Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Auto juhtimine joobeseisundis on seadusega keelatud ja selle eest võib saada karmi karistuse.
sv: Att köra bil under alkoholpåverkan är förbjudet enligt lag och det kan ge ett hårt straff.
et: Restoranis söömine on Soomes sageli kallim kui paljudes teistes riikides.
sv: Att äta på restaurang är ofta dyrare i Finland än i andra länder.
et: Ka alkohoolsed joogid on restoranides kallid.
sv: Också alkoholdrycker är dyra på restaurang.
et: Juhul kui ei ole soovi tänada eriti hea teeninduse eest, ei pea jootraha jätma.
sv: Du behöver inte lämna dricks, men du kan göra det om du vill tacka för en speciellt bra service.
et: Soome toidukultuuringlise keel _ vene keel _ prantsuse keel _ hispaania keel _ hiina keel _ saksa keel _ jaapani keel _ itaalia
sv: Den finska matkulturenengelska _ ryska _ franska _ spanska _ kinesiska _ tyska _ japanska _ italienska
et: Saun on Soome kultuuri tähtis osa.
sv: Bastun är en viktig del av den finländska kulturen.
et: Saun on mõeldud pesemiseks ja lõõgastumiseks, seetõttu on sellega seotud vaikus ja rahu.
sv: Bastun är avsedd för att man ska göra sig ren och koppla av och därför förknippas den med tystnad och lugn.
et: Paljud soomlased käivad iga nädal saunas.
sv: Många finländare badar bastu varje vecka.
et: Saunas käiakse nii pereliikmete, sõprade kui ka äripartneritega.
sv: Man badar bastu med såväl familjemedlemmar och vänner som med affärspartner.
et: Naised ja mehed käivad saunas erinevatel aegadel.
sv: Män och kvinnor badar bastu olika tider.
et: Sauna minnakse tavaliselt ilma riieteta.
sv: Vanligtvis badar man bastu naken.
et: Saunalaval istutakse üldjuhul väikese sauna istumisaluse peal.
sv: På bastulaven sitter man oftast på ett litet sittunderlag.
et: Külalisena Soome kodus
sv: Som gäst i ett finländskt hem
et: Külaskäik teise juurde koju tuleb Soomes alati eelnevalt kokku leppida, isegi kui tegemist on hea sõbraga.
sv: I Finland ska man alltid på förhand komma överens om besök hos andra, även hos goda vänner.
et: Soomlased hindavad kõrgelt privaatsust ja rahu.
sv: Finländare lägger speciellt stort värde på sitt privatliv och sitt eget lugn.
et: Siseruumides ei kasuta soomlased välisjalatseid.
sv: Finländare använder inte skor inomhus.
et: Viisakas on teise koju sisenemisel jalatsid jalast ära võtta.
sv: Det är artigt att ta av sig skorna när du går in i någons hem.
et: Kui külastad soomlase kodu, siis võta jalatsid jalast ära või küsi, kas võid need jalga jätta.
sv: När du besöker ett finländskt hem, ta av dig skorna eller fråga om du kan ha dem på.
et: Soome rahvastikuarv on ligikaudu 5,5 miljonit inimest.
sv: Finlands folkmängd är cirka 5,5 miljoner människor.
et: Soome on väga hõreda asustusega riik.
sv: Finland är ett mycket glesbefolkat land.
et: Rahvastik on koondunud peamiselt suurlinnadesse ja tiheasustusega aladele.
sv: Befolkningen är framför allt koncentrerad till de stora städerna och tätorterna.
et: Pealinna regioonis elab üle miljoni inimese.
sv: I huvudstadsregionen bor över en miljon människor.
et: Soome rahvastiksoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Finlands befolkningfinska _ svenska _ engelska
et: Soome riigikeeled on soome ja rootsi keel.
sv: Finska och svenska är Finlands nationalspråk.
et: Soome keelt räägib emakeelena veidi alla 4,9 miljoni inimese ja rootsi keelt veidi alla 300 000 inimese.
sv: Strax under 4,9 miljoner människor har finska som modersmål, medan strax under 300 000 människor talar svenska.
et: Soome ja rootsi keele järel räägitakse enim vene, eesti, inglise, somaali ja araabia keelt.
sv: De största språken efter finska och svenska är ryska, estniska, engelska, somaliska och arabiska.
et: Soome rahvastiku hulka kuulub erinevaid rahvusvähemusi, kellel on suurema osa soomlastega võrreldes erinev keel, kultuur või usund.
sv: Till befolkningen i Finland hör olika slags minoriteter som till exempel har ett annat modersmål, en annan kultur eller religion än majoriteten av finländarna.
et: Soome traditsioonilised vähemused on näiteks soomerootslased, saamid, romad, juudid ja tatarlased.
sv: Traditionella minoriteter i Finland är till exempel finlandssvenskarna, samerna, romerna, judarna och tatarerna.
et: Peale selle on Soome saabunud palju sisserändajaid näiteks Venemaalt, Eestist, Balkanimaadest, Somaaliast ja Iraagist.
sv: Dessutom har Finland fått invandrare till exempel från Ryssland, Estland, länderna på Balkan, Somalia och Irak.
et: Suurem osa soomlastest on kristlased.
sv: De flesta finländarna är kristna.
et: Suurim usukogukond on Soome Evangeelne Luterlik Kirik (Suomen evankelis-luterilainen kirkko), kuhu kuulub umbes 70% rahvastikust.
sv: Det största religiösa samfundet är evangelisk-lutherska kyrkan i Finland, där cirka 70 procent av befolkningen är medlemmar.
et: Soome suuruselt teine usukogukond on Õigeusu Kirik.
sv: Ortodoxa kyrkan i Finland är landets näst största religiösa samfund.
et: Õigeusu Kirikusse kuulub veidi üle 1% rahvastikust.
sv: Drygt en procent av befolkningen hör till den ortodoxa kyrkan.
et: Evangeelsel Luterlikul Kirikul ja Õigeusu Kirikul on Soomes eristaatus.
sv: Den evangelisk-lutherska och den ortodoxa kyrkan har en särställning i Finland.
et: Näiteks on neil õigus maksu võtta.
sv: De har till exempel rätt att uppbära skatt.
et: Soomes elab kümneid tuhandeid moslemeid.
sv: I Finland bor tiotusentals muslimer.
et: Sellele vaatamata vaid osa neist kuulub islami usukogukondadesse.
sv: Av dem hör emellertid endast en del till de islamska samfunden.
et: Soomes elab ka paar tuhat juuti.
sv: I Finland bor även några tusen judar.
et: Helsingis ja Turus tegutseb sünagoog.
sv: I Helsingfors och Åbo finns en synagoga.
et: Soome teised usukogukonnad on näiteks katoliku kirik Soomes, nelipühi kirik, Soome vabakirik, Soome advendikirik, mormoonikirik ja Jehoova tunnistajad.
sv: Andra religiösa samfund i Finland är till exempel Katolska kyrkan i Finland, Pingstkyrkan i Finland, Frikyrkan i Finland, Adventkyrkan i Finland, mormonkyrkan och Jehovas vittnen.
et: Usuühendusedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Religiösa samfundfinska _ svenska _ engelska
et: Usuvabadus ja oma usuline tegevus Soomes
sv: Religionsfrihet och religionsutövande i Finland
et: Soomes on usuvabadus.
