Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Korterit ei ole võimalik endale osta, kuid elamisõigust on võimalik müüa või teise korteri vastu vahetada.
sv: Man kan inte lösa in bostaden, men man kan sälja bostadsrätten eller byta till en annan bostad.
et: Rovaniemis on 400 elamisõiguskorterit.
sv: I Rovaniemi finns 400 bostadsrättsbostäder.
et: Huvi korral pöördu elamisõiguskortereid pakkuvate ettevõtete poole:
sv: Om du är intresserad av en bostad ska du kontakta något av de företag som tillhandahåller bostadsrättsbostäder:
et: Veebileht Asokoditsoome keel
sv: Webbplats för Asokoditfinska
et: Teavet elamisõigustasu ja kasutustasude ning vabade/vabanevate korterite kohta tuleb küsida otse korteriomanikelt.
sv: Förfrågningar om bostadsrättsavgifter och bruksvederlag samt om lediga bostäder eller bostäder som kommer att bli lediga ställs direkt till ägaren.
et: Lisateave elamisõiguse taotlemise korra kohta (Rovaniemi linn, keskkonnajärelevalve üksus):
sv: Mer information om hur man ansöker om en bostadsrättsbostad (Rovaniemi stad, miljötillsyn):
et: tel 016-322 8091 või 016-322 8014.
sv: tfn 016 322 8091 eller tfn 016 322 8014
et: Ehituslubade, kruntide ning vee, elektri ja olmejäätmete kohta saad lisateavet järgmiste linkide kaudu.
sv: Mer information om bygglov och tomter samt om vatten, el och hushållsavfall hittar du under länkarna nedan.
et: Jäätmete sorteerimine ja ringlussevõttsoome keel
sv: Sopsortering och avfallsåtervinningfinska
et: Domus Arctica SAsoome keel _ inglise keel
sv: Domus Arctica-stiftelsens webbplatsfinska _ engelska
et: Noorte eluasemejuhendsoome keel
sv: Boendehandbok för ungdomarfinska
et: Avain-eluasesoome keel
sv: Avainboendefinska
et: Enne abielu sõlmimist peate kirjalikult taotlema abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimist (esteiden tutkiminen).
sv: Före äktenskapet ska ni tillsammans skriftligt begära hindersprövning (esteiden tutkiminen).
et: Abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimist teostab magistraat (maistraatti).
sv: Hindersprövningen görs i magistraten (maistraatti).
et: Kirjaliku taotluse võib esitada ükskõik millisele magistraadile.
sv: Skriftlig begäran kan lämnas in till vilken magistrat som helst.
et: Abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine on tasuta.
sv: Hindersprövningen kostar ingenting.
et: Kui üks teist on Evangeelse Luterliku Kiriku või Õigeusu Kiriku liige, võite taotleda abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimist ka koguduselt.
sv: Om endera parten hör till den evangelisk-lutherska kyrkan eller ortodoxa kyrkan kan ni också begära hindersprövning i den egna församlingen.
et: Abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine on kohustuslik, ilma selleta ei ole võimalik paari registreerida.
sv: Hindersprövningen är obligatorisk och utan den kan vigseln inte förrättas.
et: Abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimisel selgub, kas näiteks üks abielluda soovivatest pooltest on juba kellegi teisega abielus.
sv: Av hindersprövningen framgår till exempel om den ena parten redan är gift med någon annan.
et: Soomes kestab abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine umbes nädala.
sv: I Finland tar hindersprövningen ungefär en vecka.
et: Uurimistulemused kehtivad neli kuud.
sv: Intyget över hindersprövningen är i kraft fyra månader.
et: Kui abielu selle aja jooksul ei sõlmita, tuleb teostada uus abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine.
sv: Om äktenskapet inte ingås inom denna tid måste hindersprövningen göras på nytt.
et: Uurimistõend peab olema laulatustseremoonial kaasas.
sv: Intyget över hindersprövningen ska finnas med vid vigselförrättningen.
et: Abikaasaks Soome
sv: Till Finland genom giftermål
et: Abielu sõlmimist takistavaid asjaolusid uuritakse Soome seaduse järgi, kui oled Soome kodanik ja elad alaliselt Soomes ja sinu andmed on rahvastikuregistrist leitavad.
sv: Enligt Finlands lag ska hinder mot äktenskap prövas om du är finsk medborgare eller permanent bosatt i Finland och uppgifterna om dig finns i befolkningsregistret.
et: Kui välismaalasest abikaasa andmeid ei ole võimalik rahvastikuregistrist kontrollida, peab ta esitama magistraadile abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimiseks lähteriigi ameti poolt väljastatud tõendi.
sv: Om uppgifterna om en utländsk maka eller make inte kan kontrolleras i befolkningsdatasystemet måste personen lämna ett intyg från myndigheterna i sitt eget land för prövning av äktenskapshinder till magistraten.
et: Selleks tasub aega varuda, sest erinevate riikide praktika on erinev.
sv: Det är bra att reservera tid för detta eftersom förfaringssätten varierar i olika länder.
et: Lisateavet vajalike tõendite kohta saad küsida magistraadist.
sv: Du kan fråga mer om vilka intyg som behövs vid magistraten.
et: Lisaks vajab välisriigist pärit partner isikut tõendavat dokumenti, tõendit perekonnaseisu kohta (vallaline, lahutatud, lesk) ja mõlemad peavad olema apostillitud.
sv: Den utländska partnern behöver dessutom ett identitetsbevis, ett civilståndsintyg (ogift, skild, änka/änkling) och ett Apostilleintyg för dessa.
et: Apostill tõendab, et ametiasutuse poolt väljastatud dokumendi on väljastanud pädev isik.
sv: Apostilleintyget bevisar att myndighetshandlingen är utfärdad av en behörig person.
et: Igas konventsiooniosalises (nn Haagi apostillikonventsioon) riigis on olemas apostilli väljastav ametiasutus.
sv: Myndigheter som utfärdar Apostilleintyg finns i alla länder som är anslutna till Haagkonventionen.
et: Konventsiooniosaliste riikide ingliskeelne nimekiri on leitav Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi veebilehelt.
sv: En engelskspråkig förteckning över konventionsstaterna finns på webbplatsen för internationella domstolen i Haag.
et: Teistest riikidest toodavatel dokumentidel peab olema dokumendi õigsust tõendav tempel, mida tuleb taotleda konkreetse riigi välisministeeriumist ja sellele lisaks konkreetses riigis asuvast Soome esindusest.
sv: Dokument som införs från andra länder ska dessutom ha en stämpel som bestyrker dokumentet. Stämpeln ska begäras vid utrikesministeriet i det ifrågavarande landet och dessutom vid Finlands beskickning i landet.
et: Küsi lisateavet oma riigi esindusest.
sv: Fråga mer om detta vid beskickningen för ditt eget land.
et: Soomes moodustavad perekonna:
sv: I Finland utgörs en familj av
et: alla 18-aastane vallaline laps või lapsed ja nende Soomes elav hooldaja või hooldajad.
