Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Rahvusparkide esmane tähtsus on looduse mitmekülgsuse kaitsmine, kuid need on üheaegselt ka kõigile avatud vaatamisväärsused.
sv: Det främsta syftet med nationalparker är att trygga naturens mångfald men samtidigt är de sevärdheter som är öppna för alla.
et: Rahvusparkide kaunid maastikud on suurepärased matkasihtkohad.
sv: Nationalparkernas vackra landskap är ett bra resemål.
et: Suurimates parkides võib ööbida ja teha pikemaid retki.
sv: I de större parkerna kan man övernatta och göra längre utflykter.
et: Rahvusparkides on sageli Soome Metsaameti poolt hallatav looduskeskus, kust saab aktuaalset teavet piirkonna looduse ja seal liikumise kohta.
sv: I många nationalparker finns forststyrelsens naturcenter där man får aktuell information om områdets natur och om hur man ska röra sig i området.
et: Tutvumist tasub alustada sealt.
sv: Det är ett bra ställe att börja besöket på.
et: Rahvusparke haldab Metsaamet.
sv: Nationalparkerna sköts av forststyrelsen.
et: Rahvuspargidsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ hiina keel
sv: Nationalparkerfinska _ svenska _ engelska _ ryska _ kinesiska
et: Vaba aja veetmise kohad kaardilsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ eesti keel _ prantsuse keel _ hispaania keel _ türgi keel _ hiina keel _ pärsia keel _ araabia keel _ saksa keel _ vietnami keel _ portugali keel _ poola keel _ hollandi keel _ jaapani keel _ itaalia
sv: Fritidsobjekt på kartanfinska _ svenska _ engelska _ ryska _ estniska _ franska _ spanska _ turkiska _ kinesiska _ persiska _ arabiska _ tyska _ vietnamesiska _ portugisiska _ polska _ holländska _ japanska _ italienska
et: Soomes harrastatakse palju tervisesporti ja liikumisharrastused võivad aidata ka inimestega tutvuda ja sõpru leida.
sv: Folk i Finland är aktiva motionärer och olika motionshobbyer kan hjälpa dig att bli bekant med människor och få nya vänner.
et: Juhendatud treeninguid organiseerivad näiteks mitmesugused spordiklubid, mis tegutsevad sageli vabatahtliku töö põhimõttel.
sv: Ledd motion ordnas till exempel av olika idrottssällskap som ofta drivs med frivilligarbete.
et: Kergem liikumine võib olla näiteks aiatöö, koristamine või lume rookimine ehk siis niinimetatud kasulik liikumine (hyötyliikunta).
sv: Lätt motion kan även vara till exempel trädgårdsskötsel, städning eller snöskottande, d.v.s. så kallad vardagsmotion (hyötyliikunta).
et: Tööle või poodi minek jalgsi või jalgrattaga on lihtne võimalus päevase liikumisvajaduse rahuldamiseks.
sv: Att ta sig till arbetet eller butiken till fots eller med cykeln är ett lätt sätt att få den dagliga motionsdosen.
et: Liikumine on kasulik ka eakatele, sest see aitab alal hoida füüsilist vormi ja tegutsemisvõimet.
sv: Också äldre människor har nytta av att röra på sig, eftersom motion upprätthåller den fysiska konditionen och funktionsförmågan.
et: Liikumine on tähtis ka lastele.
sv: Motion är även viktigt för barn.
et: Loe täpsemalt Laste ja noorte harrastused.
sv: Läs mer på Infobankens sida Barn och ungas hobbyer.
et: Juhendatud treeninguid organiseerivad näiteks omavalitsusüksused ja spordiseltsid.
sv: Ledd motion ordnas till exempel av kommuner och idrottsklubbar.
et: Mõnes piirkonnas organiseeritakse spetsiaalselt immigrantidele mõeldud juhendatud treeninguid, näiteks oma rühmad naistele või tutvumine uute treeningliikidega.
sv: På några orter finns det dessutom ledd motion som är avsedd endast för invandrare, exempelvis egna grupper för kvinnor eller för personer som vill bekanta sig med nya idrottsgrenar.
et: Juhendatud treeningud on kõigile avatud.
sv: Ledd motion är tillgänglig för alla.
et: Spordiklubide tegevuses võivad osaleda kõik.
sv: Alla kan delta i idrottsklubbarnas verksamhet.
et: Juhendatud treeningute all mõeldakse näiteks võimlemist või juhendatud kõndimist, jooksmist või suusaretki.
sv: Ledd motion kan vara till exempel jympa eller promenader, löpning eller skidåkning i grupp.
et: Liikumisharrastuse valik
sv: Val av gren och grupp
et: Liikumisharrastust valides tasub arvestada oma treenituse tasemega.
sv: När du väljer en motionshobby är det klokt att beakta den egna konditionen.
et: On olemas harrastusgrupid nii algajatele kui edasijõudnutele.
sv: Hobbygrupper finns både för nybörjare och mer avancerade.
et: Ujumine ja suusatamine on Soomes väga populaarsed spordialad ja algajate kursusi korraldatakse ka täiskasvanutele.
sv: Simning och skidåkning är mycket populära grenar i Finland och i dem ordnas nybörjarkurser även för vuxna.
et: Kui oled põhioskused omandanud, saad mõlemat ala harrastada iseseisvalt ja soodsalt või koguni tasuta.
sv: Du kan idka båda grenarna på egen hand när du väl lärt dig grunderna.
et: Sportimis- ja liikumiskohad
sv: Idrottsanläggningar
et: Soomes on umbes 70 protsenti sportimiskohtadest omavalitsuste omandis.
