Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
fi: Pääkaupunkiseudulla asuu yli miljoona ihmistä.
sv: I huvudstadsregionen bor över en miljon människor.
fi: Suomen väestösuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Finlands befolkningfinska _ svenska _ engelska
fi: Suomi ja ruotsi ovat Suomen kansalliskielet.
sv: Finska och svenska är Finlands nationalspråk.
fi: Suomea puhuu äidinkielenään hieman alle 4,9 miljoonaa henkilöä ja ruotsia hieman alle 300 000 henkilöä.
sv: Strax under 4,9 miljoner människor har finska som modersmål, medan strax under 300 000 människor talar svenska.
fi: Suomen ja ruotsin kielen jälkeen eniten puhutaan venäjää, viroa, englantia, somalia ja arabiaa.
sv: De största språken efter finska och svenska är ryska, estniska, engelska, somaliska och arabiska.
fi: Suomen väestöön kuuluu erilaisia vähemmistöjä, joilla on esimerkiksi eri kieli, kulttuuri tai uskonto kuin suurimmalla osalla suomalaisista.
sv: Till befolkningen i Finland hör olika slags minoriteter som till exempel har ett annat modersmål, en annan kultur eller religion än majoriteten av finländarna.
fi: Suomen perinteisiä vähemmistöjä ovat esimerkiksi suomenruotsalaiset, saamelaiset, romanit, juutalaiset ja tataarit.
sv: Traditionella minoriteter i Finland är till exempel finlandssvenskarna, samerna, romerna, judarna och tatarerna.
fi: Lisäksi Suomeen on saapunut maahanmuuttajia esimerkiksi Venäjältä, Virosta, Balkanin maista, Somaliasta ja Irakista.
sv: Dessutom har Finland fått invandrare till exempel från Ryssland, Estland, länderna på Balkan, Somalia och Irak.
fi: Suurin osa suomalaisista on kristittyjä.
sv: De flesta finländarna är kristna.
fi: Suurin uskonnollinen yhdyskunta on Suomen evankelis-luterilainen kirkko, johon kuuluu noin 70 % väestöstä.
sv: Det största religiösa samfundet är evangelisk-lutherska kyrkan i Finland, där cirka 70 procent av befolkningen är medlemmar.
fi: Suomen ortodoksinen kirkko on toiseksi suurin uskonnollinen yhdyskunta.
sv: Ortodoxa kyrkan i Finland är landets näst största religiösa samfund.
fi: Hieman yli 1 % väestöstä kuuluu ortodoksiseen kirkkoon.
sv: Drygt en procent av befolkningen hör till den ortodoxa kyrkan.
fi: Evankelis-luterilaisella kirkolla ja ortodoksisella kirkolla on Suomessa erityisasema.
sv: Den evangelisk-lutherska och den ortodoxa kyrkan har en särställning i Finland.
fi: Niillä on esimerkiksi oikeus kantaa veroa.
sv: De har till exempel rätt att uppbära skatt.
fi: Suomessa asuu kymmeniä tuhansia muslimeja.
sv: I Finland bor tiotusentals muslimer.
fi: Heistä kuitenkin vain osa kuuluu islamilaisiin yhdyskuntiin.
sv: Av dem hör emellertid endast en del till de islamska samfunden.
fi: Suomessa asuu myös parituhatta juutalaista.
sv: I Finland bor även några tusen judar.
fi: Helsingissä ja Turussa toimii synagoga.
sv: I Helsingfors och Åbo finns en synagoga.
fi: Muita uskonnollisia yhdyskuntia Suomessa ovat esimerkiksi Katolinen kirkko Suomessa, Helluntaikirkko, Suomen Vapaakirkko, Suomen Adventtikirkko, mormonikirkko ja Jehovan todistajat.
sv: Andra religiösa samfund i Finland är till exempel Katolska kyrkan i Finland, Pingstkyrkan i Finland, Frikyrkan i Finland, Adventkyrkan i Finland, mormonkyrkan och Jehovas vittnen.
fi: Uskonnolliset yhdyskunnatsuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Religiösa samfundfinska _ svenska _ engelska
fi: Uskonnonvapaus ja oman uskonnon harjoittaminen Suomessa
sv: Religionsfrihet och religionsutövande i Finland
fi: Suomessa on uskonnonvapaus.
sv: I Finland råder religionsfrihet.
fi: Kaikilla, jotka asuvat Suomessa, on oikeus valita itse oma uskontonsa ja harjoittaa sitä.
sv: Alla som bor i Finland har rätt att själva välja sin religion och utöva den.
fi: Kenenkään ei myöskään ole pakko osallistua uskonnon harjoittamiseen.
sv: Ingen kan heller mot sin vilja tvingas att delta i religionsutövande.
fi: Uskonnonvapaussuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Religionsfrihetfinska _ svenska _ engelska
fi: Vähintään 20 täysi-ikäistä henkilöä voi perustaa uskonnollisen yhdyskunnan.
sv: Minst 20 myndiga personer kan grunda ett religiöst samfund.
fi: Uskonnollisen ryhmän ei ole pakko rekisteröityä yhdyskunnaksi, vaan ryhmä voi toimia myös ilman rekisteröitymistä.
sv: Religiösa grupper måste inte registrera sig som samfund, utan de kan även verka utan att ha registrerat sig.
fi: linkkiPatentti- ja rekisterihallitus:
sv: linkkiPatent- och registerstyrelsen:
fi: Uskonnollisen yhdyskunnan rekisteröiminensuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Registrering av ett religiöst samfundfinska _ svenska _ engelska
fi: Vanhemmat päättävät, mikä on lapsen uskonto.
sv: Föräldrarna bestämmer barnets religion.
fi: Jos vanhemmat ovat eri mieltä asiasta, äiti voi päättää alle 1-vuotiaan lapsen uskonnosta yksin.
sv: Om föräldrarna inte är överens, kan modern fatta beslut om religionstillhörigheten för ett barn som inte har fyllt ett år.
fi: Lapsella on oikeus oman uskonnon opetukseen koulussa.
sv: Barnet har rätt att få undervisning i sin egen religion i skolan.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Perusopetus.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Grundläggande utbildning.
fi: Täysi-ikäinen eli 18 vuotta täyttänyt henkilö voi itse päättää omasta uskonnostaan.
sv: En myndig person, alltså en person som har fyllt 18 år, får själv besluta om sin religion.
fi: Se tarkoittaa sitä, että valtio ei voi määrätä mitä tiedotusvälineissä kuten sanomalehdissä, televisiossa tai internet-sivuilla sanotaan.
sv: Det innebär att staten inte kan bestämma vad som sägs i medier som dagstidningar, television eller internet.
fi: Uutisia ja tv-ohjelmia verkossa
sv: Nyheter och tv-program på internet
fi: Uutisia venäjäksivenäjä
sv: Nyheter på ryskaryska
fi: Uutisia helpolla suomen kielelläsuomi
sv: Nyheter på lättläst finskafinska
fi: Suomessa ilmestyy paljon sanomalehtiä.
sv: I Finland utkommer många tidningar.
fi: Suurin sanomalehti on Helsingin Sanomat.
sv: Tidningen med den största upplagan är Helsingin Sanomat.
fi: Useimmat sanomalehdet ovat suomenkielisiä.
sv: De flesta tidningarna är finskspråkiga.
fi: Joillakin paikkakunnilla ilmestyy myös ruotsinkielisiä sanomalehtiä.
sv: På vissa orter utkommer även svenskspråkiga tidningar.
fi: Lisäksi Suomessa ilmestyy venäjänkielinen Spektr-lehti.
sv: I Finland utkommer även den ryskspråkiga tidskriften Spektr.
