Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Oluline seejuures on, et abielu lahutamise teistkordne avaldus esitatakse aasta jooksul järelemõtlemisaja algusest arvates.
sv: Det är viktigt att lämna in den andra ansökan om skilsmässa inom ett år efter att betänketiden började.
et: Muul juhul abielulahutuse menetlus raugeb.
sv: I annat fall förfaller ärendet.
et: Abielulahutus ilma järelemõtlemisajata
sv: Skilsmässa utan betänketid
et: Kui olete abikaasaga enne abielulahutuse taotlemist elanud viimase kahe aasta jooksul pidevalt lahus, ei ole järelemõtlemisaja nõuet.
sv: Om du och din maka/make har bott på skilda adresser utan avbrott de senaste två åren innan ni ansöker om skilsmässa behövs ingen betänktetid.
et: Sellisel juhul võib kohus teie abielu koheselt lahutada.
sv: Då kan domstolen döma till skilsmässa direkt.
et: Abielulahutuse kaalumise korral ja probleemide läbiarutamisel nõu küsimiseks võite taotleda perelepitust (perheasioiden sovittelu).
sv: När ni överväger skilsmässa och behöver hjälp med att komma överens om saker och ting, kan ni ansöka om medling i familjefrågor (perheasioiden sovittelu).
et: Lepitamisest võib sageli kasu olla, nii et kokkuleppele jõutakse kohtuväliselt.
sv: Medling kan ofta vara nyttig och hjälpa er att komma överens i olika frågor utan rättegång.
et: Näiteks lastega seotud erimeelsusi võib arutada lepitaja juures.
sv: Man kan till exempel prata om barnens situation i medlingen.
et: Üldjuhul on lepitajateks sotsiaalbüroode, pedagoogiliste nõuandlate ja perenõuandlate töötajad.
sv: Medlaren är oftast en anställd vid socialbyrån, barnrådgivningen eller familjerådgivningen.
et: Nendega on võimalik vestelda konfidentsiaalselt.
sv: Du kan diskutera med dem konfidentiellt.
et: Küsi oma elukohajärgsest sotsiaalbüroost, kuidas on perelepitamine sinu piirkonnas korraldatud.
sv: Fråga socialbyrån i din hemkommun hur medling i familjefrågor ordnas i din hemkommun.
et: Lisateavet perelepitamise kohta saad justiitsministeeriumi veebilehelt.
sv: Mer information om medling i familjefrågor får du på justitieministeriets webbplats.
et: Toetus abielulahutuse ajal
sv: Stöd under skilsmässan
et: Paarisuhteprobleemide korral võid otsida abi näiteks elukohajärgse omavalitsuse perenõuandlast või tervisekeskusest.
sv: Vid problem i parförhållandet kan du söka hjälp till exempel vid familjerådgivningen eller hälsovårdscentralen i din hemkommun.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi lehelt Abielu- ja paarisuhte porbleemid.
sv: Mer information får du på InfoFinlands sida Problem i äktenskap eller parförhållande.
et: Vägivallaolukorras leiad lisateavet InfoFinlandi lehelt Vägivald.
sv: I våldssituationer får du mer information på InfoFinlands sida Våld.
et: Paljud organisatsioonid ja kogudused organiseerivad tugirühmade tegevust lahutatutele.
sv: Många organisationer och församlingar ordnar stödgruppsverksamhet för personer som har skilt sig.
et: Lisateavet saad näiteks Rahvastikuliidu ja nõustamiskeskuse Kirkon perheasiain neuvottelukeskus veebilehtedelt.
sv: Mer information får du till exempel på Väestöliittos webbplats eller webbplatsen för kyrkans familjerådgivningscentral.
et: Ühingu Yhden Vanhemman Perheiden Liitto ry:n veebilehelt leiad teavet ja nõuandeid vanematele, kes kaaluvad lahkuminekut.
sv: På webbplatsen för föreningen för familjer med en förälder, Yhden Vanhemman Perheiden Liitto ry, finns information och råd för föräldrar som överväger skilsmässa.
et: Ühingu Meesterühmad (Miessakit ry) eesmärk on hoolitseda meeste heaolu eest ning pakkuda sotsiaalset tegevust ja tuge.
sv: Miessakit rf strävar efter att sörja för mäns välbefinnande och erbjuder sociala aktiviteter och stöd.
et: Tegutsetakse Helsingis, Tamperes ja Lahtis.
sv: Föreningen har verksamhet i Helsingfors, Tammerfors och Lahtis.
et: Lisateavet soome, inglise ja rootsi keeles leiad veebilehelt.
sv: Du hittar mer information på föreningens webbplats på finska, svenska och engelska.
et: Toetus meestelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Stöd för mänfinska _ svenska _ engelska
et: Abielulahutus kahekultuurilises liidusinglise keel
sv: Skilsmässa i ett bikulturellt äktenskapengelska
et: Perekonnanimi abielu lahutamise korral
sv: Efternamn vid skilsmässa
et: Kui sinu abielu lõppeb lahutusega, siis perekonnanimi ei muutu.
sv: Om ditt äktenskap slutar med skilsmässa, ändras inte ditt efternamn.
et: Soovi korral võid võtta kasutusele teise perekonnanime.
sv: Om du vill kan du ta ett annat efternamn.
et: Näiteks võid kasutusele võtta ükskõik millise nendest perekonnanimedest, mida varem kandsid.
sv: Du kan till exempel ta vilket som helst namn som du har haft tidigare.
et: Saada nime muutmise avaldus magistraati.
sv: Skicka in en ansökan om namnändring till magistraten.
et: Abielulahutus ja elamisluba
sv: Skilsmässa och uppehållstillstånd
et: Kui sul on tähtajaline elamisluba, mis on välja antud peresidemete alusel, siis abielulahutus võib seda mõjutada.
sv: Om du har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljats på grund av familjeband, kan skilsmässan inverka på uppehållstillståndet.
et: Sellises olukorras kaalutakse alati eraldi, kas elamisluba kuulub pikendamisele või tühistamisele.
sv: I sådana situationer avvägs alltid fall till fall om uppehållstillståndet förlängs efter skilsmässan eller om det återkallas.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi lehelt Elamisloaprobleemid.
sv: Mer information får du på InfoFinlands sida Problem med uppehållstillståndet.
et: Vara abielulahutuse korral
sv: Egendom vid skilsmässa
et: Teavet vara jagamisest abielulahutuse korral saad InfoFinlandi lehelt Vara abielulahutuse korral.
sv: Information om egendomsfördelning vid skilsmässa finns på InfoFinlands sida Egendom vid skilsmässa.
et: Abielulahutus ja lapsed
sv: Barn vid skilsmässa
et: Lisateavet laste kohta abielulahutuses saad InfoFinlandi lehelt Abielulahutus ja lapsed.
sv: Mer information om barn vid skilsmässa finns på InfoFinlands sida Barn vid skilsmässa.
et: Abikaasad on omavahel võrdsed.
sv: Äkta makar är sinsemellan likvärdiga.
et: Nad peavad abielus teineteist usaldama ning ühiselt pere nimel tegutsema.
sv: De bör i äktenskapet visa varandra förtroende och i samråd verka för familjens bästa.
