Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
fi: Suomen ja Neuvostoliiton välille solmittiin 1948 sopimus ystävyydestä, yhteistoiminnasta ja keskinäisestä avunannosta, jonka mukaan valtiot lupasivat puolustaa toisiaan ulkoisia uhkia vastaan.
sv: Finland och Sovjetunionen ingick 1948 ett avtal om vänskap, samarbete och bistånd, enligt vilket staterna lovade att försvara varandra mot yttre hot.
fi: Suomi oli käytännössä koko kylmän sodan ajan osa Neuvostoliiton etupiiriä, ja maan ulko- ja sisäpolitiikkaa ohjasi Neuvostoliiton pelko.
sv: I praktiken var Finland under hela kalla kriget en del av Sovjetunionens intressesfär och landets utrikes- och inrikespolitik styrdes av rädslan för Sovjetunionen.
fi: 1948 YYA-sopimus Suomen ja Neuvostoliiton välille
sv: 1948 VSB-avtalet mellan Finland och Sovjetunionen
fi: 1952 Olympialaiset Helsingissä
sv: 1952 OS i Helsingfors
fi: 1968 Suomen peruskoululaitos luodaan
sv: 1968 Den finländska grundskoleinstitutionen inrättas
fi: Neuvostoliiton romahtaminen ja 1980-luvun lainoihin perustunut talouskasvu aiheutti Suomeen laman 1990-luvulla.
sv: Till följd av Sovjetunionens kollaps och den ekonomiska tillväxten på 1980-talet som baserade sig på lån hamnade Finland i depression på 1990-talet.
fi: Laman pahin aika oli 1990-luvun alku, jolloin Suomessa oli paljon työttömiä, yrityksiä meni konkurssiin, ja valtion rahat olivat vähissä.
sv: Värst var depressionen i början av 1990-talet, då det fanns ett stort antal arbetslösa i Finland, många företag gick i konkurs och staten hade lite pengar.
fi: Noin vuodesta 1995 lähtien Suomessa alkoi talouskasvu, jonka tärkein yritys oli matkapuhelinvalmistaja Nokia.
sv: Efter cirka 1995 började en ekonomisk tillväxt i Finland, varvid det viktigaste företaget var mobiltelefontillverkaren Nokia.
fi: Suomi liittyi EU:n jäseneksi 1995 ja oli ensimmäisiä maita, joissa Euro tuli valuutaksi.
sv: Finland blev medlem i EU 1995 och var ett av de första länderna som införde euro som valuta.
fi: 1991 Suomen historian pahin talouskriisi
sv: 1991 Den hårdaste ekonomiska krisen under
fi: 1995 Suomi liittyy Euroopan Unioniin
sv: 1995 Finland går med i Europeiska Unionen
fi: 2000 Suomi on sijalla 1. lasten lukutaidossa ensimmäisessä PISA-tutkimuksessa
sv: 2000 Finland placerar sig på första plats i barns läskunnighet i den första PISA-undersökningen
fi: 2002 Euro otetaan käteisvaluuttana käyttöön Suomessa
sv: 2002 Finland inför euro som kontantvaluta
fi: 2007 Nokia myy 40 % kaikista maailman matkapuhelimista
sv: 2007 Nokia säljer 40 procent av alla mobiltelefoner i världen
fi: Suomi on tasavalta ja Euroopan unionin (EU) jäsen.
sv: Finland är en republik och medlem i Europeiska unionen (EU).
fi: Suomen pääkaupunki on Helsinki.
sv: Finlands huvudstad är Helsingfors.
fi: Suomi jakaantuu kuntiin, joilla on itsehallinto.
sv: Finland är indelat i kommuner som har självstyre.
fi: Suomessa on 5,5 miljoonaa asukasta.
sv: Finland har 5,5 miljoner invånare.
fi: Suomen kansalliskielet ovat suomi ja ruotsi (noin 5 % suomalaisista puhuu äidinkielenään ruotsia).
sv: Finlands nationalspråk är finska och svenska (cirka fem procent av finländarna har svenska som modersmål).
fi: Monet suomalaiset puhuvat hyvää englantia.
sv: Många finländare pratar bra engelska.
fi: Suomi sijaitsee Pohjois-Euroopassa.
sv: Finland ligger i Nordeuropa.
fi: Suomen naapurimaat ovat Venäjä (idässä), Norja (pohjoisessa), Ruotsi (lännessä) ja Viro (etelässä).
sv: Finlands grannländer är Ryssland (i öster), Norge (i norr), Sverige (i väster) och Estland (i söder).
fi: Suomen pinta-ala on 338 432 km², johon kuuluvat Suomen maa- ja sisävesialueet.
sv: Finlands areal är 338 432 km², vilken omfattar landets markområden och insjöar.
fi: Suomen rahayksikkö on euro.
sv: Valutaenheten i Finland är euro.
fi: Tietoa Suomesta muualla verkossa
sv: Information om Finland på andra ställen på Internet
fi: Julkiset palvelut verkossasuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Offentliga tjänster på internetfinska _ svenska _ engelska
fi: Vapaaehtoistyö on hyvä tapa auttaa, tutustua uusiin ihmisiin ja olla mukana sinulle tärkeässä asiassa.
sv: Frivilligarbete är ett bra sätt att hjälpa, lära känna nya människor och medverka i något som du tycker att är viktigt.
fi: Vapaaehtoistyö on eri asia kuin työ tai työharjoittelu.
sv: Frivilligarbete är inte samma sak som arbete eller praktik.
fi: Sisälle työelämään
sv: Väg in i arbetslivet
fi: Jos sinulla on vasta vähän työkokemusta Suomesta tai et osaa vielä hyvin suomea, vapaaehtoistyö on hyvä tapa päästä sisälle työelämään ja parantaa kielitaitoa.
sv: Om din arbetserfarenhet i Finland är kort eller om din finska ännu inte är så bra, kan frivilligarbete vara ett bra sätt att få fotfäste i arbetslivet och förbättra språkkunskaperna.
fi: Vapaaehtoistyöstä ei saa palkkaa, mutta työkokemuksesta voi olla hyötyä, kun haet palkallista työtä.
sv: Frivilligarbete är oavlönat arbete, men arbetserfarenheten kan vara nyttig när du söker ett avlönat arbete.
fi: Ota suoraan yhteyttä organisaatioon, jossa haluaisit tehdä vapaaehtoistyötä.
sv: Ta kontakt direkt med den organisation där du vill arbeta som frivillig.
fi: Jos saat työttömyysturvaa, selvitä etukäteen TE-toimistostasi, onko vapaaehtoistyöllä vaikutusta työttömyysturvan saamiseen.
sv: Om du får utkomstskydd för arbetslösa ska du på förhand fråga din TE-byrå huruvida frivilligarbetet påverkar utbetalningen av utkomstskyddet för arbetslösa.
fi: Joissakin tapauksissa voit saada vapaaehtoistyön osaksi kotoutumissuunnitelmaasi.
sv: I vissa fall kan frivilligarbete vara en del av din integrationsplan.
fi: Vapaaehtoistyöstä voi saada myös hyvän harrastuksen.
sv: Frivilligarbete kan dessutom bli en bra hobby.
fi: Voit yleensä itse päättää milloin ja kuinka usein osallistut toimintaan.
sv: Du kan själv bestämma när och hur ofta du vill vara med i verksamheten.
fi: Vapaaehtoistyössä voit tavata ihmisiä, jotka ovat kiinnostuneita samoista asioista kuin sinä ja saada uusia ystäviä.
sv: I frivilligarbete kan du träffa människor med samma intressen som du själv har och få nya vänner.