fi: linkkiSanomalehtien liitto:
sv: linkkiTidningarnas föbund:
fi: Sanomalehdet Suomessasuomi
sv: Tidningar i Finlandfinska
fi: Venäjänkielinen lehtivenäjä
sv: Ryskspråkig tidskriftryska
fi: Jos sinulla on vanha televisio, tarvitset tv-ohjelmien katselua varten myös digisovittimen.
sv: Om du har en gammal tv, behöver du också en digitalbox för att titta på tv-program.
fi: Suomessa myytävissä uusissa televisioissa on jo valmiina digitaalinen vastaanotin.
sv: Nya tv-apparater som säljs i Finland har redan inbyggd digitalbox.
fi: Useimmat tv-ohjelmat ovat suomenkielisiä.
sv: De flesta tv-programmen är finskspråkiga.
fi: Suomessa vieraskieliset ohjelmat on tekstitetty suomeksi eli niitä voi seurata myös alkuperäiskielellä (usein englanniksi).
sv: I Finland har program på främmande språk text på finska eller svenska, med andra ord kan man också titta på dem på originalspråket (oftast engelska).
fi: Yleisradio eli Yle omistaa neljä televisiokanavaa, jotka näkyvät koko Suomessa.
sv: Rundradion, det vill säga Yle, äger fyra tv-kanaler som visas i hela landet.
fi: YLE on julkinen palvelu, ja sen toiminta rahoitetaan veroista.
sv: Yle är en offentlig tjänst och dess verksamhet bekostas med skattepengar.
fi: Tämän lisäksi Suomessa toimii monia kaupallisia televisiokanavia, kuten MTV3 ja Nelonen.
sv: Utöver den finns det flera kommersiella tv-kanaler i Finland, till exempel MTV3 och Nelonen.
fi: Monia kanavia voit katsella ilmaiseksi.
sv: Vissa tv-program kan du titta på avgiftsfritt.
fi: Ilmaisia ovat Ylen kanavat ja monet kaupalliset kanavat.
sv: Yles kanaler och flera kommersiella kanaler är avgiftsfria.
fi: Lisäksi voit myös ostaa maksullisia kanavia.
sv: Du kan också köpa avgiftsbelagda kanaler.
fi: linkkiExpatFinland:
sv: linkkiExpatFinland:
fi: Televisio Suomessaenglanti
sv: Televisionen i Finlandengelska
fi: linkkitvguido.com:
sv: linkkitvguido.com:
fi: Ohjelma-opasenglanti
sv: Programguideengelska
fi: Suomessa on useita radiokanavia.
sv: I Finland finns det flera radiokanaler.
fi: Suurinta osaa kanavista voit kuunnella myös internetin kautta.
sv: Du kan lyssna på största delen av kanalerna också på webben.
fi: Suurin osa radiokanavista on suomenkielisiä.
sv: Största delen av kanalerna är finskspråkiga.
fi: Ylen radiokanava Mondo tarjoaa radio-ohjelmia englanniksi ja monilla muilla kielillä.
sv: Yles radiokanal Mondo erbjuder radioprogram på engelska och många andra språk.
fi: Radio Sputnik on venäjänkielinen radiokanava.
sv: Radio Sputnik är en ryskspråkig radiokanal.
fi: Finest tarjoaa vironkielistä radio-ohjelmaa.
sv: Finest sänder radioprogram på estniska.
fi: Radiokanavat Suomessasuomi
sv: Radiokanalerna i Finlandfinska
fi: Tällä sivulla on tietoa palveluista Rovaniemellä.
sv: På den här sidan finns information om tjänsterna i Rovaniemi.
fi: Rovaniemellä on monipuoliset mahdollisuudet harrastaa liikuntaa
sv: I Rovaniemi finns mångsidiga motionsmöjligheter.
fi: Rovaniemen kaupungin liikuntapalvelut tarjoaa yli 27-vuotiaille (ei päätoimisesti opiskeleville) mahdollisuuden liikkua säännöllisesti terveysliikuntaryhmissä.
sv: Rovaniemi stads idrottstjänster erbjuder personer över 27 år (inte heltidsstuderande) möjlighet till regelbunden motion i hälsomotionsgrupper.
fi: Toiminnan tarkoituksena on auttaa uusia mukaan liikuntaharrastusten pariin ja luoda aloittelevalle liikkujalle sopivia liikuntamuotoja.
sv: Syftet med verksamheten är att hjälpa nybörjare att komma igång med motion och tillhandahålla motionsformer som passar för nybörjare.
fi: Tavoitteena on liikunnan avulla kohentaa niin psyykkistä kuin fyysistäkin kuntoa.
sv: Målet är att med hjälp av motion förbättra både den psykiska hälsan och den fysiska konditionen.
fi: Lisätietoa Rovaniemen kaupungin liikuntapalveluista ja terveysliikuntakalenterista löydät seuraavasta linkistä:
sv: Mer information om Rovaniemi stads idrottstjänster och hälsomotionskalendern hittar du under följande länk:
fi: linkkiRovaniemen kaupunki/
sv: Rovaniemi stad/idrottstjänster linkkiRovaniemi stad/idrottstjänster:
fi: Liikuntapalvelut:
sv: Hälsomotion för personer i arbetsför ålderfinska
fi: Yhteystiedotsuomi
sv: Kontaktuppgifterfinska
fi: Kylpylä-Uimahalli Vesihiisi
sv: Badhuset/simhallen Vesihiisi
fi: p. 016-322 2592
sv: tfn 016 322 2592
fi: Kylpylä-uimahalli Vesihiisisuomi
sv: Badhuset/+simhallen Vesihiisifinska
fi: Lapin Urheiluopisto
sv: Lapplands Idrottsinstitut
fi: Hiihtomajantie 2
sv: Hiihtomajantie 2
fi: p. 020 798 4200
sv: tfn 020 798 4200
fi: Lapin Maakuntakirjasto
sv: Lapplands landskapsbibliotek
fi: linkkiLapin Maakuntakirjasto/ kaikki toimipisteet:
sv: Lapplands landskapsbibliotek/alla verksamhetsställen linkkiLapplands landskapsbibliotek/alla verksamhetsställen:
fi: Kaikki toimipisteet, aukioloajat ja yhteystiedotsuomi
sv: Öppettider och kontaktuppgifterfinska
fi: linkkiKyläkirjastot:
sv: Bybibliotek linkkiBybiblioteken:
fi: Kyläkirjasto aukioloajat ja yhteystiedotsuomi
sv: Öppettider och kontaktuppgifterfinska
fi: Kirjastoautojen reitit ja aikataulutsuomi
sv: Bokbussarnas rutter och tidtabellerfinska
fi: Rovaniemen kaupungin nuorisopalvelut järjestävät mielenkiintoista tekemistä ja toimintaa nuorille.
sv: Rovaniemi stads ungdomstjänster ordnar intressanta aktiviteter och intressant verksamhet för unga.
fi: Nuorisotilat, isot nuorten tapahtumat, retket, kansainväliset nuorten ryhmävaihdot ja lasten kesäleirit ovat tärkeimpiä toimintoja.
sv: De viktigaste verksamhetsformerna består av ungdomsgårdarna, stora ungdomsevenemang, utflykter, internationella utbyten för ungdomsgrupper och sommarkollon för barn.
fi: Nuorisopalvelukeskus järjestää toimintaa yleensä silloin kun nuoret ovat vapaalla, eli iltaisin, viikonloppuisin ja loma-aikaan.
sv: Centralen för ungdomstjänster ordnar verksamhet vanligtvis när ungdomarna är lediga, det vill säga på kvällstid, veckoslut och under lov.
