Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: lapse isa on surnud enne lapse sündi, kuid oli surres Soome kodanik ja abielus lapse emaga; või
sv: barnets far avled innan barnet föddes, men fadern var finsk medborgare och gift med barnets mor medan han levde eller
et: lapse isa on surnud enne lapse sündi, laps sünnib Soomes väljaspool abielu ja mehe isadus tuvastatakse.
sv: barnets far avled innan barnet föddes, barnet föds utom äktenskap i Finland och faderskapet fastställs.
et: Laps saab Soome kodakondsuse ka siis, kui ta sünnib Soomes ja ei saa vanematelt ühegi teise riigi kodakondsust.
sv: Ett barn får finskt medborgarskap också om hen föds i Finland och inte får medborgarskap i något annan land av sina föräldrar.
et: Sel juhul määrab lapse kodakondsuse Immigratsiooniamet.
sv: I detta fall fastställer Migrationsverket barnets medborgarskap.
et: Lapsel võib olla üheaegselt Soome ja mõne teise riigi kodakondsus. See sõltub sellest, kas teine riik aktsepteerib mitmekordset kodakondsust.
sv: Ett barn kan samtidigt ha både finskt medborgarskap och medborgarskap i ett annat land, om det andra landet godkänner flerfaldigt medborgarskap.
et: Küsi teavet oma riigi esindusest.
sv: Fråga mer om detta vid ditt eget lands beskickning.
et: Loe Soome kodakondsuse kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Soome kodakondsus.
sv: Läs mer om finskt medborgarskap på InfoFinlands sida Finskt medborgarskap.
et: Soome kodakondsus Soome mehe lapselesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Finskt medborgarskap till barn med finsk farfinska _ svenska _ engelska
et: Soome kodakondsuse taotleminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Att ansöka om finskt medborgarskapfinska _ svenska _ engelska
et: Kui laps ei saa sündides Soome kodakondsust, taotle talle passi sinu koduriigi esindusest.
sv: Om ditt barn inte får finskt medborgarskap vid födelsen ska du ansöka om ett pass för barnet vid ditt hemlands beskickning.
et: Selleks vajad lapse sünnitõendit, mille saad magistraadist.
sv: För detta behöver du barnets födelseattest från magistraten.
et: InfoFinlandi lehelt Saatkonnad Soomes leiad teavet teiste riikide esinduste kohta Soomes.
sv: På InfoFinlands sida Ambassader i Finland hittar du information om andra länders beskickningar i Finland.
et: Seejärel vajab laps elamisluba või EL-i kodaniku elamisõiguse registreerimist.
sv: Därefter måste du ansöka om uppehållstillstånd eller registrering av EU-medborgares uppehållsrätt för barnet.
et: Kui laps saab ühe ELi liikmesriigi kodakondsuse, taotle talle EL-i kodaniku elamisõiguse registreerimist Immigratsiooniameti veebiteenuse Enter Finland või Immigratsiooniameti teeninduspunkti kaudu.
sv: Om barnet får medborgarskap i ett EU-land, ska du ansöka om registrering av EU-medborgares uppehållsrätt för barnet i Migrationsverkets e-tjänst Enter Finland eller vid Migrationsverkets serviceställe.
et: Kui laps saab mõne teise riigi kodakondsuse, taotle talle elamisluba Immigratsiooniameti veebiteenuse Enter Finland või Immigratsiooniameti teeninduspunkti kaudu.
sv: Om barnet får medborgarskap i ett annat land, ska du ansöka om uppehållstillstånd för barnet i Migrationsverkets e-tjänst Enter Finland eller vid Migrationsverkets serviceställe.
et: Kui laps kuulub Soome sotsiaalse kaitse alla, saab ta Kela kaardi ehk ravikindlustuskaardi.
sv: Om barnet omfattas av Den sociala tryggheten i Finland får hen ett FPA-kort, det vill säga ett sjukförsäkringskort.
et: Kela saadab kaardi koju pärast seda, kui laps on saanud isikukoodi ja nime.
sv: FPA skickar kortet hem efter att barnet har fått en personbeteckning och ett namn.
et: Peretoetusi pead Kelast eraldi taotlema.
sv: Du måste ansöka om familjeförmåner separat från FPA.
et: Loe teema kohta lisaks InfoFinlandi lehtedelt Toetused lapseootel emale ja Toetus pärast lapse sündi.
sv: Läs mer om ämnet på InfoFinlands sidor Stöd till gravida och Stöd efter barnets födelse.
et: Kui lapse vanemad on abielus, ei ole vaja isadust eraldi tuvastada.
sv: Om barnets föräldrar är gifta behöver faderskapet inte erkännas separat.
et: Kui lapse ema ja isa ei ole abielus ja isadust ei tuvastata, on laps ametlikult isatu.
sv: Om barnets mor och far inte är gifta och faderskapet inte erkänns, är barnet officiellt faderlöst.
et: Isadust saab tuvastada juba raseduse ajal emade nõuandlas või peale lapse sündi oma valla laste järelevalveinspektori juures.
sv: Faderskapet kan erkänns redan under graviditeten vid mödrarådgivningsbyrån eller efter barnets födelse hos barnatillsyningsmannen i den egna kommunen.
et: Kui isadus tuvastatakse enne lapse sündi, algab isadusküsimuse läbivaatamine alles peale seda, kui lapse sünnist on möödunud 30 päeva.
sv: Om faderskapet erkänts före födelsen inleds behandlingen av faderskapsärendet först 30 dagar efter barnets födelse.
et: Isaduse tuvastamise kinnitab magistraat.
sv: Magistraten bekräftar erkännandet av faderskapet.
et: Loe teema kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Vabaabielu.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Samboförhållande.
et: Isaduse omaksvõtmine ja tuvastaminesoome keel _ rootsi keel
sv: Erkännande och fastställande av partnerskapfinska _ svenska
et: Soome seadusandluse kohaselt on laps alla 18-aastane isik.
sv: Enligt finländsk lag är en person som är under 18 år ett barn.
et: Alla 18-aastasel peab olema alati vähemalt üks hooldaja.
sv: Personer under 18 år ska ha minst en vårdnadshavare.
et: Üldjuhul on lapse hooldajateks tema enda vanemad.
sv: Vanligtvis är barnets föräldrar dess vårdnadshavare.
et: Abielust sündinud lapse hooldajateks on mõlemad vanemad koos.
sv: Om ett barn föds inom äktenskap är båda föräldrarna tillsammans barnets vårdnadshavare.
et: Kui vanemad ei ole abielus ning isadust ei ole tuvastatud, on lapse hooldaja ema ja tema üksinda teeb otsused kõikides last puudutavates küsimustes.
sv: Om föräldrarna inte är gifta och faderskapet inte har erkänts, är modern barnets vårdnadshavare och bestämmer ensam om alla barnets angelägenheter.
et: Seega teeb last puudutavates küsimustes otsused ema, isegi kui vanemad elavad koos.
sv: Detta innebär att modern ensam bestämmer om barnets angelägenheter även om föräldrarna bor tillsammans.
et: Isa saab lapse hooldusõiguse, kui vanemad sõlmivad ühishoolduslepingu ja isadus on tuvastatud.
sv: Fadern får vårdnad om barnet om föräldrarna ingår ett avtal om gemensam vårdnad och faderskapet har erkänts.