sv: I Finland ägs cirka 70 procent av idrottsanläggningarna av kommunerna.
et: Näiteks paljud spordihallid ja ujulad ning muud sportimiskohad, nagu jalgpalliväljakud ja uisurajad.
sv: Sådana är till exempel många idrotts- och simhallar och andra idrottsanläggningar, såsom fotbollsplaner och skridskobanor.
et: Omavalitsuste sportimis- ja liikumiskohad on mõeldud kasutamiseks kõikidele elanikele.
sv: Kommunernas idrottsplatser får användas av alla invånare.
et: Lisateavet omavalitsuse sportimiskohtade kohta tasub küsida omavalitsuse spordiametist.
sv: Bästa stället att fråga mer om kommunernas idrottsplatser är vid idrottsväsendet i den egna kommunen.
et: Nende kontaktandmed on leitavad üldjuhul internetist, näiteks valla veebilehelt, või otsingumootori abil, kui kasutada otsingusõnadena oma valla nime ja sõna „liikunta“.
sv: Kontaktuppgifterna hittar på din kommuns hemsida.
et: Suuremates linnades on ka eraettevõttena tegutsevaid spordikeskusi.
sv: I stora städer finns också privata idrottsanläggningar.
et: Nende pakutavaid treeninguid ja hindu tasub küsida otse spordikeskusest.
sv: Fråga mer om utbudet och priserna direkt på idrottscentret.
et: Õppuritel ja töölkäijatel tasub uurida, kas õppeasutus või töökoht pakub sportimisvõimalusi või spordiharrastuse toetust.
sv: För studerande och förvärvsarbetande lönar det sig att ta reda på om läroanstalten eller arbetsplatsen erbjuder motionsmöjligheter.
et: Soovitused tervisespordikssoome keel _ inglise keel
sv: Motionsrekommendationerfinska _ engelska
et: Soomes on igas maakonnas valla- või linnaraamatukogu.
sv: I Finland finns ett kommunalt bibliotek eller stadsbibliotek på alla orter.
et: Raamatukogus võib laenutada raamatuid, lugeda lehti, kasutada arvutit, õppida või osa võtta erinevatest üritustest.
sv: Biblioteket är en plats där du kan låna böcker, läsa tidningar, använda datorn, studera eller delta i olika evenemang.
et: Raamatukogus võidakse korraldada ka lastele mõeldud muinasjututunde ja mänge.
sv: På biblioteket kan det även finnas sagotimmar och spel för barn.
et: Raamatukogus on üldjuhul lugemissaal.
sv: I de flesta biblioteken finns en läsesal.
et: Lugemissaal on vaikne ruum, mis sobib lugemiseks või näiteks vaikselt õppimiseks.
sv: Läsesalen är ett tyst rum som passar för läsning eller till exempel tyst läxläsning.
et: Võid saada ka arvutikasutusalast abi ning teatud raamatukogudes korraldatakse keelekohvikuid soome keele praktiseerimiseks.
sv: Du kan också få handledning i datoranvändningen och på vissa bibliotek ordnas finska språkcaféer.
et: Raamatukogude kontaktandmed leiad veebiteenuse kirjastot.fi kaudu.
sv: Du hittar bibliotekens kontaktuppgifter i webbtjänsten kirjastot.fi.
et: Soomes on ka teadus- ja õppeasutuste raamatukogusid ning erinevaid eriraamatukogusid.
sv: I Finland finns även vetenskapsbibliotek och läroanstalternas bibliotek samt olika slags specialbibliotek.
et: Nende kasutamisel võib esineda piiranguid, kuid üldjuhul on need kõigile avatud.
sv: Användningen av dem kan vara begränsad, men oftast är de öppna för alla.
et: Laenutamiseks vajad raamatukogukaarti.
sv: För att låna material behöver du ett bibliotekskort.
et: Selle saad raamatukogust.
sv: Ett sådant får du på biblioteket.
et: Kui sul ei ole Soome isikukoodi, võid saada tähtajalise raamatukogukaardi.
sv: Om du inte har en finländsk personbeteckning, kan du få ett bibliotekskort som är giltigt en bestämd tid.
et: Raamatukogukaart on tasuta.
sv: Bibliotekskortet är avgiftsfritt.
et: Selle kaotamise korral tuleb tasuda uue kaardi eest.
sv: Om du tappar bort kortet, måste du betala för ett nytt kort.
et: Kolimise korral teata raamatukogule oma uus aadress.
sv: När du flyttar ska du meddela din nya adress till biblioteket.
et: Kui kolid valda, kus sinu raamatukogukaart ei kehti, pead hankima uue kodukoha raamatukogust uue raamatukogukaardi.
sv: Om du flyttar till en kommun där ditt bibliotekskort inte gäller, måste du skaffa dig ett nytt bibliotekskort vid biblioteket på din nya hemort.
et: Kõikidel raamatukogudel on veebilehed, mille kaudu võid otsida teavet raamatukogu kogude kohta ning pikendada oma laenutustähtaegu ja broneerida materjale.
sv: Alla bibliotek har en webbplats där du kan söka information om bibliotekets samlingar och förnya dina lån samt reservera material.
et: Kui otsid mingit kindlat raamatut, võid pöörduda abi saamiseks ka raamatukogupersonali poole.
sv: Om du letar efter en viss bok, kan du också be om hjälp av personalen på biblioteket.
et: Raamatuid võib laenutada ka raamatukogubussidest.