fi: Voit myös hyödyntää työelämässä niitä kontakteja, joita olet luonut vapaaehtoistyössä.
sv: Du kan också utnyttja de kontakter som du skapat via frivilligarbetet i arbetslivet.
fi: Vapaaehtoistyötäsuomi
sv: Volontärarbetefinska
fi: linkkiPunainen Risti:
sv: linkkiRöda Korset:
fi: Vapaaehtoistyötäsuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Volontärarbetefinska _ svenska _ engelska
fi: linkkiKansalaisareena:
sv: linkkiMedborgararenan:
fi: Vapaaehtoistyötäenglanti
sv: Volontärarbeteengelska
fi: linkkiKierrätyskeskus:
sv: linkkiGuide till volontärarbete:
fi: Vapaaehtoistyö-opassuomi _ englanti
sv: Guide till volontärarbetefinska _ engelska
fi: Suomessa on väkilukuun nähden paljon yhdistyksiä.
sv: I Finland finns det många föreningar sett till befolkningens storlek.
fi: Kaikilla on lain mukaan oikeus toimia yhdistyksissä.
sv: Enligt lagen har alla rätt att verka i föreningar.
fi: Yhdistymisvapaus koskee myös ulkomaalaisia.
sv: Föreningsfriheten gäller också utlänningar.
fi: Yhdistys voi olla esimerkiksi urheiluseura, kulttuuriyhdistys, ystävyysseura tai uskonnollinen yhdistys.
sv: En förening kan till exempel vara ett idrottssällskap, en kulturförening, en vänskapsförening eller en religiös förening.
fi: Rekisteröidyt yhdistykset ovat aatteellisia yhdistyksiä.
sv: Registrerade föreningar är ideella föreningar.
fi: Yhdistystä ei pidä perustaa elinkeinon harjoittamista varten.
sv: En förening bör inte grundas i syfte att idka en näring.
fi: Suomessa on paljon myös maahanmuuttajien perustamia yhdistyksiä.
sv: I Finland finns också många föreningar som grundats av invandrare.
fi: Maahanmuuttajien yhdistys tai oman maan ystävyysseura voi auttaa säilyttämään ja kehittämään omaa kulttuuria uudessa yhteiskunnassa ja tehdä yhteistyötä viranomaisten ja muiden järjestöjen kanssa.
sv: En invandrarförening eller det egna landets vänskapsförening kan hjälpa till att bevara och utveckla den egna kulturen i det nya samhället och samarbeta med myndigheter och andra organisationer.
fi: Erilaisia yhdistyksiä voit etsiä Patentti- ja rekisterihallituksen Yhdistysnetti–palvelusta.
sv: Du kan söka olika föreningar i patent- och registerstyrelsens tjänst Föreningsregistret.
fi: Yhdistysnettisuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Föreningsnätetfinska _ svenska _ engelska
fi: linkkiSuomen Pakolaisapu:
sv: linkkiFinlands Flyktinghjälp:
fi: Järjestöhautomosuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Organisationssmedjanfinska _ svenska _ engelska
fi: Valtakunnallisia maahanmuuttajayhdistyksiä
sv: Riksomfattande föreningar för invandrare
fi: linkkiIESAF:
sv: linkkiIESAF:
fi: Somalialaisyhdistysten kattojärjestösuomi _ englanti _ somali
sv: Takorganisation för somaliska föreningarfinska _ engelska _ somaliska
fi: linkkiAFAES:
sv: linkkiAFAES:
fi: Liikuntajärjestösuomi _ englanti
sv: Motionsföreningfinska _ engelska
fi: linkkiYstävyysseurojen liitto:
sv: linkkiVänskapsföreningarnas samfund:
fi: Ystävyysseurojasuomi
sv: Vänskapsföreningarfinska
fi: Yhdistyksen perustaminen
sv: Att grunda en förening
fi: Yhdistyksen perustamisessa on käytännössä kolme vaihetta:
sv: Grundandet av en förening sker i praktiken i tre steg:
fi: päätös yhdistyksen perustamisesta
sv: beslut om att grunda en förening
fi: yhdistyksen rekisteröinti
sv: registrering av föreningen.
fi: Yhdistyksen rekisteröiminen
sv: Registrering av föreningen
fi: Yhdistys kannattaa rekisteröidä.
sv: Det lönar sig att registrera sin förening.
fi: Silloin yhdistys on oikeushenkilö, jonka jäsenet eivät ole henkilökohtaisessa vastuussa yhdistyksen toiminnasta.
sv: Då är föreningen en juridisk person vars medlemmar inte personligen bär ansvar för föreningens verksamhet.
fi: Rekisteröity yhdistys voi hakea rahoitusta ja avustuksia sekä tehdä yhteistyötä muiden yhdistysten ja viranomaisten kanssa.
sv: En registrerad förening kan ansöka om finansiering och bidrag samt samarbeta med andra föreningar och myndigheter.
fi: Yhdistys rekisteröidään tekemällä ilmoitus Patentti- ja rekisterihallitukselle.
sv: Föreningen registreras med anmälan till Patent- och registerstyrelsen.
fi: linkkiPatentti- ja rekisterihallitus:
sv: linkkiPatent- och registerstryrelsen:
fi: Yhdistysrekisterisuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Föreningsregisterfinska _ svenska _ engelska
fi: Yhdistyksen perustaminen kun perustajat ovat ulkomaalaisia
sv: Att grunda en förening när stiftarna är utlänningar
fi: Myös ulkomaalaiset eli henkilöt, joilla ei ole Suomen kansalaisuutta, voivat perustaa rekisteröidyn yhdistyksen.
sv: Också utlänningar, d.v.s. personer som inte har finskt medborgarskap, kan grunda en registrerad förening.
fi: Tässä tapauksessa sekä puheenjohtajan että varapuheenjohtajan kotipaikan pitää olla Suomessa.
sv: I detta fall ska både ordföranden och vice ordföranden ha sin hemort i Finland.
fi: Jos puheenjohtajalla tai varapuheenjohtajalla on ulkomainen kotipaikka, voi yhdistys hakea poikkeuslupaa Patentti- ja rekisterihallitukselta.
sv: Om ordföranden eller vice ordföranden har sin hemort utomlands kan föreningen ansöka om dispens hos patent- och registerstyrelsen.
fi: Yhdistyksen toiminta
sv: Föreningens verksamhet
fi: Yhdistys toimii yleensä vuoden jaksoissa.
sv: Föreningar bedriver sin verksamhet vanligen ett år i taget.
fi: Se suunnittelee toimintansa ja taloutensa vuodeksi eteenpäin.
sv: De planerar sin verksamhet och sin ekonomi ett år fram i tiden.
fi: Talousasiat ja kirjanpito pitää tarkistaa kauden lopuksi.
sv: Ekonomin och bokföringen ska granskas i slutet av perioden.
fi: Yhdistyksessä valta on jäsenillä.
sv: I en förening är det medlemmarna som har makten.
fi: Tärkeimmät päätökset tehdään yhdistyksen kokouksissa, jotka ovat avoimia kaikille jäsenille.
sv: De viktigaste besluten fattas på föreningsmöten som är öppna för alla medlemmar.
fi: Avustukset ja palkinnotsuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Bidrag och priserfinska _ svenska _ engelska
fi: Yhdistykselle valitaan hallitus yhdistyksen kokouksessa, johon kutsutaan kaikki yhdistyksen jäsenet.
sv: För föreningen väljs en styrelse på föreningsmötet dit alla föreningsmedlemmar sammankallas.
fi: Hallituksessa täytyy olla vähintään puheenjohtaja ja kaksi jäsentä.
sv: Styrelsen ska bestå av minst ordföranden och två medlemmar.