et: Hooldusleping sõlmitakse kas enne lapse sündi nõuandlas või pärast sündi oma valla laste järelevalveinspektori juures.
sv: Vårdnadsavtalet ingås antingen på rådgivningsbyrån före barnets födelse eller hos barnatillsyningsmannen efter barnets födelse.
et: Voldik "Oma keel - oma meel"(pdf, 789.88 KB)soome keel
sv: Eget språk, eget sinne(pdf, 789.88 KB)finska
et: Mitmekultuuriline laste päevahoid
sv: Mångkulturell barndagvård
et: Kutseõppeks ettevalmistav koolitus
sv: Förberedande utbildning inför yrkesutbildning
et: Abi koolitusküsimustes
sv: Hjälp i frågor om utbildning
et: Alusharidus on 6-aastastele lastele mõeldud lastepäevakodudes toimuv õpe (eelkool).
sv: Förskoleundervisningen är avsedd för sexåringar och den ges vid daghem.
et: Laps saab kooliks ettevalmistavaid teadmisi ja oskusi.
sv: I förskoleundervisningen skaffar sig barnet förberedande färdigheter inför grundskolan.
et: Õpe toimub tavaliselt hommikupoolikul ja õhtupoolikul võib laps olla päevahoius.
sv: Förskoleundervisningen ges vanligen på förmiddagen och på eftermiddagen kan barnet vara i dagvården.
et: Augustis algavasse eelkooli registreerutakse veebruaris.
sv: Förskoleundervisningen börjar i augusti och anmälan ska göras i februari.
et: Tulevasi eelkooliealisi lapsi silmas pidades teavitatakse sellest täpsemalt kirja teel, päevahoiu veebilehel ja kohalikus ajalehes.
sv: Blivande förskolebarn får mer information om detta per post, på dagvårdens webbplats och i lokaltidningen.
et: Kõik eelkoolikoha taotlejad peavad esitama eelkooli avalduse.
sv: Alla som ansöker om en förskoleplats ska lämna in en ansökan om förskoleundervisning.
et: Eelkooli saab last registreerida kas elektrooniliselt või paberkandjal taotlusvormiga.
sv: Man kan anmäla sig till förskoleundervisningen antingen elektroniskt eller med en ansökningsblankett.
et: Alusharidussoome keel
sv: Förskoleundervisning
et: Mitmekultuuriline laste päevahoid Rovaniemi linnas tähendab seda, et kõigile lastele pööratakse tähelepanu võrdsuse ja õigluse printsiipe silmas pidades, nende east, soost ja nahavärvist olenemata.
sv: Mångkulturell barndagvård i Rovaniemi betyder att alla barn beaktas likvärdigt och rättvist oavsett ålder, kön eller hudfärg.
et: Päevahoiuteenuste osutamisel on iga lapse puhul eesmärk teenuse elukohalähedane kättesaadavus.
sv: I tillgången till dagvårdstjänster är målet att uppfylla närserviceprincipen för varje barn.
et: Päevahoius tutvub laps Soome kultuuriga, õpib soome keelt ja tegutseb sotsiaalses grupis.
sv: I dagvården lär barnet känna den finländska kulturen, lär sig det finska språket och verkar i en social grupp.
et: Võõrkeelsel perel on vajaduse korral õigus saada suulise tõlke teenuseid.
sv: Familjer med främmande modersmål har vid behov rätt till tolktjänster.
et: Laste päevahoid teeb last ja peret puudutavates küsimustes koostööd immigratsioonibürooga.
sv: Dagvården samarbetar med invandrarbyrån i frågor som rör barnet och familjen.
et: Kui laps hakkab laste päevahoius käima, täidetakse koos perega vorm „Teavet immigrandi lapse kohta”.
sv: När barnet börjar i dagvården fyller man tillsammans med familjen i blanketten Uppgifter om invandrarbarn.
et: Põhikooli registreerumine
sv: Anmälan till grundskolan
et: Rovaniemi linnas tegutseb põhikoolides 23 algkooli (põhikooli 1.–6. klass), Lapi Ülikooli juures tegutsev Lapi Ülikooli praktikakool ja erakool Rovaniemi Steinerkool.
sv: I Rovaniemi stad finns 23 skolor med årskurserna 1–6, Lapplands övningsskola som upprätthålls av
et: Rovaniemi linna kooliteenused on jagatud neljaks piirkonnaks, mis on ka õpilaste koolipiirkonnad ja mille piirides määratakse kindlaks õpilase elukohajärgne kool.
sv: Rovaniemi stads skoltjänster är indelade i fyra områden som även fungerar som elevantagningsområden.
et: Reeglina on elukohajärgne kool õpilase kodule kõige lähemal asuv kool.
sv: Elevens närskola bestäms enligt gränserna för dessa områden.
et: Põhikooli registreerumine (vastavalt iga kooliteed alustava lapse koju saadetud kirjas mainitud kooli) toimub kas koolis kohapeal või kooli helistades.
sv: Anmälan till grundskolan sker vid den skola som anges i ett brev som varje ny elev får hem eller per telefon till skolan.
et: Registreerumine põhikoolisoome keel
sv: Anmälan till den grundläggande utbildningen
et: Õpe immigrantidele
sv: Undervisning för invandrare
et: Immigrantidest õpilased kasutavad üldjuhul tavapäraseid põhikooli ja gümnaasiumi teenuseid.
sv: Invandrarelever använder i huvudsak grundskolans och gymnasieskolans vanliga tjänster.
et: Alles immigreerunud lastele organiseeritakse põhikooliks ettevalmistavat õpet, mis kestab ühe aasta.
sv: För barn som nyligen invandrat ordnas förberedande undervisning inför grundskolan som vanligtvis pågår i ett år.
et: Alles immigreerunud õpilaste jaoks on Keskusta koolis põhikooliks ettevalmistav klass.
sv: För elever som nyligen invandrat finns en klass för förberedande undervisning inför grundskolan vid skolan
et: Oma emakeele õpe toimub vene keeles ning võimaluste piires ka teistes keeltes.
sv: Modersmålsundervisning ges i ryska och i mån av möjlighet även i andra språk.
et: Soome keelt õpetatakse võõrkeelena. Eesmärk on saavutada toimiv kakskeelsus.
sv: Finska undervisas som främmande språk och målet är en funktionell tvåspråkighet.
et: Vähemalt kolme usundiõpetusest vabastatud õpilasele organiseeritakse nende usutunnistusele vastav usundiõpetus, kui nende hooldajad seda nõuavad.
sv: Om det finns minst tre elever som befriats från religionsundervisningen och deras föräldrar kräver detta, ordnas undervisning i elevernas egen religion.
et: Immigrantidest õpilaste hindamisel arvestatakse õpilase lähtepunkti, kuid üldjuhul järgitakse põhikooli üldisi hindamispõhimõtteid.
sv: Invandrareleverna bedöms som regel enligt grundskolans allmänna bedömningsgrunder med beaktande av elevens utgångsläge.
et: Immigrantidest õpilastele antakse immigreerumisele järgneva kolme aasta jooksul spetsiaalselt neile mõeldud tugiõpet.
sv: Under de tre första åren i landet får invandrareleverna en särskild stödundervisning avsedd för dem.
et: Nimetatud tugiõppele on õigus ka esimesse klassi astujatel.
