler kontrollgruppe. Vår overordnede målsetning er derfor å gjøre kvalitative vurderinger av 
kvantitativt innsamlede resultater.  

6 
 
Ut fra de funnene og erfaringene vi gjør i løpet av studien vil vi vurdere om en fremtidig studie 
kan/bør gjennomføres, og i så tilfelle hvordan26. Ut fra definisjonen på pilot/feasibilitystudier faller 
vårt randomiserte design uten kontrollgruppe inn under kategorien feasibilitystudie og vi har valgt å 
søke om midler for ett år slik at vi kan gjøre datainnsamlingen. 
Primær målsetning for vår studie er å undersøke gjennomføringsgraden av tannbehandling i løpet av 
behandlingsperioden med vektlegging på assosiasjoner som øker sannsynlighet for gjennomføring og 
assosiasjoner som reduserer sannsynlighet for gjennomføring. Vi har ikke styrke til å gjøre avanserte 
korrelasjonsanalyser, men vi kan ved hjelp av deskriptive statistikk og enkle korrelasjoner gjøre 
kvalitative vurderinger av ulike statistiske sammenhenger og ut fra dette vurdere hva som er en 
hensiktsmessig fortsettelse. 
I tillegg vil vi kartlegge hvilke assosiasjoner som øker sannsynlighet for gjennomføring av 
behandling. På basis av denne informasjonen vil vi modellere risiko for frafall fra tannbehandling. Vi 
vil så langt det er mulig innenfor de rammene til en ikke randomisert intervensjonsstudie kartlegge 
suksess- og fiaskofaktorer etterhvert som vi erfarer dem og vil i den grad det er mulig sette inn tiltak 
som øker sannsynlighet for suksess. Dette er så vidt vi vet ikke gjort tidligere i en populasjon av 
pasienter innlagt til rus/avhengighetsbehandling i en institusjon.  
Utover disse to kvantitative målsettingene vil det utforskes om parallell tannbehandling har 
innvirkning på utbytte av rusbehandlingen, eller om det kan virke forstyrrende for gjennomføring. 
Videre søker studien å: 
⇒ Vurdere om tannhelsetjeneste lar seg implementere som en del av det eksisterende 
behandlingstilbudet uten at det går utover annen behandling. 
⇒ Beregne drop-out fra rus/avhengighetsbehandlingen for de som gjennomfører og de som ikke 
gjennomfører tannbehandlingen 
⇒ Beregne faktiske behov for og kostnader ved tannbehandling 
⇒ Vurdere om resultatene sammen med eksisterende kunnskap på feltet samlet er nok for å 
implementere gratis tannhelsetjeneste som en del av behandlingstilbudet ved rusproblemer. 
Gjennomføring av prosjektet 
I forkant av prosjektperioden vil prosjektgruppen ha flere informasjonsmøter med ansatte i 
avdelingen der prosjektet presenteres skriftlig og muntlig. For å lykkes er vi helt avhengige av at de 
ansatte sitt samarbeid. Vi vil oppfordre de ansatte til å komme med innspill til forbedringer og gi 
uttrykk for skepsis som for eksempel til om det er mulig å presse flere tilbud inn i behandlingen. Før 
prosjektet kan gjennomføres er det nødvendig at ansatte er innforstått med hva som forventes av dem 
og hvordan vi sammen kan bidra til at gjennomføringen av prosjektet lykkes.  
I tillegg til informasjonsmøter med ansatte vil vi før, under og etter studien gjennomføre 
spørreskjema- intervjuundersøkelse blant seksjonens personell med fokus hvordan prosjektet 
påvirker deres hverdag, kontakt/avtaler med pasientene og positive og negative sider ved 
implementering av gratis tannhelsetjeneste som en del av behandlingstilbudet ved UNN Russeksjon 
Narvik. 