sv: Du kan även låna böcker på bokbussarna.
et: Raamatute laenutustähtaeg on üldjuhul üks kuu.
sv: Lånetiden för böckerna är vanligtvis en månad.
et: Ära unusta raamatut õigel ajal tagastada või laenutustähtaega pikendada.
sv: Kom ihåg att returnera eller förnya dina lån i tid.
et: Laenutustähtaegade ületamise eest tuleb tasuda viivist, mille suurus sõltub laenutustähtaja ületanud raamatute arvust ja sellest, mitme päeva võrra on laenutustähtaega ületatud.
sv: För försenade lån måste du betala en förseningsavgift. Avgiftens storlek beror på hur många böcker som är försenade och hur många dagar de är försenade.
et: Raamatukogust saad laenutada arekeeles raamatuid, mis on kirjutatud lihtsasti mõistetavas soome keeles.
sv: På biblioteket kan du låna böcker på klarspråk som är skrivna på lättläst finska.
et: Need raamatud sobivad ka soome keele õppimiseks.
sv: De är även lämpliga för studier i det finska språket.
et: Raamatukogudest saab laenutada ka ajakirju, e-raamatuid, CD- ja DVD-plaate.
sv: På biblioteket kan du även låna tidskrifter, e-böcker samt CD- och DVD-skivor.
et: Mitmekeelses raamatukogus on materjale rohkem kui 60 keeles.
sv: Flerspråkiga biblioteket har material på över 60 språk.
et: Raamatukogu asub Helsingis Pasilas.
sv: Biblioteket ligger i Böle i Helsingfors.
et: Mitmekeelse raamatukogu teoseid võib laenutada kõikjalt Soomest.
sv: Material från Flerspråkiga bibliotekets samlingar kan lånas från hela Finland.
et: Võid paluda oma raamatukogu töötajat, et ta telliks sulle soovitud materjali.
sv: Du kan be bibliotekarien på ditt eget bibliotek att beställa det material du vill ha åt dig.
et: Lisateavet mitmekeelse raamatukogu kohta saab Helsingi regiooni ühistelt raamatukogulehtedelt HelMet.fi.
sv: Mer information om Flerspråkiga biblioteket får du på Helmet.fi som är en gemensam webbplats för biblioteken i huvudstadsregionen.
et: e-Raamatukogu (eKirjasto) pakub sulle kasutamiseks elektroonilisi materjale, nagu raamatud, lehed ja filmid.
sv: eBiblioteket (eKirjasto) tillhandahåller elektroniska material, såsom böcker, tidskrifter och filmer.
et: Osa e-Raamatukogu materjalidest on tasuta veebimaterjalid ja osa sellised, mille lugemiseks vajad raamatukogukaarti ja sellega seotud PIN-koodi.
sv: En del av eBibliotekets material kan användas fritt på internet och för en del av materialen behöver du ett bibliotekskort och en PIN-kod för kortet.
et: e-Raamatukogusoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: eBiblioteketfinska _ svenska _ engelska
et: Teenus „Küsi raamatukogutöötajalt“
sv: Fråga bibliotekarien-tjänsten
et: Teenus „Küsi raamatukogutöötajalt“ vastab mis tahes küsimusele.
sv: Fråga bibliotekarien-tjänsten svarar på alla slags frågor.
et: Saad esitada küsimuse veebiblanketil soome, rootsi või inglise keeles.
sv: Du kan skicka in din fråga via webblanketten på finska, svenska eller engelska.
et: Vastus saadetakse sinu e-posti aadressile ja see avaldatakse teenuse veebilehel.
sv: Svaret skickas till din e-post och publiceras på tjänstens webbplats.
et: Küsi raamatukogutöötajaltsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Fråga bibliotekarienfinska _ svenska _ engelska
et: Kui inimene sureb väljaspool haiglat, teata sellest kohe politseile või arstile.
sv: Om en person dör utanför sjukhuset ska du genast anmäla ärendet till polisen eller en läkare.
et: Politsei hoolitseb, et selgitatakse välja surma põhjus ja edastab info surma kohta Rahvastikuregistri Keskusele (Väestörekisterikeskus).
sv: Polisen ser till att dödsorsaken fastställs och anmäler dödsfallet till Befolkningsregistercentralen (Väestörekisterikeskus).
et: Kui isik sureb haiglas, läheb teave surmast automaatselt Rahvastikuregistri Keskusele, Pensioniametisse ehk Kelasse (Kela) ja pensioniasutustele.
sv: När en person dör på sjukhuset anmäls dödsfallet automatiskt till Befolkningsregistercentralen, Fpa (Kela) och pensionsanstalter.
et: Kui lähedane inimene sureb, võid leinas saada abi ja tuge polikliinikutest (terveysasema), perenõuandlatest (perheneuvola), Soome Vaimse Tervise Seltsi välismaalaste kriisiteenindus (Suomen Mielenterveysseuran ulkomaalaisten kriisipalvelu) ning kogudustelt.
sv: När en närstående person avlider kan du få stöd och hjälp med din sorg vid hälsostationerna (terveysasema), på familjerådgivningen (perheneuvola), SOS-kriscentret för utlänningar inom Föreningen för mental hälsa i Finland (Suomen mielenterveysseuran ulkomaalaisten kriisipalvelu) samt hos församlingarna.
et: Abi saab soome ja rootsi keeles ning paljudes kohtades ka inglise keeles.
sv: Du får hjälp på finska och svenska, och på de flesta ställena även på engelska.
et: Võid kasutada vajadusel ka tõlki.
