Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Kui laps või noor on alles Soome elama asunud, võib ta saada põhiõppeks ettevalmistavat õpet.
sv: Finland nyligen, kan hen få förberedande undervisning före den grundläggande utbildningen.
et: Ettevalmistava õppe kestus on üldjuhul üks aasta.
sv: Den förberedande undervisningen varar vanligtvis ett år.
et: Seejärel võib õpilane soome või rootsi keelt edasi õppida teise keelena ehk S2 keelena, kui ta vajab tuge teise keele õppimisel.
sv: Därefter kan eleven fortfarande läsa finska eller svenska som andraspråk, som S2-språk, om hen behöver stöd med språket.
et: Täiskasvanud immigrandid, kellel puudub oma riigi põhikooli lõputunnistus, saavad sooritada põhikooli õpingud täiskasvanute gümnaasiumis.
sv: Vuxna invandrare som inte har grundskolans avgångsbetyg från sitt eget land kan avlägga grundskolan på vuxengymnasiet.
et: Loe põhihariduse kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Põhiharidus.
sv: Läs mer om den grundläggande utbildningen på InfoFinlands sida Grundläggande utbildning.
et: Teise taseme haridus
sv: Utbildning på andra stadiet
et: Peale põhihariduse omandamist on levinumad variandid gümnaasium ja kutseharidus, mis kuuluvad teise taseme hariduse alla.
sv: De vanligaste alternativen efter grundskolan är gymnasium och yrkesutbildning.
et: Teise taseme haridus on õppurile üldjuhul tasuta.
sv: Dessa är utbildning på andra stadiet.
et: Raamatud ja muud õppematerjalid tuleb siiski ise osta.
sv: Böcker och annat studiematerial måste man dock köpa själv.
et: Gümnaasium annab üldhariduse ega anna mingit erialast ettevalmistust.
sv: Gymnasiet är en allmänbildande utbildning som inte ger ett yrke.
et: Gümnaasiumis õpitakse samu õppeaineid nagu põhikoolis, kuid õppetöö on keerukam ja iseseisvam.
sv: I gymnasiet läser man samma ämnen som i den grundläggande utbildningen, med undervisningen är mer krävande och studierna mer självständiga.
et: Gümnaasiumi lõppedes sooritavad õpilased küpsuseksamid.
sv: På slutet avlägger studerandena vanligtvis studentexamen.
et: Gümnaasiumi õppeaeg on sõltuvalt õpilasest 2–4 aastat.
sv: Gymnasiet tar 2–4 år, beroende på den studerande.
et: Seejärel võib minna edasi õppima ülikooli, kutsekõrgkooli või gümnaasiumipõhisesse kutseõppesse.
sv: Efter gymnasiet kan man söka till universitet, yrkeshögskola eller gymnasiebaserad yrkesutbildning.
et: Enamiku gümnaasiumide õppekeeleks on soome või rootsi keel.
sv: I de flesta gymnasieskolorna är undervisningsspråket finska eller svenska.
et: Suurtes linnades on mõned gümnaasiumid, kus õppekeeleks on mõni muu keel, näiteks inglise või prantsuse keel.
sv: I de stora städerna finns några gymnasieskolor med något annat undervisningsspråk, till exempel engelska eller franska.
et: Täiskasvanud võivad läbida gümnaasiumiõpingud täiskasvanute gümnaasiumis.
sv: Vuxna kan avlägga gymnasiestudier på vuxengymnasiet.
et: Seal on võimalik läbida kas teatud kursused või kogu gümnaasiumi õppekava ja sooritada küpsuseksamid.
sv: Där kan man avlägga enskilda kurser eller hela gymnasielärokursen och studentexamen.
et: Õppetöö koosneb kontaktõppest, kaugõppest, e-õppest ja iseseisvast tööst.
sv: Undervisningen kan bestå av närundervisning, distansundervisning, webbundervisning och självständiga studier.
et: Loe gümnaasiumiõpingute kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Gümnaasium.
sv: Läs mer om gymnasiestudierna på InfoFinlands sida Gymnasium.
et: Gümnaasiumiks ettevalmistav koolitus
sv: Förberedande gymnasieutbildning
et: Gümnaasiumis on vaja head keeleoskust.
sv: På gymnasiet behövs goda språkkunskaper.
et: Kui õpilase emakeel on mõni muu keel kui soome või rootsi keel ning tema keeleoskus ei ole veel gümnaasiumiõpinguteks piisav, on tal võimalus taotleda gümnaasiumiks ettevalmistavat koolitust (lukioon valmistava koulutus, LUVA).
sv: Om studeranden har ett annat modersmål än finska eller svenska och saknar tillräckliga språkkunskaper för gymnasiestudierna, kan hen söka till förberedande gymnasieutbildning (LUVA).
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Gümnaasiumiks ettevalmistav koolitus.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Förberedande gymnasieutbildning.
et: Kutseharidus on võrreldes gümnaasiumiharidusega praktilisema suunitlusega.
sv: Yrkesutbildningen är mer praktiknära än gymnasieutbildningen.
et: Kutseõppes saab omandada baaskutsehariduse umbes kolme aastaga.
sv: En yrkesinriktad grundexamen kan avläggas på ungefär tre år.
et: Seejärel on võimalus õpinguid jätkata ja omandada kutseharidus või spetsiaalne kutseharidus.
sv: Därefter kan man fortsätta studierna och avlägga yrkesexamen eller specialyrkesexamen.
et: Olulise osa õppest moodustab õppimine töökohal.
sv: En väsentlig del av studierna är inlärning på arbetsplatsen.
et: Soovi korral võib peale kutseõpet õpinguid jätkata kuni kõrghariduseni välja.
sv: Om man vill, kan man efter yrkesutbildningen fortsätta studierna ända till högskoleutbildning.
et: Samuti on võimalik saada kutse- või spetsiaalne kutseharidus kompetentsipõhise kutseeksami vormis, kui kvalifikatsiooni saamiseks vajalikud oskused on juba olemas.
sv: Om man redan behärskar de färdigheter som krävs för examen, kan man också avlägga yrkesexamen eller specialyrkesexamen som yrkesprov.
et: Kutsehariduse võib saada ka õppelepingu alusel.
sv: Yrkesexamen kan även avläggas med läroavtal.
et: Sel juhul töötab õppur oma erialasel tööl, saab töö eest vähemalt praktikandi tasule vastavat töötasu ja sooritab samaaegselt õpinguid.
sv: Då arbetar studeranden på en arbetsplats inom den egna branschen, får minst samma lön som en praktikant för arbetet och avlägger samtidigt sina studier.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Kutseharidus.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Yrkesutbildning.
et: Kutseõppeks ettevalmistav koolitus
sv: Utbildning som handleder för yrkesutbildning
et: Kui keeleoskus või õppimisoskused ei ole kutsehariduse omandamiseks piisavad, on võimalik enne seda taotleda kutseõppeks ettevalmistavat koolitust (ammatilliseen koulutuksen valmentava koulutus, VALMA).
sv: Om du inte har tillräckliga språkkunskaper eller studiefärdigheter för yrkesutbildning, kan du före yrkesutbildningen söka till utbildning som handleder för yrkesutbildning (VALMA).