fi: Säännöissä voidaan määrätä hallituksen koosta.
sv: Styrelsens storlek kan föreskrivas i stadgarna.
fi: Hallituksen tehtävä on hoitaa asioita lain, yhdistyksen sääntöjen ja yhdistyksen päätösten mukaan.
sv: Styrelsen har som uppgift att sköta ärenden enligt lagar, föreningens stadgar och föreningens beslut.
fi: Yhdistyksen purkautuminen
sv: Upplösning av föreningen
fi: Yhdistys purkautuu, kun suurin osa jäsenistä päättää niin yhdistyksen kokouksessa.
sv: Föreningen upplöses när merparten av medlemmarna fattar beslut om detta på föreningens möte.
fi: Kun purkautumispäätös on tehty ja varat luovutettu, tehdään purkautumisilmoitus yhdistysrekisteriin.
sv: När beslutet om upplösning har fattats och tillgångarna överlåtits görs en anmälan om upplösning av föreningen till registerstyrelsen.
fi: Liikuntajärjestösuomi
sv: Motionsföreningfinska
fi: Suomessa lapsille ja nuorille on tarjolla monenlaista harrastustoimintaa.
sv: I Finland finns ett rikt hobbyutbud för barn och unga.
fi: Lapset ja nuoret voivat harrastaa esimerkiksi urheilua, tanssia, musiikkia, kuvataidetta tai teatteria.
sv: Barn och ungdomar kan till exempel ha idrott, dans, musik, bildkonst eller teater som hobby.
fi: Osa harrastustoiminnasta on maksullista, mutta myös ilmaisia harrastuksia on tarjolla.
sv: En del fritidsaktiviteter är avgiftsbelagda men det finns också tillgång till gratis aktiviteter.
fi: Myös kunnat järjestävät lapsille ja nuorille suunnattua ohjattua toimintaa.
sv: Också kommunerna ordnar aktiviteter för barn och unga.
fi: Pienen lapsen liikunnan ei välttämättä tarvitse olla ohjattua vaan tavallinen leikki ja ulkoilu erilaisissa ympäristöissä riittävät.
sv: Små barn behöver inte nödvändigtvis ledd motion, utan det räcker med vanlig lekverksamhet och utevistelser i olika miljöer.
fi: Olisi kuitenkin hyvä, että pieni lapsi saisi mahdollisimman monipuolista liikuntaa sillä se kehittää hänen motorisia kykyjään ja on hyväksi terveydelle.
sv: Det skulle ändå vara bra att se till att små barn får så mångsidig motion som möjligt, eftersom motion utvecklar barnets motoriska färdigheter och är bra för hälsan.
fi: Osittain liikunnan saamisessa auttaa päiväkoti, jossa järjestetään usein liikunnallisia leikkejä.
sv: Daghemmet står ofta för en del av motionen eftersom man där ordnar rörelselekar.
fi: Lisäksi jotkut urheiluseurat järjestävät myös pienille lapsille tarkoitettua liikuntaa.
sv: Dessutom ordnar även idrottsklubbar motion för små barn.
fi: Päiväkodit ja koulut osallistuvat liikunnan järjestämiseen, mutta se ei ole niiden päätoiminen tehtävä.
sv: Daghem och skolor gör sitt för att ordna motion men detta är inte deras huvudsakliga uppgift.
fi: Lapsi ei saa tarpeeksi liikuntaa pelkästään liikuntatunneille osallistumalla.
sv: Barn får inte tillräckligt med motion bara genom att delta i gymnastiklektionerna..
fi: Sen takia olisi hyvä, että lapsella on myös päiväkodin tai kouluajan ulkopuolella mahdollisuus harrastaa riittävästi liikuntaa.
sv: Därför skulle det vara bra att barnen hade möjlighet att röra på sig tillräckligt också utanför daghemmet eller skoltiden.
fi: Urheilu ja liikuntaharrastukset
sv: Sport och motion
fi: Urheiluharrastuksista saat lisätietoa InfoFinlandin Liikunta -sivuilta.
sv: Mer information om sport som hobby hittar du på InfoFinlands sida Motion.
fi: Tietoa yksittäisistä lajeista ja niiden harrastuspaikoista kannattaa kysyä lajiliitoista.
sv: Bästa stället att fråga om enskilda grenar och var man kan utöva dem är grenförbunden.
fi: Nuorille on urheilun lisäksi tarjolla myös monia taideharrastuksia, esimerkiksi kuvataidetta, musiikkia tai teatteria.
sv: Utöver sport har ungdomar också tillgång till många konstaktiviteter, som till exempel bildkonst, musik eller teater.
fi: Näitä tarjoavat esimerkiksi työväenopistot, kuvataidekoulut, musiikkiopistot ja kuntien nuorisotoimi.
sv: Dessa finns till exempel på arbetarinstitut, bildkonstskolor, musikskolor och kommunernas ungdomsväsende.
fi: Harrastusmahdollisuuksista, aikatauluista ja hinnoista kannattaa kysyä lisätietoa suoraan järjestäjiltä.
sv: Fråga mer om hobbymöjligheterna, tidtabellerna och priserna direkt hos arrangören.
fi: Kuntien nuorisotyön palvelut on tarkoitettu lapsille ja nuorille aikuisille.
sv: Tjänsterna inom kommunernas ungdomsarbete är avsedda för barn och unga vuxna.
fi: Tavallisimpia palveluita ovat erilaiset kerhot ja nuorisotaloissa järjestettävä kaikille avoin toiminta.
sv: De vanligaste tjänsterna är olika klubbar och den öppna verksamheten som pågår på ungdomsgårdarna.
fi: Palvelut voivat vaihdella jonkin verran eri osissa maata.
sv: Tjänsterna kan variera något i olika delar av landet.
fi: Lisätietoa kunnan järjestämästä nuorisotoiminnasta saat asuinkuntasi nuorisotoimelta.
sv: Mer information om den kommunala ungdomsverksamheten får du hos ungdomsväsendet i din hemkommun.
fi: Myös monet järjestöt ja seurakunnat tekevät nuorisotyötä.
sv: Många organisationer och församlingar bedriver också ungdomsarbete.
fi: Nuorisotalo on paikka, jossa nuoret voivat viettää aikaa ja harrastaa erilaisia asioita.
sv: Ungdomsgården är en plats där de unga kan vistas och utöva olika hobbyer.
fi: Nuorisotaloissa järjestetään myös ohjattua toimintaa.
sv: På ungdomsgårdarna ordnas också ledd verksamhet.
fi: Suurin osa nuorisotalojen toiminnasta on ilmaista.
sv: Största delen av verksamheten på ungdomsgårdarna är gratis.
fi: Toimintaa järjestetään nuorten toiveiden pohjalta ja nuoret voivat itse olla mukana vaikuttamassa sen sisältöön.
sv: Verksamheten utformas enligt ungdomarnas önskemål och de unga kan själva påverka innehållet i verksamheten.
fi: Nuorisotalossa on aina paikalla aikuinen, yleensä kunnan nuorisotyöntekijä tai nuoriso-ohjaaja.
sv: På ungdomsgården finns alltid någon vuxen, vanligen kommunens ungdomsarbetare eller ungdomsledare.
fi: Nuorisotilojen ikärajat vaihtelevat.
sv: Åldersgränsen på ungdomsgårdarna varierar.
fi: Nuoret ja vaikuttaminen
sv: Ungdomar och påverkan
fi: Nuorilla on paljon mahdollisuuksia vaikuttamiseen.
sv: Ungdomarna har många möjligheter att påverka.
fi: Esimerkiksi osallistuminen oman koulun tai opiskelupaikan oppilastoimintaan on helppo tapa aloittaa.