fi: Kaikesta toiminnasta vastaavat koulutetut työntekijät.
sv: All verksamhet ordnas av utbildade medarbetare.
fi: Nuorisopalveluiden toimisto
sv: Byrån för ungdomstjänster
fi: Nuorisopalveluiden toimiston löydät Kauppatorin laidasta, Monden nuorisotilan yläkerrasta.
sv: Du hittar byrån för ungdomstjänster vid Salutorget, på övervåningen i Monde ungdomsgård.
fi: Nuorisopalveluiden toimistoon pääset torin puolelta, nousemalla portaat 2. kerrokseen.
sv: Ingången till byrån för ungdomstjänster ligger på torgsidan. Ta trappan upp till andra våningen.
fi: Rovaniemen Kaupunki Nuorisopalvelut
sv: Rovaniemi stads ungdomstjänster
fi: linkkiLaNuti:
sv: LaNuti linkkiLaNuti:
fi: Lapin nuorten neuvonta- ja tietopalvelusuomi
sv: Lapplands rådgivnings- och informationsservice för ungafinska
fi: Rovaniemellä nuorisotiloja on kahdeksalla alueella: Keskustassa, Korkalovaarassa, Nivavaarassa ja Ylikylässä, sekä kylien alueella Muurolassa, Sinetässä, Oikaraisessa ja Vanttauskoskella.
sv: I Rovaniemi finns ungdomsgårdar i åtta olika områden: centrum, Korkalovaara, Nivavaara och Ylikylä samt byarna Muurola, Sinettä, Oikarainen och Vanttauskoski.
fi: Nuorisotila on oman alueensa nuorisotyönkeskus, jossa toimintaa järjestetään 2-5 päivää viikossa painottuen perjantaille ja lauantaille.
sv: Ungdomsgården är centret för ungdomsarbetet i respektive område.
fi: Toiminta on suunnattu kaikille 13–20-vuotiaille nuorille.
sv: De ordnar verksamhet under 2–5 dagar i veckan med tyngdpunkt på fredagar och lördagar.
fi: Alueelliset nuorisopalvelutsuomi
sv: Regionala ungdomstjänsterfinska
fi: Nuorisotilat ovat nuorten omia paikkoja, joissa nuoret voivat tehdä itselleen tärkeitä asioita yhdessä nuoriso-ohjaajien kanssa.
sv: Ungdomsgårdarna är ungdomarnas egna lokaler där de tillsammans med ungdomsledarna kan syssla med sådant som är viktigt för dem.
fi: Toiminnassa yhdistyvät sopivasti toiminnallisuus, kasvatuksellisuus ja sosiaalisuus.
sv: I verksamheten förenas aktiviteter, fostran och social gemenskap i lagom grad.
fi: Keskeisenä pyrkimyksenä on tuottaa tasapuolisesti kasvatuksellista ja nuoria kiinnostavaa toimintaa, joka tukee heidän kehitystään ja kasvuaan sekä vahvistaa yhteiskunnallista osallistumista.
sv: Den centrala målsättningen är att producera verksamhet som samtidigt är uppfostrande och intressant för de unga, som stöder deras utveckling och uppväxt och som stärker deras samhälleliga delaktighet.
fi: Tyypillisiä ohjattuja toimintoja ovat erilaiset teemapäivät ja retket.
sv: Typiska ledda aktiviteter är olika temadagar och utflykter.
fi: Nuorisotilat tarjoavat nuorille maksutta myös kattavat harrastevälinevalikoimat, joten tekeminen ei varmasti lopu kesken.
sv: På ungdomsgårdarna har ungdomarna kostnadsfritt tillgång till ett mångsidigt urval av hobbyredskap, så utbudet av aktiviteter är stort.
fi: Lapin Ylioppilasteatterin www-sivutsuomi _ englanti
sv: Lapplands studentteaters webbplatsfinska _ engelska
fi: Konttisen kesäteatterin www-sivutsuomi
sv: Webbplatsen för sommarteatern Konttisen kesäteatterifinska
fi: linkkiRovaniemen kaupunki/ kulttuuripalvelut:
sv: Rovaniemi stad/kulturtjänster linkkiRovaniemi stad/kulturtjänster:
fi: Korundisuomi _ englanti
sv: Korundifinska _ engelska
fi: Lapin maakuntamuseosuomi
sv: Lapplands landskapsmuseumfinska
fi: linkkiLapin metsämuseoyhdistys ry:
sv: Föreningen för Lapplands skogsmuseum rf linkkiFöreningen för Lapplands skogsmuseum rf:
fi: Lapin metsämuseosuomi _ englanti
sv: Lapplands skogsmuseumfinska _ engelska
fi: linkkiFinnkino:
sv: Finnkino linkkiFinnkino:
fi: Finnkinon www-sivutsuomi _ englanti
sv: Finnkinos webbplatsfinska _ engelska
fi: MoniNet on Rovalan Setlementti ry:n ylläpitämä monikulttuurikeskus. Voit kysyä
sv: MoniNet är ett mångkulturellt center som bedrivs av settlementföreningen Rovalan Setlementti ry.
fi: MoniNetistä lisää tietoa myös harrastuksista, esimerkiksi kansalaisopistojen kursseista tai seuratoiminnasta.
sv: Vid MoniNet kan du få information om hobbyer, till exempel kurserna vid medborgarinstituten eller föreningsverksamhet.
fi: p. 040-559 6564
sv: tfn 040 559 6564
fi: MoniNetsuomi _ englanti
sv: MoniNetfinska _ engelska
fi: Santa Sport kylpyläsuomi _ englanti
sv: Santa Sport Spafinska _ engelska
fi: Julkinen liikenne toimii Suomessa hyvin.
sv: Kollektivtrafiken fungerar väl i Finland.
fi: Junalla ja linja-autolla voi matkustaa melkein kaikkialle Suomessa.
sv: Man kan resa nästan över allt i Finland med tåg eller buss.
fi: Moniin kaupunkeihin pääsee myös lentämällä.
sv: Man kan också flyga till många städer.
fi: Suurissa kaupungeissa ja niiden lähellä on myös hyvin toimiva paikallisliikenne.
sv: I stora städer och deras näromgivning finns en välfungerande lokaltrafik.
fi: Paikallisliikenne toimii tavallisesti busseilla.
sv: Lokaltrafiken trafikeras vanligtvis med bussar.
fi: Junaliikennettä hoitaa Suomessa VR.
sv: Tågtrafiken i Finland sköts av bolaget VR.
fi: Voit ostaa junalippuja VR:n verkkosivujen kautta, rautatieasemilta tai junista.
sv: Du kan köpa tågbiljetter på VR:s webbplats, på järnvägsstationer och ombord på tågen.
fi: Tietoa junien aikatauluista löydät VR:n verkkosivuilta tai rautatieasemilta.
sv: Information om tågtidtabellerna hittar du på VR:s webbplats och på järnvägsstationerna.
fi: Junaliputsuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä
sv: Tågbiljetterfinska _ svenska _ engelska _ ryska
fi: Linja-autoyrityksiä on Suomessa paljon.
sv: Det finns många bussbolag i Finland.
fi: Voit ostaa bussilippuja
sv: Du kan köpa biljetter på Matkahuoltos verksamhetsställen och webbplats.
fi: Matkahuollon toimipisteistä tai verkkosivuilta. Löydät tietoa bussien aikatauluista Matkahuollon verkkosivuilta tai Matkahuollon toimipisteistä.
sv: Information om busstidtabellerna hittar du på Matkahuoltos webbplats och verksamhetsställen.