sv: I Finland råder religionsfrihet.
et: Kõigil, kes elavad Soomes, on õigus ise valida oma usund ja sellega tegeleda.
sv: Alla som bor i Finland har rätt att själva välja sin religion och utöva den.
et: Keegi ei ole ka kohustatud usulises tegevuses osalema.
sv: Ingen kan heller mot sin vilja tvingas att delta i religionsutövande.
et: Usuvabadussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Religionsfrihetfinska _ svenska _ engelska
et: Usukogukonna võivad moodustada vähemalt 20 täisealist isikut.
sv: Minst 20 myndiga personer kan grunda ett religiöst samfund.
et: Usuline grupp ei pea registreeruma usukogukonnaks, vaid grupp võib tegutseda ka ilma registreerimata.
sv: Religiösa grupper måste inte registrera sig som samfund, utan de kan även verka utan att ha registrerat sig.
et: Usuühenduse registreeriminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Registrering av ett religiöst samfundfinska _ svenska _ engelska
et: Vanemad otsustavad, milline on lapse usund.
sv: Föräldrarna bestämmer barnets religion.
et: Kui vanemad on selles suhtes eriarvamusel, võib alla 1-aastase lapse usundi määrata ema üksinda.
sv: Om föräldrarna inte är överens, kan modern fatta beslut om religionstillhörigheten för ett barn som inte har fyllt ett år.
et: Lapsel on õigus saada koolis oma usundi alast õpet.
sv: Barnet har rätt att få undervisning i sin egen religion i skolan.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Põhiharidus.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Grundläggande utbildning.
et: Täisealine ehk 18-aastaseks saanud isik võib ise oma usundi üle otsustada.
sv: En myndig person, alltså en person som har fyllt 18 år, får själv besluta om sin religion.
et: See tähendab seda, et riik ei tohi otsustada, mida teabevahendites nagu ajalehtedes, televisioonis või internetilehtedel öeldakse.
sv: Det innebär att staten inte kan bestämma vad som sägs i medier som dagstidningar, television eller internet.
et: Uudised ja tv-saated veebis
sv: Nyheter och tv-program på internet
et: Uudised vene keelesvene keel
sv: Nyheter på ryskaryska
et: Uudised soome lihtkeelessoome keel
sv: Nyheter på lättläst finskafinska
et: Soomes ilmub palju ajalehti.
sv: I Finland utkommer många tidningar.
et: Kõige suurem ajaleht on Helsingin Sanomat.
sv: Tidningen med den största upplagan är Helsingin Sanomat.
et: Enamus ajalehti on soomekeelsed.
sv: De flesta tidningarna är finskspråkiga.
et: Mõnes piirkonnas ilmub ka rootsikeelseid ajalehti.
sv: På vissa orter utkommer även svenskspråkiga tidningar.
et: Lisaks ilmub Soomes venekeelne leht Spektr.
sv: I Finland utkommer även den ryskspråkiga tidskriften Spektr.
et: Ajalehed Soomessoome keel
sv: Tidningar i Finlandfinska
et: Venekeelne lehtvene keel
sv: Ryskspråkig tidskriftryska
et: Kui sul on vana televiisor, vajad TV-saadete vaatamise jaoks ka digiboksi.
sv: Om du har en gammal tv, behöver du också en digitalbox för att titta på tv-program.
et: Soomes müüdavates uutes televiisorites on juba valmis digitaalne vastuvõtja.
sv: Nya tv-apparater som säljs i Finland har redan inbyggd digitalbox.
et: Enamus TV-saateid on soomekeelsed.
sv: De flesta tv-programmen är finskspråkiga.
et: Soomes on võõrkeelsetel saadetel soomekeelsed subtiitrid ehk neid võib jälgida ka originaalkeeles (tihti inglise keeles).
sv: I Finland har program på främmande språk text på finska eller svenska, med andra ord kan man också titta på dem på originalspråket (oftast engelska).
et: Yleisradio ehk Yle omanduses on neli telekanalit, mis on nähtavad kõikjal Soomes.
sv: Rundradion, det vill säga Yle, äger fyra tv-kanaler som visas i hela landet.
et: YLE on avalik teenus ja selle tegevust finantseeritakse maksudest.
sv: Yle är en offentlig tjänst och dess verksamhet bekostas med skattepengar.
et: Sellele lisaks on Soomes mitmeid kommertstelekanaleid, nagu MTV3 ja Nelonen.
sv: Utöver den finns det flera kommersiella tv-kanaler i Finland, till exempel MTV3 och Nelonen.
et: Paljusid kanaleid saab tasuta vaadata.
sv: Vissa tv-program kan du titta på avgiftsfritt.
et: Tasuta on Yle kanalid ja paljud kommertskanalid.
sv: Yles kanaler och flera kommersiella kanaler är avgiftsfria.
et: Lisaks võid osta ka tasulisi kanaleid.
sv: Du kan också köpa avgiftsbelagda kanaler.
et: linkkiExpatFinland:
sv: linkkiExpatFinland:
et: Televisioon Soomesinglise keel
sv: Televisionen i Finlandengelska
et: linkkitvguido.com:
sv: linkkitvguido.com:
et: Telekavadinglise keel
sv: Programguideengelska
et: Soomes on mitmeid raadiokanaleid.
sv: I Finland finns det flera radiokanaler.
et: Suurimat osa kanalitest võid kuulata ka interneti kaudu.
sv: Du kan lyssna på största delen av kanalerna också på webben.
et: Suurim osa raadiokanalitest on soomekeelsed.
sv: Största delen av kanalerna är finskspråkiga.
et: Yle raadiokanal Mondo pakub raadiosaateid inglise keeles ja paljudes muudes keeltes.
sv: Yles radiokanal Mondo erbjuder radioprogram på engelska och många andra språk.
et: Radio Sputnik on venekeelne raadiokanal.
sv: Radio Sputnik är en ryskspråkig radiokanal.
et: Finest pakub eestikeelset raadioprogrammi.
sv: Finest sänder radioprogram på estniska.
et: Raadiokanalid Soomessoome keel
sv: Radiokanalerna i Finlandfinska
et: Sellel lehel on teavet teenuste kohta Rovaniemis.
sv: På den här sidan finns information om tjänsterna i Rovaniemi.
et: Rovaniemis on mitmekülgsed võimalused liikumiseks ja sportimiseks.
sv: I Rovaniemi finns mångsidiga motionsmöjligheter.
et: Rovaniemi linna kehakultuuriüksus pakub üle 27-aastastele (mitte statsionaarsetele õppuritele) võimalust regulaarseks sportimiseks terviseliikumise rühmades.
sv: Rovaniemi stads idrottstjänster erbjuder personer över 27 år (inte heltidsstuderande) möjlighet till regelbunden motion i hälsomotionsgrupper.
et: Tegevuse eesmärk on aidata uutel liikmetel leida tee sportlike hobide juurde ja luua algajatele sobivaid treenimisvorme.
sv: Syftet med verksamheten är att hjälpa nybörjare att komma igång med motion och tillhandahålla motionsformer som passar för nybörjare.
et: Eesmärk on parendada kehakultuuri kaudu nii psüühilist kui füüsilist seisundit.
sv: Målet är att med hjälp av motion förbättra både den psykiska hälsan och den fysiska konditionen.