sv: Också nya elever har rätt till denna stödundervisning.
et: Teised tugiteenused on põhikooli muu tugiõpe, eriõpe, individuaalsed õppekavad, paindlik hindamine, õppekavade ja õppematerjali arendamine ning õpilaste hoolekanne.
sv: utveckling av läroplanerna och läromaterialet samt elevvården.
et: Lapi Ametikool
sv: Lapplands yrkesinstitut
et: Lapi Ametikooli ettevalmistav õpe on mõeldud immigrantidele, kes soovivad omandada kutseharidust.
sv: Lapplands yrkesinstitut erbjuder förberedande utbildning för invandrare som vill söka till yrkesutbildning.
et: Lapi Ametikoolsoome keel _ inglise keel
sv: Lapplands yrkeshögskolafinska _ engelska
et: Rovala Tehnikumi koolitus immigrantidele
sv: Rovala-institutets utbildning för invandrare
et: Rovala Tehnikumi immigrantidele mõeldud koolituse käigus on võimalik õppida soome keelt ja kultuuri, tööelu oskusi ning saada teavet Soome ühiskonna kohta.
sv: I Rovala-institutets utbildning för invandrare kan man studera det finska språket och den finska kulturen, arbetslivsfärdigheter och skaffa sig kunskaper om det finländska samhället.
et: Integreerumiskoolituse õppurid tulevad kümnetest erinevatest riikidest ja õppekeeleks on soome keel.
sv: Studerandena inom integrationsutbildningen kommer från tiotals olika länder och undervisningsspråket är finska. En kurs kan ha 8
et: Ühel kursusel võib olla 8–15 õppurit ning õpperühmi on tavaliselt 8–10.
sv: –15 studeranden och vanligtvis finns det 8–10 undervisningsgrupper.
et: Integreerumiskoolitus on tööjõukoolitus ning kursustele saab registreeruda Rovaniemi TE-büroo kaudu.
sv: Integrationsutbildningen är arbetskraftsutbildning och man söker till kurserna via Rovaniemi TE-byrå.
et: Kela kliendid võivad õpingute ajal saada koolitustoetust.
sv: De som är klienter vid FPA kan få utbildningsstöd under utbildningen.
et: Kursuse registreerimisavalduse saab täita internetis.
sv: Kursansökan kan lämnas in via Internet.
et: Integreerumiskoolituse käigus õpitakse soome keelt, suhtlemisoskust ja palju muud.
sv: För den som flyttar till Finland är det viktigt att känna till de grundläggande reglerna som gäller i arbetslivet och det finländska samhället.
et: Soome elama asuvale inimesele on oluline tööelu põhireeglite ja Soome ühiskonna tundmine.
sv: På kursen lär de studerande sig det grundläggande om arbetslivet, tränar på sin
et: Kursustel õpitakse tundma tööelu põhiküsimusi, arendatakse tööle kandideerimise oskusi ja õpetatakse oma tulevikku planeerima.
sv: jobbsökningsförmåga och planerar sin framtid.
et: linkkiRovala opisto:
sv: Utbildning för invandrare
et: Lapi Ametikoolis võid õppida ja hankida kutsealase baashariduse või osaleda täiskasvanuõppes kõikidel erialadel, välja arvatud kehakultuuri eriala ning turismi-, toitlustuse ja puhastusteenuse eriala.
sv: Vid Lapplands yrkesinstitut kan du studera och skaffa dig yrkesinriktad grundutbildning och vuxenutbildning i alla studieområden förutom inom idrottsområdet och turism-, kosthålls- och ekonomibranschen.
et: Õppelepinguõpe
sv: Läroavtalsutbildning
et: Lapi Õppelepingukeskus
sv: Lapplands läroavtalscenter
et: Lapi Õppelepingukeskus organiseerib kutseõppe ja täiskasvanute kutseõppe seadustele vastavat õppelepinguõpet ning tööelu ja piirkondlikku arengut toetavaid teenuseid.
sv: Lapplands läroavtalscenter ordnar läroavtalsutbildning enligt lagen om yrkesutbildning och lagen om yrkesinriktad vuxenutbildning samt stödtjänster för arbetslivet och regionutvecklingen.
et: Lapi Õppelepingukeskussoome keel
sv: Lapplands läroavtalscenterfinska
et: Rovaniemi linnas on neli gümnaasiumi: Lyseonpuisto gümnaasium, Muurola gümnaasium, Ounasvaara gümnaasium ja Rovaniemi Ametigümnaasium.
sv: På Rovaniemi stads område finns det fyra gymnasiealternativ: gymnasieskolorna Lyseonpuiston lukio, Muurolan lukio och Ounasvaaran lukio samt yrkesgymnasiet Rovaniemen ammattilukio.
et: Gümnaasiumidsoome keel
sv: Gymnasieskolorfinska
et: Rovaniemi Kutsekõrgkool
sv: Rovaniemi yrkeshögskola
et: Rovaniemi Kutsekõrgkool (Rovaniemen ammattikorkeakoulu ehk RAMK) on EL-i kõige põhjapoolsem kutsekõrgkool ja osa Lapi kõrgkoolikontsernist.
sv: Rovaniemi yrkeshögskola eller RAMK är den nordligaste yrkeshögskolan inom EU. Skolan ingår i Lapplands högskolekoncern.
et: RAMK-is on 11 soomekeelset ja 3 ingliskeelset kutsekõrghariduse andvat õppekava, 5 kõrgema kutsekõrghariduse õppekava ning üks ingliskeelne spetsialiseerumisega õppekava.
sv: Vid RAMK finns det elva finskspråkiga och tre engelskspråkiga utbildningsprogram som leder till yrkeshögskoleexamen, fem utbildningsprogram som leder till högre
et: Lapi Kutsekõrgkoolsoome keel _ inglise keel
sv: Lapplands yrkeshögskola
et: Teadus- ja kunstiülikooli erialad ja uurimisvaldkonnad on kasvatusteadused, turism ja äritegevus, õigusteadus, tarbekunst ja ühiskonnateadused.
sv: Vid vårt vetenskaps- och konstuniversitet fås utbildning och idkas forskning inom pedagogik, turism och affärsverksamhet, juridik, konstindustri och samhällsvetenskaper.
et: Uurimistöös on rõhuasetus kahel multidistsiplinaarsel ja rahvusvahelisel valdkonnal: arktiline ja põhjamaine uurimus ning turismi uurimus.
sv: profilområden: forskning i arktiska och nordliga frågor och forskning inom turism.
et: Lapi Ülikoolsoome keel _ inglise keel
sv: Lapplands universitetfinska _ engelska
et: Lapi Ülikooli avatud ülikool
sv: Lapplands öppna universitet
et: Lapi Ülikooli avatud ülikool pakub kasvatusteaduste, õigusteaduse, kunsti- ja ühiskonnateaduste teaduskondade õppenõuetele vastavat õpet.
sv: Det öppna universitetet vid Lapplands universitet erbjuder studiemöjligheter enligt studiekraven vid de pedagogiska, juridiska, konst- och samhällsvetenskapliga fakulteterna.
et: Õppekava täiendavad keele- ja meetodiõpingud.
sv: Utbudet kompletteras av språk- och metodstudier.