sv: ogifta barn under 18 och deras vårdnadshavare som bor i Finland
et: Soome peremõiste on kitsam kui paljudes teistes riikides.
sv: I Finland uppfattas en familj i snävare bemärkelse än i många andra länder.
et: Soomes mõeldakse pere all sageli tuumikperet ehk vanemaid ja lapsi.
sv: I Finland anses oftast kärnfamiljen, d.v.s. föräldrarna och barnen utgöra en familj.
et: Näiteks kui vanavanemad, vanemad ja lapsed elavad ühes korteris, siis ametlikult kuuluvad samasse perekonda vaid vanemad ja lapsed.
sv: Till exempel om mor- eller farföräldrarna, föräldrarna och barnen bor i samma lägenhet räknas officiellt bara föräldrarna och barnen till samma familj.
et: Vanavanemad moodustavad eraldi perekonna.
sv: Mor- eller farföräldrarna bildar en egen familj.
et: Perekonnas võib olla lapsi või perekonna võib moodustada lasteta paar.
sv: En familj kan ha barn eller bestå av ett barnlöst par.
et: Perekonda kuuluvad täiskasvanud võivad olla kas erinevast soost või samast soost.
sv: De vuxna i familjen kan vara av samma eller olika kön.
et: Pere moodustavad ka üksikvanemast ema või isa ning tema lapsed.
sv: En familj bildas också av en ensamstående mor eller far och hens barn.
et: Uuspere on paar, kellega koos elab üks või mitu last paari varasematest kooseludest.
sv: Med ombildade familjer avses ett par som bor tillsammans med ett eller flera barn från parets tidigare förhållanden.
et: Peale selle võivad uusperes elada paari ühised lapsed.
sv: Också parets gemensamma barn kan bo med familjen.
et: Kui oled lahutatud, võid sõlmida uue abielu endise abikaasa loata.
sv: Om du är frånskild kan du gifta om dig utan tillstånd från din före detta maka eller make.
et: Soome seaduste kohaselt ei vaja sa uue abielu sõlmimiseks endise abikaasa luba, isegi kui sul ja sinu endisel abikaasal oleksid ühised lapsed.
sv: Du behöver inte tillstånd från din före detta maka eller make för att ingå ett nytt äktenskap även om du och din före detta maka eller make har barn tillsammans.
et: Vikerkaarepered on homo-, lesbi-, bi- ja transseksuaalsete vanemate ja nende laste pered.
sv: Regnbågsfamiljer är familjer som bildas av homosexuella, lesbiska, bi- och transsexuella föräldrar och deras barn.
et: Need on näiteks nais- ja meespaaride pered ning need pered, kus on rohkem kui kaks vanemat.
sv: De är till exempel familjer som bildas av två kvinnor eller två män samt familjer med fler än två föräldrar
et: Kui samast soost abikaasad on abielus, on neil õigus lapse adopteerimiseks või peresiseseks adopteerimiseks.
sv: Gifta makar av samma kön har rätt att adoptera ett barn och rätt till adoption inom familjen.
et: Peresisene adopteerimine tähendab, et abikaasa adopteerib teise abikaasa lapse ja saab ametlikult lapse teiseks vanemaks.
sv: Adoption inom familjen betyder att makan/maken adopterar sin makas/makes barn och blir officiellt barnets andra förälder.
et: Soomes võib lapsel olla maksimaalselt kaks juriidilist lapsevanemat.
sv: I Finland kan ett barn ha högst två juridiska föräldrar.
et: Kui planeerid peresisest adopteerimist, pöördu oma kohaliku omavalitsuse sotsiaalbüroosse.
sv: Om du planerar adoption inom familjen ska du kontakta socialbyrån i din hemkommun.
et: Sateenkaariperheet ry on organisatsioon, kes toetab, nõustab ja organiseerib vikerkaareperedele erinevaid tegevusi.
sv: Regnbågsfamiljer rf är en organisation som stöder regnbågsfamiljer samt ger råd och ordnar verksamhet för dem.
et: Kontaktandmed leiad organisatsiooni veebilehelt.
sv: Kontaktuppgifterna hittar du på organisationens webbplats.
et: Toetus ja tegevused samasooliste peredelesoome keel
sv: Stöd och verksamhet för regnbågsfamiljerfinska
et: Ülalpidamiskohustus
sv: Underhållsskyldighet
et: Soome seaduse kohaselt on vanemad kohustatud majanduslikult kandma hoolt oma alaealiste laste eest ja abikaasad teineteise eest.
sv: Enligt Finlands lag är föräldrarna förpliktade att ta hand om sina minderåriga barn ekonomiskt och gifta par om varandra.
et: Pereliikmete ülalpidamiskohustus ei laiene teistele sugulastele, näiteks täiskasvanud õdedele ja vendadele või vanavanematele.
sv: Familjemedlemmarnas underhållsskyldighet sträcker sig inte till släktingar, till exempel vuxna syskon eller mor- eller farföräldrar.
et: Soomes seega ei eeldata, et inimesed hoolitsevad majanduslikult nendest nõrgemal positsioonil olevate sugulaste eest.
sv: I Finland utgår man alltså inte från att enskilda människor tar hand om sådana släktingar som har det dåligt ställt ekonomiskt.
et: Toetus tuleb ühiskonnalt sotsiaalkaitse kaudu.
sv: Stödet kommer från samhället i form av den sociala tryggheten.
et: Ühel eluasemel püsivalt koos elavad isikud kuuluvad ühte leibkonda.
sv: Till samma hushåll hör alla som stadigvarande bor i samma bostad.
et: Lisateavet sellel teemal on InfoFinlandi alamlehel eluase ja elamine.
sv: Mer information om ämnet hushåll finns på InfoFinlands sida boende.
et: Paar võib valida, kas nad soovivad koos elades olla vabaabielus või abielus.
sv: Ett par kan välja om de vill leva tillsammans i ett samboförhållande eller i ett äktenskap.
et: Tasub arvesse võtta, et kooselu vorm mõjutab abikaasade õigusi ja kohustusi, vara ja pärandi küsimusi, lapse hooldust ja lapsendamist.
sv: Det är bra att beakta att parförhållandets form påverkar makarnas rättigheter och skyldigheter, frågor som rör egendom och arv, vårdnad om och underhåll av barn samt adoption.
et: Nõustamine pereküsimustes
sv: Råd i frågor som rör familjen
et: Rahvaliit (Väestöliitto) pakub nõustamist telefoni ja e-kirja teel, kui vajad nõu ja abi, arutlemaks laste kasvatamise või peresuhete teemadel.
sv: Väestöliitto tillhandahåller rådgivning telefonledes och via e-post när du behöver samtalsstöd i frågor som rör barnuppfostran eller relationerna i familjen.
et: Kõnedele vastatakse järgmistes keeltes:
sv: Samtal tas emot på följande språk:
et: vene ja inglise keeles tel 050 325 7173
sv: ryska och engelska tfn 050 325 7173
et: Loe lisaks InfoFinlandi alamlehelt Laste kasvatamine Soomes.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Fostran av barn i Finland.
et: Loe täiendavalt InfoFinlandi alamlehelt Pereprobleemid.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Problem i familjen.