sv: Om det behövs kan du också anlita en tolk.
et: Kriisiabisoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Krishjälpfinska _ svenska _ engelska
et: Et surnud inimest saaks matta, on vaja surmatunnistust (kuolintodistus), mille kirjutab alati välja arst.
sv: För att den avlidne ska kunna begravas, behövs en dödsattest (kuolintodistus) som alltid skrivs av en läkare.
et: Surmatunnistuse saab siis, kui surma põhjus on välja selgitatud.
sv: Dödsattesten kan fås när dödsorsaken har fastställts.
et: Kui tegemist on äkilise, ebaselge surmaga, õnnetuse või kuriteoga, võidakse surma põhjuse väljaselgitamiseks teha lahang.
sv: Om det är fråga om ett akut, oklart dödsfall, en olycka eller ett brott, utförs en obduktion för att utreda dödsorsaken.
et: Surma põhjust võib uurida ka politsei.
sv: Också polisen kan undersöka orsaken till dödsfallet.
et: Matmine võib vahel edasi lükkuda, sest surma põhjuse väljaselgitamine võib kaua kesta.
sv: Ibland kan begravningen fördröjas på grund av att utredningen av dödsorsaken räcker länge.
et: Matuste korraldamisel võib saada abi usulistest ühendusest.
sv: Religiösa samfund kan hjälpa dig med att ordna begravningen.
et: Täiendavat informatsiooni küsi oma kohalikust kogukonnast.
sv: Fråga mer hos din egen samfällighet.
et: Soome Evangeelse Luterliku Kiriku kodulehelt leiad teavet kiriku teenuste kohta.
sv: På webbplatsen för evangelisk-lutherska kyrkan i Finland hittar du information om kyrkans tjänster.
et: On võimalik korraldada ka ilmalikud matused, kuhu ei kuulu usulisi rituaale. Ilmalike matuste kohta saad teavet teeninduskeskusest Pro-Tseremooniad (Pro-Seremoniat).
sv: Man kan också ordna en civil begravning utan religiösa inslag.Om civil begravning får du information hos servicecentret Pro-Ceremonier (Pro-Seremoniat).
et: Matusebüroode teenused on tasulised.
sv: Begravningsbyråernas tjänster är avgiftsbelagda.
et: Matusebürood hoolitsevad matuste korraldamise eest, nagu näiteks surnu transport.
sv: De sköter begravningsarrangemangen, som till exempel transporten av den avlidne.
et: Matusebürood müüvad ka kirste ja korraldavad vastavalt kokkuleppele lähedastega ka kõiki teisi matuseasju.
sv: Begravningsbyråerna säljer också kistor och sköter enligt avtal och de anhörigas önskemål även allt annat som rör begravningen.
et: Matusebüroode kohta saad teavet näiteks Soome Matusebüroode Liidust (Suomen Hautaustoimistojen Liitto).
sv: Om begravningsbyråer får du information till exempel från Finlands Begravningsbyråers Förbund (Suomen Hautaustoimistojen Liitto).
et: Paljudes matusebüroodes teenindatakse ka inglise keeles.
sv: Många begravningsbyråer betjänar även på engelska.
et: Ilmalikud matusedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Civil begravningfinska _ svenska _ engelska
et: Teavet kiriklike matuste kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om kyrklig begravningfinska _ svenska _ engelska
et: Peaaegu kõik Soome surnuaiad kuuluvad luteri kogudustele, kuid hauaplatsi võib saada ka kirikusse kuulumata.
sv: Nästan alla begravningsplatser i Finland ägs av evangelisk-lutherska församlingar men man kan få en gravplats även om man inte är medlem i den evangelisk-lutherska kyrkan.
et: Hauaplatsid on tasulised ja neid võib küsida kogudustelt.
sv: Gravplatserna är avgiftsbelagda och förfrågningar om dessa kan ställas till församlingarna.
et: Kui isik ei kuulunud kogudusse ega soovinud kiriklikku matust, siis seda läbi ei viida.
sv: Om en person inte var medlem i kyrkan och inte ville ha en religiös begravning, förrättas en sådan inte.
et: Korraldada võib tavalise matuse (kirstus matmise) või tuhastamismatuse.
sv: Den avlidne kan begravas i kista eller kremeras.
et: Paljudes piirkondades on ka teistele kogudustele kuuluvaid surnuaedu.
sv: På många orter finns också andra religionssamfunds begravningsplatser.
et: Näiteks suuremates linnades on õigeusu, islami ja juudi koguduste surnuaiad.
sv: I de största städerna finns till exempel ortodoxa, islamska och judiska begravningsplatser.
et: Paljudes piirkondades on ka surnuaiad, mis ei kuulu ühelegi kogudusele.
sv: På många orter finns även gravområden för avlidna personer som inte har varit medlemmar i något religionssamfund.
et: Lahkunu tuha võib puistata loodusesse või veekogusse, kui piirkonna omanik selleks loa annab.
sv: Den avlidnes aska kan också strös ut i naturen eller i ett vattendrag om markägaren ger tillstånd till detta.
et: Vahel võib surnud isikul olla õigus matusetoetusele (hautausavustus) vastavalt tema viimasele töökohale või ametiühingu liikmelisusele.
sv: Den avlidne kan ibland ha rätt till begravningsbidrag (hautausavustus) genom sitt senaste anställningsförhållande eller medlemskap i ett fackförbund.
et: Küsi selle kohta lahkunu viimaselt tööandjalt või ametiühingust.
sv: Fråga den senaste arbetsgivaren eller fackförbundet om detta.