sv: Ett lätt sätt att komma igång är till exempel genom att delta i skolans eller läroanstaltens elevverksamhet.
fi: Osallistuminen oppilas- ja järjestötoimintaan on hyvä tapa vaikuttaa siihen, että myös nuorten ääntä kuullaan silloin kun tehdään heidän päätöksiä, jotka vaikuttavat heidän elinympäristöönsä.
sv: Deltagande i elev- och föreningsverksamhet är ett bra sätt att bidra till att också de unga får sin röst hör då det fattas beslut om sådant som påverkar deras livsmiljö.
fi: Monien yhteiskunnallisten asioiden edistämistä varten on jo olemassa siihen erikoistunut kansalaisjärjestö.
sv: I dag finns det många medborgarorganisationer som specialiserat sig på att främja en viss samhällelig fråga.
fi: Useilla kansalaisjärjestöillä ja yhdistyksillä on omat nuorille tarkoitetut jaokset, jotka järjestävät nuorille suunnattua toimintaa.
sv: Många medborgarorganisationer och föreningar har särskilda ungdomsavdelningar som ordnar verksamhet för unga.
fi: Lisäksi on olemassa erityisiä nuoriso-, varhaisnuoriso- ja opiskelijajärjestöjä.
sv: Dessutom finns det speciella organisationer för ungdomar, yngre tonåringar och studerande.
fi: Suomessa on monia mahdollisuuksia harrastaa musiikkia.
sv: I Finland finns många möjligheter att syssla med musik.
fi: Voit opiskella jonkin soittimen soittamista, laulaa kuorossa, käydä konserteissa ja festivaaleilla – tai vaikkapa laulaa karaokea.
sv: Du kan lära dig att spela ett instrument, sjunga i kör, gå på konserter och festivaler eller till och med sjunga karaoke.
fi: Harrastusmahdollisuuksia on aikuisille, nuorille ja lapsille.
sv: Möjligheter till musikhobbyer finns för såväl vuxna som unga och barn.
fi: Useilla paikkakunnilla on kansalaisopistoja, joita kunnat ylläpitävät.
sv: På många orter finns medborgarinstitut, som kommunerna upprätthåller.
fi: Ne järjestävät edullista musiikinopetusta.
sv: Medborgarinstituten ordnar förmånlig musikundervisning.
fi: Lisäksi opetusta tarjoavat yksityiset musiikkikoulut ja -opistot.
sv: Dessutom erbjuder även privata musikskolor och -institut undervisning.
fi: Kansalaisopistojen musiikkiryhmät ovat avoimia kaikille.
sv: Medborgarinstitutens musikgrupper är öppna för alla.
fi: Niihin otetaan oppilaita yleensä ilmoittautumisjärjestyksessä syksyllä ja keväällä.
sv: Elever antas till undervisningen vanligtvis i anmälningsordning till hösten och våren.
fi: Musiikkiopistoihin voi hakea pääsykokeen kautta kerran vuodessa.
sv: Till musikskolorna ansöker man medelst inträdesprov en gång per år.
fi: Voit myös kysyä musiikin harrastusmahdollisuuksista kunnan kulttuuritoimistosta.
sv: Mer information om möjligheter till musikhobby får du via kommunens kulturkontor.
fi: Tietoa kuoroistasuomi _ englanti
sv: Information om körerfinska _ engelska
fi: Konsertteja järjestetään erilaisissa paikoissa: konserttisaleissa, musiikkitaloissa, kulttuurikeskuksissa, oppilaitoksissa, ravintoloissa, historiallisissa kohteissa ja kirkoissa.
sv: Konserter ordnas på olika platser: I konsertsalar, musikhus, kulturcenter, institut, restauranger, på historiska platser och i kyrkor.
fi: Jotkut konsertit ovat maksuttomia, mutta yleensä konsertteihin on pääsymaksu.
sv: En del konserter är avgiftsfria, men vanligtvis har konserter en inträdesavgift.
fi: Tietoja konserteista löydät paikkakuntasi lehdistä ja internetistä.
sv: Mer information om konserter hittar du i lokala tidningar och på internet.
fi: Musiikkifestivaalit ovat suosittuja varsinkin kesällä.
sv: Musikfestivaler är populära, särskilt på sommaren.
fi: Niitä järjestetään eri puolilla Suomea kaupungeissa ja maaseudulla.
sv: Festivalerna ordnas på olika håll i Finland, både i städerna och på landsbygden.
fi: Festivaaleille on yleensä pääsymaksu.
sv: Vanligtvis måste man betala en inträdesavgift till festivaler.
fi: Festivaaleja Suomessasuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä _ ranska _ kiina _ saksa _ japani
sv: Festivaler i Finlandfinska _ svenska _ engelska _ ryska _ franska _ kinesiska _ tyska _ japanska
fi: linkkiKansanmusiikin ja -tanssin edistämiskeskus:
sv: linkkiCentralen för främjande av Folkmusik och Folkdans :
fi: Kansanmusiikki ja -tanssi Suomessasuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Folkmusik och -dans i Finlandfinska _ svenska _ engelska
fi: Suomessa on noin tuhat museota, joista noin 300 on säännöllisesti avoinna yleisölle.
sv: I Finlands finns ungefär ett tusen museer, varav cirka 300 är regelbundet öppna för allmänheten.
fi: Loput ovat yleensä vain kesäisin auki olevia kotiseutumuseoita.
sv: De övriga är hembygdsmuseer som vanligen bara har öppet sommartid.
fi: Museot on tarkoitettu kaikille.
sv: Museerna är avsedda för alla.
fi: Ne esittelevät taidetta, historiaa, luontoa, jotakin tiettyä henkilöä tai erikoisalaa.
sv: De presenterar konst, historia, natur, någon person eller ett specialområde.
fi: Ulkomuseolla tarkoitetaan laajempaa museoaluetta, johon kuuluu kokonaisia rakennuksia.
sv: Med friluftsmuseum avses ett större museiområde med hela byggnader.
fi: Ulkomuseo voi olla esimerkiksi perinteinen suomalainen maalaistalon pihapiiri tai muu alue, josta on tehty museo.
sv: Ett friluftsmuseum kan till exempel vara en traditionell finländsk bondgård eller något annat område som gjorts om till ett museum.
fi: Tunnettuja suomalaisia ulkomuseoita ovat esimerkiksi Seurasaari Helsingissä ja Luostarinmäen käsityöläismuseo Turussa.
sv: Kända finska friluftsmuseer är till exempel Fölisön i Helsingfors och hantverksmuseet på Klosterbacken i Åbo.
fi: Suomalaista taidetta esittelevät esimerkiksi Kansallisgalleriaan kuuluva Ateneum ja Espoon modernin taiteen museo (EMMA).
sv: Finsk konst presenteras till exempel i Ateneum som hör till Nationalgalleriet och Esbo moderna konstmuseum (EMMA). Med
fi: Suomen kulttuurihistoriaan voi tutustua muun muassa Helsingissä sijaitsevassa Suomen kansallismuseossa.
sv: Finlands kulturhistoria kan du bekanta dig med bland annat i Finlands nationalmuseum som ligger i Helsingfors.
fi: Tämän lisäksi eri puolella Suomea on paljon museoita ja museo-alueita.
sv: Utöver detta finns det många museer och museiområden runt omkring i Finland.
fi: Joidenkin museoiden kokoelmiin voi tutustua myös internetissä.
sv: Vissa museers samlingar kan du även bekanta dig med på internet.
fi: Lisätietoa museoista ja ajankohtaisista näyttelyistä saa Museot.fi-verkkosivuilta.
sv: Mer information om museer och aktuella utställningar får du på webbplatsen museot.fi.