et: Soome peresidemete aluselsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Till Finland på grund av familjebandfinska _ svenska _ engelska
et: Sellelt lehelt leiad teavet nendes küsimustes, millega pead tegelema, kui soovid sõlmida abielu Soomes.
sv: På den här sidan hittar du information om ärenden som du måste sköta då du vill ingå äktenskap i Finland.
et: Abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine
sv: Prövning av äktenskapshinder
et: Enne abielu sõlmimist tuleb teha abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine.
sv: Före äktenskapet måste hinder mot äktenskapet prövas.
et: Selle teostab kas magistraat või kogudus, kus viiakse läbi laulatus.
sv: Detta görs antingen av den magistrat eller den församling som förrättar vigseln.
et: Loe täiendavalt abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimise kohta InfoFinlandi lehelt Abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine.
sv: Läs mer om prövning av äktenskapshinder på InfoFinlands sida Prövning av hinder mot äktenskap.
et: Perekonnanime otsustamine
sv: Välja efternamn
et: Abielu sõlmimisel võid võtta koos abikaasaga ühise perekonnanime.
sv: När du gifter dig kan du och din make eller maka ta ett gemensamt efternamn.
et: Võid jätta ka oma perekonnanime või võtta liitperekonnanime.
sv: Du kan också behålla ditt eget efternamn eller ta ett dubbelnamn.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi lehelt Perekonnanime otsustamine.
sv: Mer information hittar du på InfoFinlands sida Välja efternamn.
et: Abielu registreerimine või kiriklik laulatus
sv: Civilvigsel eller religiös vigsel
et: Soomes on võimalik abielu sõlmida:
sv: I Finland kan äktenskap ingås
et: usulises ühenduses, kellel on abiellu pühitsemise õigus
sv: i ett religiöst samfund som har rätt att förrätta vigsel
et: Abielu registreerimine toimub magistraadis, kiriklik laulatus kirikus või muus usulises ühenduses.
sv: Civilvigsel förrättas i magistraten, religiös vigsel förrättas i en kyrka eller i något annat religiöst samfund.
et: Lisateavet leiad InfoFinlandi lehelt Abielu sõlmimine.
sv: Mer information hittar du på InfoFinlands sida Vigsel.
et: Puudetoetus alla 16-aastasele lapsele
sv: Handikappbidrag för barn under 16 år
et: Alla 16-aastane laps võib saada puudetoetust, kui ta vajab oma puude või haiguse tõttu regulaarset ravi, hoolitsust ja taastusravi vähemalt kuue kuu jooksul.
sv: Ett barn under 16 år kan få handikappbidrag (vammaistuki) om hen på grund av sitt handikapp eller sin sjukdom behöver regelbunden vård, omsorg och rehabilitering under minst sex månaders tid.
et: Alla 16-aastase lapse puudetoetust saad taotleda Kelast.
sv: Du ansöker om handikappbidrag för barn under 16 år vid FPA.
et: Toetus määratakse üldjuhul teatud ajaks.
sv: Handikappbidraget beviljas vanligtvis för en bestämd period.
et: Kui see on lõppenud, võib taotleda toetuse pikendamist.
sv: När perioden har gått kan man ansöka om förlängning för bidraget.
et: Puudetoetus lapselesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Handikappbidrag för barnfinska _ svenska _ engelska
et: Võid saada Kelast erihooldusraha, kui:
sv: Du kan få specialvårdspenning från FPA om
et: sinu alla 16-aastane laps viibib haiglaravil või
sv: ditt barn är under 16 år och vårdas på sjukhus eller
et: ravid oma last kodus ja kodune ravi on seotud lapse haiglaraviga või
sv: om du tar hand om barnet i hemmet och hemvården ansluter sig till barnets sjukhusvård eller
et: sinu tööturutoetus ajutiselt katkeb, sest sul pole võimalik oma lapse ravi tõttu kohanemistegevustes osaleda või
sv: om utbetalningen av ditt arbetsmarknadsstöd avbryts tillfälligt eftersom du på grund av vården av ditt barn inte kan delta i integrationsåtgärderna eller
et: sinu laps proovib kooli või päevahoidu naasmist.
sv: ditt barn provar på att återvända till skolan eller barnomsorgen.
et: Erihooldusraha alla 16-aastasele lapselesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Specialvårdspenning för barn under 16 årfinska _ svenska _ engelska
et: Kela organiseerib taastusravi ja hüvitab selle kulud.
sv: FPA ordnar rehabiliteringen och ersätter kostnaderna för den.
et: Taastusravi võib sisaldada mitmesugust tegevust.
sv: Rehabiliteringen kan omfatta många olika slags aktiviteter.
et: See võib olla näiteks füsioteraapia või erinevad kursused, kus õpetatakse elamist koos puudega.
sv: Den kan till exempel bestå av fysioterapi eller olika kurser där man lär sig att leva med sitt handikapp.
et: Kela võib organiseerida taastusravi ka kaalutlusel põhineva taastusravina (harkinnanvarainen kuntoutus).
sv: FPA kan även ordna rehabilitering som behovsprövad rehabilitering (harkinnanvarainen kuntoutus).
et: Kaalutlusel põhineva taastusravi eesmärk on töö- või tegevusvõime parandamine.
sv: Behovsprövad rehabilitering har som mål att förbättra arbets- eller funktionsförmågan.
et: Kui laps ei saa nõudlikku meditsiinilist taastusravi Kelast, on vastutus taastusravi organiseerimise eest koduvallal.
sv: Om barnet inte kan få krävande medicinska rehabilitering från FPA, ska rehabiliteringen ordnas av hemkommunen.
et: Nõudlik meditsiiniline taastusravisoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Krävande medicinsk rehabiliteringfinska _ svenska _ engelska
et: Puudega lapse kooliskäimine
sv: Handikappade barns skolgång
et: Puudega lapsel on kõigus käia koolis oma elukohajärgses koolis.
sv: Ett handikappat barn har rätt till skolgång i närliggande skola.
et: Puudega laps võib saada eriõpet, kui tema puue raskendab õppimist.
sv: Ett handikappat barn kan få specialundervisning om barnets handikapp försvårar inlärningen.
et: Laps võib saada ka kooliabistaja (koulunkäyntiavustaja), kui see vajalik on.
sv: Barnet kan vid behov även få ett skolgångsbiträde (koulunkäyntiavustaja).
et: Kela võib katta kallite ja nõudlike abivahendite (apuvälineet) kulud, mida puudega laps vajab kooliskäimiseks.
sv: FPA kan betala dyra och krävande hjälpmedel (apuväline) som det handikappade barnet behöver för sin skolgång.
et: Sellised abivahendid on näiteks arvutid ja nende lisaseadmed.
sv: Sådana hjälpmedel är till exempel datorer och tilläggsutrustning till datorer.
et: Abivahendeid võib saada, kui laps ei saa ilma nendeta õppimisel hakkama või see on väga raske.
sv: Barnet kan också få hjälpmedel om han eller hon inte kan studera utan dem eller om det är mycket svårt utan dem.