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Kutseõppeks ettevalmistav koolitus.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Utbildning som handleder för yrkesutbildning.
et: Teise taseme õpingute järel on võimalus minna edasi õppima kõrgkooli.
sv: Efter studierna på andra stadiet kan du gå vidare till högskoleutbildning.
et: Kõrghariduse omandamise võimalust pakuvad Soomes kutsekõrgkoolid ja ülikoolid.
sv: I Finland tillhandahålls högskoleutbildning av yrkeshögskolor och universitet.
et: Kõrgkooliõpingud võivad olla õppuri jaoks nii tasuta kui ka tasulised.
sv: Studierna på yrkeshögskola kan vara kostnadsfria eller avgiftsbelagda för studeranden.
et: Õppemaksu tuleb tasuda siis, kui õppur ei ole EL-i liikmesriigi või EMP riigi kodanik ega nende riikide kodaniku pereliige ja kui õppur sooritab bakalaureuse- või magistriõpinguid inglise keeles.
sv: Terminsavgift tas ut av personer som inte är medborgare i ett EU-/EES-land eller familjemedlem till en medborgare i ett EU-/EES-land och som avlägger en lägre eller högre högskoleexamen på engelska.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Välismaalasest õppur Soomes.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Utländska studerande i Finland.
et: Kutsekõrgkoolis on õpe ülikooliga võrreldes praktilisema suunitlusega.
sv: På yrkeshögskolan är undervisningen mer praktiknära än på universitetet.
et: Õppetöö hulka kuulub ka töö käigus õppimine.
sv: I undervisningen ingår även inlärning i arbetet.
et: Kutsekõrghariduse saab omandada 3,5–4,5 aastaga.
sv: Yrkeshögskoleexamen kan avläggas på 3,5–4,5 år.
et: Kui on soov peale seda õpinguid jätkata ja saada kutsemagistri kraad, peab esmalt olema kolmeaastane töökogemus samast kutsevaldkonnast.
sv: Om man vill fortsätta studierna därefter och avlägga högre yrkeshögskoleexamen, måste man först skaffa sig tre år av arbetserfarenhet från samma område som examen.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Kutsekõrgkoolid.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Yrkeshögskolor
et: Ülikoolis tugineb õpetamine teaduslikule uurimistööle.
sv: Undervisningen på universitet är baserad på vetenskaplig forskning.
et: Ülikoolis saab omandada bakalaureusekraadi umbes kolme aastaga ja seejärel magistrikraadi umbes kahe aastaga.
sv: På universitet kan man avlägga lägre högskoleexamen på cirka tre år och därefter högre högskoleexamen på cirka två år.
et: Ülikoolid organiseerivad teatud õppeprogrammide raames ka ingliskeelset õpet.
sv: Universiteten ordnar undervisning på engelska i vissa utbildningsprogram.
et: Enamiku õppeprogrammide puhul toimub õpe siiski soome või rootsi keeles.
sv: I de flesta utbildningsprogrammen är undervisningsspråket ändå finska eller svenska.
et: Kui oled omandanud magistrikraadi, võid taotleda edasiõppimise võimalust kraadiõppes ja saada litsentsiaadi- või doktorikraadi.
sv: När man har avlagt magisterexamen, kan man ansöka om rätt till fortsatta studier och avlägga licentiat- eller doktorsexamen.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Ülikoolid.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Universitet.
et: Koolituse taotlemine
sv: Ansökan till utbildning
et: InfoFinlandi lehel Koolituse taotlemine on teavet selle kohta, kuidas taotleda Soomes teise taseme haridust ja kõrgharidust.
sv: På InfoFinlands sida Ansökan till utbildning finns information om hur du ansöker till utbildning på andra stadiet och högskoleutbildning i Finland.
et: Kui plaanid alustada õpinguid Soomes, loe lisaks teavet ka InfoFinlandi lehtedelt *Välismaalasest õppur Soomes Välismaalasest õppur Soomes ja Õppur.
sv: Om du planerar att studera i Finland, läs mer på InfoFinlands sida Utländska studerande i Finland och Studerande.
et: Muud õppimisvõimalused
sv: Andra studiemöjligheter
et: Soomes on ka palju õppeasutusi, mis pakuvad igas eas inimestele selliseid õpinguid, mis ei lõpe eriala omandamisega.
sv: I Finland finns även många läroanstalter som erbjuder studier som inte leder till examen för människor i alla åldrar.
et: Suur osa koolitusi on mõeldud täiskasvanutele.
sv: Största delen av dessa utbildningar är avsedda för vuxna.
et: Sellisteks õppeasutusteks on rahvaülikoolid, rahvakoolid, suveülikoolid, õppekeskused ja liikumise koolituskeskused.
sv: Sådana läroanstalter är medborgarinstitut, folkhögskolor, sommaruniversitet, studiecenter och idrottsutbildningscenter.
et: Õpingud on üldharivad.
sv: Studierna är allmänbildande.
et: Näiteks võid õppida keeli, kunstiaineid, käsitööd ja kommunikatsiooni.
sv: Du kan studera till exempel bland annat språk, estetiska ämnen, handarbete och kommunikation.
et: Üldjuhul on koolitus õppurile väikese tasu eest.
sv: Oftast betalar den studerande en avgift för studierna.
et: Teatud juhtudel võivad õpingud nendes õppeasutustes olla siiski tasuta.
sv: I vissa situationer kan studierna vid dessa läroanstalter dock vara kostnadsfria.
et: Näiteks kui sinu integreerumisplaanis on heaks kiidetud lugemis- ja kirjutamisoskuse õpe ja muu keeleõpe, siis selle eest tasu ei võeta.
sv: Om till exempel utbildning i läs- och skrivkunnighet eller någon annan språkutbildning har godkänts till din integrationsplan, tas det inte ut någon avgift för studierna.
et: Kui soovid õppida soome või rootsi keelt, loe selle kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Soome ja rootsi keel.
sv: Om du vill läsa finska eller svenska, läs mer på InfoFinlands sida Finska och svenska språket.
et: Suitsuandur võib päästa sinu elu.
sv: En brandvarnare kan rädda ditt liv.
et: Kui sinu korteris tekib tulekahju, hoiatab suitsuandur valju heliga ning jõuad õigel ajal väljuda.
sv: Om en brand uppstår i din bostad avger brandvarnaren ett högljutt larm och du hinner ut i tid.
et: Hoolitse selle eest, et sinu kodus oleks piisaval arvul suitsuandureid.
sv: Se till att det finns tillräckligt många brandvarnare i ditt hem.
et: Suitsuandureid müüakse kaubamajades ja ehitusmaterjalide kauplustes.
sv: Brandvarnare säljs i varuhus och järnaffärer.
et: Ühest suitsuandurist piisab 60 ruutmeetrile.
sv: En brandvarnare räcker till 60 kvadratmeter.
et: Kui sinu kodu pindala on näiteks 65 ruutmeetrit, vajad kahte suitsuandurit.
sv: Om ditt hem är till exempel 65 kvadratmeter stort behöver du två brandvarnare.
et: Kui sinu kodus on rohkem kui üks korrus, arvuta iga korruse pindala eraldi.
sv: Om ditt hem har fler än en våning måste du räkna ytan separat för varje våning.
et: Suitsuandur peab olema igal korrusel.