fi: Alennuksia junalipuista ja bussilipuista voivat saada
sv: Rabatt på bussbiljetter ges åt
fi: varusmiehet ja siviilipalvelusmiehet
sv: beväringar och civiltjänstgörare
fi: Liikenneviraston verkkosivuilla on matka.fi, joukkoliikenteen reittipalvelu, jonka avulla voit etsiä itsellesi sopivimman reitin ja matkustustavan.
sv: På trafikverkets webbplats finns kollektivtrafikens reseplanerare, matka.fi, där du kan söka den bästa rutten och det bästa resesättet.
fi: Bussiliputsuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Bussbiljetterfinska _ svenska _ engelska
fi: Reittipalvelusuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Ruttjänstenfinska _ svenska _ engelska
fi: Suomessa on 24 lentoasemaa.
sv: I Finland finns det 24 flygplatser.
fi: Suurin on Helsinki-Vantaan lentoasema.
sv: Den största av dem är Helsingfors-Vanda flygplats.
fi: Monet lentoyhtiöt tarjoavat lentoja Suomesta ulkomaille.
sv: Många flygbolag erbjuder flyg från Finland till utlandet.
fi: Suurin osa ulkomaanlennoista lähtee Helsinki-Vantaan lentoasemalta.
sv: De flesta utrikesflygen avgår från Helsingfors-Vanda flygplats.
fi: Suomen lentoasematsuomi _ englanti
sv: Flygplatserna i Finlandfinska _ engelska
fi: Auton ostaminen ja käyttö on Suomessa melko kallista.
sv: Det är relativt dyrt att köpa och använda en bil i Finland.
fi: Hyväkuntoiset autot maksavat useita tuhansia euroja.
sv: En välhållen bil kostar flera tusen euro.
fi: Auton omistamiseen ja käyttöön liittyy myös paljon kustannuksia, kuten esimerkiksi
sv: Också ägandet och användningen av bilen medför kostnader, till exempel för
fi: Jos sinulla on auto, sinun on pakko ottaa liikennevakuutus.
sv: Om du har en bil måste du teckna en trafikförsäkring (liikennevakuutus).
fi: Liikennevakuutuksen saat vakuutusyhtiöstä.
sv: Trafikförsäkringen tecknar du hos ett försäkringsbolag.
fi: Suomessa auton pitää olla katsastettu ja rekisteröity.
sv: I Finland måste bilen besiktigas och registreras.
fi: Katsastuksia tekevät katsastusasemat.
sv: Besiktningar görs på besiktningsstationer.
fi: Rekisteröintejä tehdään esimerkiksi katsastusasemilla, vakuutusyhtiöissä ja autoliikkeissä.
sv: Registreringen kan göras till exempel på besiktningsstationer, vid försäkringsbolag och hos bilhandlare.
fi: Voit tehdä rekisteröinnin myös internetissä.
sv: Du kan även registrera bilen på Internet.
fi: Suomessa laki määrää, että autossa pitää olla talvella talvirenkaat.
sv: I Finland är det lag på att bilen ska ha vinterdäck på vintern.
fi: Talvella voi käyttää joko nastarenkaita tai kitkarenkaita.
sv: På vintern kan man använda antingen dubbdäck eller friktionsdäck.
fi: Autoa, jossa on nastarenkaat, on helpompi hallita liukkaalla tiellä.
sv: En bil med dubbdäck är lättare att manövrera på hala vägar.
fi: Nastarenkaita et kuitenkaan voi käyttää kesällä.
sv: Du kan dock inte använda dubbdäcken på sommaren.
fi: Suomessa liikennesääntöjä täytyy noudattaa tarkasti.
sv: I Finland måste du noga iaktta trafikreglerna.
fi: Poliisi valvoo liikennesääntöjen noudattamista.
sv: Polisen övervakar att trafikreglerna följs.
fi: Liikennesääntöjen rikkomisesta voi saada sakkoja.
sv: Om man bryter mot trafikreglerna kan man få böter.
fi: Minkä tahansa moottoriajoneuvon kuljettaminen on rikos, jos kuljettaja on päihtynyt (alkoholi tai huumeet).
sv: Att framföra vilket som helst motorfordon i onyktert tillstånd (alkohol eller droger) är ett brott.
fi: linkkiExpatFinland.com:
sv: linkkiExpatFinland.com:
fi: Auto ja ajaminen Suomessaenglanti
sv: Bil och körning i Finlandengelska
fi: linkkiLiikenteen turvallisuusvirasto:
sv: linkkiTrafiksäkerhetsverket:
fi: Tietoa ajoneuvon rekisteröinnistäsuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Information om registrering av fordonfinska _ svenska _ engelska
fi: Ajoneuvon rekisteröinti verkossasuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Registrering av fordon på Internetfinska _ svenska _ engelska
fi: Ajoneuvon katsastaminensuomi _ ruotsi
sv: Besiktning av fordonfinska _ svenska
fi: Tietoa ajoneuvon verotuksestasuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Information om fordonsbeskattningfinska _ svenska _ engelska
fi: linkkiLiikenneturva:
sv: linkkiTrafikskyddet:
fi: Tietoa auton renkaistasuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Information om bildäckfinska _ svenska _ engelska
fi: Jotta voisit ajaa autoa, tarvitset ajokortin.
sv: För att få köra bil måste du ha körkort.
fi: Jotta voisit saada ajokortin, sinun täytyy olla vähintään 18-vuotias.
sv: För att få körkort måste du vara minst 18 år.
fi: Ennen kuin voit saada ajokortin sinun täytyy osallistua ajo-opetukseen ja suorittaa kuljettajantutkinto.
sv: Innan du kan få körkort måste du delta i förarutbildning och avlägga förarexamen.
fi: Ajo-opetusta voit saada autokoulussa.
sv: Förarutbildning kan du få i en bilskola.
fi: Myös esimerkiksi sukulainen tai tuttava, jolla on ajokortti ja ajokokemusta, voi opettaa sinua.
sv: Också till exempel en släkting eller en bekant som har körkort och erfarenhet av att köra bil kan lära dig.
fi: Tätä varten tarvitaan kuitenkin Trafilta opetuslupa.
sv: För detta behövs dock ett undervisningstillstånd från Trafi.
fi: linkkiLiikenteen turvallisuusvirasto Trafi:
sv: linkkiTrafiksäkerhetsverket Trafi:
fi: Opetuslupasuomi _ ruotsi
sv: Undervisningstillståndfinska _ svenska
fi: Moottoripyörällä ajamista varten tarvitset moottoripyöräkortin.
sv: För att få köra motorcykel behöver du ett motorcykelkort.
fi: Se minkälaisen kortin tarvitset, riippuu siitä, minkälaista moottoripyörää haluat ajaa.
sv: Vilket kort du behöver beror på hurdan motorcykel du vill köra.
fi: Mopolla ajamista varten tarvitset mopokortin, jos sinulla ei ole ajokorttia.
sv: För att köra moped behöver du ett mopedkort, om du inte har ett körkort.
fi: Mopokorttia ei vaadita, jos olet täyttänyt 15 vuotta ennen 1.1.2000.
sv: Du behöver inget mopedkort om du har fyllt 15 år före den 1 januari 2000.
fi: Tietoa ajokorteista löydät poliisin ja Liikenteen turvallisuusviraston verkkosivuilta.
sv: Du hittar information om körkort på polisens och Trafiksäkerhetsverkets (Liikenteen turvallisuusvirasto) webbplatser.
fi: Ulkomainen ajokortti Suomessa
sv: Utländskt körkort i Finland
fi: Jos sinulla on ajokortti Pohjoismaasta, EU-maasta tai ETA-maasta, se on voimassa myös Suomessa.