et: Varatu lahkunu matusekuludeks võib taotleda toimetulekutoetust koduvalla sotsiaalbüroost (sosiaalitoimisto).
sv: För begravningskostnaderna för en medellös avliden kan du ansöka om utkomststöd från hemortens socialbyrå (sosiaalitoimisto).
et: Peale isiku surma võidakse maksta tema abikaasale ja lastele perepensioni (perhe-eläke).
sv: Efter att en person dött kan dennes änka eller änkling och barn få familjepension (perhe-eläke).
et: Perepensioni eesmärk on kindlustada lese ja laste toimetulek.
sv: Syftet med familjepensionen är att trygga de efterlevandes utkomst.
et: Soomes on kaks perepensioni, Pensioniameti (Kela) perepension ja tööpensionisüsteemi perepension.
sv: I Finland finns två olika familjepensioner, Fpa:s familjepension och arbetspensionssystemets familjepension.
et: Kui surnud isik käis tööl või tegutses Soomes ettevõtjana, võivad lesk ja lapsed saada tööpensionisüsteemile vastavat perepensioni.
sv: Om den avlidne har arbetat eller varit företagare i Finland kan dennes efterlevande få familjepension från arbetspensionssystemet.
et: Mõlemat pensioni võib taotleda Pensioniametist (Kela).
sv: Båda pensionerna kan sökas hos Fpa.
et: Kui isik on elanud või töötanud enne Soome elama asumist pikka aega teises riigis, võib abikaasal ja lastel olla õigus saada perepensioni ka sellest riigist.
sv: Om den avlidne har bott eller arbetat utomlands en lång tid innan flytten till Finland, kan de efterlevande även ha rätt till familjepension från det landet.
et: Teavet perepensioni kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om familjepensionfinska _ svenska _ engelska
et: Seadus sätestab, kes pärib surnud inimese vara.
sv: Vem som ärver egendomen efter en avliden person stadgas i lagen.
et: Võid ka ise määrata, kellele sinu vara jagatakse.
sv: Du kan också själv påverka vem din förmögenhet delas till.
et: Võid teha testamendi (testamentti) ehk kirjaliku selgituse selle kohta, kes peale sinu surma sinu vara pärib.
sv: Du kan skriva ett testamente (testamentti), d.v.s. en skriftlig utredning över vem som ska ärva din egendom efter din bortgång.
et: Testamendi tegemisel tasub kasutada juristi abi, et testament oleks seaduslik.
sv: Det är bra att ta hjälp av en jurist när du skriver ditt testamente för att det ska vara lagligt.
et: Pärandvara arvelevõtmine
sv: Bouppteckning
et: Pärandvara arvelevõtmine (perunkirjoitus) on toiming, kus koostatakse kirjalik aruanne surnud isiku vara ja võlgade kohta.
sv: Bouppteckningen (perunkirjoitus) är ett möte där man upprättar en skriftlig utredning över den avlidnes förmögenhet och skulder.Bouppteckningen måste göras inom tre månader från dödsfallet.
et: Pärandvara arvelevõtmine tuleb teha kolme kuu jooksul surmast.
sv: För bouppteckningen behövs en släktutredning över den avlidne.
et: On vaja ka isikute elusolekut kinnitavaid tõendeid (virkatodistus), mida saad magistraadist või kiriku kantseleist.
sv: Det krävs även ämbetsbevis (virkatodistus), som du får från magistraten eller kyrkoherdeämbetet.
et: Lisaks on vaja andmeid pärandvara osanike ehk nende kohta, kes lahkunu vara pärivad.
sv: Därtill behövs uppgifter om dödsbodelägarna, det vill säga om dem som ärver den avlidnes egendom.
et: Pärandvara loend (perukirja) tuleb edastada maksuametile hiljemalt kuu aja jooksul pärandvara arvelevõtmise toimingust alates.
sv: Bouppteckningshandlingen (perukirja) ska lämnas till skattebyrån senast en månad efter bouppteckningen.
et: Lisateavet pärandvara arvelevõtmise kohta saad kohtust või maksuametist.
sv: Mer information om bouppteckningen får du från rättsväsendet och skatteförvaltningen.
et: Pärandvara arvelevõtmise korraldab isik, kes teab kõige paremini surnud inimese vara ja võlgu.
sv: Bouppteckningen ordnas av den person som bäst känner till den avlidnes egendom och skulder.
et: Pärandvara loendi allkirjastavad kaks isikut, kes hindavad lahkunu vara.
sv: Bouppteckningshandlingen undertecknas av två personer som bedömer den avlidnes egendom.
et: Pärandvara arvelevõtmisel tasub kasutada juristi abi.
sv: Det är bra att anlita en jurist för upprättandet av bouppteckningen.
et: Kui pärandvara õigeaegselt arvele ei võeta, võivad sellel olla omad tagajärjed, nagu suurem pärandimaks.
sv: Att inte göra bouppteckningen inom utsatt tid kan ha ofördelaktiga följder, till exempel större arvsskatt.
et: Kui pärid surnud isiku vara, pead maksma sellelt pärandimaksu (perintövero).
sv: Om du ärver egendom av en avliden person måste du betala arvsskatt (perintövero) för egendomen.
et: Maksu suurus sõltub sellest, kui suur on vara, mille lahkunult pärit, ja sellest, kui lähedane sugulane sa oled.
sv: Skattebeloppet beror på hur stor förmögenhet du har ärvt och hur nära släkt du är till den avlidne.