fi: Museot järjestävät usein myös opastettuja kierroksia eri kielillä.
sv: På museerna ordnas ofta också guidade rundvandringar på olika språk.
fi: Museohakusuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Museisökningfinska _ svenska _ engelska
fi: Näyttelykalenterisuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Utställningskalenderfinska _ svenska _ engelska
fi: Unescon maailmanperintökohteet
sv: Unescos världsarv
fi: Suomessa on seitsemän Unescon maailmanperintökohdetta.
sv: I Finland finns sju Unescos världsarv.
fi: Ne ovat Suomenlinna, Vanha Rauma, Petäjäveden vanha kirkko, Verlan puuhiomo ja pahvitehdas, Sammallahdenmäki, Struven ketju ja Merenkurkun saaristo.
sv: Dessa är Sveaborg, Gamla Raumo, Petäjävesi gamla kyrka, Verla träsliperi och pappfabrik, Sammallahdenmäki fornlämningsområde, Struves kedja och Kvarkens skärgård.
fi: Maailmanperintökohteista saa lisätietoa Museoviraston verkkosivuilta.
sv: Du hittar mer information om världsarven på Museiverkets webbplats.
fi: Suomessa on myös yleisölle avoimia linnoja, esimerkiksi Olavinlinna, Turun Linna ja Hämeen linna.
sv: I Finland finns också slott som är öppna för allmänheten, till exempel Olofsborg, Åbo slott och Tavastehus slott.
fi: Ne ovat suosittuja matkailukohteita erityisesti kesäisin.
sv: De är populära turistmål speciellt på sommaren.
fi: Linnoihin järjestetään myös opastettuja kierroksia, joilla esitellään linnan historiaa ja arkkitehtuuria.
sv: I slotten ordnas också guidade rundvandringar där slottets historia och arkitektur presenteras.
fi: Tarkempaa tietoa linnoista ja opastetuista kierroksista saa Museoviraston verkkosivuilta.
sv: Du hittar mer information om slotten och de guidade rundvandringarna på Museiverkets webbplats.
fi: Pääsymaksut ja alennukset
sv: Inträdesavgifter och rabatter
fi: Museoiden pääsymaksut vaihtelevat.
sv: Inträdesavgifterna till museerna varierar.
fi: Ne ovat suuruudeltaan keskimäärin viisi euroa aikuisilta ja kaksi euroa lapsilta.
sv: Inträdet kostar i snitt fem euro för vuxna och två euro för barn.
fi: Useat museot tarjoavat alennuksen pääsymaksusta tietyille ryhmille.
sv: Många museer ger rabatt på inträdesavgiften till vissa grupper.
fi: Tällaisia ryhmiä voivat olla esimerkiksi alle 18-vuotiaat, opiskelijat, työttömät ja eläkeläiset.
sv: Sådana grupper kan till exempel vara besökare under 18 år, studerande, arbetslösa och pensionärer.
fi: Lapset saattavat päästä joihinkin museoihin ilmaiseksi.
sv: Barn kan ha fritt inträde till vissa museer.
fi: Monet museot järjestävät erityisiä päiviä, jolloin sisäänpääsy on kaikille ilmainen.
sv: Många museer ordnar speciella dagar då alla besökare har fritt inträde.
fi: Museoliiton sivuilta löydät lisää tietoa vapaan pääsyn päivistä.
sv: På museiförbundets sidor hittar du mer information om dagar med fritt inträde.
fi: Useassa museossa on ilmainen sisäänpääsy kansainvälisenä museopäivänä 18.5. Muutamiin museoihin on aina vapaa pääsy, esimerkiksi Helsingin kaupungin museoon.
sv: Många museer har fritt inträde på den internationella museidagen 18.5. Några museer, som till exempel Helsingfors stadsmuseum, har alltid fritt inträde.
fi: Unescon maailmanperintökohteet Suomessasuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Unescos världsarv i Finlandfinska _ svenska _ engelska
fi: Museot ja linnatsuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Museer och slottfinska _ svenska _ engelska
fi: Suomessa useimmissa kaupungeissa on ainakin yksi teatteri.
sv: De flesta städer i Finland har minst en teater.
fi: Osa teattereista on ammattiteattereita, osa harrastajateattereita.
sv: En del teatrar är professionella, andra är amatörteatrar.
fi: Teatterin tiedotuskeskuksen sivuilta voit hakea teattereita eri paikkakunnilla suomeksi.
sv: På webbplatsen för Informationscentralen för teater i Finland kan du söka teatrar på olika orter på finska.
fi: Keskuksella on myös arkisto, josta voi lainata suomalaisten näytelmien käännöksiä eri kielillä.
sv: Centralen har också ett arkiv där du kan låna översättningar av finska pjäser på olika språk.
fi: Tietoa teattereiden ohjelmasta ja pääsylippujen saatavuudesta sekä hinnoista voi etsiä esimerkiksi lippupalvelun tai teattereiden verkkosivuilta.
sv: Du kan söka information om teatrarnas repertoar och tillgängligheten av biljetter och biljettpriserna till exempel på biljettjänstens eller teatrarnas webbplatser.
fi: Suomessa järjestetään myös monia teatterifestivaaleja.
sv: Information om dessa hittar du på webbplatserna för Informationscentralen för teater i Finland på finska, svenska och på engelska.
fi: linkkiTeatterin tiedotuskeskus:
sv: linkkiInformationscentralen för teater i Finland:
fi: Teattereiden yhteystietojasuomi
sv: Kontaktuppgifter till teatrarfinska
fi: linkkiTeatterin tiedotuskeskus:
sv: linkkiTeaterinfo Finland:
fi: Teatterifestivaalejasuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Teaterfestivalerfinska _ svenska _ engelska
fi: Useimmissa kaupungeissa on elokuvateatteri.
sv: I de flesta städer finns en biograf.
fi: Parhaiten saat tietoa oman alueesi elokuvateattereista, ohjelmistosta ja lippujen hinnoista Internetistä.
sv: Enklast hittar du information om biograferna i ditt område, bioprogrammet och biljettpriserna på internet.
fi: Viikon elokuvaohjelmisto julkaistaan usein myös paikallislehdessä.
sv: Veckans bioprogram publiceras ofta också i lokaltidningen.
fi: Finnkino on Suomen suurin elokuvateatteriketju.
sv: Finnkino är den största biografkedjan i Finland.
fi: Sen verkkosivuilta voi etsiä suomeksi ja englanniksi elokuvateattereita kaupungin mukaan ja katsoa, mistä elokuvista järjestetään näytöksiä.
sv: På Finnkinos webbplats kan du söka biografer enligt stad på engelska och finska och se vilka filmer som visas.
fi: Muiden elokuvateattereiden ohjelmistosta voi kysyä suoraan teatterista tai etsiä tietoa Internetistä ja lehdistä.
sv: Om bioprogrammet på andra biografer kan du fråga direkt på biografen eller söka information på internet och i tidningar.
fi: Elokuvalippujen hinnat vaihtelevat Suomessa jonkin verran.
sv: Biobiljetternas priser varierar något i Finland.
fi: Halvimmat liput maksavat noin viisi euroa ja kalleimmat liput yli kymmenen euroa.
sv: Som billigast kostar biljetten ungefär fem euro, som dyrast över tio euro.
fi: Lipun hinnan voi selvittää etukäteen elokuvateatterin verkkosivuilta.
sv: Du kan ta reda på biljettpriset på förhand på biografens webbplats.
fi: Elokuvat esitetään Suomessa yleensä alkuperäisellä kielellä.
sv: I Finland visas filmerna oftast på originalspråket.
fi: Lisäksi ne tekstitetään suomeksi ja ruotsiksi.