Sammen med innleggelsesbrevet fra UNN Russeksjon Narvik vil det følge et informasjonsbrev om 
prosjekt RUST. Pasientene vil få informasjon om prosjektet og forespørsel om å delta når de starter 
sin rus/avhengighetsbehandling ved døgnavdelingen. Svar på forespørsel om deltakelse vil ikke bli 
innhentet i en konsultasjons- eller behandlingssituasjon og vi vil ikke avkreve et aktivt nei-svar hvis 
en person ikke ønsker å delta. For å forhindre at forskningsdeltakeren føler seg presset til delta vil det 
informerte samtykket innhentes av en person som forskningsdeltakeren ikke har et 
avhengighetsforhold til, jf. helseforskningsloven § 13. Vi vil gi pasientene betenkningstid slik at de 
kan rådføre seg med andre før de avgjør om de ønsker å delta. For å sikre at deltakerne kan levere inn 

7 
 
samtykke på eget initiativ vil det bli satt opp låste postkasser der de som ønsker å delta kan legge 
samtykke.  
Alle som ønsker å delta i studien tilbys tannlegetime så snart de er klare for dette. Tannlege Magnus 
Børseth vil vurdere behov for nødvendig tannbehandling. Tannbehandlingen vil bli utført mens 
pasienten er under rus/avhengighetsbehandling ved Russeksjon Narvik. Alle som deltar i 
intervensjonen vil i tillegg til klinisk tannundersøkelse bli bedt om å svare på noen spørsmål ved 
inklusjon i studien og etter avsluttet tannbehandling. De som ønsker hjelp til å fylle ut spørreskjema 
vil få dette. Deltakerne vil kunne ta kontakt med prosjektmedarbeiderne ved behov og få informasjon, 
støtte og hjelp. Hver deltaker er med i studien i den tiden han/hun er til behandling ved seksjonen og 
hvis det er praktisk mulig vil de få gjort ferdig planlagt tannbehandling etter de er ferdig med sin 
behandling ved Russeksjon UNN Narvik. All tannbehandling avsluttes om pasienten avbryter sin 
rus/avhengighetsbehandling ved Russeksjon Narvik (drop-out).  
Vi vil avholde informasjonsmøter på UNN Russeksjon Narvik og informere om hvordan studien 
utvikler seg. Alle som er innlagt ved russeksjonen vil bli oppfordret til å gi tilbakemelding på hvordan 
studien påvirker deres hverdag. 
Det vil bli satt opp låste postkasser der ansatte og innlagte ved UNN Russeksjon Narvik anonymt kan 
meddele prosjektgruppen sine meninger. 
En del informasjon vil analyseres fortløpende for om mulig tilpasse studien innsigelser og gjøre 
forbedringer i logistikken omkring deltakerne. 
Psykolog Patrik Nilsen vil foreta de kliniskpsykologiske undersøkelsene av deltakerne. Dette er 
rutineundersøkelser alle som legges inn ved russeksjonen gjennomgår.  
Innsamlingen av data avsluttes når 100 deltakere har gjennomført behandingsoppholdet. 
Datamaterialet systematiseres og analyseres med utgangspunkt i primære og sekundære målsetninger. 
Studien avsluttes og data anonymiseres eller slettes tre år etter siste deltaker har gjennomført studien. 
Det vil ikke være noen kontrollgruppe i prosjektperioden, men vi vil kunne sammenlikne drop-out 
fra behandling med tidligere tall fra seksjonen og nasjonale tall. 
Brukermedvirkning 
Resultatene av dette forskningsprosjektet vil kunne brukes av helsetjenesten og helsebyråkratiet som 
helhet, den enkelte behandlingsenhet, forskergrupper/enkeltforskere og av personer som selv sliter 
med rus og avhengighetsproblematikk.  