et: Kummalgi abikaasal on ise õigus otsustada, kas ta soovib tööl käia või osaleda väljaspool perekonda ühiskondlikus ja muus tegevuses.
sv: Vardera maken har rätt att själv besluta om sitt deltagande i förvärvsarbete samt i samhällelig och annan verksamhet utanför familjen.
et: Loe vanemate kohustustest laste suhtes InfoFinlandi alamlehelt Laste kasvatamine Soomes.
sv: Läs mer om föräldrarnas skyldigheter gentemot sina barn på InfoFinlands sida Fostran av barn i Finland.
et: Abikaasade ülalpidamiskohustus
sv: Makarnas underhållsskyldighet
et: Kumbki abikaasa on kohustatud vastavalt oma võimetele osalema pere ühises majapidamises ja abikaasa ülalpidamises.
sv: Vardera maken ska efter förmåga bidra till familjens gemensamma hushåll och makarnas underhåll.
et: Kui üks abikaasadest ei käi tööl, peab jõukam abikaasa katma näieks kulud rõivastele ja toidule.
sv: Om den ena maken inte förvärvsarbetar ska den förmögnare maken stå för kostnader för till exempel mat och kläder.
et: Kui abielus olev naine saab lapse, märgitakse naise abikaasa rahvastikuregistris automaatselt lapse isaks.
sv: När en gift kvinna får ett barn registreras kvinnans make automatiskt som barnets far i befolkningsregistret.
et: Mõlemad vanemad kantakse rahvastikuregistrisse kui lapse hooldajad.
sv: Båda föräldrarna registreras som barnets vårdnadshavare.
et: Abikaasad võivad ühiselt lapse lapsendada.
sv: Gifta par kan adoptera barn tillsammans.
et: Kui oled huvitatud adopteerimisest, küsi lisateavet kohaliku omavalitsuse sotsiaalkeskusest.
sv: Om du är intresserad av adoption, fråga om råd vid socialbyrån i din hemkommun.
et: See vara, mis on abikaasal abielu sõlmimise hetkel või mille ta hangib abielu ajal, kuulub talle.
sv: Den egendom som maken har vid ingående av äktenskap eller förvärvar under äktenskapet förblir hans tillhörighet.
et: Abikaasad võivad omandada vara ka ühisomandisse.
sv: Makarna kan också förvärva egendom som de äger tillsammans.
et: Abikaasadel on abielust tulenev õigus teineteise varale.
sv: Makar har giftorätt till varandras egendom.
et: Kui abielu lõppeb lahutusega, kuulub vara abikaasade vahel jagamisele.
sv: Om äktenskapet slutar i skilsmässa delas makarnas sammanlagda egendom jämnt mellan makarna.
et: Kui abielu lõppeb abikaasa surmaga, siis jagatakse abikaasade kokku arvutatud vara surnud abikaasa pärijate ja elus oleva abikaasa vahel.
sv: Om äktenskapet slutar med att en av makarna dör, delas makarnas sammanlagda egendom mellan arvingarna till den avlidna makan och den maka som fortfarande lever.
et: Testamendiga ei ole võimalik tühistada abikaasa õigust varale (avio-oikeus).
sv: Om makarna har upprättat ett äktenskapsförord delas egendomen vid skilsmässa eller när den ena makan avlider i enlighet med det.
et: Kui abikaasad on sõlminud abieluvaralepingu, jagatakse vara lahutuse ja ühe abikaasa surma korral vastavalt abieluvaralepingule.
sv: Om makarna har upprättat ett äktenskapsförord delas egendomen i enlighet med det.
et: Loe täiendavalt InfoFinlandi alamlehelt Abielu sõlmimine Soomes, meelespea ja Abieluvaraleping.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Ingående av äktenskap i Finland, komihåglista och Äktenskapsförord.
et: Kumbki abikaasa vastutab üksinda selle võla eest, mille ta on võtnud enne abielu või selle ajal.
sv: Vardera maken ansvarar ensam för den skuld som de har tagit före äktenskapet eller under det.
et: Kui üks abikaasa on võtnud võlgu pere ülalpidamiseks, näiteks toidu ostmiseks, siis vastutavad selle võla eest mõlemad abikaasad.
sv: Om den ena maken har tagit lån för att försörja familjen, till exempel för att köpa mat, ansvarar båda makarna för denna skuld.
et: Soovi korral võivad abikaasad koos võlgu võtta ja sel juhul nad ka vastutavad ühiselt võla tagasimaksmise eest.
sv: Om makarna vill, kan de åta sig gemensamma skulder. Då måste de också återbetala skulderna tillsammans.
et: Üks abikaasadest ei või müüa ilma teise abikaasa loata ühist eluaset või sinna juurde kuuluvat vallasvara, näiteks mööblit.
sv: Den ena maken kan inte utan den andra makens tillstånd sälja familjens gemensamma bostad eller tillhörande lös egendom, såsom möbler.
et: Probleemid abielus?
sv: Problem i äktenskapet?
et: Kui sul on paarisuhteprobleemid, saad nõu küsida näiteks kohaliku omavalitsuse perenõuandlast või tervisekeskusest.
sv: Om du har problem i parförhållandet kan du söka hjälp vid till exempel familjerådgivningen eller hälsovårdscentralen i din hemkommun.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi lehelt Abielu ja paarisuhte probleemid.
sv: Mer information får du på InfoFinlands sida Problem i äktenskap eller parförhållande.
et: InfoFinlandi lehelt Vägivald leiad teavet selle kohta, mida võid teha, kui sinu abikaasa kasutab vägivalda või ähvardab sellega.
sv: På InfoFinlands sida Våld hittar du information om vad du kan göra om din partner utövar våld eller hotar med våld.
et: Paljud organisatsioonid ja kogudused organiseerivad tugirühmi lahutatutele.
sv: Många organisationer och församlingar ordnar stödgruppsverksamhet för personer som har skilt sig.
et: Lisateavet saad näiteks Rahvastikuliidu (Väestöliitto) ja nõustamiskeskuse Kirkon perheasiain neuvottelukeskus veebilehtedelt.
sv: Mer information får du till exempel på Väestöliittos webbplats eller webbplatsen för kyrkans familjerådgivningscentral.
et: Vahel võib abielu lõppeda lahutusega.
sv: Ibland kan ett äktenskap sluta med skilsmässa.
et: Loe teema kohta InfoFinlandi alamlehelt Abielulahutus.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Skilsmässa.
et: Tugi abielulahutuse korralsoome keel
sv: Stöd vid skilsmässafinska
et: Kuidas tegutseda ja kust saada abi pereliikme surma korral?
sv: Vad ska man göra och var får man hjälp när en familjemedlem dör?
et: Loe teema kohta InfoFinlandi alamlehelt Surm.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Dödsfall.
et: Abielu võib sõlmida:
sv: Vigseln kan förrättas
et: kirikliku laulatusega.
sv: som en kyrklig vigsel.
et: Abielu sõlmimisel peavad kohal viibima mõlemad abiellujad.
sv: Personerna som ska gifta sig ska båda vara närvarande vid vigseln.
et: Lisaks peab kohal olema vähemalt kaks tunnistajat.