et: Abivahendeid võib saada kõige varem siis, kui laps käib põhikooli seitsmendas klassis.
sv: Hjälpmedel kan fås tidigast när barnet går i grundskolans årskurs sju.
et: Abivahendid tööks ja õppimisekssoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Hjälpmedel för arbete och studierfinska _ svenska _ engelska
et: Puudega lapse vaba aeg
sv: Handikappade barns fritid
et: Võid saada teavet oma elukohajärgsete harrastusvõimaluste kohta näiteks oma valla spordi- ja kultuuriametist.
sv: Information om hobbymöjligheterna på din hemort får du till exempel vid idrotts- och kulturförvaltningen i din hemkommun.
et: Ka puuetega inimeste organisatsioonidel on mitmekülgne harrastustegevus.
sv: Också handikapporganisationer tillhandahåller många slags hobbyverksamheter.
et: Näiteks registreeritud ühing Suomen vammaisurheilu ja -liikunta VAU ry korraldab erinevaid spordi- ja liikumisüritusi.
sv: Till exempel föreningen för handikappidrott och -motion i Finland, VAU ry, ordnar olika idrotts- och motionsevenemang.
et: Liikumist puudega lastele ja noortelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Motion för handikappade barn och ungafinska _ svenska _ engelska
et: Soome seaduse järgi on abielu kahe inimese vaheline seadusega kindlaks määratud suhe.
sv: Enligt Finlands lag är äktenskapet (avioliitto) ett lagstadgat förhållande mellan två människor.
et: Abielu sõlmitakse laulatamise teel.
sv: Äktenskap ingås genom vigsel.
et: On tavaline, et enne abielu elab paar vabaabielus.
sv: Det är vanligt att par lever i ett samboförhållande före äktenskapet.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Vabaabielu.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Samboförhållande.
et: Enne abiellumist võib paar kihluda.
sv: Före äktenskapet kan ett par förlova sig.
et: See tähendab abielulubadust.
sv: Förlovningen är ett löfte om äktenskap.
et: Kihlumine on vabatahtlik ja seadus seda ei nõua.
sv: Förlovningen är frivillig och krävs inte i lag.
et: Kihlusest ei pea teatama, kuid soovi korral võib selle avalikustada.
sv: Paret kan hålla förlovningen privat eller offentliggöra den till andra människor.
et: Kes võib sõlmida abielu?
sv: Vem kan ingå äktenskap?
et: Abielluda võib Soomes igaüks:
sv: I Finland kan alla gifta sig som
et: kes on 18-aastane või vanem ja
sv: har fyllt 18 år och
et: kes ei ole abielus või hooldatav, kes ei suuda ise enda asjade eest hoolt kanda. Tema eest vastutab eestkostja.
sv: En person som står under förmynderskap klarar inte av att sköta sina angelägenheter utan de sköts av en intressebevakare.
et: Abielu kahe samasoolise inimese vahel on Soomes lubatud alates 01.03.2017. a.
sv: Äktenskap mellan två personer av samma kön har varit tillåtet i Finland sedan 1.3.2017.
et: Enne seda lubati sõlmida vaid registreeritud kooselusid.
sv: Innan dess kunde två personer av samma kön endast ingå ett registrerat partnerskap.
et: Soomes ei saa enam sõlmida uusi registreeritud kooselusid, kuid endised registreeritud kooselud on kehtivad.
sv: Nya registrerade partnerskap kan inte längre ingås i Finland, men tidigare registrerad partnerskap förblir i kraft.
et: Magistraadis saab muuta registreeritud kooselu abieluks.
sv: Ett registrerat partnerskap kan ändras till äktenskap vid magistraten.
et: Abielu on keelatud järgmiste lähisugulaste vahel:
sv: Äktenskap mellan följande nära släktingar är förbjudet:
et: õed ja vennad ning poolõed ja -vennad
sv: syskon eller halvsyskon
et: lapsendatud lapsed ja lapsendajad ning
sv: adoptivföräldrar och adoptivbarn samt
et: õdede ja vendade lapsed (näiteks onu ja õetütar).
sv: barn till syskon (till exempel morbror och systerdotter).
et: Kahel viimasel juhul võib saada justiitsministeeriumist eriloa.
sv: Justitieministeriet kan på synnerligen vägande skäl ge tillstånd till äktenskap i de två sistnämnda fallen.
et: Abielu on alati vabatahtlik valik ja kedagi ei saa selleks sundida.
sv: Äktenskapet är alltid ett frivilligt val som ingen kan tvingas till.
et: Kui abielu seaduslikud tingimused on täidetud, võib paar abielluda.
sv: När äktenskapets lagliga villkor uppfylls kan ett par gifta sig.
et: Luba ei pea taotlema (näiteks sugulastelt).
sv: De behöver till exempel inte be om tillstånd av släktingar.
et: Justiitsministeeriumi veebilehel tutvustatakse lühidalt abielu sõlmimist ja lõpetamist ning abielu õiguslikke mõjusid puudutavaid õigusnorme.
sv: På justitieministeriets webbplats beskrivs kortfattat bestämmelserna om giftermål och skilsmässa samt äktenskapets rättsverkningar.
et: Abieluseaduse täistekst on leitav veebilehelt Finlex.
sv: Äktenskapslagen finns i sin helhet på Finlex webbplats.
et: Kui sul on puue või haigus, mille pärast ei ole sa võimeline tööl käima, võid saada töövõimetuspensionit (työkyvyttömyyseläke).
sv: Om du på grund av skada eller sjukdom inte kan arbeta kan du få invalidpension (työkyvyttömyyseläke).
et: Kui sa oled pime või liikumisvõimetu, võid saada töövõimetuspensionit vaatamata sellele, et oleksid võimeline tööl käima.
sv: Om du är blind eller rörelsehindrad kan du få invalidpension även om du skulle kunna arbeta.
et: Töövõimetuspensionit makstakse 16–64-aastastele isikutele.
sv: Invalidpension betalas till 16–64-åringar.
et: Pensioni saamist mõjutab see, kui kaua sa Soomes elanud oled.
sv: Huruvida du får pensionen beror på hur länge du har bott i Finland.
et: Tavaliselt võid saada töövõimetuspensionit, kui oled elanud Soomes kolm aastat.
sv: Vanligtvis kan du få invalidpension när du har bott tre år i Finland.
et: Võid taotleda töövõimetuspensionit Kelast.
sv: Du kan söka invalidpension hos FPA.
et: Töövõimetuspensionsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Sjukpensionfinska _ svenska _ engelska
et: Puudetoetus täiskasvanule
sv: Handikappbidrag för vuxna
et: Kui sul on puue või haigus, mis nõrgendab su tegutsemisvõimet katkematult vähemalt aasta aega, võid saada puudetoetust (vammaistuki).
sv: Om du har ett handikapp eller en sjukdom som försämrar din funktionsförmåga sammanhängande under minst ett år kan du få handikappbidrag (vammaistuki).
et: Puudetoetuse saamiseks vajad arstitõendit.
sv: Du måste ha ett läkarintyg för att få handikappbidrag.
et: Täiskasvanu puudetoetust makstakse 16–64-aastastele isikutele.