Esben Haldorsen er brukerrepresentant i prosjektgruppen. Han er representant for tidligere og 
nåværende rusbrukere og har selv vært pasient ved UNN Russeksjon Narvik, og har i perioden 2007-
2010 hatt flere innleggelser der. Esben jobber til daglig som en av to ledere ved Exit Narvik, som er 
et brukerstyrt ettervernstilbud innenfor rus og psykisk helse. Exit Narvik driftes av 
brukerorganisasjonen Marborg og Esben har vært ansatt der siden 2012. Han har i perioden 2016-
2018 vært nestleder i brukerutvalget ved UNN. Han brukes ofte som underviser både for pasienter og 
ansatte ved Russeksjon UNN Narvik. Han er medlem av prosjektgruppen for RUST. Han har vært 
med på utformingen av protokollen og kommet med innspill og forslag til forbedring. Esben 
Haldorsen og mange andre som har vært og er avhengige av rusmidler har erfaring med hvordan 
dårlig tannhelse bidrar til smerter og dårlig selvbilde og at gratis tannhelsetjeneste burde være en del 
av behandlingstilbudet til alle som sliter med rusproblemer. 
Samfunnsmessig relevans 
Ifølge tall fra SSB27 hadde Tverrfaglig spesialisert rusbehandling 1896 døgnplasser med tilsammen 
596.626 liggedager og i alt 17.730 utskrivinger i 2018. I snitt betyr dette litt i underkant av 34 
liggedager pr utskriving. Totalt kostet Tverrfaglig spesialisert rusomsorg 5395 millioner kroner og 
hadde 4032 årsverk i 2018.  

8 
 
Vi mener at prosjekt RUST har stor samfunnsmessig relevans da det er med på å samle kunnskap om 
gratis tannhelsetjeneste kan bidra til å bedre rusbrukeres hverdag, øke motivasjon for behandling, 
redusere drop-out og gjøre flere i stand til å bidra i samfunnet. Selv små endringer i drop-out kan ha 
stor betydning for utnyttelsen av samfunnets ressurser. 
Innovasjon 
Innføring av gratis tannhelsetjeneste som en integrert del av behandlingstilbudet for rusmisbrukere 
kan ses på som en tjenesteinnovasjon som vil bedre behandlingen av denne pasientgruppen. 
Miljøkonsekvenser 
Vi kan ikke se at prosjektet har miljøkonsekvenser utover det som finner sted ved all (ordinær) 
tannbehandling. 
Etikk 
Rusbrukere er en sårbar gruppe og det må tas særlige hensyn til den enkelte deltakers behov. Vi vil 
være lydhøre overfor innspill fra deltakerne og i den grad det er mulig tilrettelegge for at hver enkelt 
deltaker føler seg ivaretatt mens studien pågår.  
Det kan stilles spørsmålstegn ved at ektefellene Katrine og Magnus Flaaten Børseth begge er med i 
prosjektgruppen. Forklaringen på dette er at Magnus Flaatten Børseth i 2017 kontaktet Andreas 
Holund med spørsmål om det kunne være aktuelt å starte opp et prosjekt innen tannhelse hos 
rusmisbrukere. Det viste seg da at Andreas Holund alt hadde tatt opp emnet med flere lokale 
politikere, og han tok raskt "tenning" på ideen om å starte et samarbeid. Tanken var å få en bedre flyt 
innen tannbehandling hos rusmisbrukere, og helst at dette kunne bli en integrert del av behandlingen 
ved UNN Russeksjon Narvik. Katrine Flaatten Børseth var på dette tidspunktet tilknyttet UNN 
Russeksjon Narvik og det var naturlig at hun ble med i prosjektgruppen. Hun jobber nå som LIS II 
ved seksjonen. 
De personene i prosjektgruppen som har daglig kontakt med deltakerne er alle ansatt ved UNN 
Russeksjon Narvik. Dette kan medføre at noen føler seg presset til å delta på studien, men vi vil i 
rekrutteringen ta hensyn til dette. 
All informasjon som samles vil bli lagret sikkert på UNN sin forskningsserver. Hver deltaker vil få 
et løpenummer. Koblingsnøkkel mellom ID og løpenummer vil bli oppbevart på papir og være 
nedlåst.  