et: Alla 20 000 euro suuruse pärandi pealt ei ole vaja pärandimaksu tasuda.
sv: Arv vilkas värde understiger 20 000 euro är skattefria.
et: Teavet pärandvara arvelevõtmise kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om bouppteckningfinska _ svenska _ engelska
et: Teavet pärandimaksu kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om arvsskattfinska _ svenska _ engelska
et: Teavet lahkunu omastelesoome keel _ rootsi keel
sv: Information till en avlidnes anhörigfinska _ svenska
et: Alkoholi- ja uimastiprobleemide korral võid abi otsida järgmistest kohtadest.
sv: Du kan söka hjälp vid alkohol- och drogproblem på följande ställen:
et: Tervisekeskus
sv: Hälsovårdscentralen
et: Kui sul on probleeme alkoholi või uimastitega, võid pöörduda lähimasse tervisekeskusesse (terveysasema).
sv: Du kan kontakta den närmaste hälsovårdscentralen (terveysasema), om du har problem med alkohol eller droger.
et: A-kliinikud (A-klinikka) on raviüksused, kust saavad abi uimasti- ja sõltuvusprobleemidega inimesed ja nende lähedased.
sv: A-klinikerna (A-klinikka) är vårdenheter där personer med missbruks- och beroendeproblem och deras närstående får stöd och hjälp.
et: A-klinikkasäätiö veebilehelt leiad kõikjal Soomes asuvate A-kliinikute kontaktandmed.
sv: På A-klinikstiftelsens webbplats hittar du kontaktuppgifterna till A-kliniker runtom i Finland.
et: A-kliinikusse pöördumiseks ei ole saatekirja vaja, saad ise aja broneerida.
sv: Du behöver ingen remiss till A-kliniken, utan kan själv boka en tid.
et: Paljudel kliinikutel on ka valveaeg, mil ravile võib tulla ilma eelnevalt aega broneerimata.
sv: Många kliniker har även en jourtid, då man kan komma för vård utan en tidsbokning.
et: Oma koduvalla A-kliiniku teenused on tasuta neile klientidele, kes elavad Soomes alaliselt.
sv: Tjänsterna vid A-kliniken i den egna kommunen är kostnadsfria för klienter som bor stadigvarande i Finland.
et: Ravi A-kliinikus on konfidentsiaalne.
sv: Behandlingen på A-kliniken är konfidentiell.
et: Abi uimastisõltuvuse korralsoome keel _ inglise keel
sv: Hjälp med rusmedelsberoendefinska _ engelska
et: Sihtasutuse A-klinikkasäätiö veebiteenuse Päihdelinkki kaudu saad teavet uimastite kasutamise ja uimastisõltuvuse kohta.
sv: I A-klinikstiftelsens webbtjänst Päihdelinkki får du information om missbruk och beroende.
et: Osa Päihdelinkki teenustest on saadaval ka rootsi, inglise ja vene keeles.
sv: En del av tjänsterna i Päihdelinkki finns även på svenska, engelska och ryska.
et: Teavet ja abi uimastisõltlastelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel
sv: Information och hjälp för rusmedelsberoendefinska _ svenska _ engelska _ ryska
et: Anonüümsed Alkohoolikud
sv: Anonyma Alkoholister
et: Anonüümsed Alkohoolikud (Anonyymit Alkoholistit) ehk AA on on meeste ja naiste tugirühm, kus nad jagavad oma kogemusi alkoholismist ja üritavad üksteist paranemisel aidata.
sv: Anonyma Alkoholister (Anonyymit Alkoholistit) AA on är en kamratförening för män och kvinnor, där de delar med sig av sina erfarenheter av alkoholism och försöker hjälpa varandra att bli friska.
et: AA rühmad tegutsevad paljudes kohtades, suuremates linnades on ka ingliskeelseid rühmi.
sv: AA-grupper finns på många orter och i de större städerna finns även grupper på engelska.
et: Al-Anon pakub tuge alkohoolikute lähedastele.
sv: Al-Anon erbjuder stöd till närstående personer till en alkoholist.
et: Ingliskeelne Al-Anoni rühm koguneb Helsingis.
sv: I Helsingfors finns en engelskspråkig Al-Anon-grupp.
et: Toetus alkohoolikutelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Stöd för alkoholisterfinska _ svenska _ engelska
et: Toetus uimastisõltlase lähedastelesoome keel _ rootsi keel
sv: Stöd för närstående till rusmedelsberoende personerfinska _ svenska
et: Anonüümsed narkomaanid
sv: Anonyma narkomaner
et: Anonüümsed narkomaanid NA (Nimettömät narkomaanit NA) pakub tuge ja infot ning tugirühma koosolekuid.
sv: Anonyma narkomaner (Nimettömät narkomaanit NA) erbjuder stöd och information samt gruppmöten.
et: Liikmeks pääseb siis, kui on soov lõpetada narkootikumide kasutamine.
sv: Den som vill sluta använda droger kan bli medlem.
et: Teavet koosolekute kohta võid otsida veebilehelt soome, inglise ja rootsi keeles.
sv: Du kan söka information om möten på webbplatsen på finska, engelska och svenska.
et: Abi narkootikumide probleemi puhulsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Hjälp vid drogproblemfinska _ svenska _ engelska
et: Inimkaubandus on Soomes kuritegu.
sv: Människohandel är ett brott i Finland.