sv: Dessutom är de textade till finska och svenska.
fi: Poikkeuksena ovat lasten elokuvat, joita saatetaan esittää suomeksi dubattuna, vaikka elokuvan alkuperäinen kieli olisi jokin muu.
sv: Barnfilmerna är ett undantag. De kan vara dubbade till finska även om filmens originalspråk är något annat.
fi: Kansallinen audiovisuaalinen instituutti esittää uusia ja vanhoja elokuvia eripuolilta maailmaa.
sv: Nationella audiovisuella arkivet visar nya och gamla filmer från hela världen.
fi: Tiedot näytöksistä löytyvät suomeksi arkiston verkkosivuilta.
sv: Information om visningarna finns på finska på arkivets webbplats.
fi: Näytöksiä järjestetään useilla eri paikkakunnilla.
sv: Visningar ordnas på flera orter.
fi: Vieraskieliset elokuvat tekstitetään yleensä suomeksi ja ruotsiksi.
sv: Filmer på främmande språk har vanligen finsk- och svenskspråkig textning.
fi: Suomessa järjestetään joka vuosi laadukkaita elokuvafestivaaleja, joista tunnetuimpia ovat syksyisin Helsingissä järjestettävä Rakkautta ja anarkiaa ‑festivaali sekä kesäisin järjestettävä Sodankylän elokuvajuhlat.
sv: I Finland ordnas årligen högklassiga filmfestivaler, varav de bäst kända är Kärlek och anarki-festivalen, som ordnas varje höst i Helsingfors, och Sodankylä filmfestival som ordnas på sommaren.
fi: linkkiRakkautta ja anarkiaa:
sv: linkkiKärlek och anarki:
fi: Elokuvafestivaalisuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Filmfestivalfinska _ svenska _ engelska
fi: Elokuvafestivaalisuomi _ englanti
sv: Filmfestivalfinska _ engelska
fi: Sairaskohtaukset ja onnettomuudet
sv: Sjukanfall och olyckor
fi: Rovaniemen kaupungin perheneuvola
sv: Rovaniemi stads familjerådgivning
fi: Rovaniemen seurakunnan perheasiain neuvottelukeskus
sv: Familjerådgivningscentralen vid Rovaniemi församling
fi: Lapin ensi- ja turvakodin kriisikeskus
sv: Kriscentret vid Lapplands mödra- och skyddshem
fi: Talous- ja velkaeneuvonta
sv: Ekonomi- och skuldrådgivning
fi: Nuorten päihdeongelmat
sv: Missbruksproblem hos ungdomar
fi: Rikosuhripäivystys
sv: Brottsofferjouren
fi: Rovaniemen oikeusaputoimisto
sv: Rättshjälpsbyrån i Rovaniemi
fi: Kiireellisissä ja hengenvaarallisissa sairauskohtauksissa voit tilata ambulanssin numerosta 112.
sv: Vid akuta och livshotande sjukfall kan du tillkalla ambulans genom att ringa numret 112.
fi: Samasta numerosta voit tilata myös palo- ja poliisiauton.
sv: På samma nummer kan du även tillkalla brandkår eller polis.
fi: Jos sinulla on ongelmia perheessä tai parisuhteessa ja haluat keskustella asioista jonkun ulkopuolisen kanssa, voit ottaa yhteyttä seuraaviin paikkoihin:
sv: Om du har problem i familjen eller i parförhållandet och vill diskutera situationen med en utomstående person, kan du ta kontakt med följande instanser::
fi: Rovaniemen perheneuvolassa palvellaan lapsiperheitä, joissa on alle 16-vuotiaita lapsia.
sv: Familjerådgivningen i Rovaniemi betjänar barnfamiljer med under 16-åriga barn.
fi: Voit ottaa yhteyttä, jos lapsellasi tai perheessäsi on ongelmia ja haluat niihin apua.
sv: Du kan kontakta rådgivningen om ditt barn har problem eller om ni har problem i familjen och du vill ha hjälp.
fi: p. 016-322 2538
sv: tfn 016 322 2538
fi: ma-to klo 8-16
sv: mån–tors kl. 8–16
fi: pe klo 8-15.30
sv: fre kl. 8–15.30
fi: Perheasiain neuvottelukeskuksesta saat apua perheen ja parisuhteen ongelmissa.
sv: På familjerådgivningscentralen får du hjälp om ni har problem i familjen eller i parförhållandet.
fi: p. 016- 335 5250
sv: tfn 016 335 5250
fi: Ajanvaraus ma-pe 9-11
sv: Tidsbeställning mån–fre 9–11
fi: linkkiSeurakunta:
sv: Läs mer linkkiFörsamlingen:
fi: Perheasiain neuvottelukeskussuomi
sv: Familjerådgivningscentralenfinska
fi: Voit ottaa yhteyttä kriisikeskukseen missä tahansa tilanteissa, joissa sinä tai perheesi tarvitsette tukea tai apua. Esimerkiksi avioero, lasten ja nuorten vaikeudet, väkivaltatilanteet jne.
sv: Du kan kontakta kriscentret i alla slags situationer där du eller din familj behöver stöd eller hjälp; till exempel vid skilsmässa, svårigheter hos barn och unga, våld med mera.
fi: p. 020 741 4732
sv: tfn 020 741 4732
fi: Ympärivuorokautinen (24 h) päivystävä puhelin p. 040-553 7508
sv: Jourtelefon med dygnet runt-bemanning (24 h), tfn 040 553 7508
fi: linkkiEnsi- ja turvakoti ry:
sv: Läs mer på webbplatsen för linkkiFörbundet för mödra- och skyddshem:
fi: Lapin ensi- ja turvakodin kriisikeskussuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Kriscentret vid Lapplands mödra- och skyddshemfinska _ svenska _ engelska
fi: Jos sinulla on ongelmia raha-asioiden hoitamisessa, maksuvaikeuksia tai velkoja, voit saada neuvoja Talous- ja velkaneuvojalta.
sv: Om du har svårt att sköta din ekonomi, betalningssvårigheter eller skulder kan du få råd av en ekonomi- och skuldrådgivare.
fi: Neuvonta on maksutonta.
sv: Rådgivningen är avgiftsfri.
fi: linkkiRovaniemen kaupunki:
sv: Läs mer på linkkiRovaniemi stad:
fi: Talous- ja velkaneuvontasuomi
sv: Ekonomi- och skuldrådgivningfinska.
fi: Jos sinulla on ongelmia alkoholin tai muiden päihteiden kanssa tai peliongelmia, voit ottaa yhteyttä päihdetyöhön.
sv: Om du har problem med alkohol eller andra droger eller spelproblem kan du ta kontakt med A-klinikkaan.
fi: Myös perheenjäsenet voivat soittaa tai mennä käymään A-klinikalla.
sv: Också familjemedlemmar kan ringa eller besöka A-kliniken.
fi: A-klinikan palvelut ovat 25 vuotta täyttäneille.
sv: A-klinikens tjänster är avsedda för personer som har fyllt 25 år.
fi: ma-ke, klo 8-16
sv: mån–ons kl. 8–16
fi: to-pe, klo 8-15
sv: tors–fre kl. 8–15
fi: Sairaanhoitajan vastaanotolle voit mennä ilman ajanvarausta ma-pe klo 8.30-11.
sv: Du kan besöka sjukskötarmottagningen utan tidsbeställning mån–fre kl. 8.30–11.
fi: Puhelimella saat yhteyden A-klinikan työntekijään ma-pe klo 8.30-10, p. 040-195 3981
sv: Du kan ringa A-klinikens medarbetare mån–fre kl. 8.30–10, tfn 040 195 3981
fi: Romppu on Rovalan Setlementti ry:n Lapin nuorten huume- ja päihdeklinikka.