sv: Handikappbidrag för vuxna betalas till 16–64-åringar.
et: Toetuse saamist mõjutab see, kui kaua sa Soomes elanud oled.
sv: Huruvida du får bidraget beror på hur länge du har bott i Finland.
et: Tavaliselt võid saada puudetoetust, kui oled elanud Soomes kolm aastat.
sv: Vanligtvis kan du få handikappbidrag när du har bott tre år i Finland.
et: Puudetoetuse suurus sõltub sinu puude raskusest.
sv: Handikappbidragets storlek beror på hur svårt ditt handikapp är.
et: Võid taotleda puudetoetust Kelast.
sv: Du kan söka handikappbidrag hos FPA.
et: Puudetoetus täiskasvanulesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Handikappbidrag för vuxnafinska _ svenska _ engelska
et: Tervis ja rehabilitatsioonsoome keel _ rootsi keel _ vene keel _ eesti keel
sv: Hälsa och rehabiliteringfinska _ svenska _ ryska _ estniska
et: Toetus puudega omase hooldamiseks
sv: Stöd för vård av en handikappad anhörig
et: Kui hooldad puudega omast kodus, võib su koduvald maksta sulle omastehoolduse toetust (omaishoidontuki).
sv: Om du vårdar en handikappad närstående i hemmet kan du få stöd för närståendevård (omaishoidontuki) från din hemkommun.
et: Selleks et võiksid saada toetust, pead sa sõlmima oma vallaga omastehoolduse lepingu.
sv: För att få stöd måste du göra ett avtal om närståendevård med din kommun.
et: Võid taotleda omastehoolduse toetust oma valla sotsiaalbüroost.
sv: Du kan ansöka om stödet vid socialbyrån i din egen kommun.
et: Puudetoetus lapsele ja erihoolderaha
sv: Handikappbidrag för barn och specialvårdpenning
et: Loe lisaks lapse puudetoetuse ja erihoolderaha kohta InfoFinlandi leheküljelt Puudega laps.
sv: Läs mer om handikappbidrag för barn och specialvårdpenning på InfoFinlands sida Ett handikappat barn.
et: Pensionisaaja hooldustoetus
sv: Vårdbidrag för pensionstagare
et: Kui sa oled pensionil ja sinu tegevusvõime on nõrgenenud puude või haiguse tõttu katkematult vähemalt aasta aega, võid saada pensionisaaja hooldustoetust (eläkettä saavan hoitotuki).
sv: En pensionär vars funktionsförmåga försämrats under sammanlagt minst ett år på grund av sjukdom eller skada kan få vårdbidrag för pensionstagare (eläkettä saavan hoitotuki).
et: Võid saada toetust, kui vajad puude või haiguse tõttu pidevalt abi.
sv: Du kan få stöd om du på grund av ditt handikapp eller din sjukdom behöver kontinuerligt hjälp.
et: Toetuse suurus sõltub sellest, kui palju toetust sa vajad.
sv: Hur stort stöd du får beror på hur mycket hjälp du behöver.
et: Võid taotleda pensionisaaja hooldustoetust Kelast.
sv: Vårdbidrag för pensionstagare kan sökas hos FPA.
et: Pensionisaaja hooldustoetussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Vårdbidrag för pensionstagarefinska _ svenska _ engelska
et: Toetus riietele ja toidule
sv: Bidrag för kläder och mat
et: Kui sinu puue või haigus põhjustab sulle täiendavaid kulutusi toidule või riietele, võid taotleda toetust riietele ja toidule (vaatetus- ja ravitsemustuki).
sv: Om ditt handikapp eller din sjukdom orsakar dig extra kostnader för mat eller kläder kan du ansöka om bidrag för kläder och mat (vaatetus- ja ravitsemustuki).
et: Toetust võid taotleda oma koduvalla sotsiaalbüroost.
sv: Du kan ansöka om bidraget vid socialbyrån i din hemkommun.
et: Täiendavad kulutused riietele ja toidulesoome keel _ rootsi keel
sv: Extra kostnader för kläder och matfinska _ svenska
et: Vallad on kohustatud osutama puuetega inimestele vajalikke eriteenuseid.
sv: Kommunerna måste ordna de särskilda tjänster som handikappade behöver.
et: Sellised eriteenused on näiteks transporditeenus, korteri ümberehitustööd või isiklik abistaja.
sv: Dessa särskilda tjänster är till exempel färdtjänst, hjälpmedel eller en personlig assistent.
et: Teenuste mõte on aidata puudega isikut ühiskonnas osalema ja kergendada elu puudega.
sv: Syftet med tjänsterna är att hjälpa den handikappade att vara delaktig i samhället och underlätta livet med handikappet.
et: Kui sul on elamisluba ja koduvald Soomes, on sul õigus saada valla poolt pakutavaid teenuseid.
sv: Om du har uppehållstillstånd och hemkommun i Finland har du rätt att använda de tjänster som kommunen tillhandahåller.
et: Lisa informatsiooni õigusest koduvallale saad InfoFinlandi leheküljelt Koduvald Soomes.
sv: Du får mer information om rätten till hemkommun på InfoFinlands sida Hemkommun i Finland.
et: Puuetega inimeste teenuste käsiraamatsoome keel _ rootsi keel
sv: Handbok för handikappservicefinska _ svenska
et: Puuetega inimeste teenused ja tugimeetmedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Handikappservice och stödåtgärderfinska _ svenska _ engelska
et: Puuetega inimestele mõeldud teenuseid saab sageli ainult arstitõendiga.
sv: Tjänsterna för handikappade fås oftast endast med ett läkarintyg (lääkärintodistus).
et: Mine näiteks oma tervisejaama arstlikku kontrolli.
sv: Besök till exempel din egen hälsostation för en hälsoundersökning.
et: Kui sul on arstitõend olemas, võta ühendust oma koduvalla sotsiaalbürooga.
sv: När du har ett läkarintyg ska du kontakta socialbyrån i din hemkommun.
et: Vallas on sotsiaaltöötaja, kes vastutab puuetega inimeste teenuste eest.
sv: I kommunen finns en socialarbetare som ansvarar för tjänsterna för handikappade.
et: Temalt saad juhiseid ja abi teenuste taotlemiseks.
sv: Han eller hon ger dig råd och hjälp när du ansöker om tjänster.
et: Teenuste plaani mõte on välja selgitada, milliseid puuetega inimeste teenuseid sa võid saada.
sv: Syftet med serviceplanen är att reda ut vilken handikappservice du behöver.
et: Teenuste kohta võetakse vastu otsus, mille muutmist võid taotleda juhul, kui sa ei ole saadud teenustega rahul.
sv: Därefter tas beslut om tjänsterna, och du kan överklaga beslutet om du inte är nöjd med de tjänster som du har beviljats.
et: Vallad organiseerivad teeninduskortereid ja tugikortereid nendele puuetega inimestele, kes vajavad elamisel tuge ja abi.
sv: Kommunerna ordnar stödboende och serviceboende för handikappade personer som behöver stöd och hjälp i sitt boende.