sv: Dessutom måste minst två vittnen vara närvarande.
et: Abielu võib seaduse järgi registreerida magistraadis (maistraatti) töötav registripidaja või esimese astme kohtus (käräjäoikeus) töötav vanemkohtunik või kohtunik.
sv: Civilvigsel kan enligt lag förrättas av en häradsskrivare som arbetar vid magistraten (maistraatti) eller en lagman eller tingsdomare som arbetar i tingsrätten (käräjäoikeus).
et: Broneeri abielu registreerimise aeg magistraadist või esimese astme kohtust varakult enne pulmapäeva.
sv: Boka vigseltiden i magistraten eller tingsrätten i god tid för bröllopsdagen.
et: Abielu registreerimine on tasuta, kui see toimub magistraadi või esimese astme kohtu ruumides tööajal.
sv: Civilvigseln är avgiftsfri om den förrättas i magistraten eller tingsrätten under tjänstetid.
et: Eraldi kokkuleppel võib registreerimise läbi viia ka mujal, näiteks kodus või peoruumides.
sv: På separat överenskommelse kan vigseln också förrättas någon annanstans, till exempel hemma eller i en festlokal.
et: Abielu registreerimiseks on õigus igaühel, ka neil, kes kuuluvad mõnda usuühendusse.
sv: Var och en har rätt till civilvigsel, också de som tillhör något religionssamfund.
et: Üldandmed abielu registreerimise kohta on leitavad magistraadi veebilehelt.
sv: Grundläggande information om vigseln finns på magistratens webbplats.
et: Esimese astme kohtute kontaktandmedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Kontaktuppgifter till tingsrättfinska _ svenska _ engelska
et: Kirikliku laulatuse võib läbi viia:
sv: Kyrklig vigsel kan förrättas i
et: Evangeelses Luterlikus Kirikus (evankelis-luterilainen kirkko)
sv: evangelisk-lutherska kyrkan (evankelis-luterilainen kirkko)
et: Õigeusu Kirikus (ortodoksinen kirkko) või
sv: ortodoxa kyrkan (ortodoksinen kirkko) eller
et: mõnes muus Soomes registreeritud usulises ühenduses.
sv: i något annat religiöst samfund som är registrerat i Finland.
et: Iga usuline ühendus määrab ise kindlaks, millised tingimused abielu laulatamisega seonduvad ja milline on abielutseremoonia.
sv: Varje religiöst samfund bestämmer själv vilka villkor som gäller för vigseln och hurudan vigselceremonin är.
et: Kui abikaasad ei ole sama usku, viiakse abielu registreerimine läbi magistraadis ja abielu võidakse õnnistada kirikus.
sv: Om makarna inte bekänner sig till samma religion förrättas vigseln i magistraten och äktenskapet kan välsignas i kyrkan.
et: Luterlikus kirikus võib laulatada kristlikesse usunditesse kuuluvaid paare, näiteks luterlane ja õigeusklik.
sv: I den lutherska kyrkan kan medlemmar i kristna religionssamfund, till exempel en lutheran och en ortodox, vigas.
et: Teavet abielu kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om äktenskapfinska _ svenska _ engelska
et: Soome Õigeusu Kiriksoome keel _ rootsi keel _ vene keel
sv: Finska ortodoxa kyrkanfinska _ svenska _ ryska
et: Registreeritud usulised ühendused, kellel on laulatamise õigussoome keel
sv: Registrerade religiösa samfund med vigselrättfinska
et: Välisriigi kodanikud
sv: Utländska medborgare
et: Magistraatides registreeritakse ka välisriigi kodanike abielusid.
sv: I magistraten vigs även utländska medborgare.
et: Soomes viiakse abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine läbi alati enne abiellumist.
sv: I Finland görs alltid en hindersprövning innan äktenskapet ingås.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi alamlehelt Abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Prövning av hinder mot äktenskap.
et: Mõju elamisloale ja kodakondsusele
sv: Inverkan på uppehållstillstånd och medborgarskap
et: Soomes elava Soome või mõne muu riigi kodaniku abikaasa või elukaaslane või registreeritud kooselupartner võib saada Soome elamisloa.
sv: Maken, makan, sambon eller den registrerade partnern till en finsk eller en utländsk medborgare som är bosatt i Finland kan få ett uppehållstillstånd i Finland.
et: Püsiva elamisloa võib saada siis, kui abielu on kestnud viis aastat.
sv: De kan få ett permanent uppehållstillstånd när äktenskapet har varat fem år.
et: Loe teema kohta lisaks InfoFinlandi alamlehelt Elamisluba abikaasale.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Uppehållstillstånd för make eller maka.
et: Soome kodakondsust ei ole võimalik saada abielu kaudu.
sv: Finskt medborgarskap kan inte fås via äktenskap.
et: Välisriigis sõlmitud abielu kohta magistraadis registrikande tegemine
sv: Äktenskap som ingåtts utomlands ska registreras i magistraten
et: Välisriigis sõlmitud abielu on Soomes ametlik alles peale seda, kui selle kohta on tehtud Soomes registrikanne.
sv: Ett äktenskap som ingåtts utomlands är officiellt i Finland först när det registrerats i Finland.
et: Kui abielu on sõlmitud välisriigis, tuleb selle kohta esitada magistraadile registrikande tegemiseks legaliseeritud ja tõlgitud tõend.
sv: Om äktenskapet har ingåtts utomlands måste man uppvisa ett legaliserat och översatt vigselintyg i magistraten för registrering.
et: Välisriigis elav Soome kodanik võib saata abiellumisdokumendid ka sealsele Soome esindusele, kes edastab dokumendid Soomes asuvale magistraadile.
sv: Finska medborgare som är bosatta utomlands kan också skicka vigselhandlingarna till den lokala finska beskickningen som skickar handlingarna till magistraten i Finland.
et: Soomes elavate isikute põhiandmed kantakse rahvastikuregistrisse.
sv: Om personer som är bosatta i Finland antecknas grundläggande uppgifter i befolkningsdatasystemet.
et: Registriandmed on nimi, sünniaeg, kodakondsus, perekonnaseis ja aadress.
sv: Uppgifter som registreras är bland annat namn, födelsedatum, medborgarskap, familjeförhållanden och adress.
et: Välismaalane peab seaduse järgi teatama registrile sarnaselt Soome kodanikuga samad andmed, kui ta viibib Soomes vähemalt aasta.
sv: Utlänningar ska enligt lag anmäla till registret samma uppgifter som finska medborgare om deras vistelse i Finland varar över ett år.
et: Blankett "Välisriigis sõlmitud abielu kohta registrikande tegemine"soome keel _ inglise keel
sv: Blanketten för registrering av ett äktenskap som ingåtts utomlandsfinska _ engelska
et: Sellelt lehelt leiad teavet nende küsimuste kohta, millega pead tegelema, kui soovid Soomes abielluda.
sv: På den här sidan hittar du information om sådana ärenden som du måste sköta om du vill gifta dig i Finland.
et: Abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine
sv: Prövning av hinder mot äktenskap
et: Enne abiellumist tuleb teha abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine (avioliiton esteiden tutkinta).