et: Lisateavet Rovaniemi linna kehakultuurivõimaluste ja terviseliikumise kalendri kohta leiad järgneva lingi kaudu:
sv: Mer information om Rovaniemi stads idrottstjänster och hälsomotionskalendern hittar du under följande länk:
et: Terviseliikumine tööealistelesoome keel
sv: Hälsomotion för personer i arbetsför ålderfinska
et: Kontaktandmedsoome keel
sv: Kontaktuppgifterfinska
et: Tel 016-322 2592
sv: tfn 016 322 2592
et: Spaa-ujula Vesihiisisoome keel
sv: Badhuset/+simhallen Vesihiisifinska
et: Lapin Urheiluopisto (Lapi Spordikool)
sv: Spa Lapplands Idrottsinstitut
et: Hiihtomajantie 2
sv: Hiihtomajantie 2
et: Tel 020 798 4200
sv: tfn 020 798 4200
et: Santa Sport linkkiSanta Sport:
sv: linkkiSanta Sport :
et: Spaa Santa Sportsoome keel
sv: Santa Sport Spafinska
et: Lapi Maakonnaraamatukogu
sv: Lapplands landskapsbibliotek
et: Lapi Maakonnaraamatukogu/kõik tegevuskohad linkkiLapin Maakuntakirjasto/ kaikki toimipisteet:
sv: Lapplands landskapsbibliotek/alla verksamhetsställen linkkiLapplands landskapsbibliotek/alla verksamhetsställen:
et: Lahtiolekuajad ja kontaktandmedsoome keel
sv: Öppettider och kontaktuppgifterfinska
et: Külaraamatukogud linkkiKyläkirjastot:
sv: Bybibliotek linkkiBybiblioteken:
et: Raamatukogubusside marsruudid ja ajagraafikudsoome keel
sv: Bokbussarnas rutter och tidtabellerfinska
et: Rovaniemi linna noorsooteenistus organiseerib noortele põnevaid tegevusi.
sv: Rovaniemi stads ungdomstjänster ordnar intressanta aktiviteter och intressant verksamhet för unga.
et: Tähtsamad tegevused on noortekeskuste töö, suured noorteüritused, matkad, rahvusvaheline noortevahetus ja laste suvelaagrite korraldamine.
sv: De viktigaste verksamhetsformerna består av ungdomsgårdarna, stora ungdomsevenemang, utflykter, internationella utbyten för ungdomsgrupper och sommarkollon för barn.
et: Noorsooteenistus organiseerib tegevusi tavaliselt siis, kui noortel on vaba aega ehk siis õhtuti, nädalavahetustel ja koolivaheaegadel.
sv: Centralen för ungdomstjänster ordnar verksamhet vanligtvis när ungdomarna är lediga, det vill säga på kvällstid, veckoslut och under lov.
et: Kogu tegevuse eest vastutavad väljaõppinud töötajad.
sv: All verksamhet ordnas av utbildade medarbetare.
et: Noorsooteenuste büroo
sv: Byrån för ungdomstjänster
et: Noorsooteenuste büroo leiad Kauppatori servast, Monde noortekeskuse ülemiselt korruselt.
sv: Du hittar byrån för ungdomstjänster vid Salutorget, på övervåningen i Monde ungdomsgård.
et: Noorsooteenuste büroosse pääsed turu poolsest küljest.
sv: Ingången till byrån för ungdomstjänster ligger på torgsidan.
et: Büroo asub teisel korrusel.
sv: Ta trappan upp till andra våningen.
et: linkkiLaNuti:
sv: LaNuti linkkiLaNuti:
et: Lapi noorte nõustamis- ja teabeteenusedsoome keel
sv: Lapplands rådgivnings- och informationsservice för ungafinska
et: Noortekeskus on piirkondlik noorsootöökeskus, kus tegevused toimuvad 2–5 päeva nädalas rõhuasetusega reedel ja laupäeval.
sv: Ungdomsgården är centret för ungdomsarbetet i respektive område. De ordnar verksamhet under 2–5 dagar i veckan med tyngdpunkt på fredagar och lördagar.
et: Tegevus on suunatud kõikidele 13–20-aastastele noortele.
sv: Verksamheten är avsedd för alla ungdomar i åldersspannet 13–20 år.
et: Piirkondlikud noorsooteenusedsoome keel
sv: Regionala ungdomstjänsterfinska
et: Noortekeskused on noorte oma kohad, kus nad võivad tegeleda koos noortejuhendajatega endale oluliste asjadega.
sv: Ungdomsgårdarna är ungdomarnas egna lokaler där de tillsammans med ungdomsledarna kan syssla med sådant som är viktigt för dem.
et: Tegevuses on ühendatud funktsionaalne, kasvatuslik ja sotsiaalse suhtluse pool.
sv: I verksamheten förenas aktiviteter, fostran och social gemenskap i lagom grad.
et: Eesmärgiks on pakkuda pedagoogilistest põhimõtetest lähtuvat, noortele huvipakkuvat tegevust, mis toetab nende arengut ja tugevdab ühiskondlikku osalust.
sv: Den centrala målsättningen är att producera verksamhet som samtidigt är uppfostrande och intressant för de unga, som stöder deras utveckling och uppväxt och som stärker deras samhälleliga delaktighet.
et: Tüüpilisteks juhendatud tegevusteks on erinevad teemapäevad ja matkad.
sv: Typiska ledda aktiviteter är olika temadagar och utflykter.
et: Noorsookeskused pakuvad noortele tasuta ka kõikvõimalikke harrastusvahendeid, seega huvitavaid tegevusi jätkub.
sv: På ungdomsgårdarna har ungdomarna kostnadsfritt tillgång till ett mångsidigt urval av hobbyredskap, så utbudet av aktiviteter är stort.
et: Lapi Üliõpilasteatri veebilehtsoome keel _ inglise keel
sv: Lapplands studentteaters webbplatsfinska _ engelska
et: Konttineni Suveteatri veebilehtsoome keel
sv: Webbplatsen för sommarteatern Konttisen kesäteatterifinska
et: Rovaniemi linn/kultuuriteenused
sv: Rovaniemi stad/kulturtjänster linkkiRovaniemi stad/kulturtjänster:
et: Korundisoome keel _ inglise keel
sv: Korundifinska _ engelska
et: Lapi Maakonnamuuseumsoome keel
sv: Lapplands landskapsmuseumfinska
et: Lapi Metsamuuseumsoome keel _ inglise keel
sv: Lapplands skogsmuseumfinska _ engelska
et: Finnkino veebilehtsoome keel _ inglise keel
sv: Finnkinos webbplatsfinska _ engelska
et: MoniNet on ühingu Rovalan Setlementti ry poolt hallatav multikultuurne keskus.
sv: MoniNet är ett mångkulturellt center som bedrivs av settlementföreningen Rovalan Setlementti ry.
et: MoniNetist saad küsida lisateavet harrastuste, näiteks rahvaülikoolide kursuste või klubide ja seltside tegevuse kohta.
sv: Vid MoniNet kan du få information om hobbyer, till exempel kurserna vid medborgarinstituten eller föreningsverksamhet.
et: Etelärinne 32
sv: Etelärinne 32
et: Tel 040-559 6564
sv: tfn 040 559 6564
et: Moninetsoome keel _ inglise keel
sv: MoniNetfinska _ engelska
et: Spaa Santa Sportsoome keel _ inglise keel
sv: Santa Sport Spafinska _ engelska
et: Ühistransport toimib Soomes hästi.