Søknaden er vurdert av REK som en helsefaglig studie der funnene i studien indirekte vil kunne gi 
en helsemessig gevinst, men studien faller ikke inn under definisjonen av de prosjekt som skal 
vurderes etter helseforskningsloven (se vedlegg fra REK). 
Søknad om godkjenning av prosjektet er sendt Personvernombud ved UNN. Det skal ikke samles inn 
biologisk materiale. Prosjektet starter ikke før godkjenning foreligger. Studien vil bli registrert i 
ClinicalTrials.gov før oppstart. 
Uheldige hendelse 
Uheldige hendelser vil bli dokumentert. 
Kommunikasjon og formidling  
Resultatene fra studien vil bli publisert i et fagfellevurdert tidsskrift. Vi tenker at enten Tidsskrift for 
den norske Legeforening eller Norsk Tannlegeforening Tidsskrift er tidsskrifter der vi når flest 
mottakere som vil kunne ha nytte av resultatene fra studien. I tillegg vil medlemmer av 
prosjektgruppen holde foredrag og skrive innlegg i media om prosjektet. 

9 
 
Søkermiljøet kompetanse   
Gjennom sitt mangeårige arbeid som kliniker ved UNN Russeksjon Narvik har seksjonsoverlege 
Andreas Holund opplevd at svært mange pasienter miste motivasjon for rusbehandling med økende 
tannsmerter i forbindelse med avrusning. Siden få av pasientene ved seksjonen tilfredsstiller kravene 
til gratis tannbehandling eller av ulike årsaker ikke klarer å benytte seg av tilbudet hvis de 
tilfredsstiller lovverket utviklet han idéen om å teste ut gratis tannbehandling som en integrert del av 
behandlingstilbudet 
ved 
seksjonen. 
UNN 
Russeksjon 
Narvik 
mangler 
forskning 
og 
forskningskompetanse og han ønsket derfor å gjennomføre prosjektet som en klinisk 
intervensjonsstudie slik at man kunne samle og dokumentere erfaringene fra prosjektet og bruke disse 
for å evaluere om gratis tannbehandling kan være en nyttig del av behandlingen.   
Prosjektleder Merethe Kumle er lege og epidemiolog og har erfaring med forskningsdesign og 
metode. Postdoktor og lege Terje Holmlund har gode statistiske metodekunnskaper og erfaring med 
statistisk bearbeiding av data. De vil begge ta aktivt del i gjennomføringen av prosjektet. 
Psykolog Patrik Nilsen er ansvarlig for utvelgelse av spørreskjema. Han vil administrere innsamling 
av data og følge opp deltakerne under oppholdet. Lege Katrine Flaatten Børseth arbeider som Lege i 
spesialisering ved seksjonen, hun vil samle inn spørreskjema og intervjudata og vil gjennom 
prosjektet få erfaring med bearbeiding av data. Fagutviklersykepleier Stian Anthonsen vil ha det 
daglige ansvaret for innsamling av spørreskjema og hjelpe de av deltakerne som har spørsmål til 
studien eller som trenger hjelp til utfylling av skjema.  
Tannlege Magnus Børseth vil undersøke deltakernes tenner og munnhule. Legge en individuell 
behandlingsplan for nødvendig tannbehandling og ha ansvaret for denne, Han vil samle inn 
tannbehandlingsdata i studien.  
Esben Haldorsen er brukermedvirker. Han har selv vært rusmisbruker og har erfaring med hvordan 
dårlig tannstatus påvirker dagliglivet. Esben har vært aktivt med i utformingen av prosjektet og 
protokollen. Han vil være en viktig støttespiller for deltakerne i studien. 
Avslutning 
Flere av prosjektmedarbeiderne i dette prosjektet arbeider innen rus- og psykiatri, og de opplever 
nesten daglig at pasienter forteller om tannrelaterte plager som bidrar til å redusere oppmerksomheten 
om rus/avhengighetsbehandlingen når den smertedempende effekten av rusmidlene forsvinner.  