et: Lapi Ülikooli avatud ülikoolsoome keel _ inglise keel
sv: Lapplands öppna universitetfinska _ engelska
et: Rahvaülikoolis saad õppida keeli, tegeleda kunstiainete, kehakultuuri või muuga.
sv: Vid medborgarinstitutet kan du studera och idka som hobby till exempel språk, konstämnen, motion med mera.
et: Rovaniemis on kaks rahvaülikooli, mille kohta saad teavet järgmistelt aadressidelt.
sv: I Rovaniemi finns två medborgarinstitut. Mer information om dessa hittar du på följande adresser:
et: Tööjõubüroo koolitus- ja kutseteabeteenistus
sv: Arbetskraftsbyråns informationstjänst för utbildning och yrkesval
et: Rovaniemi tööjõubüroo koolitus- ja kutseteabeteenistus:
sv: Informationstjänsten för utbildning och yrkesval vid arbetskraftsbyrån i Rovaniemi
et: Tööjõukonsultant, tel 010 604 6590
sv: Arbetskraftsrådgivare 010 604 6590
et: MoniNet on ühingu Rovalan Setlementti ry poolt hallatav Lapimaal Rovaniemis asuv multikultuurne keskus.
sv: MoniNet är ett mångkulturellt center i Rovaniemi, Lappland. Det upprätthålls av föreningen Rovalan Setlementti ry.
et: MoniNet teenindab Rovaniemis ja mujal Lapi maakonnas elavaid immigrante.
sv: Det erbjuder tjänster för invandrare som bor i Rovaniemi och andra områden i Lapplands län.
et: Teeninduskeeled on soome, inglise, vene ja rootsi keel.
sv: Vi betjänar på finska, engelska, ryska och svenska.
et: Soome seadusandluse kohaselt on laps alla 18-aastane isik.
sv: I Finland är enligt lag personer under 18 år barn.
et: Üldjuhul on lapse hooldajateks tema vanemad.
sv: Barn under 18 år ska alltid ha en minst en vårdnadshavare.
et: Kui isik saab 18-aastaseks, saab temast täisealine.
sv: När en person fyller 18 år blir han eller hon myndig.
et: Soome seadusandluse kohaselt on kõik lapsed võrdsed, sõltumata taustast ja vanusest.
sv: Enligt Finlands lag är alla barn jämställda oavsett bakgrund eller ålder.
et: Soome põhiseadusest tulenevad õigused ja kohustused puudutavad kõiki Soomes elavaid lapsi.
sv: Rättigheterna och skyldigheterna enligt Finlands grundlag gäller alla barn som bor i Finland.
et: Põhiseaduse kohaselt tuleb lapsi kohelda üksikisikutena võrdselt ja nad peavad saama kaasa rääkida neid endid puudutavates küsimustes.
sv: Enligt grundlagen ska barn bemötas som jämlika individer och de ska ha rätt till medinflytande i frågor som gäller dem själva.
et: Tutvu ka InfoFinlandi lehtedega Majanduslik toetus peredele ja Lapse hoidmine.
sv: Ta också del av InfoFinlands sidor Ekonomiskt stöd till familjer och Vård av barnet.
et: Vabaabielu lõppeb, kui abikaasad ei ela enam samal aadressil.
sv: Ett samboförhållande upphör när parterna inte längre bor på samma adress.
et: Vabaabielu lõppemine võib mõjutada Kela poolt makstavaid toetusi ja laste päevakodutasusid.
sv: Upphörandet av samboförhållandet kan påverka till exempel de stöd som FPA betalar och barnens dagvårdsavgifter.
et: Oled ise kohustatud vabaabielu lõppemisest teatama.
sv: Du ska själv meddela att samboförhållandet har upphört.
et: Kui vabaabielupaaril on ühiseid alla 18-aastaseid lapsi, peavad nad ühiselt tegema lastega seotud küsimustes otsuseid samamoodi nagu peale abielu lahutamist.
sv: Om samborna har gemensamma minderåriga barn ska de tillsammans besluta om barnens situation på samma sätt som vid skilsmässa.
et: Ka vabaabielus elavad elukaaslased võivad saada teemade läbiarutamiseks ja kokkulepete tegemiseks abi, näiteks perelepitajalt.
sv: Också sambor kan få hjälp med att komma överens om saker och ting, till exempel genom medling i familjefrågor.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Abielu ja lapsed.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Barn vid skilsmässa.
et: Vabaabielus võib elukaaslastel olla ühine perekonnanimi.
sv: I ett samboförhållande kan makarna ha ett gemensamt efternamn.
et: Kui vabaabielu lõppeb, ei mõjuta see perekonnanime.
sv: Efternamnet påverkas inte av att samboförhållandet eventuellt upphör.
et: Kui tahad muuta oma perekonnanime, taotle nime muutmist magistraadist.
sv: Om du vill byta efternamn ska du ansöka om namnändring hos magistraten.
et: Vabaabielus säilitab kumbki pool oma vara.
sv: I ett samboförhållande behåller vardera part sin egen egendom.
et: Vabaabielu lõppemisel jagatakse vara üldjuhul vastavalt sellele, mis kellelegi kuulub.
sv: När samboförhållandet upphör delas egendomen vanligtvis så att båda parterna får sin egen egendom.
et: Kui vabaabielukaaslased hangivad ühiselt vara, tuleb mõlemad pooled märkida ostjateks ja säilitada kõiki asjaga seotud kviitungeid.
sv: Om samborna förvärvar egendom tillsammans ska båda parterna antecknas som köpare och alla kvitton sparas.
et: Sel juhul jagatakse vara vabaabielu lõppemisel pooleks.
sv: Då delas denna egendom jämnt om samboförhållandet upphör.
et: Kui vara ostjaks on märgitud vaid üks vabaabielupaari pool, kuulub vara vabaabielu lõppemisel talle.
sv: Om bara en av parterna står som köpare är denne ägare till egendomen när samboförhållandet upphör.
et: Vabaabielupaaril võib olla sellist vara, mille omandiõiguses ei ole eraldi kokku lepitud.
sv: Sambor kan ha sådan egendom om vars ägande de inte har en överenskommelse.
et: Sellisel juhul eeldatakse, et mõlemale kuulub võrdne osa ja see vara jagatakse pooleks.
sv: Då utgår man ifrån att båda äger en lika stor andel och denna egendom delas på hälft.
et: Kui vara jagamisel tekivad erimeelsused, võivad elukaaslased teatud juhtudel taotleda esimese astme kohtult vara jaotada aitava ametiisiku abi (pesänjakaja).
sv: Om fördelningen av ägodelarna blir stridig, kan samborna i vissa fall ansöka om en bodelningsman hos tingsrätten som hjälper i bodelningen.
et: Vara jaotada aitava isiku abi võib taotleda juhul, kui vabaabielu on kestnud vähemalt viis aastat või kui vabaabielupaaril on ühiseid lapsi.
sv: Man kan ansöka om bodelningsman om samboförhållandet har varat minst fem år och parterna har gemensamma barn.
et: Teatud juhtudel võib üks vabaabielupartner saada suhte lõppemisel teiselt partnerilt kompensatsiooni.
sv: I vissa fall kan den ena sambon få jämkning av den andra sambon när paret skiljer sig.
et: Vabaabielupartner võib saada kompensatsiooni juhul, kui ta on näiteks oma tööga aidanud teisel vabaabielupartneril vara suurendada ja vara jagamine vaid omandiõiguse alusel oleks sellest tingituna ebaõiglane.