sv: Kollektivtrafiken fungerar väl i Finland.
et: Rongi ja liinibussiga võib reisida Soomes peaaegu kõikjale.
sv: Man kan resa nästan över allt i Finland med tåg eller buss.
et: Paljudesse linnadesse on võimalik ka lennukiga lennata.
sv: Man kan också flyga till många städer.
et: Suurtes linnades ja nende lähedal on ka hästi toimiv kohalik ühistransport.
sv: I stora städer och deras näromgivning finns en välfungerande lokaltrafik.
et: Kohalikuks ühistranspordivahendiks on tavaliselt bussid.
sv: Lokaltrafiken trafikeras vanligtvis med bussar.
et: Rongiliiklust haldab Soomes riiklik raudtee-ettevõte VR.
sv: Tågtrafiken i Finland sköts av bolaget VR.
et: Saad osta rongipileteid VR-i veebilehe kaudu, raudteejaamadest või rongidest.
sv: Du kan köpa tågbiljetter på VR:s webbplats, på järnvägsstationer och ombord på tågen.
et: Teavet rongide sõiduplaanide kohta leiad VR-i veebilehelt või raudteejaamadest.
sv: Information om tågtidtabellerna hittar du på VR:s webbplats och på järnvägsstationerna.
et: Rongipiletidsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel
sv: Tågbiljetterfinska _ svenska _ engelska _ ryska
et: Soomes on palju bussiettevõtteid.
sv: Det finns många bussbolag i Finland.
et: Bussipileteid saad osta Matkahuolto filiaalidest või veebilehelt.
sv: Du kan köpa biljetter på Matkahuoltos verksamhetsställen och webbplats.
et: Teavet busside sõiduplaanide kohta leiad Matkahuolto veebilehelt või Matkahuolto filiaalidest.
sv: Information om busstidtabellerna hittar du på Matkahuoltos webbplats och verksamhetsställen.
et: Allahindlust rongi- ja bussipiletitelt võivad saada:
sv: Rabatt på bussbiljetter ges åt
et: ajateenijad ja asendusteenistujad
sv: beväringar och civiltjänstgörare
et: Soome Transpordiameti (Liikennevirasto) veebilehel on ühistranspordi marsruuditeenus matka.fi, mille abil saad otsida endale sobivaima marsruudi ja reisimisviisi.
sv: På trafikverkets webbplats finns kollektivtrafikens reseplanerare, matka.fi, där du kan söka den bästa rutten och det bästa resesättet.
et: Bussipiletidsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Bussbiljetterfinska _ svenska _ engelska
et: Marsruuditeenus Reittipalvelusoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Ruttjänstenfinska _ svenska _ engelska
et: Soomes on 24 lennujaama.
sv: I Finland finns det 24 flygplatser.
et: Suurim neist on Helsingi-Vantaa lennujaam.
sv: Den största av dem är Helsingfors-Vanda flygplats.
et: Paljud lennufirmad pakuvad rahvusvahelisi lende.
sv: Många flygbolag erbjuder flyg från Finland till utlandet.
et: Enamik neist väljub Helsingi-Vantaa lennujaamast.
sv: De flesta utrikesflygen avgår från Helsingfors-Vanda flygplats.
et: Soome lennujaamadsoome keel _ inglise keel
sv: Flygplatserna i Finlandfinska _ engelska
et: Auto ostmine ja kasutamine on Soomes suhteliselt kallis.
sv: Det är relativt dyrt att köpa och använda en bil i Finland.
et: Heas seisukorras autod maksavad mitu tuhat eurot.
sv: En välhållen bil kostar flera tusen euro.
et: Auto omamise ja kasutamisega on seotud ka palju kulutusi, nagu näiteks:
sv: Också ägandet och användningen av bilen medför kostnader, till exempel för
et: Kui sul on auto, oled kohustatud sõlmima liikluskindlustuse (liikennevakuutus).
sv: Om du har en bil måste du teckna en trafikförsäkring (liikennevakuutus).
et: Liikluskindlustuse saad kindlustusfirmast.
sv: Trafikförsäkringen tecknar du hos ett försäkringsbolag.
et: Soomes peab auto olema registreeritud ja läbinud tehnilise ülevaatuse.
sv: I Finland måste bilen besiktigas och registreras.
et: Tehnilist ülevaatust teostavad tehnilise ülevaatuse punktid (katsastusasema).
sv: Besiktningar görs på besiktningsstationer.
et: Registreerimist teostavad näiteks tehnilise ülevaatuse punktid, kindlustusfirmad ja autopoed.
sv: Registreringen kan göras till exempel på besiktningsstationer, vid försäkringsbolag och hos bilhandlare.
et: Saad auto registreerida ka internetis.
sv: Du kan även registrera bilen på Internet.
et: Soome seaduse kohaselt peavad autol olema talvel talverehvid.
sv: I Finland är det lag på att bilen ska ha vinterdäck på vintern.
et: Talvel võib kasutada kas naast- või lamellrehve.
sv: På vintern kan man använda antingen dubbdäck eller friktionsdäck.
et: Libedal teel on lihtsam valitseda autot, millel on naastrehvid.
sv: En bil med dubbdäck är lättare att manövrera på hala vägar.
et: Suvel ei ole naastrehvide kasutamine lubatud.
sv: Du kan dock inte använda dubbdäcken på sommaren.
et: Soomes tuleb hoolikalt järgida liikluseeskirju.
sv: I Finland måste du noga iaktta trafikreglerna.
et: Neist kinnipidamist kontrollib politsei.
sv: Polisen övervakar att trafikreglerna följs.
et: Liikluseeskirjade rikkumise eest võib saada trahvi.
sv: Om man bryter mot trafikreglerna kan man få böter.
et: Mistahes mootorsõiduki juhtimine on kuritegu, kui juht on joobes (alkohol või narkootikumid).
sv: Att framföra vilket som helst motorfordon i onyktert tillstånd (alkohol eller droger) är ett brott.
et: linkkiExpatFinland.com:
sv: linkkiExpatFinland.com:
et: Auto ja autojuhtimine Soomesinglise keel
sv: Bil och körning i Finlandengelska
et: Teavet sõiduki registreerimise kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om registrering av fordonfinska _ svenska _ engelska
et: Sõiduki registreerimine veebissoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Registrering av fordon på Internetfinska _ svenska _ engelska
et: Sõiduki tehnoülevaatussoome keel _ rootsi keel
sv: Besiktning av fordonfinska _ svenska
et: Teavet sõidukimaksu kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om fordonsbeskattningfinska _ svenska _ engelska
et: Teavet auto rehvide kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om bildäckfinska _ svenska _ engelska
et: Auto juhtimiseks vajad juhiluba.
sv: För att få köra bil måste du ha körkort.
et: Juhiloa saamiseks pead olema vähemalt 18-aastane.
sv: För att få körkort måste du vara minst 18 år.
et: Enne juhiloa saamist pead läbima teooria- ja sõidukoolituse ja sooritama autojuhi eksami (kuljettajantutkinto).
sv: Innan du kan få körkort måste du delta i förarutbildning och avlägga förarexamen.
et: Õppida saab autokoolis.
sv: Förarutbildning kan du få i en bilskola.