et: Loe lisaks InfoFinlandi leheküljelt Tugi- ja sotsiaalkorter.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Stöd- och serviceboende.
et: Tervisejaam ja keskhaigla katavad selliste abivahendite kulud, mis antakse meditsiinilise taastusravi (lääkinnällinen kuntoutus) raames.
sv: Hälsostationen och centralsjukhuset bekostar de hjälpmedel som ges som medicinsk rehabilitering (lääkinnällinen kuntoutus).
et: See tähendab seda, et sina ei pea maksma abivahendite eest, mida sa vajad igapäevases elus toime tulemiseks.
sv: Det innebär att du inte behöver betala för de hjälpmedel som du behöver för att klara dig i vardagen.
et: Sellised tasuta abivahendid on näiteks ratastoolid, kuulmispuudega inimeste kuuldeaparaadid ning nägemispuudega inimeste valged kepid ja juhtkoerad.
sv: Sådana kostnadsfria hjälpmedel är till exempel rullstolar, hörselskadades hörselapparater samt synskadades vita käppar och ledahundar.
et: Kui su korteris tuleb teha ümberehitustöid või sinna tuleb paigaldada statsionaarseid abivahendeid, võid saada nende eest vallalt hüvitist.
sv: Om du måste låta utföra ändringsarbeten i din bostad eller montera fasta hjälpmedel i bostaden kan du få ersättning för dessa av kommunen.
et: Korter võidakse ehitada ümber selliseks, et seal on võimalik ratastooliga liikuda.
sv: Ändringsarbetena kan vara till exempel ombyggnad av bostaden så att den blir tillgänglig för rullstol.
et: Statsionaarsed abivahendid on näiteks erinevad tõsteseaded ning kuulmispuuetega inimeste suitsuandur ja uksekell, milles on heli asendatud valgusega.
sv: Fasta hjälpmedel kan till exempel vara olika typer av lyftanordningar samt brandvarnare och dörrklocka för hörselskadade, där ljudet har ersatts med lampor.
et: Su koduvalla puuetega inimeste teenuse sotsiaaltöötaja hindab koos sinuga, kas su korteris on vaja teha ümberehitustöid.
sv: Socialarbetaren som ansvarar för handikapptjänster i din hemkommun bedömer tillsammans med dig om du behöver göra ändringsarbeten i din bostad.
et: Kela võib katta selliste abivahendite kulud, mida vajatakse töös ja õppimiseks.
sv: FPA kan betala sådana hjälpmedel som du behöver för arbete eller studier.
et: Võid saada abivahendeid, kui sa ei saa töö või õppimisega ilma abivahenditeta hakkama või kui õppimine on ilma abivahendita väga raske.
sv: Hjälpmedel ges till personer som inte klarar av arbete eller studier utan dem eller om det är mycket svårt att studera utan hjälpmedel.
et: Küsi Kelast lisateavet selle kohta, kuidas sa neid abivahendeid saada võid.
sv: Du kan fråga vid närmaste FPA-byrå hur du kan få hjälpmedel.
et: Abivahendid liikumisekssoome keel _ rootsi keel
sv: Hjälpmedel för att röra sigfinska _ svenska
et: Kui sa ei saa puude tõttu kasutada ühistranspordivahendeid, võib sul olla õigus transporditeenusele (kuljetuspalvelu).
sv: Om du på grund av ditt handikapp inte kan använda kollektivtrafiken kan du ha rätt till färdtjänst (kuljetuspalvelu).
et: Kui sa vajad, võid saada kaasa ka saatja (saattaja) ehk isiku, kes aitab sind sõitmisel.
sv: Vid behov kan du även få en följeslagare (saattaja), d.v.s. en person som assisterar dig på resor.
et: Transporditeenuse ja saatja võid saada töö, õppimise või vaba aja veetmisega seotud sõitudeks.
sv: Du kan få färdtjänst och följeslagare på resor som anknyter till arbete, studier eller fritid.
et: Transporditeenust võid taotleda oma koduvalla puuetega inimeste teenuse sotsiaaltöötajalt.
sv: Du kan söka färdtjänst hos en socialarbetare inom handikappservicen i din hemkommun.
et: Sina maksad transporditeenuse eest ühistranspordi hinna järgi.
sv: Du betalar för färdtjänsten enligt kollektivtrafikens taxa.
et: Võid puude tõttu saada ka ühistranspordipiletite hindadest soodustust.
sv: På grund av ditt handikapp kan du även få rabatt på kollektivtrafikens biljettpriser.
et: Küsi nende kohta oma koduvalla sotsiaalbüroost.
sv: Du kan fråga om detta på socialbyrån i din hemkommun.
et: Transporditeenus ja saatja teenussoome keel _ rootsi keel
sv: Färdtjänst och följeslagartjänstfinska _ svenska
et: Kui vajad oma puude tõttu palju abi igapäevases elus, võid saada isikliku abistaja (henkilökohtainen avustaja).
sv: Om du på grund av ditt handikapp behöver mycket hjälp med det vanliga livet kan du få en personlig assistent (henkilökohtainen avustaja).
et: Abistaja võib aidata sind näiteks toidu valmistamisel, poes käimises, töö juures, õppimise või harrastuste juures.
sv: Assistenten kan hjälpa dig till exempel med att laga mat, handla, på din arbetsplats, i dina studier eller dina hobbyer.
et: Abistajale maksab palka sinu koduvald.
sv: Din hemkommun betalar assistentens lön.
et: Taotle abistaja teenust oma valla sotsiaalbüroost. linkkiTerveyden ja hyvinvoinnin laitos:
sv: Du kan ansöka om en assistent vid socialbyrån i din hemkommun.
et: Isiklik abisoome keel _ rootsi keel
sv: Personlig assistansfinska _ svenska
et: Suulise tõlke teenused
sv: Tolktjänster
et: Puuetega inimestele mõeldud suulise tõlke teenus erineb tavapärasest suulisest tõlkest.
sv: Tolkning för en handikappad är inte det samma som språktolkning.
et: Sul on õigus kasutada puuetega inimeste suulise tõlke teenuseid (tulkkauspalvelu), kui sul on
sv: Du har rätt att använda tolktjänst (tulkkauspalvelu) för handikappade om du har
et: kuulmis- ja nägemispuue või
sv: en syn- och hörselskada eller
et: ja kui sa vajad puude tõttu tõlgi abi
sv: och om du på grund av din skada behöver hjälp av en tolk
et: õppimiseks pärast põhiõpet
sv: studera efter grundläggande studier,
et: ühiskondlikus tegevuses osalemiseks
sv: vid social delaktighet,
et: Võid taotleda puuetega inimeste suulise tõlke teenust Kelast.
sv: Du kan ansöka om tolktjänst vid FPA.
et: Kui sa ei saa soome keelest või soome või soomerootsi viipekeelest aru, võid vajada ka teist tõlki.
sv: Om du inte förstår finska eller det finska teckenspråket kan du också behöva en annan tolk.
et: Soome puuetega inimeste tõlgid ei pruugi tingimata osata teistes riikides kasutuses olevaid viipeid.