sv: En sambo kan få jämkning om han eller hon till exempel genom arbete hjälpt den andra sambon att utöka sin egendom och för att det därför skulle vara orättvist att fördela egendomen enbart baserat på ägarskapet.
et: Kui vabaabielu lõppeb ühe poole surmaga, siis vabaabielukaaslased ei päri teineteise vara.
sv: Om samboförhållandet upphör på grund av att den ena parten dör, ärver samborna inte varandra.
et: Vabaabielukaaslasel ei ole näiteks õigust jääda elama pere ühisesse koju, kui see oli surnud elukaaslase vara.
sv: Sambor har till exempel inte rätt att bo kvar i familjens gemensamma hem om det tillhör den döda sambon.
et: Pärand läheb surnud elukaaslase lastele või õdedele ja vendadele.
sv: Arvet går till den döda makens barn eller syskon.
et: Vabaabielupartnerid võivad siiski teha testamendi (testamentti).Testamendiga võivad nad kindlustada, et teatud vara, näiteks ühise eluaseme, pärib vabaabielupartner.
sv: Sambor kan dock upprätta ett testamente (testamentti) för det fall att någon avlider. Genom testamente kan de säkerställa att en viss egendom, till exempel den gemensamma bostaden, ärvs av sambon.
et: Vabaabielupartnerid võivad sõlmida ka kirjaliku vara jagamise lepingu vabaabielu lõppemise puhuks.
sv: Sambor kan även upprätta ett skriftligt avtal om hur egendomen ska fördelas om paret går isär.
et: Kui soovid sõlmida lepingu või teha testamendi vabaabielus soetatud vara jagamise kohta, küsi nõu näiteks õigusabibüroost või advokaadilt.
sv: Om du vill upprätta ett avtal eller ett testamente för fördelning av egendomen i ett samboförhållande, kan du be om råd till exempel vid rättshjälpsbyrån eller av en jurist.
et: Vabaabielu on suhe, kus elukaaslased elavad koos, kuid ei ole omavahel abielus.
sv: Ett samboförhållande är ett förhållande där ett par lever tillsammans utan att vara gifta.
et: Soomes on vabaabielusuhte alustamine, suhte mängureeglid ning vabaabielu lõpetamine iga paari eraasi.
sv: I Finland får alla par själva bestämma om de inleder ett samboförhållande, om spelreglerna i sin relation och om de gör slut på samboförhållandet.
et: Vabaabielu kuskil ei registreerita.
sv: Ett samboförhållande registreras inte någonstans.
et: Erinevalt abielust vabaabielus:
sv: Till skillnad från äktenskap
et: ei ole elukaaslastel teineteise suhtes ülalpidamiskohustust,
sv: har sambor inte underhållsskyldighet gentemot varandra
et: vabaabielukaaslased ei päri teineteise vara,
sv: ärver sambor inte varandra
et: vabaabielukaaslane ei saa lesepensioni, kui tema vabaabielukaaslane sureb.
sv: kan den ena sambon inte få änkepension om den andra sambon dör.
et: Võite kasutusele võtta ühise perekonnanime, kui:
sv: Ni kan ta ett gemensamt efternamn om
et: teil on ühiseid lapsi või
sv: ni har gemensamma barn eller
et: olete koos elanud vähemalt viis aastat.
sv: om ni har bott tillsammans minst fem år.
et: Kui soovite ühist perekonnanime, saatke nime muutmise avaldus magistraati.
sv: Om ni vill ha ett gemensamt efternamn ska ni skicka in en anmälan om namnändring till magistraten.
et: Kui elate püsivalt ühes korteris koos, siis kuulute ühte leibkonda.
sv: Om ni bor stadigvarande tillsammans i samma bostad, hör ni till samma hushåll.
et: See on oluline, kui taotlete näiteks Kelast eluasemetoetust.
sv: Detta har betydelse om ni till exempel ansöker om bostadsbidrag från FPA.
et: Loe täiendavalt vabaabielupaari eluasemetoetuse kohta InfoFinlandi alamlehelt Eluasemetoetus.
sv: Läs mer om bostadsbidrag för sambor på InfoFinlands sida Bostadsbidrag.
et: Välisriigis sõlmitud vabaabielu
sv: Äktenskap som ingåtts utomlands
et: Vabaabielu võib olla elamisloa saamise aluseks.
sv: Ett samboförhållande kan utgöra ett hinder för att få uppehållstillstånd.
et: Ametiasutused kaaluvad elamisloa andmist alati juhtumipõhiselt.
sv: Myndigheterna överväger beviljandet av uppehållstillstånd alltid fall för fall.
et: Vabaabielust sündinud laps
sv: Barn till föräldrar i samboförhållande
et: Isaduse tuvastamine (Isyyden tunnustaminen)
sv: Fastställande av faderskap (Isyyden tunnustaminen)
et: Kui te elate vabaabielus ja teile sünnib laps, peab lapse isaduse tuvastama.
sv: Om ni lever i ett samboförhållande och får ett barn ska barnets far fastställas.
et: Kui isadust ei tuvastata, on laps ametlikult isata laps ja ema vastutab üksinda lapse elatise ja hooldamise eest, hoolimata sellest, et elaksite koos.
sv: Om faderskapet inte fastställs är barnet officiellt faderlöst och då ansvarar modern ensam för underhåll och vård av barnet, även om ni bor tillsammans.
et: Isadust saab tuvastada raseduse ajal emade nõuandlas.
sv: Faderskapet kan fastställas vid mödravården under graviditeten.
et: Kui laps on sündinud, saab isadust tõestada oma valla lastekaitseametniku juures.
sv: När barnet är fött kan faderskapet fastställas hos barntillsynsmannen i hemkommunen.
et: Isaduse tuvastamise kinnitab magistraat.
sv: Faderskapet fastställs av magistratet.
et: Isaduse tuvastamise järgselt:
sv: När faderskapet har fastställts
et: võib lapsele anda isa perekonnanime
sv: kan barnet ges faderns efternamn
et: isa võib olla lapse hooldaja kas koos emaga või üksinda.
sv: kan fadern vara barnets vårdnadshavare antingen tillsammans med barnets mor eller ensam.
et: Hooldaja (huoltaja) on isik, kes vastutab lapse hooldamise ja kasvatamise eest.
sv: Vårdnadshavaren (huoltaja) är den person som ansvarar för vården och uppfostran av barnet.
et: isa on kohustatud osalema lapse ülalpidamises
sv: är fadern förpliktad att delta i underhåll av barnet
et: lapsel on pärimisõigus isa- ja isapoolse suguvõsa liinis ja vastupidi
sv: har barnet rätt att ärva sin far och släkten på sin fars sida och tvärtom
et: isa surma korral on lapsel õigus perepensionile.
sv: har barnet rätt till familjepension om fadern dör.
et: Kui isa isadust omaks ei võta, võib ema esitada kohtusse hagi isaduse tuvastamiseks.
sv: Om fadern inte erkänner sitt faderskap kan modern väcka talan för fastställande av faderskapet.