sv: Om du har ett körkort som utfärdats i ett av de nordiska länderna eller i ett EU-/EES-land, är det giltigt även i Finland.
fi: Voit vaihtaa sen suomalaiseen ajokorttiin, jos asut Suomessa vakituisesti.
sv: Om du bor stadigvarande i Finland kan du byta ut kortet mot ett finländskt körkort.
fi: Jos sinulla on ajokortti jostakin maasta, joka kuuluu Geneven tai Wienin tieliikennesopimukseen, voit ajaa kortilla Suomessa enintään kaksi vuotta.
sv: Om du har ett körkort som utfärdats i ett land som är anslutet till Genève- eller Wien-konventionerna kan du köra med detta kort högst två år i Finland.
fi: Sinun täytyy vaihtaa korttisi suomalaiseen ajokorttiin kahden vuoden kuluessa siitä kun muutat Suomeen.
sv: Du måste byta ut ditt körkort mot ett finländskt körkort inom två år efter att du flyttat till Finland.
fi: Jos sinulla on ajokortti maasta, joka ei kuulu Geneven tai Wienin tieliikennesopimukseen, voit ajaa tällä kortilla vuoden ajan, sen jälkeen kun sinut on merkitty Suomen väestörekisteriin.
sv: Om du har ett körkort som utfärdats i ett land som inte är anslutet till Genève- eller Wien-konventionerna kan du köra bil med detta kort under ett års tid efter att ha registrerats i befolkningsregistret i Finland.
fi: Voit vaihtaa ajokorttisi suomalaiseen ajokorttiin Ajovarman palvelupisteessä.
sv: Du kan byta ut ditt körkort till ett finskt körkort på Ajovarmas serviceställen.
fi: Voit varata ajan etukäteen Ajovarman verkkosivujen kautta.
sv: Du kan boka en tid i förväg på Ajovarmas webbplats.
fi: Tietoa ajokorteistasuomi _ ruotsi
sv: Information om körkortfinska _ svenska
fi: Ulkomainen ajokortti Suomessasuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Utländskt körkort i Finlandfinska _ svenska _ engelska
fi: Suomen ilmasto on kylmempi kuin monissa muissa maissa.
sv: Klimatet i Finland är kallare än i många andra länder.
fi: Sää kuitenkin vaihtelee paljon eri vuodenaikoina.
sv: Vädret varierar ändå mycket under olika årstider.
fi: Talvella Suomessa on kylmä ja sataa lunta.
sv: På vintern är det kallt och snöar i Finland.
fi: Tavallisesti lumi pysyy maassa koko talven.
sv: Vanligen stannar snön kvar på marken hela vintern.
fi: Lämpötila on useimmiten alle nolla celsiusastetta.
sv: Temperaturen är oftast under noll grader celsius.
fi: Päivälämpötila voi olla esimerkiksi -10 celsiusastetta ja joskus jopa -20 astetta.
sv: Temperaturen kan t.ex. dagtid vara -10 Celsiusgrader och ibland till och med -20 grader.
fi: Pohjois-Suomessa lämpötila voi olla jopa -30 astetta.
sv: I norra Finland kan temperaturen vara till och med -30 grader.
fi: Jos maassa on lunta ja jäätä, silloin on myös liukasta.
sv: Om det är snö och is på marken är det också halt.
fi: Talvella on tärkeää pukeutua lämpimästi.
sv: Det är viktigt att klä sig varmt på vintern.
fi: Se tarkoittaa, että on hyvä pukea päälle ainakin toppatakki, villapaita, pipo, käsineet, kaulahuivi ja lämpimät talvikengät.
sv: Det betyder att det är bra att klä på sig åtminstone en täckjacka, ylletröja, mössa, handskar, halsduk och varma vinterskor.
fi: Kylmällä säällä kannattaa pukea päälle useita vaatekerroksia.
sv: Vid kallt väder lönar det sig att ha på sig flera lager med kläder.
fi: Talvella Suomessa on usein pimeää, koska aurinko nousee vasta aamupäivällä ja laskee jo iltapäivällä.
sv: På vintern är det ofta mörkt i Finland, eftersom solen går upp först på förmiddagen och går ner redan på eftermiddagen.
fi: Pohjois-Suomessa on pimeämpää kuin Etelä-Suomessa.
sv: I norra Finland är det mörkare än i södra Finland.
fi: Pohjoisimmassa Suomessa on useita viikkoja, jolloin aurinko ei nouse ollenkaan.
sv: I de nordligaste delarna av Finland går det flera veckor utan att solen går upp överhuvudtaget.
fi: Talvikuukausia ovat joulukuu, tammikuu ja helmikuu.
sv: Vintermånaderna är december, januari och februari.
fi: Myös marraskuussa ja maaliskuussa sää voi olla kylmä ja voi sataa lunta.
sv: Även i november och mars kan vädret vara kallt och det kan snöa.
fi: Lumi sulaa pois tavallisesti maaliskuussa tai huhtikuussa.
sv: Snön smälter vanligen i mars eller april.
fi: Pukeutuminen talvellasuomi
sv: Att klä sig på vinternfinska
fi: Kevät alkaa Suomen eteläosassa maaliskuun lopulla, pohjoisessa huhtikuun lopulla.
sv: Våren börjar i Finlands södra delar i slutet av mars och i de nordligare delarna i slutet av april.
fi: Keväällä sää on usein vielä viileä, mutta lämpimämpi kuin talvella.
sv: Under våren är vädret ännu svalt, men varmare än på vintern.
fi: Kevään aikana luonto muuttuu paljon, kun lumi ja jää sulavat pois, lehdet tulevat puihin ja kasvit alkavat kasvaa.
sv: Under våren förändras naturen en hel del, när snö och is smälter bort, löven spricker fram på träden och växterna börjar gro.
fi: Eteläisessä Suomessa keskilämpötila on kesällä noin 20 celsiusastetta, pohjoisessa noin 15. Kesäkuukausia ovat Suomessa kesäkuu, heinäkuu ja elokuu.
sv: I södra Finland är medeltemperaturen på sommaren ca 20 grader Celsius, i norr ca 15 grader. Sommarmånaderna i Finland är juni, juli och augusti.
fi: Lämpimin kuukausi on heinäkuu, silloin lämpötila nousee päivällä usein yli 20 asteen.
sv: Den varmaste månaden är juli, då stiger temperaturen dagtid ofta över 20 grader.
fi: Kesällä Suomessa on valoisaa myös illalla ja yöllä, koska aurinko laskee myöhään ja nousee aikaisin.
sv: På sommaren är det ljust i Finland även på kvällen och natten, eftersom solen går ner sent och går upp tidigt.
fi: Pohjois-Suomessa on valoisampaa kuin Etelä-Suomessa.
sv: I norra Finland är det ljusare än i södra Finland.
fi: Kaikkein valoisin kuukausi on kesäkuu.
sv: Den allra ljusaste månaden är juni.
fi: Silloin Suomessa vietetään juhannusta, yöttömän yön ja keskikesän juhlaa.
sv: Då firas i Finland midsommar, som är midnattssolens och högsommarens fest.
fi: Aivan pohjoisimmassa Suomessa aurinko ei laske alkukesällä ollenkaan.
sv: I de allra nordligaste delarna av Finland går solen inte alls ner i början av sommaren.
fi: Syksy alkaa tavallisesti elokuun lopussa tai syyskuun alussa.
sv: Hösten börjar vanligen i slutet av augusti eller början av september.
fi: Sää on viileä ja usein myös sateinen ja tuulinen.
sv: Vädret är svalt och ofta regnar och blåser det också.
fi: Syksyllä on myös pimeää, koska aurinko laskee aikaisemmin kuin kesällä.