sv: Romppu är settlementföreningen Rovalan Setlementti ry:s drog- och rusmedelsmottagning för ungdomar i Lappland.
fi: Nuoret, jotka ovat huolissaan omasta tai vanhempiensa alkoholin tai huumeiden käytöstä tai pelaamisesta, voivat ottaa yhteyttä Romppuun.
sv: Ungdomar som oroar sig för sitt eget eller sina föräldrars alkohol- eller drogbruk eller spelande kan kontakta Romppu.
fi: Myös vanhemmat voivat ottaa yhteyttä Romppuun.
sv: Också föräldrar kan kontakta Romppu.
fi: Klinikalle voi tulla ilman ajanvarausta torstaisin klo 14–15.30 tai varata ajan.
sv: Du kan besöka kliniken utan tidsbeställning torsdagar kl. 14–15.30 eller boka en tid.
fi: Ajanvaraus puhelimitse ma-ke klo 9-10.
sv: Tidsbeställning per telefon mån–ons kl. 9–10.
fi: p. 040-487 3030
sv: tfn 040 487 3030
fi: pe klo 8-14
sv: fre kl. 8–14
fi: Perheväkivalta
sv: Läs mer: Romppu
fi: Lapin ensi- ja turvakotiin voi mennä, jos on kohdannut väkivaltaa perheessä tai ei väkivallan pelon takia uskalla jäädä kotiin.
sv: Du kan komma till *Lapplands mödra- och skyddshem om någon i din familj är våldsam eller om du på grund av hot om våld inte vågar stanna hemma.
fi: Turvakotiin voi ottaa lapset mukaan.
sv: Du kan ta med dig barnen till skyddshemmet.
fi: Turvakotiin voi mennä ympäri vuorokauden.
sv: Du kan komma till skyddshemmet dygnet runt.
fi: Lapin ensi- ja turvakoti
sv: Lapplands mödra- och skyddshem
fi: Jos joudut rikoksen uhriksi, voit pyytää apua Rikosuhripäivystyksestä.
sv: Om du råkar ut för ett brott kan du be om hjälp vid *Brottsofferjouren.
fi: Sinulla on mahdollisuus saada tukihenkilö, joka auttaa ja tukee käytännön asioiden hoitamisessa.
sv: Du kan få en stödperson som hjälper dig och stöder dig i skötseln av praktiska ärenden..
fi: Lapin aluetoimisto/ Rovaniemen palvelupiste
sv: Lapplands regionkontor/ Rovaniemi serviceställe
fi: p. 0400-979 175
sv: tfn 0400 979 175
fi: Auttava puhelin p. 020 316 116
sv: Hjälptelefon: 020 316 116
fi: ma-ti klo 13-21
sv: mån–tis kl. 13–21
fi: ke-pe klo 17–21
sv: ons–fre kl. 17–21
fi: Juristin puhelinneuvonta 020 316 117
sv: Juristens rådgivning per telefon 020 316 117
fi: ma-to klo 17–19
sv: mån–tors kl. 17–19
fi: Jos tarvitset oikeusaputoimiston palveluja, varaa aika asiakaskäynnille.
sv: Om du behöver rättshjälpsbyråns tjänster ska du boka tid för ett besök.
fi: p. 010 366 1560
sv: tfn 010 366 1560
fi: linkkiOikeusministeriö:
sv: Läs mer: linkkiJustitieministeriet:
fi: Oikeusapusuomi
sv: Rättshjälpfinska
fi: Suomen luonto on monipuolinen.
sv: Naturen i Finland är mångsidig.
fi: Luonnossa liikkuminen on hauskaa ja turvallista, kun valitset oman kuntosi ja taitojesi mukaisia reittejä ja noudatat ohjeita.
sv: Det är roligt och tryggt att röra sig i naturen när du väljer rutter som passar dig med hänsyn till din kondition och dina kunskaper och följer anvisningar.
fi: Suomessa on neljä hyvin erilaista vuodenaikaa.
sv: I Finland har vi fyra mycket olika årstider.
fi: Vuodenajasta ja alueesta riippuen voit harrastaa erilaisia asioita.
sv: Beroende på årstiden och området finns det olika aktivitetsmöjligheter.
fi: Suomen vuodenajoista kerrotaan enemmän InfoFinlandin sivulla Suomen ilmasto.
sv: Läs mer om årstiderna i Finland på InfoFinlands sida Klimatet i Finland.
fi: Retkeily ja vaeltaminen
sv: Friluftsliv och vandring
fi: Vaeltaminen ja retkeily ovat harrastuksia, jotka sopivat kaikkiin vuodenaikoihin.
sv: Vandring och friluftsliv är hobbyer som kan idkas alla årstider.
fi: Jos sinulla ei ole aikaisempaa kokemusta retkeilystä tai vaeltamisesta, on hyvä aloittaa lyhyillä ja helpoilla reiteillä, jotka sijaitsevat lähellä asutusta.
sv: Om du inte har tidigare erfarenhet av friluftsliv eller vandring är det bra att börja med korta och enkla rutter som ligger nära bosättningen.
fi: Lyhyille retkille voi lähteä ilman erityisiä varusteita.
sv: Korta turer kan du göra utan speciell utrustning.
fi: Mukaan kannattaa kuitenkin ottaa juotavaa ja puhelin sekä kartta.
sv: Det är dock bra att ta med sig något att dricka, telefonen och en karta.
fi: Retkeily kannattaa aloittaa merkityillä reiteillä.
sv: Det är bäst att börja med en rutt som märkts ut.
fi: Retkeilykarttoja myydään kirjakaupoissa ja Internetissä.
sv: Ruttkartor säljs i bokhandlar och på internet.
fi: Pidemmät retket ja vaellukset vaativat enemmän suunnittelua ja varautumista.
sv: Längre utflykter och vandringar kräver mer planering och förberedelser.
fi: Suomi on maailman parhaita alueita nähdä revontulia (aurora borealis).
sv: Finland är en av de bästa länderna i världen om man vill se norrsken (aurora borealis).
fi: Useimmiten niitä voi nähdä Pohjois-Lapin taivaalla syyskuusta maaliskuuhun.
sv: Oftast kan de ses på himlen i norra Lappland från september till mars.
fi: Joskus revontulia voi nähdä myös Etelä-Suomessa.
sv: Ibland kan norrsken ses också i södra Finland.
fi: Hyvä revontulten katselusää on selkeä ja pimeä yö, kaukana asutuskeskusten valoista.
sv: För att norrsken ska synas bra ska natten vara klar och mörk och man ska befinna sig långt från belysta tätorter.
fi: Kannattaa pukeutua lämpimästi, sillä selkeä yö on usein myös kylmä.
sv: Det lönar sig att klä sig varmt eftersom klara nätter vanligtvis också är kalla.
fi: Kesällä yöt ovat liian valoisia revontulten katseluun.
sv: På sommaren är nätterna för ljusa för att man ska kunna se norrsken.
fi: Revontuletsuomi _ englanti
sv: Norrskenfinska _ engelska
fi: Hiihtäminen on yksi Suomen suosituimmista talviurheilulajeista.
sv: Att åka skidor är en av de populäraste vintersporterna i Finland.
fi: Se on terveellistä ja lähes ilmaista kuntoliikuntaa.
sv: Den är en hälsosam och nästan gratis motionsform.
fi: Tietoa hiihtokursseista, suksien vuokraamisesta ja laduista saa esimerkiksi Suomen Latu ry:n verkkosivuilta suomeksi.
sv: Information om kurser i skidåkning, om att hyra skidor och om skidspår finns till exempel på Suomen Latu ry:s webbplats på finska.