et: Lapse perekonnanimi vabaabielus
sv: Barnets efternamn vid samboende
et: Kui laps sünnib vabaabielust, võib ta saada:
sv: När ett barn föds i ett samboförhållande, kan hen få
et: isa perekonnanime, kui isadus on tuvastatud, või
sv: faderns efternamn, om faderskapet har fastställts, eller
et: vanemate ühise perekonnanime või
sv: föräldrarnas gemensamma efternamn eller
et: kaheosalise perekonnanime, mis on moodustatud vanemate perekonnanimedest.
sv: ett kombinerat efternamn som har bildats av föräldrarnas efternamn.
et: Kui vanematel ei ole ühist perekonnanime, kuid neil on ühiseid lapsi, saab laps oma õe või vennaga sama perekonnanime.
sv: Om föräldrarna inte har ett gemensamt efternamn men de har gemensamma barn, får barnet samma efternamn som dess syskon har.
et: Saad taotleda oma vabaabielupartneriga ühist perekonnanime, kui:
sv: Du kan ansöka om ett gemensamt efternamn med din sambo
et: olete elanud koos vähemalt viis aastat või
sv: om ni har bott tillsammans minst fem år eller
et: Kui peres on alla 18-aastaseid lapsi ja abielu lõppeb, siis tuleb abielulahutusega seoses kokku leppida järgmistes küsimustes:
sv: Om familjen har barn under 18 år och äktenskapet slutar ska föräldrarna i samband med skilsmässan komma överens om följande:
et: kes on lapse hooldaja
sv: Vem är barnets vårdnadshavare?
et: kuidas organiseeritakse lapsega kohtumine
sv: Hur ordnas umgänget?
et: Kui vanemad on kokku leppinud lapse elukohas, hoolduses, lapsega kohtumise õiguses ja elatises, saab elukohajärgne sotsiaalbüroo lepingu kinnitada.
sv: När föräldrarna har kommit överens om barnets boende, vårdnad, umgängesrätt och underhållsbidrag kan socialväsendet på orten bekräfta avtalet.
et: Kui sotsiaalbüroo lepingu kinnitab, on see sama ametlik nagu kohtuotsus.
sv: När socialväsendet bekräftar avtalet är det lika officiellt som ett domstolsbeslut.
et: Lisateavet saad oma piirkonna sotsiaalbüroost.
sv: Mer information får du vid socialbyrån i din hemkommun.
et: Teavet abielu lahutamist planeerivatele vanematelesoome keel
sv: Information för föräldrar som planerar att skiljasfinska
et: Abielulahutus Soomesinglise keel _ vene keel _ eesti keel
sv: Skilsmässa i Finlandengelska _ ryska _ estniska
et: Kui te ei jõua kokkuleppele
sv: Om ni inte kommer överens
et: Kui te ei jõua lapse elukohas, hooldusõiguses, kohtumise õiguses ja elatises kokkuleppele, võite pöörduda abi saamiseks perelepitamise (perheasioiden sovittelu) poole.
sv: Om ni inte kan komma överens om boende, vårdnad, umgänge och underhåll kan ni ansöka om medling i familjefrågor (perheasioiden sovittelu).
et: Kui ka perelepitaja abiga ei jõuta kokkuleppele, peate pöörduma lahenduse saamiseks esimese astme kohtusse.
sv: Om ni inte får fram ett avtal där heller, måste ni låta tingsrätten lösa tvisten.
et: Kohus arvestab lapse huvidega ja lapse enda soovidega.
sv: Domstolen tar hänsyn till barnets intressen och dess egna önskemål.
et: Kohus võib paluda ka aruannet omavalitsuse sotsiaalbüroolt.
sv: Domstolen kan även begära en utredning av kommunens socialväsen.
et: Küsi perelepitamise kohta teavet elukohajärgsest sotsiaalbüroost.
sv: Fråga om medling i familjefrågor vid socialväsendet i din hemkommun.
et: Lisateavet advokaadi teenuste ja õigusabi kohta saada InfoFinlandi lehelt Kas vajad juristi?
sv: Mer information om juristtjänster och rättshjälp hittar du på InfoFinlands sida Behöver du en jurist?.
et: Kui teete otsuse lapse elukoha suhtes, arvestage alati lapse huvidega.
sv: Låt alltid barnets intressen gå först när ni beslutar om boendet.
et: Ametlikult võib laps elada ainult ühes kohas.
sv: Officiellt kan ett barn bara bo på ett ställe.
et: Abielulahutuse käigus lepitakse kokku, kumma vanema elukoht on lapse ametlik aadress.
sv: Vid skilsmässa kommer man överens om hos vilken förälder barnet har sin officiella adress.
et: Praktikas võib laps elada osa ajast teise vanema juures.
sv: I praktiken kan barnet dock bo en del av tiden hos sin andra förälder.
et: Lapsetoetust makstakse sellele vanemale, kelle juures laps ametlikult elab.
sv: Barnbidraget betalas till den förälder hos vilken barnet bor officiellt.
et: Lapse ametlik aadress mõjutab näiteks ka Kelast eluasemetoetuse saamist.
sv: Barnets officiella adress påverkar också till exempel FPA:s bostadsbidrag.
et: Lapse hooldus tähendab:
sv: Vårdnaden om ett barn innebär
et: lapsega seotud asjade korraldamist ja nende suhtes otsuste vastuvõtmist.
sv: att man tar hand om och beslutar om barnets angelägenheter.
et: Lapse hooldajal on ka õigus saada ametiisikutelt teavet last puudutavates küsimustes.
sv: Barnets vårdnadshavare har även rätt att få information om allt som berör barnet av myndigheter.
et: Abielu lõppemisel lapse vanemad otsustavad, kuidas lapse hooldusõigus korraldatakse.
sv: När ett äktenskap slutar beslutar barnets föräldrar hur vårdnaden ska ordnas.
et: Vanemad võivad kokku leppida ühises hooldusõiguses või üksikvanema hooldusõiguses.
sv: Föräldrarna kan komma överens om gemensam vårdnad eller om att den ena föräldern har ensam vårdnad.
et: Hooldusõigus ei sõltu sellest, kellega koos laps elab.
sv: Vårdnaden är inte beroende av vem barnet bor med.
et: Loe ühise ja üksikvanema hooldusõiguse kohta täiendavalt InfoFinlandi lehelt Ühe vanemaga pere.
sv: Läs mer om gemensam och ensam vårdnad på InfoFinlands sida Familjer med en förälder.
et: Ühishooldus ja üksikhooldussoome keel
sv: Gemensam vårdnad och ensam vårdnadfinska
et: Lapsega kohtumise õigus
sv: Umgängesrätt
et: Peale lahutust on lapsel õigus mõlema vanemaga suhelda.
sv: Barnet har rätt att ha kontakt med båda sina föräldrar efter skilsmässan.
et: Tal on õigus kohtuda ka selle vanemaga, kelle juures ta ei ela.
sv: Han eller hon har också rätt att träffa den förälder som han eller hon inte bor med.
et: Lapsega kohtumise õigus võib tähendada näiteks seda, et laps elab ühe vanema juures ja kohtub teise vanemaga igal teisel nädalavahetusel ja lisaks teatud aja puhkuste ajal.
sv: Umgängesrätten kan till exempel innebära att barnet bor hos den ena föräldern och träffar den andra föräldern vartannat veckoslut och dessutom vissa tider under loven.
et: Kui laps on väga väike, siis võib kohtumine olla ka päevane kokkusaamine.
sv: Om barnet är mycket litet kan umgänget ordnas bara över dagen.