sv: Finländska handikapptolkar kan inte nödvändigtvis de teckenspråk som används i andra länder.
et: Kela teist tõlki ei organiseeri.
sv: FPA ordnar inte en annan tolk.
et: Alati kui ametkondadega asju ajad, ära unusta kindlaks tegemast suulise tõlke vajadust.
sv: När du sköter ärenden med myndigheter, kom alltid ihåg att bekräfta tolksbehovet.
et: Tõlgi organiseerimine ei ole selle ametiasutuse ülesanne, kellega sa asju ajad.
sv: Det åligger myndigheten med vilken du sköter ärenden att ordna tolktjänsten.
et: Kui sind kutsutakse arsti juurde, ära unusta eelnevalt mainida, et vajad tõlki.
sv: Om du blir kallad till hälsovården, kom ihåg att på förhand ange att du behöver en tolk.
et: Kui pöördud ise valvekliinikusse või arsti poole, saad tellida tõlgi Kelast. linkkiKela:
sv: Om du söker dig till jourmottagnignen eller läkaren, kan du beställa en tolk vid FPA.
et: Kui sul on raske puue või haigus ja oled alla 65-aastane, võib Kela organiseerida sulle nõudlikku meditsiinilist taastusravi ja hüvitada taastusravi kulusid.
sv: Om du har ett gravt handikapp och är under 65 år kan FPA ordna krävande medicinsk rehabilitering (vaativa lääkinnällinen kuntoutus) och ersätta en del av kostnaderna för rehabiliteringen.
et: Võid saada taastusravi, kui sul on puude või haiguse tõttu märgatavaid raskusi argipäevaste toimetustega hakkama saamisel kodus, tööl või koolis.
sv: Du kan få rehabilitering om ditt handikapp orsakar stora svårigheter att klara av vardagen i hemmet, skolan eller arbetet.
et: Meditsiinilist taastusravi võidakse organiseerida taastusraviasutuses või ambulatoorse teraapiana, mille ajal võid elada kodus.
sv: Medicinsk rehabilitering kan ordnas i ett rehabiliteringscenter eller som öppen terapi. Under den öppna terapin kan du bo hemma.
et: Taastusravi eesmärgiks on aidata sul argieluga paremini hakkama saada.
sv: Målet med rehabiliteringen är att hjälpa dig att klara dig bättre i vardagen.
et: Kui sa ei saa nõudlikku meditsiinilist taastusravi Kelast, kuulub vastutus sulle taastusravi organiseerimise eest sinu koduvallale.
sv: Om du inte kan få krävande medicinsk rehabilitering via FPA ska din hemkommun ordna rehabilitering för dig.
et: Loe lisaks InfoFinlandi leheküljelt Taastusravi.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Rehabilitering.
et: Meditsiinilise taastusravi taotleminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Att ansöka om medicinsk rehabiliteringfinska _ svenska _ engelska
et: Puuetega inimeste eriteenused
sv: Särskilda tjänster för utvecklingsstörda
et: Puuetega inimeste eriteenused on muu hulgas
sv: Särskilda tjänster för utvecklingsstörda är bland annat
et: töökeskuse tegevus ja päevakeskuse tegevus.
sv: arbetsverksamhet och dagverksamhet.
et: Eluasemeteenus (asumispalvelu) tähendab seda, et intellektipuudega isik võib elada korteris, kuhu võib saada erilist abi ja toetust.
sv: Boendetjänster (asumispalvelu) innebär att en utvecklingsstörd person kan bo i sin egen bostad och där få olika typer av hjälp och stöd.
et: Perehooldus (perhehoito) tähendab seda, et isiku hooldus, kasvatamine või hoolekanne organiseeritakse väljaspool tema oma kodu kellegi teise kodus.
sv: Familjevård (perhehoito) innebär att en person vårdas, fostras eller omhändertas i ett privat hem utanför det egna hemmet.
et: Intellektipuudega isik, kes vajab hooldust, võib elada perekodus.
sv: En utvecklingsstörd person som behöver vård kan bo i ett familjehem.
et: Perekodus võib elada ka ajutiselt.
sv: Man kan också bo tillfälligt i ett familjehem.
et: Perehooldust võidakse organiseerida ka hooldatava isiku kodus.
sv: Familjevård kan även ordnas i den vårdbehövandes eget hem.
et: Kui intellektipuudega isik vajab kogu aeg hooldust ja temale ei ole seda võimalik kodus või teeninduskorteris osutada, võib ta elada ka hooldusasutuses (laitos).
sv: Om en utvecklingsstörd person behöver kontinuerlig vård och inte kan få det hemma eller i en servicebostad kan han eller hon även bo på en anstalt (laitos).
et: Hooldusasutuses võib elada ka lühikest aega.
sv: Man kan också bo korta tider i en anstalt.
et: Vallad organiseerivad töökeskuste tegevust ja päevakeskuste tegevust puuetega inimestele.
sv: Kommunerna ordnar arbetsverksamhet och dagverksamhet för handikappade personer.
et: Töökeskuse tegevuse (työtoiminta) hulka kuulub kerge töö.
sv: I arbetsverksamheten (työtoiminta) ingår lätt arbete.
et: Päevakeskuse tegevus (päivätoiminta) on mõeldud raske puudega isikutele, kes ei saa osaleda töökeskuse tegevuses.
sv: Dagverksamheten (päivätoiminta) är avsedd för svårt handikappade personer som inte kan delta i arbetsverksamheten.
et: Päevakeskuse tegevus võib sisaldada näiteks toidu valmistamist, liikumist, vestlemist ja matkamist.
sv: Dagverksamheten kan omfatta till exempel matlagning, motion, samtal och friluftsliv.
et: Internetist leiab Intellektipuudega inimeste hoolduse andmepanga (Kehitysvammahuollon tietopankki), kust leiab palju kasulikku teavet intellektipuude ja puuetega inimeste teenuste kohta.
sv: På internet finns en databank för utvecklingsstörda (Kehitysvammahuollon tietopankki) med mycket nyttig information om utvecklingsstörningar och tjänster för handikappade.
et: Teenus on soomekeelne.
sv: Tjänsten är finskspråkig.
et: Vaimupuudega inimeste eluasemeteenusedsoome keel
sv: Boendeservice för utvecklingsstördafinska
et: Vaimupuudega inimesed ja töösoome keel
sv: Utvecklingsstörda och arbetefinska
et: Päevakeskuse tegevussoome keel
sv: Dagverksamhetfinska
et: Soome õiguse kohaselt ei tohi kedagi puude tõttu diskrimineerida.
sv: Enligt finsk lag får ingen diskrimineras på grund av ett handikapp.
et: Puudega inimesel on õigus elada tavapärast elu, näiteks õppida, töötada ja luua perekond.
sv: Handikappade personer har rätt att leva ett normalt liv, till exempel studera, arbeta och bilda familj.
et: Soome on ka võtnud kohustuse järgida ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni.
sv: Finland har ratificerat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder.
et: Puudega inimesel võib puude või haiguse tõttu olla raske igapäevaeluga toime tulla.
sv: Handikappade personer kan ha svårt att klara av det dagliga livet på grund av sitt handikapp eller sin sjukdom.