sv: Det bör finnas en brandvarnare på varje våning.
et: Kontrolli regulaarselt suitsuanduri töökorras olekut.
sv: Kontrollera regelbundet att brandvarnaren fungerar.
et: Vajadusel vaheta välja patareid, soovitatavalt kord aastas.
sv: Byt batterier vid behov, gärna en gång per år.
et: Vastutad suitsuandurite eest ka siis, kui elad üürikorteris.
sv: Du ansvarar för brandvarnaren även om du bor i en hyresbostad.
et: Soome korterites on sageli saun.
sv: Det finns ofta en bastu i finländska hem.
et: Isegi kui sa sauna ei kasuta, ära paiguta kunagi midagi saunakerise kohale, sest vastasel juhul võib tekkida tulekahju.
sv: Även om du inte använder bastun får du aldrig placera något på bastuugnen, eftersom detta kan orsaka en brand.
et: Näiteks ära kuivata pesu kerise kohal või selle läheduses.
sv: Torka till exempel inte tvätten ovanför eller i närheten av bastuugnen.
et: Pärast kasutamist lülita alati elektrikeris välja.
sv: Stäng alltid av en elektrisk bastuugn efter användning.
et: Kodust lahkudes ära unusta kontrollida, kas pliit, keris ja näiteks triikraud on välja lülitatud.
sv: När du går hemifrån, kom ihåg att kontrollera att spisen och ugnen och till exempel strykjärnet är avstängda.
et: Kodus võiks olemas olla tulekustuti.
sv: Det är bra att ha en brandsläckare hemma.
et: Mõnes kortermajas on tulekustuti ka trepikojas.
sv: I vissa höghus finns det också en brandsläckare i trappuppgången.
et: Selgita välja lähima tulekustuti asukoht.
sv: Ta reda på var den närmaste brandsläckaren finns.
et: Hoolitse selle eest, et sinu kodus oleks olemas tulekustutustekk.
sv: Se till att du har en släckningsfilt hemma.
et: Seda tasuks hoida pliidi läheduses.
sv: Det är bra att förvara filten till exempel i närheten av spisen.
et: Ära jäta toitu kuumale pliidile ilma järelevalveta.
sv: Lämna inte mat på en het spis utan uppsikt.
et: Ole väga ettevaatlik, kui teed süüa öösel.
sv: Var särskilt försiktig om du lagar mat på natten.
et: Ära tee pliidil süüa, kui oled alkoholijoobes.
sv: Laga inte mat om du är berusad.
et: Ära hoia esemeid pliidi peal.
sv: Förvara inte föremål på spisen.
et: Lapsed, koduloomad või tahtmatu puudutus võivad kogemata pliidi sisse lülitada.
sv: Barn, husdjur eller du själv kan av misstag vrida på spisen.
et: Sellisel juhul võivad pliidil asuvad esemed põlema süttida.
sv: Då kan sakerna som ligger på spisen fatta eld.
et: Kui rasv läheb toiduvalmistamisel põlema, lämmata põleng näiteks kastruli või panni kaane või tulekustutustekiga.
sv: Om fett börjar brinna när du lagar mat, kväv elden med till exempel ett kastrullock eller med en släckningsfilt.
et: Ära unusta elektriseadmeid peale kasutamist välja lülitada.
sv: Kom ihåg att stänga av elapparater efter användning.
et: Triikraua pistik tuleb ka seinakontaktist välja tõmmata.
sv: Strykjärnet ska också kopplas loss från vägguttaget.
et: Ära kasuta selliseid elektriseadmeid, mis on tehniliselt halvas seisukorras või mille juhe on vigastatud.
sv: Använd inte elapparater som är i dåligt skick eller vars sladd är trasig.
et: Elektriseadme põlema süttimisel ära kasuta vett.
sv: Om en elapparat börjar brinna, använd inte vatten.
et: Lämmata põleng näiteks tulekustutiga.
sv: Kväv elden med till exempel en brandsläckare.
et: Kui sinu kodus on kasutusel elektriradiaatorid või -puhurid, ära aseta nende peale tekstiile, rõivaid ega ka midagi muud.
sv: Om du har elektriska värmeelement eller värmeaggregat hemma, lägg inte tyger, kläder eller något annat på dem.
et: Jäta televiisori, mikrolaineahju, külmiku ja sügavkülmiku ümber vaba ruumi.
sv: Lämna utrymme runt TV:n, mikrovågsugnen, kylskåpet och frysen.
et: Ära kata neid kinni.
sv: Täck inte över dem.
et: Kui vähegi võimalik, tuleks sügavkülmiku ja külmiku tagaresti kord aastas tolmuimejaga tolmust puhastada.
sv: Det är bra att en gång per år städa bort damm från frysens och kylskåpets bakgaller till exempel med dammsugaren, om möjligt.
et: Ära suitseta siseruumides.
sv: Rök inte inomhus.
et: Ära jäta küünlaid ilma järelevalveta põlema.
sv: Lämna inte brinnande ljus utan uppsikt.
et: Ära põleta küünlaid kardinate läheduses ka siis, kui oled ise juures.
sv: Tänd inte ljus i närheten av till exempel gardinerna, ens om du själv är i rummet.
et: Tulekahju korral helista hädaabinumbrile 112.
sv: Om en brand uppstår, ring nödnumret 112.
et: Tuleohutus korrusmajassoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Brandsäkerhet i höghusfinska _ svenska _ engelska
et: Teavet tuleohutuse kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om brandsäkerhetfinska _ svenska _ engelska
et: Minu kodu korrusmajas(pdf, 6,56 MB)soome keel _ inglise keel _ vene keel _ somaali keel _ araabia keel
sv: Mitt hem i ett höghus(pdf, 6,56 MB)finska _ engelska _ ryska _ somaliska _ arabiska
et: Tuleohutus eramajassoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Brandsäkerhet i småhusfinska _ svenska _ engelska
et: Nii väldid veekahjusid
sv: Så här undviker du vattenskador
et: Kodust lahkudes ära jäta pesumasinat või nõudepesumasinat tööle.
sv: Lämna inte tvättmaskinen eller diskmaskinen på när du går hemifrån.
et: Kontrolli regulaarselt, et sinu kodu veetorud ei leki ja et kodumasinatest ei tilgu vett põrandale.
sv: Kontrollera regelbundet att vattenledningarna i ditt hem inte läcker och att det inte rinner ut vatten från hushållsapparaterna på golvet.
et: Hoia pesumasina ja nõudepesumasina kraane suletud asendis ajal, mil sa masinaid ei kasuta.
sv: Stäng alltid kranen till tvätt- och diskmaskinen när du inte använder dem.
et: Külmiku, sügavkülmiku ja nõudepesumasina all peab olema plastist kaitsevann.
sv: Det ska finnas ett läckageskydd av plast under kylskåpet, frysen och diskmaskinen.
et: See tuleb paigaldada seadmega üheaegselt.
sv: Skyddet läggs på plats samtidigt som apparaten installeras.
et: Nõudepesumasinat ei tohi paigaldada ise, vaid seda teeb spetsialist.
sv: Du får inte installera en diskmaskin själv, utan arbetet måste utföras av en fackman.