et: Lapsega kohtumise õigus võib olla ka nii lai, et laps elab võrdselt mõlema vanema juures.
sv: Umgängesrätten kan också vara så omfattande att barnet bor lika mycket hos båda föräldrarna.
et: Ametlikult tohib lapsel siiski olla vaid üks aadress.
sv: Officiellt kan barnet dock bara ha en adress.
et: Otsuste tegemisel arvestage alati lapse huvidega.
sv: Låt alltid barnets intressen gå först när ni fattar beslut.
et: Lahutuse korral võite eelnevalt kokku leppida, kui sageli saab laps kohtuda vanemaga, kes elab mujal.
sv: När ni skiljer er kan ni på förhand komma överens om hur ofta barnet kan träffa den förälder som bor på ett annat ställe.
et: Soovi korral võite lapsega kohtumise põhimõtete kohta teha kirjaliku lepingu.
sv: Om ni vill kan ni upprätta ett skriftligt avtal om umgängesarrangemanget.
et: Võite ka otsustada, et lepite kokkusaamised alati eraldi kokku.
sv: Ni kan också besluta att ni kommer separat överens om alla träffar.
et: Kuidas kokkusaamisi korraldataksesoome keel
sv: Hur ordnas umgängetfinska
et: Kui lapsega kokkusaamised põhjustavad probleeme
sv: Om umgänget blir problematiskt
et: Kui olete sõlminud lapsega kohtumiste kohta kokkuleppe, kuid lapsega koos elav vanem ei täida kokkulepet, siis võib mujal elav vanem pöörduda lapse elukohajärgse laste järelevalveinspektori poole.
sv: Om ni har ingått ett avtal om umgänget, men den förälder som bor med barnet inte följer avtalet kan den förälder som bor annanstans kontakta barnatillsyningsmannen i kommunen.
et: Laste järelevalveinspektor organiseerib vanemate vahelise nõupidamise.
sv: Barnatillsyningsmannen ordnar ett möte med föräldrarna.
et: Kui sul on kahtlusi lapse tervise või turvalisuse suhtes ajal, kui laps teise vanemaga kohtub, räägi sellest sotsiaalametnikele.
sv: Om du misstänker att barnets hälsa eller säkerhet äventyras när barnet träffar den andra föräldern ska du meddela detta till socialmyndigheter.
et: Kui kahtlused on põhjendatud, siis võidakse sisse seada kord, et sotsiaalametnik viibib lapsega kokkusaamiste juures.
sv: Om misstanken är befogad, kan det beslutas att umgänget ska ske under socialmyndigheters uppsikt.
et: Mõlemad vanemad vastutavad alla 18-aastase lapse ülalpidamise eest, isegi kui nad ei ela koos.
sv: Båda föräldrarna bär ansvaret för underhåll av ett barn under 18 år, även om de inte bor tillsammans.
et: See vanem, kes lapsega koos ei ela, maksab elatist sellele vanemale, kelle juures laps elab.
sv: Den förälder som inte bor med barnet betalar underhållsbidrag till den förälder hos vilken barnet bor.
et: Loe elatise kohta täiendavalt InfoFinlandi lehelt Ühe vanemaga pere.
sv: Läs mer om underhållsbidrag på InfoFinlands sida Familjer med en förälder.
et: Teavet ülalpidamiskohustusega vanematelesoome keel
sv: Information för underhållsskyldigafinska
et: Lapse perekonnanimi abielu lahutamise korral
sv: Barnets efternamn vid skilsmässa
et: Kui vanemad lahutavad, jääb lapse perekonnanimi samaks.
sv: Barnet behåller sitt tidigare efternamn när föräldrarna skiljer sig.
et: Perekonnanime saab ka muuta.
sv: Efternamnet kan även bytas.
et: Saada magistraati nime muutmise avaldus.
sv: Skicka in en ansökan om namnändring till magistraten.
et: Kui laps on üle 12-aastane, peaks temalt perekonnanime vahetamiseks küsima kirjalikku luba.
sv: Om barnet har fyllt tolv år måste man få barnets skriftliga tillstånd för att byta barnets efternamn.
et: Ka alla 12-aastase lapsega oleks hea esmalt perekonnanime vahetamise teemal vestelda.
sv: Det är bra att diskutera bytet av efternamn även med barn som ännu inte har fyllt tolv år.
et: Lapseröövid (lapsikaappaus)
sv: Barnkapningar (lapsikaappaus)
et: Lapserööviga on tegemist juhul, kui:
sv: Det är fråga om barnkapning när
et: alla 16-aastane laps, kes elab Soomes, viiakse hooldaja nõusolekuta välismaale
sv: ett barn under 16 år som är bosatt i Finland förs utomlands utan vårdnadshavarens tillstånd
et: välismaale viidud last ei ole kokkulepitud ajal Soome tagasi toodud.
sv: ett barn som förts utomlands inte har lämnats tillbaka till Finland vid avtalad tidpunkt.
et: Lapserööv on Soomes kuritegu.
sv: I Finland är barnkapning ett brott.
et: Pöördu koduvalla politseisse.
sv: Ta kontakt med polisen på din hemort.
et: Lisateavet ja nõu saad ühingust Kaapatut Lapset ry.
sv: Mer information och råd får du från föreningen Kaapatut Lapset ry.
et: Rahvusvaheline lapseröövsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ prantsuse keel
sv: Internationella bortföranden av barnfinska _ svenska _ engelska _ ryska _ franska
et: Abielu lõppedes võite ühiselt kokku leppida, kuidas vara jagatakse.
sv: När äktenskapet slutar kan ni gemensamt komma överens om hur ni delar egendomen.
et: Samuti võite kokku leppida, kumb teist jääb elama senisesse ühisesse kodusse.
sv: Ni kan även tillsammans besluta vem av er som tillsvidare ska bo kvar i det gemensamma hemmet.
et: Abi vara jagamisel
sv: Hjälp med att dela egendomen
et: Kui te ei suuda vara jagamises üksmeelele jõuda, võib üks abikaasadest nõuda vara jagamist (ositus).
sv: Om ni inte kan komma överens om hur ni ska dela upp egendomen, kan vem som helst av makarna kräva egendomsfördelning, det vill säga bodelning (ositus).
et: Vara jagamise võib teha koheselt, abielulahutuse avalduse esmakordsel sisseandmisel.
sv: Bodelningen kan göras direkt när man har lämnat in den första skilsmässoansökan.
et: Seega ei ole vaja oodata kuuekuulise järelemõtlemisaja möödumist.
sv: Man behöver alltså inte vänta tills betänketiden på sex månader har gått ut.
et: Kui olete nõudnud ühisvara jagamist, määrab esimese astme kohus ametiisiku, kelle ülesandeks on ühisvara jagamine (pesänjakaja).
sv: När ni kräver bodelning förordnar tingsrätten en bodelningsman som delar egendomen.
et: Ametiisikule tuleb maksta tasu tehtud töö eest.
sv: Bodelningsmannen tar betalt för arbetet.
et: Vara jagamise algul tuleb esitada aruanne, millest selgub, kui palju vara ja võlgu kummalgi abikaasal on.
sv: När bodelningen inleds ska man utreda hur mycket egendom och skulder vardera maka har.
et: Veebilehelt lakiopas.com saad teavet vara jagamiseks vajalike dokumentide kohta.