et: Sind võib õpetada ka näiteks sugulane või tuttav, kellel on juhiluba ja sõidukogemus.
sv: Också till exempel en släkting eller en bekant som har körkort och erfarenhet av att köra bil kan lära dig.
et: Selleks on vaja Trafist sõiduautojuhi juhendaja luba (opetuslupa).
sv: För detta behövs dock ett undervisningstillstånd från Trafi.
et: Sõiduautojuhi juhendaja lubasoome keel _ rootsi keel
sv: Undervisningstillståndfinska _ svenska
et: Mootorrattaga sõitmiseks vajad A-kategooria juhiluba (moottoripyöräkortti).
sv: För att få köra motorcykel behöver du ett motorcykelkort.
et: See, millist Soome nn mootorrattaluba vajad, sõltub sellest, millise mootorrattaga soovid sõita.
sv: Vilket kort du behöver beror på hurdan motorcykel du vill köra.
et: Mopeediga sõitmiseks vajad mopeediluba, kui sul ei ole B-kategooria juhiluba.
sv: För att köra moped behöver du ett mopedkort, om du inte har ett körkort.
et: Mopeediluba (mopokortti) ei nõuta, kui oled enne 01.01.2000 saanud 15-aastaseks.
sv: Du behöver inget mopedkort om du har fyllt 15 år före den 1 januari 2000.
et: Teavet juhilubade kohta leiad politsei ja Liiklusohutusameti (Liikenteen turvallisuusvirasto) veebilehtedelt.
sv: Du hittar information om körkort på polisens och Trafiksäkerhetsverkets (Liikenteen turvallisuusvirasto) webbplatser.
et: Välisriigi juhiluba Soomes
sv: Utländskt körkort i Finland
et: Kui sul on Põhjamaade, EL-i või Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riigi juhiluba, kehtib see ka Soomes.
sv: Om du har ett körkort som utfärdats i ett av de nordiska länderna eller i ett EU-/EES-land, är det giltigt även i Finland.
et: Kui elad alaliselt Soomes, võid vahetada selle Soome juhiloa vastu.
sv: Om du bor stadigvarande i Finland kan du byta ut kortet mot ett finländskt körkort.
et: Kui su juhiluba on väljastatud riigis, millele laieneb Genfi või Viini teeliikluse konventsioon, võid selle juhiloaga Soomes sõita kuni kaks aastat.
sv: Om du har ett körkort som utfärdats i ett land som är anslutet till Genève- eller Wien-konventionerna kan du köra med detta kort högst två år i Finland.
et: Pead vahetama oma juhiloa Soome juhiloa vastu kahe aasta jooksul alates Soome kolimisest.
sv: Du måste byta ut ditt körkort mot ett finländskt körkort inom två år efter att du flyttat till Finland.
et: Kui su juhiluba on väljastatud riigis, millele ei laiene Genfi või Viini teeliikluse konventsioon, saad selle juhiloaga Soomes sõita aasta jooksul pärast sinu kandmist Soome rahvastikuregistrisse.
sv: Om du har ett körkort som utfärdats i ett land som inte är anslutet till Genève- eller Wien-konventionerna kan du köra bil med detta kort under ett års tid efter att ha registrerats i befolkningsregistret i Finland.
et: Teeninduspunktis Ajovarma saad oma juhiloa Soome juhiloa vastu vahetada.
sv: Du kan byta ut ditt körkort till ett finskt körkort på Ajovarmas serviceställen.
et: Ajovarma veebilehe kaudu saad eelnevalt aja broneerida.
sv: Du kan boka en tid i förväg på Ajovarmas webbplats.
et: Teavet juhilubade kohtasoome keel _ rootsi keel
sv: Information om körkortfinska _ svenska
et: Välisriigi juhiluba Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Utländskt körkort i Finlandfinska _ svenska _ engelska
et: Soome kliima on külmem kui paljudes muudes riikides.
sv: Klimatet i Finland är kallare än i många andra länder.
et: Ilm siiski vaheldub palju eri aastaaegadel.
sv: Vädret varierar ändå mycket under olika årstider.
et: Talvel on Soomes külm ja sajab lund.
sv: På vintern är det kallt och snöar i Finland.
et: Tavaliselt jääb lumi maha terveks talveks.
sv: Vanligen stannar snön kvar på marken hela vintern.
et: Õhutemperatuur on enamuses alla nulli Celsiuse kraadi.
sv: Temperaturen är oftast under noll grader celsius.
et: Päevane õhutemperatuur võib olla näiteks -10 Celsiuse kraadi ja mõnikord isegi -20 kraadi.
sv: Temperaturen kan t.ex. dagtid vara -10 Celsiusgrader och ibland till och med -20 grader.
et: Põhja-Soomes võib õhutemperatuur olla isegi -30 kraadi.
sv: I norra Finland kan temperaturen vara till och med -30 grader.
et: Kui maas on lumi ja jää, siis on ka libe.
sv: Om det är snö och is på marken är det också halt.
et: Talvel on tähtis riietuda soojalt.
sv: Det är viktigt att klä sig varmt på vintern.
et: See tähendab seda, et on hea panna selga vähemalt vateeritud jope, villane kampsun, müts, kindad, sall ja soojad talvesaapad.
sv: Det betyder att det är bra att klä på sig åtminstone en täckjacka, ylletröja, mössa, handskar, halsduk och varma vinterskor.
et: Külma ilmaga tasub panna selga mitu kihti riideid.
sv: Vid kallt väder lönar det sig att ha på sig flera lager med kläder.
et: Talvel on Soomes tihti pime, sest päike tõuseb alles hommikupoolikul ja loojub juba pärastlõunal.
sv: På vintern är det ofta mörkt i Finland, eftersom solen går upp först på förmiddagen och går ner redan på eftermiddagen.
et: Põhja-Soomes on pimedam kui Lõuna-Soomes.
sv: I norra Finland är det mörkare än i södra Finland.
et: Kõige põhjapoolsemas Soome osas on mitmeid nädalaid, kui päike üldse ei tõusegi.
sv: I de nordligaste delarna av Finland går det flera veckor utan att solen går upp överhuvudtaget.
et: Talvekuud on detsember, jaanuar ja veebruar.
sv: Vintermånaderna är december, januari och februari.
et: Samuti võib novembris ja märtsis ilm külm olla ja võib lund sadada.
sv: Även i november och mars kan vädret vara kallt och det kan snöa.
et: Lumi sulab tavaliselt ära märtsis või aprillis.
sv: Snön smälter vanligen i mars eller april.
et: Riietumine talvelsoome keel
sv: Att klä sig på vinternfinska
et: Kevad algab Soome lõunaosas märtsi lõpus, põhjas aprilli lõpus.
sv: Våren börjar i Finlands södra delar i slutet av mars och i de nordligare delarna i slutet av april.
et: Kevadel on ilm tihti veel jahe, kuid soojem kui talvel.
sv: Under våren är vädret ännu svalt, men varmare än på vintern.
et: Kevade ajal muutub loodus palju, kui lumi ja jää sulavad ära, lehed tulevad puudele ja taimed hakkavad kasvama.
sv: Under våren förändras naturen en hel del, när snö och is smälter bort, löven spricker fram på träden och växterna börjar gro.
et: Soome lõunaosas on suvel keskmine õhutemperatuur umbes 20 Celsiuse kraadi, põhjaosas umbes 15 kraadi.