et: Inimkaubandus on näiteks:
sv: Människohandel är till exempel:
et: tööle sundimine, mille eest makstakse liiga vähe palka või ei maksta üldse,
sv: att tvinga någon till arbete, för vilket man betalar för lite eller ingen lön alls
et: prostitutsioonile sundimine,
sv: att tvinga någon att sälja sex
et: kerjamisele või kuritegude toimepanemisele sundimine,
sv: att tvinga någon att tigga eller begå brott
et: abielluma sundimine.
sv: att tvinga någon till äktenskap.
et: Levinuim inimkaubanduse vorm on teise inimese tööle sundimine ilma palka maksmata või muul viisil halbades tingimustes.
sv: Den vanligaste formen av människohandel är att tvinga någon till arbete utan lön eller under annars dåliga förhållanden.
et: Teavet töötaja õiguste kohta Soomes leiad InfoFinlandi lehtedelt Töötaja õigused ja kohustused ja Tööelu probleemid.
sv: På InfoFinlands sidor Arbetstagarens rättigheter och skyldigheter samt Problem i arbetslivet hittar du information om arbetstagarens rättigheter i Finland.
et: Kas ma olen inimkaubanduse ohver?
sv: Är jag offer för människohandel?
et: Võid olla inimkaubanduse ohver, kui:
sv: Du kan vara offer för människohandel, om
et: keegi sunnib sind tegema asju, mida sa teha ei soovi,
sv: någon tvingar dig att göra saker som du inte vill göra
et: keegi ähvardab sind või sinu perekonda vägivallaga,
sv: någon hotar dig eller din familj med våld
et: keegi ähvardab sinu peale ametiasutustele kaevata, kui sa ei tee nii, nagu tema tahab,
sv: någon hotar med att ange dig till myndigheter om du inte gör som hen säger
et: keegi takistab või jälgib sinu käike,
sv: någon hindrar eller övervakar dina rörelser
et: sa ei saa vabalt oma olukorrast teistele rääkida.
sv: du inte kan fritt prata om din situation för andra.
et: Inimkaubanduse ohvrid võivad olla naised, mehed või lapsed.
sv: Såväl män som kvinnor och barn kan vara offer till människohandel.
et: Tegijateks võivad olla elukutselised kurjategijad, aga ka ohvri tuttavad, sõbrad või sugulased.
sv: Förövarna kan vara yrkesbrottslingar men även offrets bekanta, vänner eller släktingar.
et: Abi inimkaubanduse ohvrile
sv: Hjälp till människohandelns offer
et: Inimkaubanduse ohvrid võivad saada abi.
sv: Människohandelns offer kan få hjälp.
et: Kui kahtlustad, et oled inimkaubanduse ohver, võta ühendust Inimkaubanduse ohvrite abistamissüsteemiga (Ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmä).
sv: Om du misstänker att du är offer för människohandel, kontakta systemet för hjälp till människohandelns offer (Ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmä).
et: Kontaktandmed leiad veebilehelt ihmiskauppa.fi.
sv: Du hittar kontaktuppgifterna på webbplatsen ihmiskauppa.fi.
et: Kui sind on sunnitud prostitutsioonile, võid saada abi ka tugipunktist Pro-tukipiste.
sv: Om du har tvingats att sälja sex, kan du även få hjälp vid Pro-tukipiste.
et: Probleemid koolis või õpingutes
sv: Problem i skolan eller med studierna
et: Kui lapsel või noorel on probleeme kooli või õpingutega, tuleks sellest vestelda kooli või õppeasutuse koolitusnõustajaga.
sv: Om ett barn eller en ung har problem i skolan eller med studierna är det bra att diskutera dessa med skolans eller läroanstaltens studievägledare.
et: Koolis töötab ka psühholoog või kuraator.
sv: I skolan arbetar även en psykolog eller en kurator.
et: Ta aitab õpilasi, kellel on koolis raskusi.
sv: Hen hjälper elever som har det svårt i skolan.
et: Kui last või noort koolis kiusatakse, on koolil kohustus asjasse sekkuda.
sv: Om ett barn eller en ung blir mobbad i skolan är det skolans skyldighet att ingripa i detta.
et: Räägi kiusamisest õpetajale või direktorile.
sv: Berätta om mobbning för läraren eller rektorn.
et: Vahel võib kiusamine olla ka seaduse järgi kuritegu, millest võib teatada politseile.
sv: Ibland kan mobbning även vara ett brott enligt lagen, som kan anmälas till polisen.
et: Näiteks füüsiline vägivald ja varastamine on kuriteod.
sv: Till exempel fysiskt våld eller stjälande är brott.
et: Nõuandeid koolikiusamise kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Råd vid mobbningfinska _ svenska _ engelska
et: Kui noorel on probleeme alkoholi, narkootikumide või mängurlusega, võib ta abi saada noortejaamast.
sv: Om en ung har problem med alkohol, droger eller spelande, kan hen få hjälp vid ungdomsstationen.
et: Noortejaamu on paljudes linnades.
sv: Ungdomsstationer finns i många städer.
et: Noor võib tulla noortejaama üksinda või koos vanematega.
sv: Den unga kan komma till ungdomsstationen ensam eller med sina föräldrar.
et: Kultuuridevahelised konfliktid perekonnas
sv: Kulturkonflikter hemma
et: Vahel tekitavad laste ja vanemate vahel probleeme kultuuridevahelised konfliktid.
sv: Ibland kan konflikterna mellan olika kulturer skapa problem mellan barnen och föräldrarna.
et: Probleemid võivad puudutada näiteks kurameerimist või riietumist.
sv: Problemen kan gälla till exempel flick- och pojkvänner eller klädstilen.