sv: Före äktenskapet måste en prövning av hinder mot äktenskap (avioliiton esteiden tutkinta) göras.
et: Takistavate asjaolude uurimise käigus selgitavad ametkonnad välja, kas abielu sõlmimisele on olemas Soome õigusest tulenevaid takistusi.
sv: Vid hindersprövningen utreder myndigheterna om det finns hinder för äktenskapet enligt Finlands lag.
et: Saad taotleda takistavate asjaolude uurimist ükskõik millisest magistraadist (maistraatti).
sv: Du kan begära hindersprövning vid vilken magistrat (maistraatti) som helst.
et: Uurimist tuleb ise kirjalikus vormis taotleda.
sv: Du måste själv skriftligt begära hindersprövning.
et: Uurimine kestab umbes nädala.
sv: Prövningen tar ungefär en vecka.
et: Kui uurimine on lõppenud, saad selle kohta tõendi.
sv: När hindersprövningen är klar får du ett intyg om det.
et: Tõend kehtib neli kuud.
sv: Intyget är giltigt i fyra månader.
et: Uurimistõend peab laulatustseremoonial kaasas olema.
sv: Du måste ta med dig intyget om hindersprövning till vigseltillfället.
et: Magistraat uurib abielu sõlmimist takistavaid asjaolusid Soome rahvastikuregistrisse registreeritud andmete alusel.
sv: Magistraten undersöker om det finns hinder mot äktenskapet utifrån de uppgifter som finns registrerade i Finlands befolkningsdatasystem.
et: Kui Soome rahvastikuregistril puuduvad andmed sinu perekonnaseisu kohta, pead saatma magistraadile oma koduriigi ametkonna perekonnaseisutõendi (siviilisäätytodistus).
sv: Om det inte finns någon uppgift om ditt civilstånd i Finlands befolkningsdatasystem, ska du lämna in ett ämbetsbevis (siviilisäätytodistus) från myndigheten i ditt hemland till magistraten.
et: Tõendi saad hankida ka oma koduriigi Soomes asuvast suursaatkonnast või konsulaadist.
sv: Du kan även skaffa intyget från ditt lands ambassad eller konsulat i Finland.
et: Kui kumbki abikaasadest ei ole Soome kodanik ega ela Soomes, peavad nad lisaks perekonnaseisutõenditele saatma magistraadile selgituse selle kohta, et nende koduriigi õigus lubab Soomes abielluda.
sv: Om varken maken eller makan är finska medborgare och inte bor i Finland, ska de lämna in förutom ett ämbetsbevis till magistraten även en utredning över att lagen i deras hemland tillåter giftermål i Finland.
et: Arvesta, et takistavate asjaolude uurimine võib kesta mitmeid nädalaid, kui selle jaoks on vaja tõendeid teistest riikidest.
sv: Observera att hindersprövningen kan ta flera veckor om den kräver intyg från andra länder.
et: Tõendite legaliseerimine ja tõlke tellimine
sv: Legalisering och översättning av intyg
et: Välisriigi tõendid tuleb üldjuhul legaliseerida ja lasta tõlkida kas soome, rootsi või inglise keelde.
sv: Utländska intyg ska vanligtvis legaliseras och översättas till antingen svenska, finska eller engelska.
et: Ka tõlge tuleb legaliseerida.
sv: Även översättningen ska legaliseras.
et: Tõlget ei ole vaja legaliseerida juhul, kui tõlke teeb Soome või mõne teise EL-i liikmesriigi vandetõlk.
sv: Om översättningen görs av en auktoriserad översättare i Finland eller ett annat EU-land, behöver översättningen inte legaliseras.
et: Põhjamaa või EL-i liikmesriigi ametkonna väljastatud tõendeid ei ole vaja legaliseerida.
sv: Intyg som utfärdats av en myndighet i ett nordiskt land eller EU-land behöver inte legaliseras.
et: Ka Soomes asuva suursaatkonna või konsulaadi väljastatud tõendit ei ole vaja legaliseerida.
sv: Inte heller intyg som utfärdats av en ambassad eller ett konsulat i Finland behöver legaliseras.
et: Kui tõendi on väljastanud EL-i liikmesriigi ametkond ja sellele on lisatud EL-i standardvorm vastavalt määrusele 2016/1191, siis ei ole vaja tõendit tõlkida.
sv: Om intyget har utfärdats av en myndighet i ett EU-land och åtföljs av blankett EU 2016/1191, behöver intyget inte översättas.
et: Perekonnanime otsustamine
sv: Beslut om efternamn
et: Soomes võivad abikaasad abielludes perekonnanime vahetada.
sv: I Finland kan makarna byta efternamn när de gifter sig.
et: Abiellumisel võid:
sv: När du gifter dig kan du
et: jätta alles praeguse perekonnanime,
sv: behålla ditt nuvarande efternamn
et: võtta abikaasa perekonnanime või
sv: ta din makes eller makas efternamn
et: moodustada enda perekonnanimedest kaheosalise perekonnanime.
sv: bilda ett kombinerat efternamn av era efternamn.
et: Kaheosalises perekonnanimes on esindatud teie mõlema perekonnanimed, näiteks Virtanen-Smith.
sv: I ett kombinerat efternamn syns båda efternamnen, till exempel Virtanen-Smith.
et: Perekonnanimed võib kirjutada ka eraldi ilma sidekriipsuta.
sv: Namnen kan även skrivas isär, utan bindestreck.
et: Abikaasad võivad taotleda ühiseks perekonnanimeks ka täiesti uut nime.
sv: Makarna kan även ansöka om ett helt nytt efternamn som deras gemensamma namn.
et: Uut perekonnanime tuleb taotleda magistraadist.
sv: Ett nytt efternamn ansöks hos magistraten.
et: Taotlus on tasuline.
sv: Ansökan är avgiftsbelagd.
et: Perekonnanimeks ei saa valida nime, mille üks abikaasadest on saanud varasema abielu alusel.
sv: Ett efternamn som maken eller makan har fått från sitt tidigare äktenskap kan inte väljas som efternamn.
et: Vali perekonnanimi koos tulevase abikaasaga välja juba siis, kui taotled abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimist.
sv: Välj efternamnet tillsammans med din make eller maka redan när ni ansöker om prövning av hinder mot äktenskap.
et: Kui soovid oma perekonnanime muuta, teata sellest magistraadile.
sv: Om du vill byta efternamn ska du meddela detta till magistraten.
et: Blanketi saab magistraadist või magistraadi veebilehelt.
sv: Du får blanketten från magistraten eller på magistratens webbplats.
et: Kui sa magistraati perekonnanime muutmise soovist ei teavita, jääb sinu perekonnanimi samaks.
sv: Om du inte meddelar att du vill byta efternamn, behåller du ditt efternamn.
et: Abieluvaraleping on vabatahtlik.
sv: Äktenskapsförord är frivilligt.
et: Abieluvaralepinguga on võimalik kas osaliselt või täielikult välistada abikaasade abielust tulenev õigus teise abikaasa varale kas lahutuse korral või kui üks abikaasadest sureb.
sv: Med äktenskapsförord kan makarna utesluta giftorätten i den andras egendom antingen helt eller delvis om de skiljer sig eller om den ena av makarna dör.