sv: I södra Finland är medeltemperaturen på sommaren ca 20 grader Celsius, i norr ca 15 grader.
et: Suvekuud on Soomes juuni, juuli ja august.
sv: Sommarmånaderna i Finland är juni, juli och augusti.
et: Kõige soojem kuu on juuli, siis tõuseb õhutemperatuur päeval tihti üle 20 kraadi.
sv: Den varmaste månaden är juli, då stiger temperaturen dagtid ofta över 20 grader.
et: Suvel on Soomes valge ka õhtul ja öösel, sellepärast et päike loojub hilja ja tõuseb vara.
sv: På sommaren är det ljust i Finland även på kvällen och natten, eftersom solen går ner sent och går upp tidigt.
et: Põhja-Soomes on valgem kui Lõuna-Soomes.
sv: I norra Finland är det ljusare än i södra Finland.
et: Kõige valgem kuu on juuni.
sv: Den allra ljusaste månaden är juni.
et: Siis tähistatakse Soomes jaanipäeva, valge öö ja suvise pööripäeva püha.
sv: Då firas i Finland midsommar, som är midnattssolens och högsommarens fest.
et: Kõige põhjapoolsemas Soome osas ei looju päike suve alguses üldse.
sv: I de allra nordligaste delarna av Finland går solen inte alls ner i början av sommaren.
et: Sügis algab tavaliselt augusti lõpus või septembri alguses.
sv: Hösten börjar vanligen i slutet av augusti eller början av september.
et: Ilm on jahe ja tihti ka sajune ja tuuline.
sv: Vädret är svalt och ofta regnar och blåser det också.
et: Sügisel on ka pime, sest päike loojub varem kui suvel.
sv: På hösten är det också mörkt, eftersom solen går ner tidigare än på sommaren.
et: Esimene lumesadu tuleb tavaliselt oktoobris või novembris.
sv: Den första snön kommer vanligen i oktober eller november.
et: Teavet Soome kliima kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om klimatet i Finlandfinska _ svenska _ engelska
et: Inimesed tulevad Soome
sv: Folk flyttar till Finland
et: Umbes 10 000 aastat tagasi hakkasid inimesed Soome tulema.
sv: Inflyttningen till Finland började för cirka 10 000 år sedan.
et: Nad saabusid idast, praeguse Venemaa territooriumilt ning Baltimaade kaudu lõunast.
sv: Folket kom österifrån från nuvarande Rysslands område och söderifrån via Baltikum.
et: Soome keele juured on pärit Kesk-Venemaalt, kuid soome keelde on segunenud mõjusid ka balti ja germaani keeltest.
sv: Finska språket har sina rötter i de mellersta delarna av Ryssland, men har också inslag av baltiska och germanska språk.
et: Rootsikeelne elanikkond on Soomes elanud üle 800 aasta.
sv: Finland har haft svenskspråkig befolkning i över 800 år.
et: Soome Rootsi ja Venemaa osana
sv: Finland som en del av Sverige och Ryssland
et: Soome kuulus Rootsi koosseisu üle 600 aasta – alates keskajast kuni 19. sajandi alguseni.
sv: Finland var en del av Sverige i över 600 års tid från medeltiden till 1800-talets början.
et: Rootsi ja Venemaa võitlesid sel ajal palju kordi Soome üle mõjuvõimu säilitamise pärast.
sv: Sverige och Ryssland stred under denna tid ett flertal gånger om vem som skulle vara makthavaren över Finland.
et: Lõpuks, 1809. aastal, kui Venemaa oli võitnud Rootsi vastu peetud sõja, läks kogu Soome Venemaa valdusse.
sv: Till slut anslöts hela Finland år 1809 till Ryssland, efter att Ryssland besegrat Sverige i krig.
et: Soome kuulus Venemaa koosseisu aastatel 1809–1917.
sv: Finland tillhörde Ryssland 1809–1917.
et: Sellel ajal oli Soome autonoomne omavalitsuslik suurvürstkond ehk soomlased said paljude küsimuste üle iseseisvalt otsustada.
sv: Under den här tiden var Finland autonomt, vilket betyder att finländarna fick själva bestämma om många saker.
et: Soome valitsejaks oli siiski Venemaa keiser.
sv: Ryska kejsaren var ändå regent i Finland.
et: Soome keel, kultuur ja majandus arenesid ajal, mil Soome kuulus Venemaa koosseisu, küllaltki märkimisväärselt.
sv: Det finska språket och den finländska kulturen och ekonomin utvecklades enormt under Finlands tid som en del av Ryssland.
et: 20. sajandi algul hakkas Venemaa siiski Soome autonoomiat piirama, mis soomlastele ei meeldinud.
sv: I början av 1900-talet började dock Ryssland inskränka det finländska självstyret, vilket finländarna inte kunde acceptera.
et: Soomest sai iseseisev riik ja seda päeva tähistatakse siiani kui Soome iseseisvuspäeva.
sv: Finland ett självständigt land och den 6 december firas än idag som Finlands självständighetsdag.
et: 1918. aasta kevadel toimus Soomes kodusõda, kus omavahel võitlesid töölisklassi esindavad punased ja kodanlust ja maaomanikke esindavad valged.
sv: Våren 1918 befann sig Finland i inbördeskrig som kämpades mellan de röda gardena som representerade arbetarna och de vita skyddskårerna som representerade borgarna och markägarna.
et: Sõda lõppes 1918. aasta mais valgete võiduga punaste üle.
sv: Kriget avslutades i maj 1918 med de vitas seger över de röda.
et: Iseseisvast Soomest sai vabariik, kus seadused kinnitab rahva poolt valitav parlament – Eduskund (eduskunta).
sv: Det självständiga Finland blev en republik där lagarna stiftas av en folkvald riksdag.
et: Riigipea on president, mitte keiser või kuningas.
sv: Statsöverhuvud är presidenten, inte en kejsare eller en kung.
et: Talvesõda ja Jätkusõda
sv: Vinterkriget och fortsättningskriget
et: 1939. aasta novembri lõpul ründas Soomet Nõukogude Liidu armee.
sv: I slutet av november 1939 anföll sovjetarmén Finland.
et: Teise maailmasõja ajal sõdis Soome Nõukogude Liidu vastu kahel korral: esmalt Talvesõjas aastatel 1939–1940 ja seejärel Jätkusõjas aastatel 1941–1944.
sv: Under andra världskriget kämpade Finland två krig mot Sovjetunionen: först vinterkriget åren 1939–1940 och därefter fortsättningskriget åren 1941–1944.
et: Sõdade tulemusena kaotas Soome Nõukogude Liidule oma alasid.
sv: I krigen förlorade Finland områden till Sovjetunionen.
et: Rohkem kui 400 000 soomlast jätsid oma kodud kaotatud aladel ja saabusid pagulastena allesjäänud Soome.
sv: Fler än 400 000 finländare lämnade de förlorade områdena och kom som flyktingar till övriga delar av landet.
et: Soomlaste jaoks oli siiski kõige tähtsam asjaolu, et Soome säilitas iseseisva riigi.
sv: För finländarna var det ändå viktigast att ha kunnat bevara landets självständighet.
et: Peale sõdu kartsid paljud soomlased, et Nõukogude Liit püüab teha Soomest sotsialistliku riigi, sest nii oli juhtunud teise Nõukogude Liidu Euroopas asuvate naaberriikidega.