et: Kui sinu kodus tekib veeleke, püüa veetoru sulgeventiilist sulgeda.
sv: Om ett vattenläckage uppstår i ditt hem, försök stänga vattenledningens avstängningsventil.
et: Kui elad korrusmajas või ridaelamus, teavita lekkest kohe, helistades maja hooldusfirma valvetelefonile.
sv: Om du bor i höghus eller radhus, anmäl läckaget genast till journumret för husets servicebolag.
et: Kui elad eramajas, teavita lekkest valvet teostavat vee-ettevõtjat.
sv: Om du bor i villa, kontakta en jourhavande rörfirma.
et: Soomes on võrgupinge 230 volti.
sv: I Finland är nätspänningen 230 volt.
et: Elektritöid tohivad Soomes teostada ainult elektrikud.
sv: I Finland utförs egentliga elarbeten endast av personer som är yrkesutbildade inom elbranschen.
et: Mõningaid väikeseid elektritöid võid teha ka ise, kui oskad.
sv: Vissa små elarbeten får du utföra själv, om du kan.
et: Ise võid näiteks:
sv: Du kan till exempel själv:
et: parandada ühefaasilist pikendusjuhet (pinge 230 V);
sv: reparera en enfas skarvsladd (spänning 230 V)
et: ühendada valgustit ühendusklemmiga lakke;
sv: hänga upp en lampa i taket med en upphängningsbygel
et: vahetada elektriseadmel ühefaasilist ühenduskaablit (pinge 230 V) ja pistikut, kui vana on katki läinud.
sv: byta en hel enfas anslutningsledning (spänning 230 V) och stickkontakt i en elapparat, om den gamla gått sönder.
et: Elektritööd, mida võid ise tehasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Elarbeten som du får göra självfinska _ svenska _ engelska
et: Turvalukk kaitseb varaste eest
sv: Säkerhetslås skyddar mot inbrottstjuvar
et: Kui sinu kodus on turvalukk, lukusta see alati siis, kui sind pole kodus.
sv: Om du har ett säkerhetslås i ditt hem, lås det alltid då du inte är hemma.
et: Ära lukusta turvalukku kodus olles.
sv: Lås inte säkerhetslåset när du är hemma.
et: Kui sinu koju on sisse murtud, helista hädaabinumbrile 112.
sv: Om någon bryter in sig i ditt hem, ring nödnumret 112.
et: Juhend „Turvaline kodu lapsele”soome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Guiden Ett säkert hem för barnfinska _ svenska _ engelska
et: Korterist ilmajäämine
sv: Att bli av med sin bostad
et: Konfliktid naabritega
sv: Konflikter med grannarna
et: Elukohaga seotud argipäev
sv: Boendevardag
et: Nõustamisteenused
sv: Rådgivningstjänster
et: Ma ei leia soodsat üürikorterit.
sv: Jag hittar inte en förmånlig hyresbostad.
et: Suuremates linnades on vähe vabu üürikortereid.
sv: I de större städerna finns det bara få lediga hyresbostäder.
et: Kesklinna läheduses asuvad korterid on kallimad.
sv: Bostäderna är dyrare nära stadens centrum.
et: Seetõttu elavad paljud soomlased suhteliselt väikestes korterites.
sv: Därför bor många finländare i ganska små bostäder.
et: Paljud elavad ka kesklinnast kaugel või mõnes teises lähivallas ja käivad kaugemalt tööl.
sv: Många bor också långt från centrum eller i en närliggande kommun och pendlar långt till jobbet.
et: Kui sa soovitud asukohas soodsat korterit ei leia, siis mõtle, kas võiksid elada väiksemas korteris või kesklinnast kaugemal.
sv: Om du inte hittar en förmånlig bostad där du vill bo, fundera om du kan tänka dig att bo i en mindre bostad eller längre bort från centrum.
et: Mitmes väiksemas piirkonnas on palju vabu kortereid ja hinnad on soodsamad.
sv: På många mindre orter finns det många lediga bostäder och priserna är lägre.
et: Kui planeerid kolida väiksemast kohast suurde linna, otsi korter eelnevalt valmis.
sv: Om du planerar att flytta från en liten ort till en större stad, leta en bostad i förväg.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Üürikorter.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Hyresbostad.
et: Esitasin taotluse kohaliku omavalitsuse üürikorteri saamiseks, kuid ma ei ole korterit saanud ja aeg muudkui läheb.
sv: Jag lämnade en ansökan om en kommunal hyresbostad men jag har inte fått en bostad fastän det har gått tid.
et: Kohaliku omavalitsuse kortereid kõigile taotlejatele ei jätku.
sv: Det finns inte tillräckligt många kommunala bostäder för alla som ansöker om dem.
et: Korteri saamiseks tuleks taotlus esitada mitmesse eri kohta.
sv: Det lönar sig att ansöka om bostad på flera ställen.
et: Jälgi ka eraomandis olevate üürikorterite pakkumisi.
sv: Följ också utbudet av privata hyresbostäder.
et: Ära unusta oma taotlust uuendada selle kehtivuse ajal.
sv: Kom ihåg att uppdatera din ansökan när den är i kraft.
et: Vastasel korral taotlus aegub.
sv: Annars löper den ut.
et: Kahtlustan, et mind on korteri otsimisel diskrimineeritud.
sv: Jag misstänker att jag har blivit diskriminerad när jag letade efter bostad.
et: Kust saan abi?
sv: Var får jag hjälp?
et: Seaduse järgi ei tohi üürileandjad üürnike valimisel kedagi diskrimineerida etnilise päritolu, usu või rahvuse tõttu.
sv: Enligt lag får hyresvärdar inte diskriminera någon till exempel på grund av etniskt ursprung, religion eller medborgarskap när de väljer hyresgäster.
et: Erasektori üürileandjal on siiski õigus korterisse üürnikku valida ja ta ei pea valikut põhjendama.
sv: En privat hyresvärd har dock rätt att själv välja hyresgästen till bostaden och hen behöver inte motivera sitt val.
et: Kui kahtlustad, et sind on diskrimineeritud, saad nõu küsida võrdõigusvoliniku klienditeenindusest.
sv: Om du misstänker att du har blivit diskriminerad kan du fråga om råd till exempel hos diskrimineringsombudsmannens kundtjänst.
et: Võrdõigusvoliniku klienditeenindussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Diskrimineringsombudsmannens kundtjänstfinska _ svenska _ engelska
et: Kas pean korteri üürimisel vahendajale vahendustasu maksma?
sv: Måste jag betala ett förmedlingsarvode till bostadsförmedlaren när jag hyr en bostad?
et: Üldjuhul maksab vahendustasu üürileandja.
sv: Oftast betalar hyresvärden förmedlingsarvodet.
et: Ainult juhul, kui oled sõlminud vahendajaga eelnevalt korteri otsimise kohta kirjaliku käsunduslepingu, pead maksma vahendustasu ise.
sv: Du själv betalar förmedlingsarvodet endast om du har ingått ett skriftligt uppdragsavtal med bostadsförmedlaren om att söka en bostad åt dig.
et: Kui sa pole kirjalikku käsunduslepingut sõlminud, ei saa vahendaja sinult vahendustasu nõuda.
sv: Om du inte har ingått ett skriftligt uppdragsavtal får bostadsförmedlaren inte kräva dig på förmedlingsarvode.