et: Abieluvaralepingu võib sõlmida enne abielu või selle ajal.
sv: Äktenskapsförord kan upprättas före äktenskapet eller under det.
et: Abieluvaralepingu peavad allkirjastama mõlemad abikaasad ja allkirjade õigsust peavad tõendama kaks tunnistajat.
sv: Båda makarna ska underteckna äktenskapsförordet och två vittnen ska vidimera underskrifterna.
et: Abieluvaralepingu jõustumiseks tuleb see magistraadis registreerida.
sv: Äktenskapsförordet ska registreras hos magistraten, så att det kan träda i kraft.
et: Lisateavet abikaasade vara kohta leiad InfoFinlandi lehelt Abikaasade õigused ja kohustused.
sv: Mer information om makarnas egendom hittar du på InfoFinlands sida Äkta makars rättigheter och skyldigheter.
et: Abieluvaralepingsoome keel _ rootsi keel
sv: Äktenskapsförordfinska _ svenska
et: Ilmalik abielu registreerimine toimub magistraadis (maistraatti) või esimese astme kohtus (käräjäoikeus).
sv: Borgerlig vigsel sker hos magistraten (maistraatti) eller tingsrätten (käräjäoikeus).
et: Kiriklik laulatus toimub kirikus või muus usukogukonnas, kellel on õigus abielu kiriklikult laulatada.
sv: Religiös vigsel sker i kyrkan eller ett annat religiöst samfund som har rätt att viga till äktenskap.
et: Abielutseremoonial peavad mõlemad abikaasad kohal olema.
sv: Båda makarna måste vara på plats vid vigseltillfället.
et: Peale selle peab olema kohal vähemalt kaks 15-aastast või vanemat tunnistajat.
sv: Dessutom ska minst två vittnen som har fyllt 15 år vara på plats.
et: Broneeri abielu registreerimiseks aeg magistraadis või esimese astme kohtus võimalikult varakult enne pulmapäeva.
sv: Boka tid för vigseln hos magistraten eller tingsrätten i god tid före bröllopsdagen.
et: Abielu registreerimine on tasuta, kui see viiakse läbi magistraadi või esimese astme kohtu ruumides tööajal.
sv: En borgerlig vigsel är avgiftsfri om den sker i magistratens eller tingsrättens lokaler under tjänstetid.
et: Abielu võidakse registreerida ka mujal, näiteks kodus või peosaalis.
sv: Vigseln kan även ske på andra ställen, till exempel i hemmet eller en festlokal.
et: Igaühel on õigus abielu registreerimiseks, ka neil, kes kuuluvad mõnda usuühendusse.
sv: Alla har rätt till borgerlig vigsel, även de som tillhör ett trossamfund.
et: Iga usukogukond määrab ise kindlaks, millised on abielu laulatamise tingimused ja milline on laulatustseremoonia.
sv: Varje religiöst samfund bestämmer själv vilka villkor vigseln omfattas av och hurdan tillställning vigseln är.
et: Kui soovid kiriklikku laulatust, lepi selles usukogukonnaga kokku.
sv: Om du vill ha en religiös vigsel kommer du överens om detta med ett religiöst samfund.
et: Abieluvaraleping (avioehtosopimus) mõjutab seda, kuidas jagatakse abikaasade vara lahutuse või surma korral.
sv: Äktenskapsförord (avioehtosopimus) påverkar delningen av makarnas egendom vid skilsmässa eller dödsfall.
et: Kui abikaasad ei ole abieluvaralepingut sõlminud, arvutatakse vara jaotamiseks mõlema vara kokku ja seejärel jagatakse abikaasade vahel võrdselt.
sv: Om makarna inte har upprättat ett äktenskapsförord, räknas båda parternas egendom med i bodelningen och egendomen delas jämnt mellan makarna.
et: Kõige üldisem abieluvaraleping määrab kindlaks, et mõlemal abikaasal ei ole õigust teise varale.
sv: Vanligast är att äktenskapsförordet fastställer att ingendera maken har rätt till den andras egendom.
et: Abieluvaralepingu võib sõlmida enne abielu või selle ajal.
sv: Äktenskapsförordet kan upprättas före eller under äktenskapet.
et: Selleks on vaja mõlema abikaasa nõusolekut.
sv: För det behövs båda makarnas medgivande.
et: Abieluvaraleping sõlmitakse kirjalikult.
sv: Äktenskapsförordet görs skriftligt.
et: Lepingule pannakse kuupäev ja see allkirjastatakse.
sv: Det dateras och undertecknas.
et: Lisaks peavad kaks piiranguteta isikut selle õigeks tunnistama.
sv: Därtill måste två ojäviga personer bevittna det.
et: Abieluvaraleping saadetakse registreerimiseks magistraati.
sv: Äktenskapsförordet skickas till magistraten för registrering.
et: Lepingu sõlmimisel tasub kasutada pädevat juristi.
sv: Det är bra att anlita en kunnig jurist för upprättandet av avtalet.
et: Abieluvaraleping on vabatahtlik.
sv: Äktenskapsförordet är frivilligt.
et: Soomes võivad abielluda kõikide riikide kodanikud.
sv: Medborgare i alla länder kan gifta sig i Finland.
et: on vähemalt 18-aastane,
sv: är minst 18 år gammal
et: ei ole juba abielus või registreeritud kooselus.
sv: inte är gift eller i registrerat parförhållande sedan tidigare.
et: Soomes saavad abielluda ka samasoolised paarid.
sv: Även samkönade par kan gifta sig i Finland.
et: Soome õiguse kohaselt ei tohi omavahel abielluda lähisugulased.
sv: Nära släktingar får inte gifta sig enligt Finlands lag.
et: Abielu on alati vabatahtlik valik ja kedagi ei tohi selleks survestada ega sundida.
sv: Äktenskapet är alltid ett frivilligt val som ingen kan tvingas till.
et: Näiteks vanemad ei tohi last abielluma survestada ega sundida.
sv: Till exempel föräldrarna får inte tvinga sitt barn att gifta sig.
et: Teise inimese abielluma sundimine on Soomes kuritegu.
sv: Att tvinga någon till äktenskap är ett brott i Finland.
et: Soomes saavad naised ja mehed ise otsustada, kellega nad abielluvad.
sv: I Finland kan kvinnor och män själva besluta vem de ska gifta sig med.
et: Luba ei pea taotlema (näiteks sugulastelt).
sv: Man behöver inte be om tillstånd från till exempel släktingar.
et: Lisateavet Soomes abiellumise kohta leiad InfoFinlandi lehelt Abielu sõlmimine Soomes, meelespea.
sv: Mer information om giftermål i Finland hittar du på InfoFinlands sida Ingående av äktenskap i Finland, komihåglista.
et: Abielu ja elamisluba
sv: Äktenskap och uppehållstillstånd
et: Kui sinu abikaasa elab Soomes alaliselt, võid saada Soome elamisloa abielu alusel.
sv: Om din make eller maka bor stadigvarande i Finland, kan du få uppehållstillstånd i Finland på grund av äktenskapet.
et: Sellegipoolest ei garanteeri abielu elamisloa saamist.