Som vi har vist er dokumentasjonen for at tannbehandling bedrer tannhelse og oral helserelatert 
livskvalitet hos rusmisbrukere solid. Det samme er dokumentasjonen av at rusmisbrukere ønsker 
tannbehandling, men at de av ulike årsaker ikke klarer å gjennomføre denne på eget initiativ. Vi 
tenker derfor at dette prosjektets hovedoppgave er å knytte sammen kunnskap innhentet gjennom 
RUST med eksisterende kunnskap i håp om å bidra til at gratis tannhelsetjeneste implementeres som 
del av behandlingstilbudet til alle rusmisbrukere mens de er innlagt til behandling. 

10 
 
Referanser 
1. 
Helse-og-omsorgsdepartementet. St.meld. nr. 35 (2006-2007). Tilgjengelighet, kompetanse og sosial utjevning — Framtidas 
tannhelsetjenester. (2007). 
2. 
Høifødt, T. S., Lund-Stenvold, E. & Høye, A. Ikke glem tennene. Tidsskr. Den Nor. legeforening (2018) 
doi:10.4045/tidsskr.18.0581. 
3. 
Røynesdal, K. & Lundemo, H. Utvidet fykleskommunalt tannhelsetilbud i 2006. Helse- og omsorgsdepartementet 
https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/kilde/hod/rus/2006/0003/ddd/pdfv/272988-rundskriv_i-2_2006.pdf (2006). 
4. 
Myrbostad, A. & Lauvsnes, M. Konseptrapport UNN Narvik. https://unn.no/Documents/Om-oss/Byggeprosjekter/Nye UNN 
Narvik/Konseptrapport_nye_unn_narvik_251010.pdf (2010). 
5. 
Helsedirektoratet. Tannhelse – pakkeforløp for psykisk helse og rus. Ivaretakelse av somatisk helse og levevaner ved psykiske 
lidelser og/eller rusmiddelproblemer (gjelder fra 1. januar 2019). (2018) doi:10.9.2018. 
6. 
Brorson, H. H., Ajo Arnevik, E., Rand-Hendriksen, K. & Duckert, F. Drop-out from addiction treatment: A systematic review 
of risk factors. Clinical Psychology Review vol. 33 1010–1024 (2013). 
7. 
Kvaal, 
B., 
Øiern, 
T. 
& 
Harwiss, 
H. 
L. 
Hindre 
drop-out 
fra 
rusbehandling. 
https://oslo-
universitetssykehus.no/seksjon/nasjonal-kompetansetjeneste-for-tverrfaglig-spesialisert-rusbehandling-
tsb/Documents/Skriftserie_web_print.pdf (2016). 
8. 
Helsedirektoratet. 
Avbrudd 
i 
tverrfaglig 
spesialisert 
rusbehandling. 
https://www.helsedirektoratet.no/statistikk/statistikk/kvalitetsindikatorer/rusbehandling/avbrudd-i-tverrfaglig-spesialisert-
rusbehandling. 
9. 
Baghaie, H., Kisely, S., Forbes, M., Sawyer, E. & Siskind, D. J. A systematic review and meta-analysis of the association 
between poor oral health and substance abuse. Addiction (2017) doi:10.1111/add.13754. 
10. 
Haugbo, H. O., Storhaug, K. & Willumsen, T. Rusavhengighet, psykiatri og oral helse. Rapport fra et sykehusprosjekt i Oslo 
- Den norske tannlegeforenings Tidende. Nor Tann. Tid 13, 912- (2010). 
11. 
Karlsen, L. S., Wang, N. J., Jansson, H. & Arnsteinsson, V. Tannhelse og oral helserelatert livskvalitet hos et utvalg 
rusmiddelmisbrukere i Norge. Nor Tann. Tid 127, 316–21 (2017). 
12. 