sv: På webbplatsen för Suomen lakiopas får du information om vilka handlingar du behöver för bodelningen.
et: Lisateavet vara jagamise kohta leiad justiitsministeeriumi veebilehelt.
sv: Mer information om bodelningen får du på justitieministeriets webbplats.
et: Kas vara jagatakse võrdselt või mitte?
sv: Delas egendomen jämnt eller inte?
et: Üldjuhul jagatakse vara abielulahutuse korral võrdselt.
sv: Vanligtvis delas egendomen vid skilsmässa jämnt mellan makarna.
et: Erandjuhul vara ei jagata võrdselt.
sv: I undantagsfall delas egendomen inte jämnt.
et: Sel juhul võidakse vara jagada kokkuleppel.
sv: Då kan bodelningen jämkas.
et: See tähendab, et konkreetses olukorras võidakse arvestada sellega, mis on mõistlik.
sv: Detta betyder att man i situationen beaktar vad som är rimligt.
et: Näiteks kui abielu on kestnud alla viie aasta, siis vara ei jagata tingimata võrdselt.
sv: Om äktenskapet till exempel har varat under fem år delas egendomen inte nödvändigtvis jämnt.
et: Vara kokkuleppelist jagamist on võimalik teha vaid juhul, kui üks abikaasadest seda eraldi nõuab.
sv: Bodelningen kan jämkas endast om någon av makarna separat kräver det.
et: Kui olete sõlminud abieluvaralepingu, siis sõltub vara jagamine lepingus kokkulepitust.
sv: Om ni har skrivit äktenskapsförord påverkar detta avtal egendomsfördelningen.
et: Lisateavet abieluvaralepingu kohta saad InfoFinlandi lehelt Abieluvaraleping.
sv: Mer information om äktenskapsförord får du på InfoFinlands sida Äktenskapsförord.
et: Abikaasade vara jagaminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Bodelning mellan makarfinska _ svenska _ engelska
et: Kui sinul või sinu abikaasal on elukoht Soomes, saad taotleda abielu lahutamist Soome seaduste alusel.
sv: Om du eller din maka/make har hemort i Finland kan du ansöka om skilsmässa enligt Finlands lag.
et: Ka teatud teistel juhtudel võid taotleda abielu lahutamist Soome seaduste alusel.
sv: Det finns även vissa andra fall där du kan ansöka om skilsmässa enligt Finlands lag.
et: Abielu lahutamine on reguleeritud abieluseadusega.
sv: Om skilsmässa stadgas i äktenskapslagen.
et: Abielulahutuse taotlemine
sv: Att ansöka om skilsmässa
et: Abielulahutust võib taotleda ükskõik kumb abikaasa üksinda või mõlemad abikaasad koos.
sv: Skilsmässa kan sökas av den ena eller av båda makarna tillsammans.
et: Saad taotleda abielu lahutamist ka üksinda, isegi kui abikaasa ei soovi lahutada.
sv: Du kan ansöka om skilsmässa ensam även om din maka eller make inte vill skiljas.
et: Abielu lahutamiseks esitatakse hagiavaldus esimese astme kohtule.
sv: Man ansöker om skilsmässa i tingsrätten.
et: Kohus ei uuri, miks abielu lahutamist taotletakse.
sv: Domstolen undersöker inte varför man ansöker om skilsmässa.
et: Samuti ei uurita abikaasade vahelisi suhteid.
sv: Inte heller relationen mellan makarna undersöks.
et: Abielu lahutamist tuleb taotleda kirjaliku avaldusega.
sv: Man ansöker om skilsmässa med en skriftlig ansökan.
et: Esita abielulahutuse avaldus sinu enda või abikaasa elukohajärgse omavalitsuse esimese astme kohtu kantseleisse.
sv: Du kan lämna in skilsmässoansökan i tingsrätten i din egen eller din maka/makes hemkommun.
et: Võid saata abielulahutuse avalduse esimese astme kohtu kantseleile ka posti, telegrammi või e-postiga.
sv: Du kan även skicka in ansökan till tingsrättens kansli per post, som telegram eller via e-post.
et: Abielulahutuse avalduse vormi leiad veebilehelt Suomi.fi.
sv: Du hittar skilsmässoansökan på tjänsten suomi.fi.
et: Abielu lahutamist taotletakse kahes etapis.
sv: Ansökan om skilsmässa görs i två steg.
et: Esmalt esitatakse abielulahutuse avaldus.
sv: Först lämnar man in skilsmässoansökan.
et: Peale mõtlemisaega tuleb abielu lahutamist uuesti taotleda.
sv: Efter betänketiden fullföljer man sin ansökan med en ny ansökan.
et: Abielu lahutatakse alles peale teise abielulahutusavalduse esitamist.
sv: Domstolen dömer till skilsmässa först efter att den andra ansökan har lämnats in.
et: Abielu lahutatakse isegi juhul, kui teine abikaasadest on lahutuse vastu.
sv: Parterna döms till skilsmässa även om den andra parten motsätter sig det.
et: Lisateavet abielulahutuse taotlemise kohta saad justiitsministeeriumi veebilehelt.
sv: Mer information om att ansöka om skilsmässa hittar du på justitieministeriets webbplats.
et: Abieluseadussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Äktenskapslagenfinska _ svenska _ engelska
et: Peale esimese abielulahutusavalduse esitamist algab kuuekuuline järelemõtlemisaeg.
sv: När den första ansökan om skilsmässa har lämnats in börjar en sex månader lång betänketid.
et: Järelemõtlemisaeg on kohustuslik, kui sa ei ole elanud abikaasaga kahte aastat erinevatel aadressidel.
sv: Betänketiden är obligatorisk, förutom om du och din maka/make har bott på skilda adresser de senaste två åren.
et: Kui taotled abielu lahutamist koos abikaasaga, algab järelemõtlemisaeg kohe peale ühise avalduse esimese astme kohtusse saabumist.
sv: Om du och din maka/make ansöker om skilsmässa tillsammans, börjar betänketiden direkt när er gemensamma ansökan har kommit in hos tingsrätten.
et: Kui abielu lahutamist taotleb üks abikaasadest, algab järelemõtlemisaeg alates ajast, kui sellest on teist abikaasat teavitatud.
sv: Om en av makarna ensam ansöker om skilsmässa, börjar betänketiden från den dag då ansökan delges den andra makan.
et: Esimese astme kohus hoolitseb abikaasa abielulahutuse avaldusest teavitamise eest.
sv: Tingsrätten ser till att ansökan delges den andra makan.
et: Peale järelemõtlemisaega
sv: Efter betänketiden
et: Esimese astme kohus lahutab abielu, kui:
sv: Tingsrätten dömer makarna till skilsmässa när
et: möödunud on kuuekuuline järelemõtlemisaeg ja
sv: betänketiden på sex månader har gått ut och
et: üks abikaasadest või mõlemad koos nõuavad abielu lahutamist.
sv: när den ena makan eller båda makarna tillsammans kräver att de ska dömas till skilsmässa.
et: Teine avaldus selle kohta, et kohus abielu peale järelemõtlemisaja möödumist lahutaks, tehakse samamoodi nagu esimene abielulahutuse avaldus.
sv: Kravet om att äktenskapet ska dömas till skilsmässa efter betänketiden görs likadant som den första ansökan.