sv: På hösten är det också mörkt, eftersom solen går ner tidigare än på sommaren.
fi: Ensimmäiset lumisateet tulevat tavallisesti lokakuussa tai marraskuussa.
sv: Den första snön kommer vanligen i oktober eller november.
fi: Tietoa Suomen ilmastostasuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Information om klimatet i Finlandfinska _ svenska _ engelska
fi: Ihmiset tulevat Suomeen
sv: Folk flyttar till Finland
fi: Noin 10 000 vuotta sitten Suomeen alkoi muuttaa ihmisiä.
sv: Inflyttningen till Finland började för cirka 10 000 år sedan.
fi: Heitä tuli idästä nykyisen Venäjän alueelta sekä Baltian kautta etelästä.
sv: Folket kom österifrån från nuvarande Rysslands område och söderifrån via Baltikum.
fi: Suomen kielen juuret ovat peräisin Keski-Venäjältä, mutta suomen kieleen on sekoittunut aineksia myös balttilaisista ja germaanisista kielistä.
sv: Finska språket har sina rötter i de mellersta delarna av Ryssland, men har också inslag av baltiska och germanska språk.
fi: Ruotsinkielistä väestöä Suomessa on ollut yli 800 vuotta.
sv: Finland har haft svenskspråkig befolkning i över 800 år.
fi: Suomi osana Ruotsia ja Venäjää
sv: Finland som en del av Sverige och Ryssland
fi: Suomi oli osa Ruotsia yli 600 vuoden ajan keskiajalta 1800-luvun alkuun saakka.
sv: Finland var en del av Sverige i över 600 års tid från medeltiden till 1800-talets början.
fi: Ruotsi ja Venäjä taistelivat tänä aikana useasti vaikutusvallasta Suomessa.
sv: Sverige och Ryssland stred under denna tid ett flertal gånger om vem som skulle vara makthavaren över Finland.
fi: Lopulta vuonna 1809 koko Suomi siirtyi Venäjän valtaan, kun Venäjä oli voittanut Ruotsia vastaan käymänsä sodan.
sv: Till slut anslöts hela Finland år 1809 till Ryssland, efter att Ryssland besegrat Sverige i krig.
fi: Suomi kuului Venäjään 1809–1917.
sv: Finland tillhörde Ryssland 1809–1917.
fi: Tänä aikana Suomella oli itsehallinto, eli suomalaiset pystyivät päättämään monista asioista itsenäisesti.
sv: Under den här tiden var Finland autonomt, vilket betyder att finländarna fick själva bestämma om många saker.
fi: Suomen hallitsija oli kuitenkin Venäjän keisari.
sv: Ryska kejsaren var ändå regent i Finland.
fi: Suomen kieli, suomalainen kulttuuri ja talous kehittyivät paljon sinä aikana kun Suomi kuului Venäjään.
sv: Det finska språket och den finländska kulturen och ekonomin utvecklades enormt under Finlands tid som en del av Ryssland.
fi: 1900-luvun alussa Venäjä alkoi kuitenkin kaventaa Suomen itsehallintoa, mitä suomalaiset eivät hyväksyneet.
sv: I början av 1900-talet började dock Ryssland inskränka det finländska självstyret, vilket finländarna inte kunde acceptera.
fi: Ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheessa Suomi erosi Venäjästä, kun Suomen eduskunta hyväksyi itsenäisyysjulistuksen 6. joulukuuta 1917.
sv: Under slutskedet av första världskriget bröt sig Finland loss från Ryssland och Finlands riksdag antog självständighetsförklaringen den 6 december 1917.
fi: Keväällä 1918 Suomessa oli sisällissota, jossa työväestöä edustavat punaiset ja porvareita ja maanomistajia edustavat valkoiset taistelivat toisiaan vastaan.
sv: Våren 1918 befann sig Finland i inbördeskrig som kämpades mellan de röda gardena som representerade arbetarna och de vita skyddskårerna som representerade borgarna och markägarna.
fi: Sota päättyi toukokuussa 1918, kun valkoiset voittivat punaiset.
sv: Kriget avslutades i maj 1918 med de vitas seger över de röda.
fi: Itsenäisestä Suomesta tuli tasavalta, jossa lait säätää kansan valitsema eduskunta.
sv: Det självständiga Finland blev en republik där lagarna stiftas av en folkvald riksdag.
fi: Valtionpäämies on presidentti eikä keisari tai kuningas.
sv: Statsöverhuvud är presidenten, inte en kejsare eller en kung.
fi: Talvisota ja jatkosota
sv: Vinterkriget och fortsättningskriget
fi: Marraskuun lopulla 1939 Neuvostoliiton armeija hyökkäsi Suomeen.
sv: I slutet av november 1939 anföll sovjetarmén Finland.
fi: Toisen maailmansodan aikana Suomi kävi Neuvostoliittoa vastaan kaksi sotaa: ensin talvisodan vuosina 1939–1940 ja sitten jatkosodan vuosina 1941–1944.
sv: Under andra världskriget kämpade Finland två krig mot Sovjetunionen: först vinterkriget åren 1939–1940 och därefter fortsättningskriget åren 1941–1944.
fi: Sotien takia Suomi menetti alueita Neuvostoliitolle.
sv: I krigen förlorade Finland områden till Sovjetunionen.
fi: Yli 400 000 suomalaista lähti menetetyiltä alueilta pakolaisiksi jäljelle jääneeseen Suomeen.
sv: Fler än 400 000 finländare lämnade de förlorade områdena och kom som flyktingar till övriga delar av landet.
fi: Suomalaisille tärkein asia kuitenkin oli, että Suomi säilyi itsenäisenä maana.
sv: För finländarna var det ändå viktigast att ha kunnat bevara landets självständighet.
fi: Sotien jälkeen monet suomalaiset pelkäsivät, että Neuvostoliitto yrittäisi tehdä Suomesta sosialistisen maan, koska näin oli käynyt muille Neuvostoliiton eurooppalaisille naapurimaille.
sv: Efter krigen befarade många finländare att Sovjetunionen skulle försöka göra Finland till ett socialistiskt land, eftersom detta hade hänt Sovjetunionens andra europeiska grannländer.
fi: Suomi onnistui kuitenkin luomaan hyvät suhteet Neuvostoliittoon, säilyttämään demokraattisen järjestelmänsä sekä lisäämään kauppaa myös länsimaiden kanssa.
sv: Finland lyckades dock skapa goda relationer till Sovjetunionen, bibehålla sitt demokratiska system och öka handeln också med västländerna.
fi: Ulkopolitiikassa
sv: I utrikespolitiken tvingades
fi: Suomi joutui pitkään tasapainottelemaan Neuvostoliiton ja lännen välillä.
sv: Finland under en lång tid balansera mellan Sovjetunionen och väst.
fi: Kun Suomi teollistui, suomalaiset pystyivät myymään yhä enemmän teollisuuden tuotteita ulkomaille.
sv: När Finland industrialiserades kunde finländarna sälja allt mer industriprodukter till utlandet.
fi: Suomi vei ulkomaille erityisesti paperia ja muita metsäteollisuuden tuotteita.
sv: Finland exporterade speciellt papper och andra produkter från skogsindustrin.
fi: Monet asiat suomalaisessa yhteiskunnassa muuttuivat.
sv: Många saker i det finländska samhället förändrades.
fi: Paljon ihmisiä muutti maaseudulta kaupunkeihin, ja yhä enemmän naisia meni töihin kodin ulkopuolelle.
sv: Många människor flyttade från landsbygden till städerna och allt fler kvinnor började arbeta utanför hemmet.