sv: Efter krigen befarade många finländare att Sovjetunionen skulle försöka göra Finland till ett socialistiskt land, eftersom detta hade hänt Sovjetunionens andra europeiska grannländer.
et: Soomel õnnestus siiski luua Nõukogude Liiduga heanaaberlikud suhted, säilitada oma demokraatlik ühiskonnakord ning suurendada kaubavahetust ka lääneriikidega.
sv: Finland lyckades dock skapa goda relationer till Sovjetunionen, bibehålla sitt demokratiska system och öka handeln också med västländerna.
et: Välispoliitikas pidi Soome pikka aega otsima tasakaalu Nõukogude Liidu ja Lääne vahel.
sv: I utrikespolitiken tvingades Finland under en lång tid balansera mellan Sovjetunionen och väst.
et: Soome tööstuse arenedes suutsid soomlased müüa üha rohkem tööstustoodangut välisriikidesse.
sv: När Finland industrialiserades kunde finländarna sälja allt mer industriprodukter till utlandet.
et: Soome eksportis peamiselt paberit ja teisi metsatööstuse tooteid.
sv: Finland exporterade speciellt papper och andra produkter från skogsindustrin.
et: Soome ühiskonnas muutusid paljud asjad.
sv: Många saker i det finländska samhället förändrades.
et: Palju inimesi siirdus maalt linna ja üha rohkem naisi asus tööle väljaspool kodu.
sv: Många människor flyttade från landsbygden till städerna och allt fler kvinnor började arbeta utanför hemmet.
et: Hakati arendama avalikke teenuseid ja nii tekkisid riiklik tervishoid, sotsiaalkaitse ja põhikool.
sv: De offentliga tjänsterna började utvecklas och på så sätt skapade man den offentliga hälsovården, sociala tryggheten och grundskolan.
et: 1960-ndatel aastatel asus sadu tuhandeid soomlasi Rootsi elama, sest seal oli rohkem tööd ja palgad olid kõrgemad kui Soomes.
sv: På 1960-talet flyttade tusentals finländare till Sverige, eftersom det fanns mer jobb och betalades högre löner i Sverige än i Finland.
et: Kui Nõukogude Liit 1990-ndate alguses kokku varises, algas Soomes sügav majanduskriis, sest eksport Nõukogude Liitu lõppes.
sv: När Sovjetunionen kollapsade i början av 1990-talet, hamnade Finland i ekonomisk lågkonjunktur eftersom handeln med Sovjetunionen upphörde.
et: Sel ajal läksid paljud ettevõtted pankrotti, mille tagajärjel paljud inimesed kaotasid töö.
sv: Många företag gick i konkurs, vilket fick till följd att många människor förlorade sina jobb.
et: Peale majanduskriisi panustas Soomes kõrgtehnoloogilisse tööstusse ja tekkis palju uusi töökohti.
sv: Efter lågkonjunkturen uppstod det mycket högteknologisk industri och högteknologiska arbetsplatser i Finland.
et: Üha rohkem inimesi leidis tööd ka teenindussektori erinevatel ametikohtadel.
sv: Allt fler människor jobbade också i olika serviceyrken.
et: 1990-ndatel hakkas Soome elama asuma üha rohkem inimesi teistest riikidest.
sv: På 1990-talet ökade inflyttningen från andra länder till Finland.
et: Soome saabus pagulasi paljudest riikidest ning Soome taustaga inimesi endisest Nõukogude Liidust.
sv: Finland fick flyktingar från många länder och hit flyttade människor med finländskt påbrå från forna Sovjetunionen.
et: Paljud asusid Soome elama ka õpingute, töö või pere tõttu.
sv: Många flyttade till Finland även för att studera, arbeta eller för att de hade sin familj här.
et: 1995. aastal sai Soome Euroopa Liidu (EL-i) liikmeks.
sv: År 1995 blev Finland medlem i Europeiska unionen (EU).
et: 2002. aastal võttis Soome esimeste Euroopa Liidu riikide hulgas kasutusele EL-i ühisraha euro ja loobus sellega oma valuutast.
sv: År 2002 införde Finland bland de första EU-länderna EU:s gemensamma valuta, euro, och gav därmed upp sin egen valuta.
et: Soome on alati olnud väike põhjapoolne koht ida ja lääne vahel.
sv: Finland har alltid varit en nordlig och liten plats mellan öst och väst.
et: Soome ajalugu on lugu kaubateedest, kultuuride kokkupuutest ja elust suurte naabrite kõrval.
sv: Finlands historia är en berättelse om handelsvägar, möten mellan kulturer och livet intill stora grannar.
et: Soome esiajalugu –1323
sv: Finlands förhistoria –1323
et: Soome ala on asustatud jääajast alates, umbes aastast 8800 eKr.
sv: Finland har varit bebott sedan istiden, från cirka år 8800 före tideräkningen.
et: Asustus arenes esmalt veeteede äärde, sest läbi Soome territooriumi on alati toimunud elav kaubavahetus.
sv: Bosättningen utvecklades först vid vattendrag och det finländska territoriet har alltid använts för livlig handelstrafik.
et: Soome vanima linna Turu nimi tähendab turgu.
sv: Namnet på Finlands äldsta stad, Åbo (Turku), betyder handelsplats.
et: Kirjalikud allikad Soome kohta pärinevad alles 12.–13. sajandist.
sv: De första skriftliga källorna om Finland är från 1100–1200-talen.
et: Siis sai Soome territoorium ristiretkedega osaks Rooma paavsti impeeriumist ja keskaegsete hansakaupmeeste võrgustikust.
sv: Då anslöts Finlands territorium med hjälp av korståg till påven i Roms maktkrets och det medeltida nätverket av hansaköpmän.
et: Katoliku kirik levis Soome territooriumile Rootsist ja õigeusu kirik ida poolt Novgorodist, nüüdse Venemaa territooriumilt.
sv: Den katolska kyrkan kom till Finland via Sverige och den ortodoxa kyrkan från Novgorod i öster, nuvarande Rysslands område.
et: Rootsi ja Novgorodi vaheline lahing piirkonna valitsemise üle lõppes 1323. aastal Pähkinäsaare rahuga, mille alusel Soome lääneosas juurdus katoliiklus ja idas kinnitas kanda õigeusk.
sv: Nöteborgsfreden 1323 avslutade kriget mellan Sverige och Novgorod om herraväldet i området. Med freden etablerades den katolska tron i Finlands västra delar och den ortodoxa tron i landets östra delar.
et: See usundite piir on endiselt olemas, kuid reformatsiooniga vahetus katoliku usund luteri usundiks.
sv: Denna gräns mellan religionerna finns fortfarande, men med reformationen byttes den katolska tron till den lutherska.
et: Rootsi idaosa 1323–1809
sv: Sveriges östra del 1323–1809
et: Peale 1323. aasta Pähkinäsaari rahu kuulus suurem osa Soome territooriumist Rootsi koosseisu.
sv: Efter Nöteborgsfreden 1323 hörde största delen av det finska territoriet till Sverige.
et: Soome ajalugu on ligikaudu 500 aastat olnud Rootsi ajalugu.
sv: Under cirka 500 år var Finlands historia Sveriges historia.