sv: Äktenskapet är dock ingen garanti för uppehållstillstånd.
et: Loe täiendavalt InfoFinlandi lehelt Elamisluba abikaasale.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Uppehållstillstånd för make eller maka.
et: Abielu kaudu ei ole võimalik saada Soome kodakondsust.
sv: Du kan inte få finskt medborgarskap via ett äktenskap.
et: Välisriigis sõlmitud abielu
sv: Äktenskap som ingåtts utomlands
et: Välisriigis sõlmitud abielu on Soomes ametlik alles peale seda, kui selle kohta on Soomes tehtud kanne rahvastikuregistrisse.
sv: Ett äktenskap som ingåtts utomlands är officiellt i Finland först när det har registrerats i befolkningsdatasystemet i Finland.
et: Registrikande tegemiseks pead saatma oma koduvalla magistraadile (maistraatti) abielutõendi legaliseeritud originaaldokumendi.
sv: För registreringen ska du lämna in ett legaliserat äktenskapsintyg i original till magistraten (maistraatti) i din hemkommun.
et: Kui tõend ei ole soome-, inglis- või rootsikeelne, tuleb see lasta tõlkida ühte neist keeltest ja ka tõlge tuleb legaliseerida.
sv: Om intyget är på ett annat språk än svenska, engelska eller finska, måste det översättas till ett av dessa språk. Även översättningen måste legaliseras.
et: Tõlget ei ole vaja legaliseerida, kui tõlke teeb Soome vandetõlk.
sv: Om översättningen görs av en auktoriserad översättare i Finland behöver den inte legaliseras.
et: Voldik "Teavet abieluseadusest"soome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ araabia keel
sv: Broschyr Information om äktenskapslagenfinska _ svenska _ engelska _ ryska _ arabiska
et: Perekonnanime määramisel kohaldatakse Soome seadust, kui sinu elukoht on Soomes.
sv: Om du har din hemvist i Finland bestäms ditt efternamn enligt finsk lag.
et: Nii toimitakse isegi juhul, kui sul ei ole Soome kodakondsust.
sv: Detta görs även om du inte är finsk medborgare.
et: Abiellumisel peate otsustama, milline saab olema teie perekonnanimi.
sv: När ni ska gifta er måste ni fatta beslut om ert efternamn.
et: võtta ühise perekonnanime või
sv: kan ta ett gemensamt efternamn eller
et: jätta kumbki oma perekonnanime või
sv: ha kvar era egna efternamn eller
et: moodustada oma perekonnanimedest kaheosalise perekonnanime.
sv: bilda ett kombinerat efternamn av era efternamn.
et: Kaheosalises perekonnanimes on esindatud teie mõlemad perekonnanimed, näiteks Virtanen-Smith.
sv: I ett kombinerat efternamn syns bådas efternamn, till exempel Virtanen-Smith.
et: Võite valida ühiseks perekonnanimeks ka täiesti uue nime.
sv: Ni kan även välja att ta ett helt nytt efternamn som ert gemensamma namn.
et: Taotlege uut perekonnanime magistraadist nime muutmise avalduse alusel.
sv: Ansök om det nya efternamnet hos magistraten med ansökan om namnändring.
et: Perekonnanimeks ei saa valida nime, mille abikaasa on saanud varasema abielu alusel.
sv: Ett efternamn som maken eller makan har fått från sitt tidigare äktenskap kan inte väljas som efternamn.
et: Valige perekonnanimi juba siis, kui taotlete abiellumist takistavate asjaolude uurimist.
sv: Välj efternamnet redan när ni ansöker om prövning av hinder mot äktenskap.
et: Teavitage sellest magistraati.
sv: Meddela namnet till magistraten.
et: Blanketi saab magistraadist või magistraadi veebilehelt.
sv: Ni får blanketten från magistraten eller på magistratens webbplats.
et: Perekonnanime muutmine abielu ajal
sv: Ändring av efternamnet under äktenskap
et: Kui sul on kaheosaline perekonnanimi, näiteks Virtanen-Smith, võid abielu jooksul ükskõik kummast perekonnanimest loobuda.
sv: Om du har ett kombinerat efternamn, till exempel Virtanen-Smith, kan du under äktenskapet lämna bort ettdera namnet.
et: Võid kaheosalise perekonnanime kasutusele võtta ka abielu ajal.
sv: Du kan också börja använda ett kombinerat efternamn under äktenskapet.
et: Esita selle kohta magistraadile kirjalik avaldus.
sv: Du ansöker om detta skriftligt hos magistraten.
et: Teave oma koduriigi ametiasutustele (välisriigi kodanik)
sv: Uppgift till myndigheterna i det egna landet (utländska medborgare)
et: Kui sinu perekonnanimi muutub, pead sellest teavitama ka oma riigi esindust, et saaksid passi uue nimega ja ametiasutustel oleksid mõlemas riigis ühesugused andmed.
sv: Om ditt efternamn ändras ska du meddela detta även till beskickningen för ditt eget land så att du får ett nytt pass med det nya namnet och så att myndigheterna i båda länderna har samma uppgifter.
et: Lisateavet küsi oma riigi esindusest.
sv: Du får mer information om detta vid ditt eget lands beskickning.
et: Esinduste kontaktandmed on leitavad välisministeeriumi veebilehelt.
sv: Du hittar kontaktuppgifterna till beskickningarna på utrikesministeriets webbplats.
et: Lisateave lapse perekonnanime kohta alamlehel Kui laps sünnib Soomes.
sv: Läs mer om barnets efternamn på sidan När ett barn föds i Finland.
et: Lisateave perekonnanime kohta abielulahutuse korral alamlehel Abielulahutus.
sv: Läs mer om efternamn vid skilsmässa på sidan Skilsmässa.
et: Soomes on üksikvanemaga pered väga levinud.
sv: I Finland är det vanligt med familjer med en förälder.
et: Laps võib sündida väljaspool abielu või on vanemad lahutatud.
sv: Ett barn kan födas utom äktenskapet eller också är dess föräldrar skilda.
et: Ühe vanemaga peres elab koos lastega üks vanematest ilma abikaasata.
sv: I familjer med en förälder bor en av föräldrarna med sina barn utan make eller maka.
et: Lapsevanem võib sellisel juhul olla kas üksikvanem (yksinhuoltaja) või ühishooldusõigusega lapsevanem (yhteishuoltaja).
sv: Föräldern kan då ha antingen ensam eller gemensam vårdnad om barnet.
et: Üksikvanem vastutab üksinda lapse kasvatamise eest.
sv: Som ensamstående förälder har man själv ansvaret för fostran av barnet.
et: Ühishooldusõigusega vanem seevastu lepib last puudutavates küsimustes teise vanemaga kokku.
sv: Om föräldrarna däremot har gemensam vårdnad (yhteishuoltaja) kommer föräldrarna tillsammans överens om barnets angelägenheter.
et: Ühishoolduse korral otsustavad vanemad paljud asjad ühiselt.
sv: Föräldrar som har gemensam vårdnad beslutar tillsammans om många saker.
et: lapse vara käsutamine.
sv: disponering av barnets egendom
et: Ühishooldus eeldab vanemate võimet tegutseda ühiselt lapse huvides.