fi: Julkisia palveluja alettiin kehittää, ja näin syntyivät julkinen terveydenhuolto, sosiaaliturva ja peruskoulu.
sv: De offentliga tjänsterna började utvecklas och på så sätt skapade man den offentliga hälsovården, sociala tryggheten och grundskolan.
fi: 1960-luvulla satoja tuhansia suomalaisia muutti Ruotsiin, koska siellä oli enemmän työtä, ja palkat olivat korkeammat kuin Suomessa.
sv: På 1960-talet flyttade tusentals finländare till Sverige, eftersom det fanns mer jobb och betalades högre löner i Sverige än i Finland.
fi: Kun Neuvostoliitto romahti 1990-luvun alussa, Suomeen tuli talouslama, koska kauppa Neuvostoliiton kanssa loppui.
sv: När Sovjetunionen kollapsade i början av 1990-talet, hamnade Finland i ekonomisk lågkonjunktur eftersom handeln med Sovjetunionen upphörde.
fi: Silloin monet yritykset tekivät konkurssin, jonka seurauksena monet ihmiset menettivät työpaikkansa.
sv: Många företag gick i konkurs, vilket fick till följd att många människor förlorade sina jobb.
fi: Laman jälkeen Suomeen syntyi paljon korkean teknologian teollisuutta ja työpaikkoja.
sv: Efter lågkonjunkturen uppstod det mycket högteknologisk industri och högteknologiska arbetsplatser i Finland.
fi: Yhä enemmän ihmisiä työskenteli myös erilaisissa palvelualan ammateissa.
sv: Allt fler människor jobbade också i olika serviceyrken.
fi: 1990-luvulla Suomeen alkoi muuttaa yhä enemmän ihmisiä muista maista.
sv: På 1990-talet ökade inflyttningen från andra länder till Finland.
fi: Suomeen tuli pakolaisia monista maista sekä suomalaistaustaista väestöä entisestä Neuvostoliitosta.
sv: Finland fick flyktingar från många länder och hit flyttade människor med finländskt påbrå från forna Sovjetunionen.
fi: Monet muuttivat Suomeen myös opiskelun, työn tai perheen takia.
sv: Många flyttade till Finland även för att studera, arbeta eller för att de hade sin familj här.
fi: Suomesta tuli vuonna 1995 Euroopan unionin (EU) jäsen.
sv: År 1995 blev Finland medlem i Europeiska unionen (EU).
fi: Vuonna 2002 Suomi otti ensimmäisten EU-maiden joukossa käyttöön EU:n yhteisen rahan euron ja luopui näin omasta valuutastaan.
sv: År 2002 införde Finland bland de första EU-länderna EU:s gemensamma valuta, euro, och gav därmed upp sin egen valuta.
fi: Hyvinvointia rakentamassa: Suomen ja Virtasten vuosisata
sv: Finland har alltid varit en nordlig och liten plats mellan öst och väst.
fi: Suomen historia on kertomus kauppareiteistä, kulttuurien kohtaamisesta ja elämästä suurten naapurien vieressä.
sv: Finlands historia är en berättelse om handelsvägar, möten mellan kulturer och livet intill stora grannar.
fi: Suomen varhaishistoria -1323
sv: Finlands förhistoria –1323
fi: Suomen alueelle on asuttu jääkaudesta lähtien, noin vuodesta 8800 ennen ajanlaskun alkua.
sv: Finland har varit bebott sedan istiden, från cirka år 8800 före tideräkningen.
fi: Asutus kehittyi ensin vesireittien varrelle, ja Suomen alueen läpi on kulkenut aina vilkasta kauppaliikennettä.
sv: Bosättningen utvecklades först vid vattendrag och det finländska territoriet har alltid använts för livlig handelstrafik.
fi: Suomen vanhimman kaupungin Turun nimi tarkoittaa kauppapaikkaa.
sv: Namnet på Finlands äldsta stad, Åbo (Turku), betyder handelsplats.
fi: Kirjalliset lähteet Suomesta alkavat vasta 1100–1200-luvuilla.
sv: De första skriftliga källorna om Finland är från 1100–1200-talen.
fi: Silloin Suomen alue liitettiin ristiretkillä osaksi Rooman Paavin valtapiiriä ja keskiaikaista hansakauppiaiden verkostoa.
sv: Då anslöts Finlands territorium med hjälp av korståg till påven i Roms maktkrets och det medeltida nätverket av hansaköpmän.
fi: Katolinen kirkko levisi Suomen alueelle Ruotsista ja ortodoksinen kirkko Idästä Novgorodista, nykyisen Venäjän alueelta.
sv: Den katolska kyrkan kom till Finland via Sverige och den ortodoxa kyrkan från Novgorod i öster, nuvarande Rysslands område.
fi: Ruotsin ja Novgorodin taistelu alueen hallinnasta päättyi 1323 Pähkinäsaaren rauhaan.
sv: Nöteborgsfreden 1323 avslutade kriget mellan Sverige och Novgorod om herraväldet i området.
fi: Rauhan myötä Suomeen vakiintui länteen katolinen uskonto ja itään ortodoksinen uskonto.
sv: Med freden etablerades den katolska tron i Finlands västra delar och den ortodoxa tron i landets östra delar.
fi: Tämä uskontojen raja on edelleen olemassa, mutta uskonpuhdistus vaihtoi katolisen uskon luterilaiseksi uskoksi.
sv: Denna gräns mellan religionerna finns fortfarande, men med reformationen byttes den katolska tron till den lutherska.
fi: Ruotsin itäinen osa 1323–1809
sv: Sveriges östra del 1323–1809
fi: 1323 Pähkinäsaaren rauhan jälkeen suurin osa Suomen alueesta oli osa Ruotsia.
sv: Efter Nöteborgsfreden 1323 hörde största delen av det finska territoriet till Sverige.
fi: Suomen historia on noin 500 vuotta Ruotsin historiaa.
sv: Under cirka 500 år var Finlands historia Sveriges historia.
fi: Suomen alue oli Ruotsin puskuri itään, ja rajat muuttuivat lukuisia kertoja eri sodissa.
sv: Finlands område var Sveriges buffert österut och gränserna drogs om flera gånger i samband med olika krig.
fi: Suomalaiset pitävät itseään länsieurooppalaisina, koska aika Ruotsin valtakunnan osana sitoi suomalaiset vahvasti läntiseen kulttuuriperintöön.
sv: Finländarna ser sig själva som västeuropéer, eftersom tiden som en del av det svenska riket knöt finländarna starkt till det västliga kulturarvet.
fi: Esimerkiksi suomalaisia sotilaita taisteli kolmekymmenvuotisessa sodassa Ruotsin joukoissa Keski-Euroopassa.
sv: Till exempel stred finska soldater i Sveriges armé under Trettioåriga kriget i Mellaneuropa.
fi: Samaan aikaan yhteyksiä oli kuitenkin myös itäisiin kauppakeskuksiin ja ortodoksiseen kirkkoon.
sv: Samtidigt hade man emellertid även kontakter med handelscentra i öst och den ortodoxa kyrkan.
fi: 1523 Kustaa Vaasa nousi Ruotsin kuninkaaksi ja irrotti Ruotsin keskiaikaisesta pohjoismaisesta unionista
sv: 1523 Gustav Vasa blev kung över Sverige och lösgjorde Sverige från den medeltida nordiska unionen.