et: Kui vahendaja seda teha üritab, võid teha selle kohta kuriteoavalduse.
sv: Om hen försöker göra detta kan du polisanmäla hen.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Kuriteod.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Brott.
et: Vahendaja nõuab, et maksaksin talle korteri vaatamise eest.
sv: Bostadsförmedlaren kräver att jag betalar hen för att få se bostaden.
et: Sul on õigus korterit eelnevalt vaadata ja vahendajal pole õigust selle eest tasu nõuda.
sv: Du har rätt att se bostaden i förväg och bostadsförmedlaren kan inte kräva att få betalt för detta.
et: Kui sul on vahendustasuga seoses probleeme, võid pöörduda tarbijate nõustamisteenuse Kuluttajaneuvonta poole.
sv: Om du har problem som rör förmedlingsarvodet kan du kontakta Konsumentrådgivningen.
et: Vahendaja nõuab, et maksaksin üürikorteri eest broneerimistasu.
sv: Bostadsförmedlaren kräver att jag betalar en reservationsavgift för hyresbostaden.
et: Soomes pole olemas korteri broneerimistasu.
sv: I Finland tillämpas inga reservationsavgifter för bostäder.
et: Ära maksa mitte midagi enne, kui sul on korteri kohta olemas kirjalik üürileping.
sv: Du ska inte betala någonting förrän du har ett skriftligt hyresavtal för bostaden.
et: Loe lisaks üürikorteri maksude, näiteks üüritagatise kohta InfoFinlandi lehelt Üürileping.
sv: Läs mer om avgifterna för en hyresbostad, till exempel hyresdeposition, på InfoFinlands sida Hyresavtal.
et: Üürileandja nõuab, et sõlmiksin kodukindlustuse.
sv: Hyresvärden kräver att jag tecknar en hemförsäkring.
et: Kust saan kodukindlustuse?
sv: Var får jag en hemförsäkring?
et: Kas saan selle hiljem üles öelda?
sv: Kan jag säga upp den senare?
et: Kodukindlustusi müüvad Soomes paljud kindlustusfirmad.
sv: Hemförsäkringar säljs av många försäkringsbolag i Finland.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Igapäevane elu Soomes.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Vardagslivet i Finland.
et: Kodukindlustus tasub sõlmida ka siis, kui seda üürilepingus ei nõuta.
sv: Det är bra att teckna en hemförsäkring även om det inte krävs i hyresavtalet.
et: Kodukindlustust ei tasu üles öelda korteris elamise ajal.
sv: Det är inte tillrådligt att säga upp hemförsäkringen under tiden då du bor i bostaden.
et: Kui põhjustad näiteks veekahju ja sul puudub kodukindlustus, pead tasuma kõik remondikulud ise.
sv: Om du till exempel orsakar en vattenskada måste du själv betala hela renoveringskostnaden.
et: Arve võib olla mitukümmend tuhat eurot.
sv: Fakturan kan uppgå till flera tiotusentals euro.
et: Millele peaksin enne üürilepingu allkirjastamist tähelepanu pöörama?
sv: Vad bör jag beakta innan jag undertecknar hyresavtalet?
et: Enne korteri üürimist mine korterit vaatama.
sv: Gå och titta på bostaden innan du hyr den.
et: Kontrolli, et korter on reaalselt olemas ehk seda, et korteri aadress on sama nagu lepingus kirjas.
sv: Kontrollera att bostaden verkligen existerar, alltså att bostaden har samma adress som står på avtalet.
et: Veendu samuti, et korter on sellises seisukorras nagu sulle on räägitud.
sv: Säkerställ också att bostaden är i det skick som har angetts till dig.
et: Kontrolli, mis on üürilepingus kirjas üürisuhte tingimuste ja lepingu ülesütlemisaja kohta.
sv: Kontrollera vad hyresavtalet säger till exempel om villkoren för hyresförhållandet och om uppsägningstiden.
et: Korteri seisukord ja selle võimalikud puudused oleks hea omaniku või omaniku esindajaga läbi arutada.
sv: Det är också bra att gå igenom bostaden och eventuella fel i bostaden med dess ägare eller hens representant.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Üürileping.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Hyresavtal.
et: Millal tuleb üüritagatis ära maksta?
sv: När ska jag betala hyresdepositionen?
et: Maksa üüritagatis ära alles siis, kui sul on olemas kirjalik üürileping.
sv: Betala hyresdepositionen först när du har ett skriftligt hyresavtal.
et: Üürileandja võib kindlaks määrata konto, kuhu pead üüritagatise maksma.
sv: Hyresvärden kan ange ett konto på vilket du sätter in hyresdepositionen.
et: Võite ka üüritagatise jaoks pangas eraldi konto avada.
sv: Ni kan också öppna ett separat konto för hyresdepositionen på banken.
et: Üürileandja tegi ettepaneku, et sõlmiksime üürilepingu suuliselt.
sv: Hyresvärden föreslog att vi gör ett muntligt hyresavtal.
et: Kas suuline leping on piisav?
sv: Är ett muntligt avtal tillräckligt?
et: Sõlmi üürileping alati kirjalikult.
sv: Gör hyresavtalet alltid skriftligt.
et: Nii suudad probleemide korral tõestada, milles olete kokku leppinud.
sv: På så sätt kan du bevisa vad ni kommit överens om, om det skulle uppstå problem.
et: Hoia üürilepingut hoolikalt.
sv: Förvara hyresavtalet noga.
et: Üürikorteris esinevad teatud puudused.
sv: Det finns brister i hyresbostaden.
et: Kas üürileandja saab tagantjärele nõuda, et hüvitaksin puudused, mida ma pole põhjustanud?
sv: Kan hyresvärden i efterhand kräva att jag ersätter för brister som jag inte har orsakat?
et: Peaksid korteri puudused koos üürileandjaga kirja panema üürisuhte alguses.
sv: Det är bra att skriva upp felen i bostaden tillsammans med hyresvärden när hyresförhållandet inleds.
et: Võid teha ka fotosid, kus vead on näha.
sv: Du kan även ta fotografier där felen syns.
et: Nii kindlustad, et sa ei vastuta vigade eest, mida sa pole põhjustanud.
sv: På så sätt säkerställer du att du inte ställs ansvarig för fel som du inte har orsakat.
et: Ütlesin oma üürikorteri üles, kuid üürileandja nõuab, et tasuksin üüri seni, kuni ta leiab korterisse uue üürniku.
sv: Jag sade upp min hyresbostad men hyresvärden kräver att jag betalar hyran tills hen hittar en ny hyresgäst.
et: Kui sul on tähtajatu üürileping, siis on lepingu ülesütlemisaeg üldjuhul üks kalendrikuu.
sv: Om du har ett tills vidare gällande hyresavtal är uppsägningstiden vanligtvis en kalendermånad.
et: Aeg algab selle kuu lõpust, mille ajal lepingu üles ütled.
sv: Tiden räknas från slutet av den månad då du säger upp avtalet.
et: Kui ülesütlemisaeg on läbi saanud, ei tohi üürileandja sinult enam üüri nõuda.
sv: När uppsägningstiden har löpt ut kan hyresvärden inte kräva dig på hyra.