et: Soome territoorium oli Rootsile puhvriks ida suunal ja piirid muutusid sõdade käigus mitmeid kordi.
sv: Finlands område var Sveriges buffert österut och gränserna drogs om flera gånger i samband med olika krig.
et: Soomlased peavad ennast lääne-eurooplasteks, sest aeg Rootsi impeeriumi koosseisus sidus nad tugevalt lääne kultuuripärandiga ühte.
sv: Finländarna ser sig själva som västeuropéer, eftersom tiden som en del av det svenska riket knöt finländarna starkt till det västliga kulturarvet.
et: Näiteks sõdisid Soome sõdurid kolmekümneaastase sõja ajal Rootsi vägedes Kesk-Euroopas.
sv: Till exempel stred finska soldater i Sveriges armé under Trettioåriga kriget i Mellaneuropa.
et: Samal ajal olid siiski olemas kontaktid idapoolsete kauplemiskeskuste ja õigeusu kirikuga.
sv: Samtidigt hade man emellertid även kontakter med handelscentra i öst och den ortodoxa kyrkan.
et: 1523 Rootsi kuningaks sai Gustav I Vasa, kes eraldas Rootsi keskaegsest Kalmari unioonist.
sv: 1523 Gustav Vasa blev kung över Sverige och lösgjorde Sverige från den medeltida nordiska unionen.
et: Soomes ilmus esimene soomekeelne aabits.
sv: Den första finskspråkiga ABC-boken (Aapinen) ges ut i Finland
et: 1550 Asutati Helsingi, et konkureerida Tallinnaga Läänemere kaubavahetuses.
sv: 1550 Helsingfors grundas för att konkurrera med Tallinn om handeln på Östersjön
et: 1640 Turus asutati Soome esimene ülikool.
sv: 1640 I Åbo grundas Finlands första universitet
et: Soome Venemaa keisririigi koosseisus 1809–1917
sv: Finland som en del av Kejsardömet Ryssland 1809–1917
et: Aastatel 1808–1809 vallutas Venemaa Rootsilt Soome territooriumi.
sv: Ryssland erövrade Finlands område från Sverige 1808–1809.
et: Venemaa keiser Aleksander I andis Soomele suurvürstiriigi staatuse.
sv: Den ryska kejsaren Alexander I gjorde
et: Suurem osa Rootsi ülemvõimu aegsetest seadustest jäi kehtima.
sv: Finland till ett storfurstendöme. De flesta lagarna från den svenska tiden fortsatte att gälla.
et: Venemaa ülemvõimu ajal muutus Soome eriliseks territooriumiks, mida arendati keisri käsul.
sv: Under Ryssland blev Finland ett speciellt område som utvecklades på kejsarens order.
et: Näiteks on Helsingi kesklinn ehitatud Venemaa ülemvõimu ajal.
sv: Till exempel har Helsingfors innerstad byggts under den ryska tiden.
et: Aastast 1899 tugevdas Venemaa haaret Soome suurvürstiriigi üle.
sv: Från 1899 och framåt tog Ryssland ett hårdare grepp om storfurstendömet Finland.
et: Soome ei osalenud Esimeses maailmasõjas, kuid rahvusluse mõju avaldus ka Soome territooriumil.
sv: Finland deltog inte i första världskriget, men nationalismen hade inverkan även i det finska området.
et: Soome parlament loodi 1906. aastal ja esimesed valimised toimusid 1907. aastal.
sv: Finland fick en egen lantdag 1906 och det första valet ordnades 1907.
et: Soome kuulutas ennast iseseisvaks 06.12.1917. Venemaa Oktoobrirevolutsiooni käigus võimule tulnud bolševike valitsus tunnustas iseseisvust 31.12.1917.
sv: Finland förklarade sig självständigt den 6 december 1917 och bolsjevikregeringen som tog makten i samband med oktoberrevolutionen i Ryssland erkände självständigheten den 31 december 1917.
et: 1812 Helsingist sai pealinn.
sv: 1812 Helsingfors blir huvudstad
et: Vana pealinn Turu hävines tulekahjus ja Helsingi sai veelgi olulisema positsiooni.
sv: Den gamla huvudstaden Åbo förstörs i en brand och Helsingfors får en allt viktigare ställning
et: 1860 Soomes võeti kasutusele oma valuuta, mark.
sv: 1860 Finland inför en egen valuta, mark
et: 1906 Üldine ja ühetaoline hääleõigus, ka naistele.
sv: 1906 Allmän och lika rösträtt, även för kvinnor
et: Iseseisvuse algusaastad 1917–1945
sv: Självständighetens tidiga år 1917–1945
et: Soome positsioon oli iseseisvuse algusaegadel habras.
sv: Finlands ställning under självständighetens tidiga år var skör.
et: Varsti pärast iseseisvumist puhkes Soomes verine kodusõda.
sv: Snart efter att landet hade blivit självständigt utbröt ett blodigt inbördeskrig i Finland.
et: Omavahel sõdisid punased töörahvaliikumise ja valged valitsuse väed.
sv: Kriget bekämpades mellan den röda arbetarrörelsen och vita regeringsstyrkor.
et: Valgeid toetas Saksamaa ja punaseid Venemaa.
sv: De vita fick stöd av Tyskland och de röda av Ryssland.
et: Sõda lõppes valgete võiduga.
sv: Kriget slutade med de vitas seger.
et: Soome kuulus tugevalt Saksa mõjualasse, sest riigi julgeolekule kujunes suurimaks ohuks Nõukogude Liit.
sv: Finland var starkt knutet till Tysklands inflytandesfär, eftersom Sovjetunionen blev det största hotet mot den nationella säkerheten.
et: Sarnaselt muu Euroopaga olid Soomes 1930-ndatel populaarsed parempoolsed ja paremäärmuslikud liikumised.
sv: På 1930-talet var många högersinnade och högerextrema rörelser populära i Finland liksom i det övriga Europa.
et: Augustis 1939 leppisid Natsi-Saksamaa ja Nõukogude Liit kokku, et Soome kuulub Nõukogude Liidu huvipiirkonda.
sv: I augusti 1939 avtalade Nazityskland och Sovjetunionen att Finland hör till Sovjetunionens intressesfär.
et: Teise maailmasõja ajal võitles Soome kaks korda Saksa poolel Nõukogude Liidu vastu.
sv: Under andra världskriget stred Finland två gånger mot Sovjetunionen på Tysklands sida.
et: Soome kaotas mõlemad sõjad, kuid Nõukogude Liit Soomet kunagi ei okupeerinud.
sv: Finland förlorade båda krigen, men Sovjetunionen ockuperade aldrig Finland.
et: Kuna Soomel õnnestus üsna pea pärast iseseisvumist oma territooriumi sõdades kaitsta, on Soome 20. sajandi sõdade aega peetud Soome riigi iseseisvuse stabiliseerumise ajaks.
sv: Eftersom Finland lyckades försvara sitt territorium i krigen kort efter att landet hade blivit självständigt har krigen under 1900-talet betraktats som den tid då Finlands självständighet etablerades.
et: 1918 Kodusõda punaste ja valgete vahel.
sv: 1918 Inbördeskrig mellan röda och vita
et: 1921 Koolikohustuse seadus määras kõigile kohustuslikuks kuueaastase rahvakooli.
sv: 1921 Lagen om läroplikt träder i kraft och sexårig folkskola blir obligatorisk för alla