fi: 1543 Suomessa ilmestyy ensimmäinen suomenkielinen Aapinen
sv: 1543 Den första finskspråkiga ABC-boken (Aapinen) ges ut i Finland
fi: 1550 Helsinki perustetaan kilpailemaan Tallinnan kanssa Itämeren kaupasta
sv: 1550 Helsingfors grundas för att konkurrera med Tallinn om handeln på Östersjön
fi: 1640 Turkuun perustetaan Suomen ensimmäinen yliopisto
sv: 1640 I Åbo grundas Finlands första universitet
fi: Suomi osana Venäjän keisarikuntaa 1809–1917
sv: Finland som en del av Kejsardömet Ryssland 1809–1917
fi: Venäjä valloitti Suomen alueen Ruotsilta 1808–1809.
sv: Ryssland erövrade Finlands område från Sverige 1808–1809.
fi: Suurin osa Ruotsin vallan aikaisista laeista jäi voimaan.
sv: De flesta lagarna från den svenska tiden fortsatte att gälla.
fi: Suomi muuttui Venäjän vallan aikana erityiseksi alueeksi, jota kehitettiin keisarin käskystä.
sv: Under Ryssland blev Finland ett speciellt område som utvecklades på kejsarens order.
fi: Esimerkiksi Helsingin keskusta on rakennettu Venäjän vallan aikana.
sv: Till exempel har Helsingfors innerstad byggts under den ryska tiden.
fi: Vuodesta 1899 alkaen Venäjä tiukensi otettaan Suomen suuriruhtinaskunnasta.
sv: Från 1899 och framåt tog Ryssland ett hårdare grepp om storfurstendömet Finland.
fi: Suomi ei osallistunut ensimmäiseen maailmansotaan, mutta nationalismi vaikutti myös Suomen alueella.
sv: Finland deltog inte i första världskriget, men nationalismen hade inverkan även i det finska området.
fi: Suomelle myönnettiin oma eduskunta 1906 ja ensimmäiset vaalit järjestettiin 1907.
sv: Finland fick en egen lantdag 1906 och det första valet ordnades 1907.
fi: Suomi julistautui itsenäiseksi 6.12.1917, ja Venäjän lokakuun vallankumouksessa valtaan noussut Bolsevikkihallitus tunnusti itsenäisyyden 31.12.1917.
sv: Finland förklarade sig självständigt den 6 december 1917 och bolsjevikregeringen som tog makten i samband med oktoberrevolutionen i Ryssland erkände självständigheten den 31 december 1917.
fi: 1812 Helsingistä pääkaupunki
sv: 1812 Helsingfors blir huvudstad
fi: 1827 Vanha pääkaupunki Turku tuhoutuu tulipalossa, ja Helsingin asema korostuu
sv: 1827 Den gamla huvudstaden Åbo förstörs i en brand och Helsingfors får en allt viktigare ställning
fi: 1860 Suomessa otetaan käyttöön oma valuutta, markka
sv: 1860 Finland inför en egen valuta, mark
fi: 1906 Yleinen ja yhtäläinen äänioikeus, myös naisille
sv: 1906 Allmän och lika rösträtt, även för kvinnor
fi: Suomi julistautuu itsenäiseksi
sv: Finland förklarar sig självständigt
fi: Itsenäisyyden alkuvaiheet 1917–1945
sv: Självständighetens tidiga år 1917–1945
fi: Suomen asema itsenäisyyden alkuaikana oli hauras.
sv: Finlands ställning under självständighetens tidiga år var skör.
fi: Pian itsenäistymisen jälkeen Suomessa puhkesi verinen sisällissota.
sv: Snart efter att landet hade blivit självständigt utbröt ett blodigt inbördeskrig i Finland.
fi: Sota käytiin punaisen työväenliikkeen ja valkoisen hallituksen joukkojen välillä.
sv: Kriget bekämpades mellan den röda arbetarrörelsen och vita regeringsstyrkor.
fi: Valkoiset saivat tukea Saksalta ja punaiset Venäjältä.
sv: De vita fick stöd av Tyskland och de röda av Ryssland.
fi: Sota päättyi valkoisten voittoon.
sv: Kriget slutade med de vitas seger.
fi: Suomi kuului vahvasti Saksan vaikutuspiiriin, koska Neuvostoliitto nousi suurimmaksi uhkaksi valtion turvallisuudelle.
sv: Finland var starkt knutet till Tysklands inflytandesfär, eftersom Sovjetunionen blev det största hotet mot den nationella säkerheten.
fi: 1930-luvulla monet oikeisto- ja äärioikeistoliikkeet olivat suosittuja Suomessa, kuten muuallakin Euroopassa.
sv: På 1930-talet var många högersinnade och högerextrema rörelser populära i Finland liksom i det övriga Europa.
fi: Elokuussa 1939 Natsi-Saksa ja Neuvostoliitto sopivat, että Suomi kuuluu Neuvostoliiton etupiiriin.
sv: I augusti 1939 avtalade Nazityskland och Sovjetunionen att Finland hör till Sovjetunionens intressesfär.
fi: Suomi taisteli kaksi kertaa toisen maailmansodan aikana Neuvostoliittoa vastaan Saksan puolella.
sv: Under andra världskriget stred Finland två gånger mot Sovjetunionen på Tysklands sida.
fi: Suomi hävisi molemmat sodat, mutta Neuvostoliitto ei koskaan miehittänyt Suomea.
sv: Finland förlorade båda krigen, men Sovjetunionen ockuperade aldrig Finland.
fi: Koska Suomen onnistui puolustaa aluettaan sodissa pian itsenäistymisen jälkeen, on Suomen 1900-luvun sotia pidetty aikana jolloin Suomen valtion itsenäisyys vakiintui.
sv: Eftersom Finland lyckades försvara sitt territorium i krigen kort efter att landet hade blivit självständigt har krigen under 1900-talet betraktats som den tid då Finlands självständighet etablerades.
fi: 1918 Sisällissota punaisten ja valkoisten välillä
sv: 1918 Inbördeskrig mellan röda och vita
fi: 1921 Oppivelvollisuuslaki määrää kaikille pakolliseksi kuusivuotisen kansakoulun
sv: 1921 Lagen om läroplikt träder i kraft och sexårig folkskola blir obligatorisk för alla
fi: 1939–1940 Suomi joutuu osaksi toista maailmansotaa, kun Suomen ja Neuvostoliiton välille syttyy talvisota
sv: 1939–1940 blir Finland inblandat i andra världskriget när vinterkriget mellan Finland och Sovjetunionen utbryter
fi: 1941–1944 Toinen maailmansota jatkuu Suomen ja Neuvostoliiton välisenä jatkosotana
sv: 1941–1944 Andra världskriget fortsätter med fortsättningskriget mellan Finland och Sovjetunionen
fi: Jälleenrakennus, teollistuminen ja kylmä sota 1945–1991
sv: Återuppbyggnad, industrialisering och kalla kriget 1945–1991
fi: Suomi joutui sodan häviäjänä maksamaan Neuvostoliitolle raskaat sotakorvaukset tavarana.
sv: Finland förlorade kriget och var därför tvunget att betala ett tungt krigsskadestånd till Sovjetunionen i form av varor.
fi: Sotakorvauksena luovutettiin esimerkiksi junia, laivoja ja raaka-aineita.
sv: Som krigsskadestånd levererade man till exempel tåg, fartyg och råvaror.
fi: Suomi rahoitti tavaroiden rakentamisen lainoilla ja avustuksilla.
sv: Finland finansierade tillverkningen av varorna med lån och understöd.
fi: Sotakorvausten tuotanto kehitti Suomea maatalousmaasta teollisuusmaaksi.
sv: I och med produktionen av krigsskadeståndet utvecklades Finland från ett jordbruksland till ett industriland.
fi: Teollistumisen myötä alkoi muuttoliike maaseudulta kaupunkeihin.
sv: I takt med industrialiseringen började flyttrörelsen från landsbygden till städerna.