et: Kohalikud omavalitsused peavad osutama puuetega inimestele vajalikke teenuseid.
sv: Kommunerna måste tillhandahålla handikappade de tjänster som de behöver.
et: Nendeks teenusteks on näiteks transpordi- ja abistaja teenus.
sv: Sådana tjänster är till exempel färd- och assistenttjänsterna.
et: Kui sul on elamisluba ja koduvald Soomes, on sul õigus saada omavalitsuse osutatavaid teenuseid puuetega inimestele.
sv: Om du har uppehållstillstånd och hemkommun i Finland, har du rätt till kommunens tjänster för handikappade.
et: Loe lisaks puuetega inimeste teenuste ja nende taotlemise kohta lehelt Puuetega inimeste teenused.
sv: Läs mer om tjänsterna för handikappade och om att ansöka dem på InfoFinlands sida Tjänster för handikappade.
et: Puuetega inimeste organisatsioonid
sv: Handikapporganisationer
et: Soomes on mitmeid organisatsioone, kelle eesmärgiks on parandada ühiskonnas puuetega inimeste olukorda.
sv: I Finland finns flera organisationer som arbetar för att förbättra handikappade personers ställning i samhället.
et: Nendest organisatsioonidest võid saada nõu ja abi näiteks teenuste taotlemisel.
sv: Hos dessa organisationer kan du få råd och hjälp till exempel vid ansökan om tjänster.
et: Paljud organisatsioonid pakuvad ka vaba aja tegevusi ja vastastikust toetust igas vanuses inimestele.
sv: Många organisationer erbjuder fritidsverksamhet och kamratstöd till personer i alla åldrar.
et: Organisatsioonide kontaktid leiad puuetega inimeste foorumi Vammaisfoorumi veebilehelt.
sv: Du hittar kontaktuppgifterna till organisationerna på Handikappforums webbplats.
et: Soomes tegutseb ka puuetega immigrantide tugikeskus Hilma, kes osutab juhtumikorraldus- ja nõustamisteenust puuetega immigrantidele ja kroonilistele haigetele.
sv: I Finland finns även stödcentret Hilma för handikappade invandrare som erbjuder servicevägledning och rådgivning för handikappade invandrare och långtidssjuka.
et: Puuetega inimeste organisatsioone Soomessoome keel _ rootsi keel
sv: Handikapporganisationer i Finlandfinska _ svenska
et: Nägemispuudega inimesed
sv: Synskadade
et: Kui oled pime või vaegnägija, võid saada nägemispuudega inimestele mõeldud teenuseid.
sv: Om du är blind eller har nedsatt syn kan du få tjänster för synskadade.
et: Kui vajad abivahendeid, käi esmalt oma tervisekeskuses arstlikul läbivaatusel.
sv: Om du behöver hjälpmedel ska du först besöka din egen hälsostation för en läkarundersökning.
et: Arst hindab sinu nägemispuuet ja seejärel võid saada meditsiinilise taastusravina abivahendeid.
sv: Läkaren bedömer din synskada och därefter kan du få hjälpmedel i form av medicinsk rehabilitering.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Puuetega inimeste teenused.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Tjänster för handikappade.
et: Kui vajad oma puude tõttu näiteks spetsiaalset arvutit või kodumasinaid, võid saada nende jaoks toetust koduvalla sotsiaalbüroost.
sv: Om du på grund av ditt handikapp behöver till exempel en speciell dator eller särskilda hushållsapparater kan du få understöd för detta vid socialbyrån i din hemkommun.
et: See on siiski kaalutletud otsus ehk siis toetuse saamine ei ole kindel.
sv: Detta är dock prövningsbaserat, med andra ord är det inte säkert att du får stödet.
et: Nägemispuudega inimeste raamatukogust Celia saad laenutada heliraamatuid, punktkirjas raamatuid, elektroonilisi raamatuid ja reljeefpilte.
sv: På biblioteket för synskadade Celia kan du låna ljudböcker, punktskriftsböcker, e-böcker och reliefbilder.
et: Raamatukogu annab välja ka õpikuid, mida nägemispuudega kooliõpilased ja tudengid vajavad.
sv: Biblioteket producerar även läroböcker för synskadade skolelevers och studerandes behov.
et: Nägemispuudega inimeste liit on organisatsioon, kelle eesmärgiks on parandada ühiskonnas nägemispuudega inimeste olukorda.
sv: Synskadades förbund är en organisation som arbetar för att förbättra synskadades ställning i samhället.
et: Liit pakub nägemispuudega inimestele ka palju kasulikku teavet ja teenuseid.
sv: Förbundet erbjuder även mycket nyttig information och tjänster till synskadade.
et: Nägemispuudega inimeste enamlevinud abivahendidsoome keel
sv: De vanligaste hjälpmedlen för synskadadefinska
et: Nägemispuudega inimeste raamatukogusoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: De synskadades bibliotekfinska _ svenska _ engelska
et: Kuulmispuudega inimesed
sv: Hörselskadade
et: Kuulmispuudega inimesed on kurdid või halva kuulmisega.
sv: Personer med en hörselskada är döva eller har nedsatt hörsel.
et: Paljud neist suhtlevad viipekeeles.
sv: Många kommunicerar med teckenspråk.
et: Soomes kasutatakse soome ja soomerootsi viipekeelt.
sv: I Finland används det finska och det finlandssvenska teckenspråket.
et: Kuulmispuudega inimesed kasutavad sageli ka kuuldeaparaate.
sv: Personer med en hörselskada använder ofta även hörapparater.
et: Arst hindab sinu kuulmispuuet ja seejärel võid saada meditsiinilise taastusravina abivahendeid.
sv: Läkaren bedömer din hörselskada och därefter kan du få hjälpmedel i form av medicinsk rehabilitering.
et: Võid saada näiteks kuulmispuudega inimese suitsuanduri ja tekstitelefoni, selleks et võiksid oma kodus turvaliselt elada.
sv: Du kan till exempel få ett brandlarm avsett för hörselskadade och en texttelefon för att kunna bo tryggt i ditt hem.
et: Taotle neid abivahendeid oma koduvalla sotsiaalbüroost.
sv: Ansök om dessa hjälpmedel vid socialbyrån i din hemkommun.
et: Võid saada tõlketeenust, kui vajad seda kuulmispuude tõttu näiteks tööl, õpingutes või asjaajamisel.
sv: Om du behöver det på grund av din hörselskada kan du få tolktjänster till exempel i arbetet, studierna eller när du ska sköta ärenden.
et: Tõlkimine võib tähendada näiteks viipekeeles tõlkimist või tõlkimist teksti üleskirjutamise teel.
sv: Tolkning kan ges på teckenspråk eller vara skrivtolkning.
et: Taotle suulise tõlke teenuse kasutamise õigust Kelast.
sv: Ansök om rätten att använda tolktjänster hos FPA.
et: Loe abivahendite ja suulise tõlke teenuse kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Puuetega inimeste teenused.
sv: Läs mer om hjälpmedel och tolktjänster på InfoFinlands sida Tjänster för handikappade.