et: Tähtajalist üürilepingut ei saa selle kehtivuse ajal üles öelda.
sv: Ett tidsbestämt hyresavtal får inte sägas upp under dess löptid.
et: Vajaduse korral võid proovida üürilepingu varasema lõpetamise osas läbi rääkida.
sv: Vid behov kan du försöka förhandla om att avsluta hyresavtalet tidigare.
et: Mul on tähtajatu üürileping.
sv: Jag har ett tills vidare gällande hyresavtal.
et: Ütlesin selle üles 2. juunil.
sv: Jag sade upp avtalet den 2 juni.
et: Üürileandja nõuab, et tasuksin ka juulikuu üüri.
sv: Hyresvärden kräver att jag betalar hyra även för juli.
et: Ülesütlemisaega arvutatakse seaduse järgi alates selle kalendrikuu lõpust, mille ajal sa üürilepingu üles ütled, kui sinu üürilepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
sv: Om inget annat har avtalats i ditt hyresavtal räknas uppsägningstiden enligt lag från slutet av den månad under vilken du säger upp hyresavtalet.
et: Kui ütled üürilepingu üles 2. juunil, algab ülesütlemisaeg 30. juunist ja kestab ühe kuu.
sv: Om du säger upp bostaden den 2 juni, börjar uppsägningstiden den 30 juni och den varar en månad.
et: Seega pead maksma veel ka juulikuu üüri.
sv: Du måste alltså ännu betala hyra för juli.
et: Mul ei ole üüri maksmiseks raha.
sv: Jag har inte råd att betala hyran.
et: Võta üürileandjaga võimalikult peatselt ühendust ja püüa makseaega juurde saada.
sv: Kontakta hyresvärden så snart som möjligt och försök förhandla om en förlängning av betalningstiden.
et: Selgita välja, kas sul on võimalik teisi makseid edasi lükata, et saaksid üüri ära maksta.
sv: Ta reda på om du kan skjuta upp andra betalningar för att kunna betala hyran.
et: Pöördu ka oma panga poole ja selgita välja, kas pank saaks sulle laenu anda ja saaksid üüri ära maksta.
sv: Kontakta också din bank och ta reda på om banken kan ge dig ett lån så att du kan betala hyran.
et: Uuri KELAst, kas sul on õigus saada eluasemetoetust või muud toetust.
sv: Fråga hos FPA om du har rätt till bostadsbidrag eller något annat understöd.
et: Võid küsida nõu ja abi ka omavalitsuse võlanõustamisteenusest, sotsiaalbüroost ning omavalitsuse või üürimaja haldusettevõtte või ühenduste eluasemenõustajalt või sihtasutusest Takuusäätiö.
sv: Du kan även be om hjälp och råd vid kommunens skuldrådgivning eller socialverk eller en boenderådgivare vid kommunen eller hyreshusbolaget eller till exempel Garantistiftelsen.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Majanduslikud probleemid.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Ekonomiska problem.
et: Pean korterist abielulahutuse tõttu välja kolima.
sv: Jag måste flytta ut på grund av skilsmässa.
et: Kardan ühtlasi, et kaotan elamisloa.
sv: Jag är dessutom rädd att jag kommer att förlora mitt uppehållstillstånd.
et: InfoFinlandi lehelt Üürikorter leiad teavet, kuidas uut korterit otsida.
sv: På InfoFinlands sida Hyresbostad hittar du information om hur du kan söka en ny bostad.
et: Abielulahutus võib sinu elamisluba mõjutada, kui sul on tähtajaline elamisluba peresidemete alusel.
sv: Skilsmässan kan påverka ditt uppehållstillstånd om du har ett tidsbundet uppehållstillstånd på grund av familjeband.
et: Teatud juhtudel võidakse elamisluba siiski pikendada, kui sul on endiselt Soomega tihedad sidemed, nagu näiteks töökoht.
sv: I vissa situationer kan tillståndet dock förlängas om du fortfarande har nära anknytning till Finland, till exempel i form av en arbetsplats.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Kas ma võin elamisloa kaotada.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Kan jag förlora mitt uppehållstillstånd.
et: Üürileandja ähvardas, et mind tõstetakse üürikorterist lärmi tõttu välja.
sv: Hyresvärden har hotat med att vräka mig från hyresbostaden på grund av högljutt liv.
et: Kui rikud pidevalt maja sisekorraeeskirju, on üürileandjal õigus üürileping lõpetada.
sv: Om du upprepade gånger bryter mot husets ordningsregler har hyresvärden rätt att häva hyresavtalet.
et: Püüa üürileandjaga kokkuleppele jõuda enne, kui leping üles öeldakse.
sv: Försök att enas om saken med hyresvärden innan avtalet hävs.
et: Võid pöörduda näiteks ka naabreid lepitava keskuse Naapuruussovittelun keskus poole.
sv: Du kan också till exempel kontakta grannmedlingscentret Naapuruussovittelun keskus.
et: Pidin korterist välja kolima, kuid ma pole uut korterit leidnud.
sv: Jag var tvungen att flytta ut och jag har inte hittat en ny bostad.
et: Soomes pakuvad elukohata inimestele teenuseid kohalikud omavalitsused.
sv: I Finland erbjuder kommunerna tjänster för bostadslösa.
et: Elukohata inimesi aitavad ka paljud organisatsioonid ja kogudused.
sv: Också många organisationer och församlingar hjälper bostadslösa.
et: Need teenused on mõeldud neile, kellel on koduvald Soomes.
sv: Dessa tjänster är avsedda för människor som har en hemkommun i Finland.
et: Kui jääd kodutuks, pöördu oma koduvalla sotsiaalbüroo või sotsiaalkeskuse poole.
sv: Om du blir bostadslös ska du kontakta socialbyrån eller socialstationen i din hemkommun.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Kodutus.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Bostadslöshet.
et: Minu naaber lärmab.
sv: Min granne för oljud.
et: Sinu naabrid ei tohi öösel lärmata.
sv: Dina grannar får inte föra oljud till exempel på nätterna.
et: Kui sinu naaber rikub sisekorraeeskirju sageli ja tõsiselt, võid pöörduda elamuhalduri või üürileandja poole.
sv: Om din granne ofta och på ett allvarligt sätt bryter mot ordningsreglerna, kan du kontakta disponenten eller hyresvärden.
et: Naaber heidab mulle pidevalt ette, et teen lärmi.
sv: Min granne klagar ständigt om oljud hos mig.
et: Milline helitugevus on korrusmajas lubatud?
sv: Hurdana ljud är tillåtna i ett höghus?
et: Korteriühistu sisekorraeeskirjades on kirjas, millal valitseb majas öörahu.
sv: Bostadsaktiebolagets ordningsregler anger när det ska vara tyst i huset.
et: Kortermajas asuvad sisekorraeeskirjad tavaliselt trepikojas.
sv: I ett höghus finns ordningsreglerna oftast i trapphuset.
et: Öörahutundide ajal ei tohi tekitada kõva lärmi, näiteks pille mängida või valjult muusikat kuulata, kuid tavapärane eluoluline tegevus on lubatud.
sv: Under de tysta timmarna får man inte vara högljudd, till exempel spela på instrument eller lyssna på musik på hög volym, men normalt liv är tillåtet.