fi: Tietoa hiihtämisestäsuomi
sv: Information om skidåkningfinska
fi: Vesillä liikkuminen
sv: Att röra sig till sjöss
fi: Suomalaiset liikkuvat paljon vesillä.
sv: Finländarna rör sig mycket till sjöss.
fi: Suomessa harrastetaan myös paljon melontaa ja purjehdusta.
sv: Finländarna är också aktiva paddlare och seglare.
fi: Turvallisuus on vesillä liikkumisessa tärkeää.
sv: Säkerheten är viktig till sjöss.
fi: Seuraa säätiedotuksia ja käytä aina oikean kokoisia pelastusliivejä.
sv: Följ väderleksrapporterna och använd alltid en flytväst i rätt storlek.
fi: Jäällä liikkuminen
sv: Att färdas på isen
fi: Talvella suurin osa Suomen vesialueista on jään peitossa.
sv: På vintern fryser de flesta vattendrag till i Finland.
fi: Jäällä voi esimerkiksi kävellä, luistella hiihtää ja pilkkiä.
sv: På isen kan du till exempel promenera, åka skridskor eller skidor eller pimpla.
fi: Hyvin paksulla jäällä voi myös ajaa moottorikelkalla ja autolla.
sv: När isen är mycket tjock kan man också köra med motorkälke eller bil på den.
fi: Jäällä liikkumiseen liittyy aina riskejä ja turvallisuus on tärkeää ottaa huomioon.
sv: Man är alltid utsatt för risker när man färdas på isen och det är viktigt att iaktta säkerheten.
fi: Muistilista jäällä liikkumiseen:
sv: Checklista för den som ska färdas på isen:
fi: Kun vesi jäätyy, niin se ei ole heti kestävää.
sv: Då isen fryser håller den inte genast för att gå på.
fi: Jään vahvuus voi vaihdella lyhyilläkin matkoilla
sv: Isens tjocklek kan variera även på korta sträckor.
fi: Keväällä jään kantavuutta on hyvin vaikea arvioida ja jäällä liikkumista kannattaakin välttää.
sv: På våren är det mycket svårt att bedöma isens bärkraft och då är det bäst att undvika att färdas på isen.
fi: Jäällä liikkujan tärkein varuste ovat jäänaskalit eli jääpiikit.
sv: Det viktigaste redskapet för den som färdas på isen är isdubbar.
fi: Ilman niitä on hyvin vaikeaa päästä ylös avannosta.
sv: Utan dem är det mycket svårt att ta sig upp ur en vak.
fi: Jos et ole varma jään kestävyydestä, älä mene jäälle.
sv: Om du inte är säker på att isen håller, gå inte ut på isen.
fi: Onkiminen (mato-ongella) ja pilkkiminen kuuluvat joitakin erityistapauksia lukuun ottamatta jokamiehenoikeuksiin eikä niitä varten tarvitse hankkia kalastuslupaa.
sv: Mete (med metspö) och pimpelfiske omfattas, med vissa undantag, av allemansrätten och du behöver inte skaffa dig ett fisketillstånd för dessa.
fi: Muuta kalastusta ja ravustusta varten tarvitaan:
sv: För allt annat fiske och kräftfiske ska du betala:
fi: Läänikohtainen viehekalastusmaksu on henkilökohtainen ja se tulee maksaa ennen kalastuksen aloittamista.
sv: Den länsbaserade handredskapsavgiften är personlig och ska betalas innan fisket påbörjas.
fi: Sen voi maksaa joko koko kalenterivuodeksi tai seitsemäksi päiväksi kerrallaan.
sv: Du kan betala avgiften antingen för ett kalenderår eller för sju dygn.
fi: linkkiMetsähallitus:
sv: linkkiForststyrelsen:
fi: Tietoa kalastusluvistasuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Information om fisketillståndfinska _ svenska _ engelska
fi: Jokamiehen oikeudet ovat olennainen osa suomalaista kulttuuria ja lainsäädäntöä.
sv: Allemansrätten (jokamiehen oikeudet) är en väsentlig del av den finländska kulturen och lagstiftningen.
fi: Jokamiehenoikeudet lyhyesti
sv: Allemansrätten i ett nötskal
fi: liikkua jalan, hiihtäen tai pyöräillen luonnossa muualla kuin pihamaalla sekä muilla kuin sellaisilla pelloilla, niityillä tai istutuksilla, jotka voivat vahingoittua kulkemisesta;
sv: röra dig till fots, cykla och åka skidor överallt i naturen utom på gårdsplaner eller över åkrar, ängar eller planteringar som kan ta skada
fi: oleskella tilapäisesti alueilla, missä liikkuminenkin on sallittua - voit esimerkiksi telttailla suhteellisen vapaasti, kunhan pidät huolen riittävästä etäisyydestä ihmisten asuntoihin;
sv: tillfälligt vistas på marker där det är tillåtet att röra sig enligt ovan. Du kan till exempel tälta relativt fritt bara du håller ett tillräckligt avstånd till andras bostäder.
fi: poimia marjoja, sieniä ja kukkia;
sv: plocka vilda bär och blommor samt svamp
fi: veneillä, uida ja peseytyä vesistössä sekä kulkea jäällä
sv: ägna dig åt båtliv, simma och tvätta dig i sjöar och vattendrag samt färdas på isen.
fi: aiheuttaa häiriötä tai haittaa toisille;
sv: störa andra eller orsaka olägenhet för andra
fi: häiritä tai vahingoittaa lintujen pesiä ja poikasia;
sv: störa eller skada fågelbon eller fågelungar
fi: häiritä poroja ja riistaeläimiä;
sv: störa renar eller vilt
fi: kaataa tai vahingoittaa kasvavia puita;
sv: fälla eller skada växande träd
fi: ottaa kuivunutta tai kaatunutta puuta, varpuja, sammalta tms. toisen maalta ilman lupaa;
sv: ta torra eller kullfallna träd, ris, mossa eller liknande på annans mark utan tillstånd
fi: tehdä avotulta toisen maalle ilman pakottavaa tarvetta;
sv: utan tvingande skäl göra upp öppen eld på annans mark
fi: häiritä kotirauhaa esimerkiksi leiriytymällä liian lähelle ihmisten asuntoja tai meluamalla;
sv: störa hemfriden till exempel genom att slå läger alltför nära en bostad eller genom att föra oväsen
fi: roskata ympäristöä;
sv: skräpa ner i naturen
fi: ajaa moottoriajoneuvolla maastossa ilman maanomistajan lupaa ja
sv: köra ett motorfordon i terrängen utan tillstånd av markägaren
fi: kalastaa ja metsästää ilman asianomaisia lupia.
sv: fiska eller jaga utan de tillstånd som krävs.
fi: Jokamiehenoikeudet-esitesuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä
sv: Broschyren Allemansrättenfinska _ svenska _ engelska _ ryska
fi: Eräasiat ja retkeilysuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Friluftsliv och vandringfinska _ svenska _ engelska
fi: Retkeilykartat verkossasuomi _ ruotsi _ englanti
sv: Friluftskartor på Internetfinska _ svenska _ engelska
fi: Eräluvatsuomi _ ruotsi
sv: Tillståndfinska _ svenska
fi: Kansallispuistot ja luonnonsuojelualueet
sv: Nationalparker och naturskyddsområden
fi: Suomessa on 40 kansallispuistoa.
sv: I Finland finns 40 nationalparker.
fi: Kansallispuistolla tarkoitetaan suurta, yli 1000 hehtaarin luonnonsuojelualuetta.
sv: Med nationalpark avses ett över 1 000 hektar stort naturskyddsområde.