Karlsen, L. S. & Toven, H. V. Tannbehandlingstilbud til og tannhelseforhold hos rusmiddelmisbrukere og personer med 
kvalifiseringsstønad fra NAV. https://helsedirektoratet.no/Documents/Tannhelse/Sluttrapport for utredningsoppdrag tannhelse 
og rus 2015.pdf (2015). 
13. 
Vanberg K, Husby I, Stykket L, Young A & Willumsen T. Tannhelse blant et utvalg injiserende heroinmisbrukere i Oslo. Nor 
Tann. Tid 126, 528–34 (2016). 
14. 
Grytten, J., Skau, I. & Holst, D. Tannhelsetjenestetilbudet blant voksenbefolkningen i Norge - Den norske tannlegeforenings 
Tidende. Nor Tannlegeforen Tid  276–83 http://www.tannlegetidende.no/i/2014/4/d2e1061 (2014). 
15. 
Hustvedt, I. B., Lie, T., Emmerhof;, Håland, M. E., Barclay;, S. & Nesvåg, S. Tjenestemottakere med rus-og psykiske 
helseproblemer i kommunene. http://www.brukerplan.no/BrukerPlanÅrsrapport2017 Digital.pdf (2018). 
16. 
van Wijk, A. J., Molendijk, G. & Verrips, G. H. W. OHRQoL in a Sample of Alcohol and Drug Abusers. Open Dent. J. (2016) 
doi:10.2174/1874210601610010338. 
17. 
Helvig, J. I., Jensdottir, T. & Storesund, T. Har gratis tannhelsetilbud til rusmiddelavhengige ført til forventet effekt? Nor 
Tann. Tid 127, 774–80 (2017). 
18. 
Helvig, J. I. Erfaringer fra fire års offentlig tannlegepraksis for rusmiddelavhengige i Stavanger. Nor Tann. Tid 121, 234–6 
(2011). 
19. 
Helsedirektoratet. Evaluering av «Forsøksordning med orale helsetjenester organisert i tverrfaglig miljø ved sykehus. (2019). 
20. 
Olsø, T. M. Rettigheter til fri tannbehandling - NAPHA Nasjonalt kompetansesenter for psykisk helsearbeid. 
https://www.napha.no/content/14163/Rettigheter-til-fri-tannbehandling (2010). 
21. 
Myhre, L. & Lossius, M. C. Ber om avklaring ift. tolkning av Lov om sosiale tjenester § 4-3, JF. § 4-2 C - Støttekontakt | 
Helsetilsynet. https://www.helsetilsynet.no/regelverk/tolkningsuttalelser/helse-omsorgstjenester/ber-avklaring-ift-tolkning-
lov-sosiale-tjenester-4-3-jf-4-2-c-stoettekontakt/ (2008). 
22. 
Helse- og Omsorgsdepartementet. I-2/2006. Utvidet fylkeskommunalt tannhelsetilbud i 2006. 048101-250006 (2006). 
23. 
Arbeids og sosialdepartementet. Lov om folketrygd (folketrygdloven) - Lovdata. https://lovdata.no/dokument/NL/lov/1997-
02-28-19/*#* (1997). 
24. 
Arbeids og sosialdeparetementet. Lov om sosiale tjenester i arbeids- og velferdsforvaltningen (sosialtjenesteloven) - Kapittel 
1. 
Lovens 
formål 
og 
virkeområde 
- 
Lovdata. 
https://lovdata.no/dokument/NL/lov/2009-12-18-
131/KAPITTEL_1#KAPITTEL_1 (2009). 
25. 
Mansournia, M. A., Higgins, J. P. T., Sterne, J. A. C. & Hernán, M. A. Biases in randomized trials. Epidemiology 28, 54–59 
(2017). 
26. 
Eldridge, S. M. et al. CONSORT 2010 statement: extension to randomised pilot and feasibility trials. BMJ 355, i5239 (2016). 
27. 
SSB.no. 
Tverrfaglig 
spesialisert 
rusbehandling. 
Spesialisthelsetjenesten 
- 
SSB 
https://www.ssb.no/helse/statistikker/speshelse/aar (2019).