et: Kust saan abi, kui on tekkinud konflikt naabriga?
sv: Varifrån kan jag få hjälp vid konflikter med min granne?
et: Kui sinu ja naabri vahel on tekkinud konflikt, mida te ise lahendada ei suuda, võite abi otsida naabreid lepitavast keskusest Naapuruussovittelun keskus või pöörduda elamuhalduri poole.
sv: Om du och din granne har en konflikt som ni inte klarar av att själva lösa, kan ni be om hjälp vid grannmedlingscentret Naapuruussovittelun keskus eller hos disponenten.
et: Naabrite lepitamine tähendab seda, et naabrid vestlevad ja vestlust juhendab väljaspoolne lepitaja.
sv: Grannmedling innebär att grannarna diskuterar och en utomstående medlare leder samtalet.
et: Kohtumisel võidakse jõuda kokkuleppele, kuidas olukorda lahendada.
sv: På mötet kan man komma överens om hur situationen ska lösas.
et: Lepitamine on tasuta.
sv: Medlingen är kostnadsfri.
et: Loe täiendavalt naabreid lepitava keskuse Naapuruussovittelun keskus veebilehelt.
sv: Läs mer på webbplatsen för grannmedlingscentret Naapuruussovittelun keskus.
et: Teavet naabrilepituse kohtasoome keel _ inglise keel
sv: Information om grannmedlingfinska _ engelska
et: Mida teha, kui unustan võtme koju?
sv: Vad ska jag göra om jag glömmer nyckeln hemma?
et: Korteriühistus on tavaliselt võtmete koopiad olemas kas hooldusfirmal või elamuhalduril, kes tasu eest ukse avavad.
sv: I bostadsaktiebolag har fastighetsskötseln eller disponenten oftast kopior på nycklarna och de kan öppna dörren mot en avgift.
et: Kortermajas on ukse lähedal telefoninumber, kuhu saad sellises olukorras helistada.
sv: I höghus finns ett nummer nära entrédörren som du kan ringa i en sådan situation.
et: Kuidas prügi õigesti sorteerida?
sv: Hur sopsorterar jag rätt?
et: Soomes sorteeritakse eraldi biojäätmed, papp, klaas, metall, probleemsed jäätmed ja segajäätmed.
sv: I Finland sorteras till exempel bioavfall, kartong, glas, metall, farligt avfall och blandavfall.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Jäätmehooldus ja taaskasutus.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Avfallshantering och återvinning.
et: Millega peaksin arvestama, kui kasutan oma korteri sauna?
sv: Vad ska jag beakta när jag använder bastun i min bostad?
et: Ära kunagi aseta midagi kerise kohale ega kasuta sauna laona või pesukuivatuskohana, sest vastasel juhul võib tekkida tulekahju.
sv: Du ska aldrig placera något ovanför bastuugnen, använda bastun som förråd eller torka tvätt i bastun, eftersom detta kan orsaka en brand.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Koduohutus.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Säkerheten i hemmet.
et: Mida peaksin tegema, kui veekraan lekib?
sv: Vad gör jag när en vattenkran läcker?
et: Helista hooldusfirmasse, kellega sinu korteriühistul on leping.
sv: Ring fastighetsskötseln som ditt bostadsaktiebolag har avtal med.
et: Hooldusfirma saab teha väikesi remonditöid, nagu näiteks veekraani remont või kanalisatsiooniummistuse likvideerimine.
sv: Fastighetsskötseln kan göra små reparationer, till exempel reparera en kran eller öppna upp ett avlopp.
et: Minu korteris on niiskusprobleemid või muud puudused.
sv: Jag har fuktproblem eller andra fel i min bostad Vad gör jag?
et: Pöördu kohe hooldusfirma, elamuhalduri või üürileandja poole.
sv: Kontakta omedelbart fastighetsskötseln, disponenten eller hyresvärden.
et: Oluline on puudused kiiresti likvideerida, enne kui need hullemaks muutuvad.
sv: Det är viktigt att felen åtgärdas snabbt, innan de förvärras.
et: Toiduvalmistamisel tekib meil köögis palju niiskust.
sv: När vi lagar mat uppstår det mycket fukt i köket.
et: Mida saaksime ette võtta?
sv: Vad kan vi göra?
et: Kui sinu kodus puudub sundventilatsioon, ava aknad ja õhuta nende kaudu.
sv: Om du inte har en mekanisk ventilation i ditt hem ska du öppna fönstren och vädra via dem.
et: See on väga oluline siis, kui märkad, et toiduvalmistamisel koguneb akendele veeaur või niiskus.
sv: Detta är särskilt viktigt om du upptäcker att det samlas vattenånga eller fukt på fönstren när du lagar mat.
et: Kasuta toiduvalmistamise ajal köögi õhupuhastit.
sv: Använd spisfläkten när du lagar mat.
et: Kontrolli, et väljatõmbeõhu klapid oleksid avatud.
sv: Kontrollera att frånluftsventilerna är öppna.
et: Kui tekitad korterile kahjustusi, pead kahjud hüvitama.
sv: Om du orsakar skador i bostaden måste du ersätta dem.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Elaniku õigused ja kohustused.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Rättigheter och skyldigheter för boende.
et: Kust saan eluaseme küsimustes nõu ja abi?
sv: Var får jag hjälp och råd i boendefrågor?
et: On mitmeid kohti, kust võid eluaseme küsimustes nõu küsida.
sv: Det finns många ställen där du kan be om råd i boendefrågor.
et: humanitaarteadused ja haridus
sv: Det humanistiska och pedagogiska området
et: ühiskonnateadused, äri ja juhtimine
sv: Det samhällsvetenskapliga, företagsekonomiska och administrativa området
et: loodusvarad ja keskkond
sv: Naturbruk- och miljöområdet
et: sotsiaaltöö, tervishoid ja kehakultuur
sv: Social-, hälso- och idrottsområdet
et: turism, toitlustamine ja hotellimajandus
sv: turism- och kosthållsbranschen
et: turvalisusvaldkonna eriala
sv: Säkerhetsbranschen
et: Kui laps või noor on alles Soome elama asunud, võib ta saada põhiõppeks ettevalmistavat õpet.
sv: Om barnet eller den unga har flyttat till Finland nyligen, kan hen få förberedande undervisning före den grundläggande utbildningen.
et: Sellele lehele on koondatud elaniku tähtsaimad õigused ja kohustused Soomes.
sv: På den här sidan har vi sammanställt de viktigaste rättigheter och skyldigheter för boende i Finland.
et: järgida oma korteriühistu sisekorraeeskirju, kui elad korter- või ridamajas.
sv: Att följa ordningsreglerna i ditt bostadsaktiebolag om du bor i ett höghus eller ett radhus.
et: Üldjuhul on sisekorraeeskirjades paika pandud näiteks maja öörahu aeg.
sv: I ordningsreglerna anges vanligtvis till exempel tiderna för när det ska vara tyst i huset.
et: Sisekorraeeskirjades on sageli kirjas ka maja ühisruumide kasutamise juhised.
sv: Ofta innehåller de även anvisningar om användningen av gemensamma utrymmen i huset.