sv: Gemensam vårdnad förutsätter att barnets föräldrar klarar av att tillsammans agera för barnets bästa.
et: Näiteks passi taotlusel peab olema mõlema vanema nõusolek.
sv: Till exempel för en passansökan behövs båda föräldrarnas tillstånd.
et: Üksikvanem teeb kõik last puudutavad otsused ise.
sv: En ensamstående förälder fattar på egen hand alla beslut som rör barnet.
et: Ametiasutused, nagu lasteaed ja kool, annavad teavet lapse kohta vaid hooldajale.
sv: Myndigheter såsom daghem eller skola ger information om barnet endast till vårdnadshavaren.
et: Teine lapsevanem saab siiski otsustada lapse hoolduse ja kasvatamise küsimusi siis, kui laps on tema juures.
sv: Den andra föräldern får dock bestämma om vården och fostran av barnet när barnet är hos honom eller henne.
et: Abielu lahutamisel või vabaabielu lõppemisel peavad vanemad tegema laste hooldust, ülalpidamist, elukohta ja kohtumisõigust puudutavad otsused.
sv: Vid skilsmässa eller när sambor flyttar isär måste föräldrarna besluta om barnets vårdnad, underhåll, boende och umgängesrätt.
et: Loe täiendavalt InfoFinlandi alamlehelt Lapsed abielulahutuses.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Barn vid skilsmässa.
et: Last võib lapsendada ka üksinda.
sv: Man kan också adoptera ett barn ensam.
et: Kui soovid last üksinda adopteerida, küsi nõu oma kohaliku omavalitsuse sotsiaalbüroost.
sv: Om du vill adoptera ett barn på egen hand, fråga om råd vid socialbyrån i din hemkommun.
et: Üksikvanemaga Perede Liit (Yhden Vanhemman Perheiden Liitto) pakub teavet ja organiseerib tegevust üksikvanemaga peredele.
sv: Föreningen för familjer med en förälder (Yhden Vanhemman Perheiden Liitto) ger information och ordnar aktiviteter för familjer med en förälder.
et: Finlexi veebilehel võid tutvuda Seadusega lapse hooldusest ja kohtumisõigusest.
sv: På Finlex webbplats kan du läsa lagen angående vårdnad om barn och umgängesrätt.
et: Väikeperede Ühing (Pienperheyhdistys) on üksikvanemate loodud kodanikeühendus, mis pakub tegevust liikmesperedele.
sv: Föreningen för små familjer är en medborgarorganisation som grundats av ensamstående föräldrar och som erbjuder aktiviteter för medlemsfamiljerna.
et: Seadus lapse hooldusest ja kohtumisõigusestsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Lagen angående vårdnad om barn och umgängesrättfinska _ svenska _ engelska
et: Teavet üksikvanemaga peredelesoome keel
sv: Information för familjer med en förälderfinska
et: Tegevust väikeperedelesoome keel _ inglise keel
sv: Verksamhet för små familjerfinska _ engelska
et: Mõlemad vanemad vastutavad lapse ülalpidamise eest, isegi kui nad ei ela koos.
sv: Båda föräldrarna bär ansvaret för underhållet av ett barn under 18 år, även om de inte bor tillsammans.
et: Kui vanemad lahutavad, peavad nad kokku leppima lapse ülalpidamises ja võimalikus elatises (elatusapu).
sv: När föräldrarna skiljer sig ska de komma överens om underhållet av barnet samt om eventuellt underhållsbidrag (elatusapu).
et: Elatise suurus arvutatakse lapse ülalpidamise vajaduse ja vanemate ülalpidamisvõime alusel.
sv: Underhållsbidragets belopp beräknas utifrån barnets underhållsbehov och föräldrarnas underhållsförmåga.
et: Lapse ülalpidamise vajadus tähendab rahasummat, mis on vajalik lapse igakuiseks ülalpidamiseks.
sv: Med barnets underhållsbehov avses det penningbelopp som försörjningen av barnet kostar varje månad.
et: See sisaldab näiteks kulutusi toidule ja riietele ja võimalikku lasteaiatasu.
sv: I beloppet ingår till exempel utgifter för mat och kläder samt eventuella dagvårdsavgifter.
et: Lapse ülalpidamise vajadus jagatakse vanemate vahel tasumiseks vastavalt nende ülalpidamisvõimele.
sv: Barnets underhållsbehov delas mellan föräldrarna enligt deras underhållsförmåga.
et: Ülalpidamisvõime arvutamisel arvestatakse tuludest maha maksud ja muud kohustuslikud väljaminekud.
sv: Underhållsförmågan beräknas genom att dra av skatter och övriga obligatoriska utgifter av inkomsterna.
et: Elatise väljaarvutamisel saad paluda abi oma kohaliku omavalitsuse laste järelevalveinspektorilt (lastenvalvoja).
sv: Du kan be om hjälp med att beräkna underhållsbehovet hos barnatillsyningsmannen (lastenvalvoja) i din hemkommun.
et: Elatise kohta tasub teha kirjalik leping, mille kinnitab sotsiaalkomisjon.
sv: Det är bra att upprätta ett skriftligt avtal om underhållsbidraget som socialnämnden bekräftar.
et: Selline kinnitatud leping on sama ametlik kui kohtuotsus.
sv: Ett avtal som bekräftats på detta sätt är lika officiellt som ett domstolsbeslut.
et: Palu kinnitamist oma kohaliku omavalitsuse laste järelevalveinspektori kaudu.
sv: Begär bekräftande av avtalet hos barnatillsyningsmannen i din hemkommun.
et: Kui vanemad ei jõua elatises kokkuleppele, võivad nad pöörduda perelepitaja poole.
sv: Om föräldrarna inte kan enas om underhållsbidraget kan de få hjälp i form av medling i familjefrågor.
et: Viimase võimalusena lahendatakse asi esimese astme kohtus.
sv: I sista hand avgörs ärendet i tingsrätten.
et: Lisateavet pereasjade lepitamise kohta leiad InfoFinlandi lehelt Abielulahutus.
sv: Mer information om medling i familjefrågor hittar du på InfoFinlands sida Skilsmässa.
et: Teatud olukordades võib lapsega koos elav vanem taotleda Kelast elatistoetust (elatustuki).
sv: I vissa situationer kan den förälder som bor med barnet ansöka om underhållsstöd (elatustuki) vid FPA.
et: Võid taotleda Kelast elatistoetust, kui:
sv: Du kan ansöka om underhållsstöd från Fpa i följande situationer:
et: Elatist maksma kohustatud vanem ei ole kinnitatud elatist tasunud (Kela nõuab selle temalt tagantjärele sisse).
sv: Den underhållsskyldiga föräldern har inte betalat det bekräftade underhållsbidraget (Fpa indriver det hos denne senare).
et: Kinnitatud elatis on ülalpidamiskohustusega vanema majandusliku olukorra tõttu elatistoetusest väiksem.
sv: Underhållsbidraget har på grund av förälderns ekonomiska situation fastställts till ett belopp som underskrider underhållsstödet.
et: Elatist ei ole ülalpidamiskohustusega vanema majandusliku olukorra tõttu üldse tasumiseks kinnitatud.
sv: Det har på grund av förälderns ekonomiska situation fastställts att inget underhållsbidrag betalas.
et: Väljaspool abielu sündinud lapse isadust ei ole tuvastatud.
sv: Faderskapet har inte fastställts för ett barn fött utom äktenskapet.
et: Võid saada elatistoetust, kui oled Soome alaliselt elama asunud.
sv: Du kan få underhållsstöd om du bor stadigvarande i Finland.
et: Võid saada elatistoetust ka siis, kui oled tulnud teisest EL-i liikmesriigist või EMP riigist või Šveitsist Soome tööle.
sv: Du kan få underhållsstöd också om du har flyttat till Finland från ett annat EU- eller EES-land eller Schweiz för att arbeta.
et: Ka laps, kellele elatistoetust taotletakse, peab elama Soomes.
sv: Också barnet för vilket man söker underhållsstöd ska bo i Finland.
et: Lisateavet saad Kelast.
sv: Du får mer information om underhållsstödet på Fpa.
et: linkkiKela:
sv: linkkiFörbundet för underhållsskyldiga r.f.:
et: Elatis ja elatistoetussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information för underhållsskyldigafinska
et: Teavet ülalpidamiskohustusega vanematelesoome keel
sv: Underhållsbidrag och underhållsstödfinska _ svenska _ engelska
et: Muu oluline teave eluaseme ja elamise kohta Soomes leiad InfoFinlandi lehelt Eluase ja elamine.
sv: Annan viktig information om boendet i Finland finns på InfoFinlands sida Boende.
et: Kunta-asunnot Oy kodud
sv: Kunta-asunnot Oy:s bostäder
et: Muud üürikorterid
sv: Övriga hyresbostäder
et: Korterid noortele ja õppuritele
sv: Bostäder för ungdomar och studerande
et: Ehitamine ja krundid
sv: Boende i bostadsrättsbostad
et: Napapiirin Residuum
sv: Napapiirin Residuum
et: Teavet Rovaniemi linnas üürikorterite kohta võib küsida otse omanikelt või kinnisvaramaakleritelt.
sv: Förfrågningar om hyresbostäder på Rovaniemi stads område kan ställas direkt till fastighetsägare eller till bostadsförmedlingar.
et: Rovanapa Oy kaudu saad taotleda korterit Kunta-asunnot Oy kodude seast.
sv: Via Rovanapa Oy kan du ansöka om en bostad vid Kunta-asunnot Oy.
et: Teavet vabade korterite kohta ning korteriavalduse vormi leiad Kunta-asunnot Oy veebilehelt..
sv: Lediga bostäder och ansökningsblanketter hittar du även på Kunta-asunnot Oy:s webbplats..
et: tel 016 3223 412
sv: tfn 016 3223 412
et: tel 016 3223 414
sv: tfn 016 3223 414
et: Leiad veebilehtede loendi, mille kaudu saad korterit taotleda.
sv: hittar du en lista över webbsidor där du kan ansöka om bostad.
et: Teavet eluaseme ja elamise kohtasoome keel _ inglise keel
sv: Information om boendefinska _ engelska
et: Ka noored ja õppurid võivad taotleda korterit Kunta-asunnot Oy kaudu ja teisi üürikortereid.
sv: Också ungdomar och studerande kan söka Kunta-asunnot Oy:s bostäder och andra hyresbostäder.
et: Noored saavad taotleda korterit ka ühingu Rovaniemen nuorisoasunnot ry kaudu.
sv: Ungdomar kan även söka bostad via ungdomsbostadsföreningen Rovaniemen nuorisoasunnot ry.
et: Kui õpid gümnaasiumis, kutsekoolis, kutsekõrgkoolis või ülikoolis, on sul võimalus taotleda korterit sihtasutuselt Domus Arctica Säätiö.
sv: Om du studerar vid gymnasium, yrkesläroanstalt, yrkeshögskola eller universitet kan du söka bostad hos Domus Arctica-stiftelsen.
et: Sihtasutuse Domus Arctica Säätiö veebilehtsoome keel _ inglise keel
sv: Domus Arctica-stiftelsens webbplatsfinska _ engelska
et: Lapi Ülikooli üliõpilasesindus teavitab üliõpilastele üürileantavate korterite suhtes.
sv: Studentkåren vid Lapplands universitet informerar också om bostäder som hyrs ut till studerande.
et: Korterid leiad üliõpilasesinduse veebilehelt.
sv: Dessa bostäder hittar du på studentkårens webbplats.
et: Täiendavat eluasemega seotud teavet leiad järgnevate linkide kaudu.
sv: Mer information om boende hittar du under följande länkar.
et: Üürikorterid Rovaniemissoome keel
sv: Hyresbostäder i Rovaniemifinska
et: Noorte eluasemeteenuste teatmiksoome keel
sv: Boendeguide för ungafinska
et: Eraisikud avaldavad korterite väljaüürimiskuulutusi ka ajalehtedes.
sv: Privatpersoner lägger även ut tidningsannonser om bostäder som de hyr ut.
et: Suurem osa Rovaniemi elanikest on korteriomanikud – oma kodu hankimiseks on nad võtnud laenu või kasutanud muud finantseerimisvõimalust.
sv: De flesta invånarna i Rovaniemi äger sin bostad. De har tagit lån eller finansierat sin bostad på andra sätt.
et: Riik toetab omandkorteris elamist, andes eraisikutele kodulaenu tagatisi.
sv: Staten stöder boende i ägarbostad genom att gå i borgen för privatpersoners bostadslån.
et: Lisaks sellele on võimalik eluasemelaenu intresse osaliselt tuludest maha arvata.
sv: Dessutom är en del av räntan på bostadslånet avdragsgill i beskattningen.
et: Lisateavet oma kodu ostmise kohta saad pangast või kinnisvaramaakleritelt.
sv: Mer information om att köpa en egen bostad får du på banken eller hos fastighetsförmedlare.
et: Korterite müügikuulutusi avaldavad eraisikud ja kinnisvaramaaklerid kohalikes ajalehtedes (nagu näiteks Lapin Kansa) ja internetis.
sv: Fastighetsförmedlare och privatpersoner annonserar bostäder som de säljer i lokaltidningar (såsom Lapin Kansa) och på Internet.
et: Üldteave eluaseme kohta:
sv: Allmän information om boende:
et: Veebileht Asuminen.fisoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Webbplatsen asuminen.fifinska _ svenska _ engelska
et: Elamisõiguskorter
sv: Boende i bostadsrättsbostad
et: Elamisõigus tähendab alternatiivi korteri ostmisele ja üürimisele.
sv: Att bo i en bostadsrättsbostad är ett alternativ till att köpa eller hyra sin bostad.
et: Makstes elamisõigustasuna 15% korteri maksumusest ja seejärel igakuist mõistlikku kasutustasu, saad omandkorteriga sarnase õiguse korteri kasutamiseks.
sv: Genom att betala en bostadsrättsavgift, som är 15 procent av bostadens anskaffningspris, och därefter varje månad ett rimligt bruksvederlag får man rätt att förvalta över bostaden precis som om den vore en ägarbostad.