et: Kortermajas asuvad sisekorraeeskirjad tavaliselt trepikojas välisukse lähedal;
sv: I ett höghus hittar du ordningsreglerna vanligtvis i trapphuset nära entrédörren.
et: hoolitseda selle eest, et ka sinu külalised sisekorraeeskirju järgivad;
sv: Att se till att även dina gäster följer ordningsreglerna.
et: kasutada korterit ainult ettenähtud otstarbeks.
sv: Att enbart använda bostaden för det avsedda ändamålet.
et: Kui korter on mõeldud elamiseks, ei tohi sa elada mujal ja kasutada korterit äripinnana.
sv: Om bostaden är avsedd att användas för boende, kan du inte bo på ett annat ställe och använda bostaden som lokal.
et: elada oma kodus tavapärast elu.
sv: Att leva ett normalt liv i ditt hem.
et: Korteriühistu ei tohi kehtestada selliseid sisekorraeeskirju, mis on seadusega vastuolus või mis tavapärast elu liigselt piiravad;
sv: Bostadsaktiebolaget kan inte utfärda sådana ordningsregler som står i strid med lagen eller begränsar ett normalt liv i alltför stor omfattning.
et: Naabrid ei tohi kodurahu häirida, tehes näiteks öösel kõva lärmi.
sv: Dina grannar får inte störa din hemfrid till exempel genom att föra oljud mitt i natten.
et: Kui sinu naaber rikub sisekorraeeskirju sageli ja tõsiselt, vestle sellel teemal esmalt naabriga.
sv: Om en granne ofta bryter mot ordningsreglerna på ett allvarligt sätt, ska du först ta upp saken med grannen.
et: Kui see ei aita, pöördu majahalduri või üürileandja poole.
sv: Om detta inte hjälper, kan du kontakta disponenten eller hyresvärden.
et: Kodurahu tähendab ka seda, et reeglina on sul õigus otsustada, kes sinu koju võib tulla.
sv: Hemfrid innebär också att du i regel själv får bestämma vem som har tillträde till ditt hem.
et: Üürniku õigused ja kohustused
sv: Hyresgästens rättigheter och skyldigheter
et: maksta õigeaegselt üüri.
sv: Att betala hyran i tid.
et: Üüri suurus on kirjas üürilepingus.
sv: Hyresbeloppet anges i hyresavtalet.
et: Üürileandja võib üüri tõsta üürilepingus kokku lepitud tingimustel;
sv: Hyresvärden kan höja hyran i enlighet med vad som anges i hyresavtalet.
et: hoolitseda selle eest, et üürikorter püsiks heas korras;
sv: Att se till att hyresbostaden hålls i ett gott skick.
et: järgida üürilepingu tingimusi.
sv: Att följa villkoren i hyresavtalet.
et: Kui näiteks üürilepingus on korteris suitsetamine keelatud, ei tohi sa korteris suitsetada.
sv: Om det till exempel anges i hyresavtalet att det är förbjudet att röka i bostaden, kan du inte röka i ditt hem.
et: Kui üürilepingus nõutakse kodukindlustuse olemasolu, pead selle sõlmima.
sv: Om hyresavtalet kräver att du har en hemförsäkring, måste du teckna en sådan.
et: Kodukindlustuse võiks sõlmida igal juhul ka siis, kui seda üürilepingus ei nõuta;
sv: Det är bra att teckna en hemförsäkring även om detta inte krävs i hyresavtalet.
et: küsida üürileandjalt luba, kui soovid korteris muudatusi teha, näiteks seina üle värvida.
sv: Att fråga om tillstånd hos hyresvärden om du vill göra ändringar i bostaden, till exempel måla en vägg.
et: Sa ei tohi ilma loata muudatusi teha ka siis, kui maksad remondi eest ise.
sv: Utan tillstånd får du inte göra några ändringar, även om du skulle bekosta renoveringen själv.
et: Taotle luba kirjalikus vormis;
sv: Begär tillståndet skriftligt.
et: hüvitada üürileandjale sinu poolt korterile tekitatud kahjud;
sv: Att ersätta hyresvärden för skador som du åsamkar bostaden.
et: teavitada üürileandjat, kui märkad korteris selliseid puudusi, mille eest vastutab üürileandja.
sv: Att meddela hyresvärden om du upptäcker sådana fel i bostaden som hyresvärden ansvarar för.
et: Üürileandja vastutab näiteks korteri püsimööbli ja pinnakattematerjalide eest;
sv: Hyresvärden ansvarar till exempel för bostadens fasta inredning och ytmaterial.
et: teavitada maja hooldusfirmat võimalikest puudustest, näiteks tilkuvast veekraanist.
sv: Att meddela eventuella fel till fastighetsskötseln, till exempel en läckande kran.
et: elada üürikorteris vastavalt üürilepingule.
sv: Att bo i hyreslägenheten enligt vad som anges i hyresavtalet.
et: Üürileandja võib korterisse siseneda ainult teatud erandjuhtudel, näiteks korteriremondi järelevalve eesmärgil või ostjatele korteri näitamiseks.
sv: Hyresvärden får endast beträda bostaden i vissa undantagsfall, till exempel för att övervaka reparationer i bostaden eller visa bostaden för köpare.
et: Ka sel juhul peab ta tegema endast oleneva, et sinuga selles eelnevalt kokku leppida;
sv: Även då måste hen försöka i förväg komma överens om detta med dig.
et: saada üüri tõusu korral selle kohta eelnevalt kirjalik teade.
sv: Att få ett skriftligt meddelande i förväg om hyran höjs.
et: Teates peab olema kirjas, kui palju ja millal üür tõuseb ning mis on hinnatõusu põhjus;
sv: I meddelandet ska det stå hur mycket och när hyran kommer att höjas och vad som är grunden till höjningen.
et: üürilepingu üles öelda seadusest tuleneva ülesütlemisajaga;
sv: Till en uppsägningstid enligt lag.
et: leping koheselt lõpetada, kui korteris elamine on tervisele ohtlik;
sv: Att häva hyresavtalet omedelbart om det är skadligt för hälsan att bo i bostaden.
et: osa korterist teisele isikule välja üürida, kui see ei kahjusta üürileandjat;
sv: Att hyra ut en del av bostaden till en annan person, om detta inte medför olägenhet för hyresvärden.
et: saada remonditööde kohta eelnev teade.
sv: Att få ett förhandsmeddelande om reparationer.
et: Väikestest remonditöödest tuleb teatada 14 päeva ette ja suurtest remonditöödest 6 kuud ette.
sv: Små reparationer ska meddelas 14 dagar i förväg och stora reparationer sex månader i förväg.
et: Kiireloomulisi remonditöid võib teostada ilma teatamata.
sv: Brådskande reparationer kan dock göras utan ett meddelande.
et: Kui remondi ajal on korteris keeruline või võimatu elada, on sul õigus üürileping üles öelda või saada üürilt allahindlust.
sv: Om det är svårt eller omöjligt att bo i bostaden under reparationerna, har du rätt att säga upp hyresavtalet eller får nedsatt hyra.
et: Pead selles ikkagi alati üürileandjaga kokku leppima.
sv: Detta måste du emellertid alltid komma överens om med hyresvärden.
et: Õigused ja kohustused omandkorteris
sv: Rättigheter och skyldigheter i en ägarbostad