et: Vanemad võivad oodata tüdrukutelt teistsugust käitumist kui poistelt.
sv: Föräldrarna kan förvänta att flickor beter sig på ett annat sätt än pojkar.
et: On oluline, et peres oleks võimalik konfliktidest rääkida.
sv: Det är viktigt att kunna diskutera konflikterna inom familjen.
et: Noorel on õigus küsida, miks vanemad tahavad, et ta teatud viisil käituks.
sv: Den unga har rätt att veta varför föräldrarna vill att hen ska bete sig på ett visst sätt.
et: Ükski kultuur või usund ei tohi piirata laste ja noorte põhiõigusi.
sv: Ingen kultur eller religion får begränsa barns och ungas grundläggande rättigheter.
et: Loe põhiõiguste kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Laste ja noorte õigused ja kohustused.
sv: Läs mer om de grundläggande rättigheterna på InfoFinlands sida Barns och ungdomars rättigheter och skyldigheter.
et: Probleemide korral saab abi küsida.
sv: Man kan be om hjälp med sina problem.
et: Tütarlapsed saavad abi küsida Tütarlaste majadest, mis asuvad paljudes kohtades.
sv: Unga flickor kan söka hjälp vid Flickornas hus som finns på många orter.
et: Helsingis tegutseb Sopu-työ ja Tamperes Didar.
sv: I Helsingfors finns Sopu-arbetet och i Tammerfors
et: Need aitavad nii noori kui vanemaid auga seotud konfliktide korral.
sv: Didar. De hjälper både ungdomarna och föräldrarna i hedersrelaterade konflikter.
et: Auga seotud konfliktidsoome keel _ inglise keel _ somaali keel _ türgi keel _ pärsia keel
sv: Hedersrelaterade konflikterfinska _ engelska _ somaliska _ turkiska _ persiska
et: Auga seotud konfliktidsoome keel _ inglise keel _ vene keel _ somaali keel _ türgi keel _ pärsia keel _ araabia keel _ tai keel
sv: Hedersrelaterade konflikterfinska _ engelska _ ryska _ somaliska _ turkiska _ persiska _ arabiska _ thai
et: Tütarlaste majadsoome keel
sv: Flickornas husfinska
et: Laste kehaline karistamine on Soomes kuritegu.
sv: Kroppslig bestraffning av barn är ett brott i Finland.
et: See tähendab seda, et lapsi ei tohi näiteks lüüa või tutistada, kui nad on sõnakuulmatud.
sv: Detta betyder att man inte till exempel får slå eller lugga barn när de är olydiga.
et: Kui vanemad kasutavad lapse või noore suhtes vägivalda, võib laps või noor otsida abi näiteks oma kooli tervishoiutöötajalt, perenõuandlast või SPRi (Soome Punase Risti)
sv: Om föräldrarna utövar våld mot ett barn eller en ung, kan denne söka hjälp till exempel hos skolans hälsovårdare, vid familjerådgivningen eller FRK:s
et: Noorte turvamajast.
sv: De ungas skyddshus.
et: InfoFinlandi lehel Laste kasvatamine Soomes on teavet selle kohta, kuidas Soomes lapsi kasvatatakse.
sv: På InfoFinlands sida Fostran av barn i Finland finns information om hur barn fostras i Finland.
et: Alla 15-aastast noort ei saa kuriteo eest karistada.
sv: Ungdomar under 15 år bestraffas inte för brott.
et: Kuriteo toimepanemisel on siiski ka alla 15-aastase jaoks tagajärjed.
sv: Att begå ett brott har dock påföljder även för personer under 15 år.
et: Tal on kohustus enda tekitatud kahju hüvitada.
sv: Personen är skyldig att ersätta de skador som hen orsakat.
et: Politsei teavitab alla 18-aastaste toime pandud kuritegudest lastekaitseametnikke.
sv: Polisen anmäler brott som begåtts av barn under 18 år till barnskyddsmyndigheten.
et: Lisateavet lastekaitse kohta leiab InfoFinlandi lehelt Lastekaitse.
sv: Mer information om barnskyddet finns på InfoFinlands sida Barnskydd.
et: Abi laste kasvatamisel
sv: Hjälp med fostran av barn
et: Lapsed, noored ja pered saavad perenõuandlast abi laste kasvatamise ning arenguga seotud probleemide korral.
sv: Hos familjerådgivningen får barn, unga och familjer hjälp med problem som rör fostran av barn och barns utveckling.
et: Võid ise pöörduda perenõuandlasse ja kohtumise kokku leppida.
sv: Du kan själv kontakta familjerådgivningen och komma överens om ett möte.
et: Perenõuandlad on olemas paljudes kohtades.
sv: Familjerådgivningar finns på många orter.
et: Perenõuandla on kohaliku omavalitsuse osutatav teenus.
sv: Familjerådgivningen är en kommunal tjänst.
et: Kontaktandmed leiad oma kohaliku omavalitsuse veebilehe kaudu.
sv: Du hittar kontaktuppgifterna via din hemkommuns webbplats.
et: Väestöliitto (Rahvastikuliit) kaudu saad teavet lapsevanemaks olemise kohta.
sv: Vid Väestöliitto får du information om föräldraskap.
et: Võid sinna pöörduda, kui sul on probleeme paarisuhtes, laste kasvatamisega või kaalud abielu lahutamist.
sv: Du kan kontakta Väestöliitto när du har funderingar kring problem i parförhållandet, fostran av barn eller skilsmässa.
et: Väestöliitto multikultuurne pädevuskeskus toetab sisserändajate perekondi.
sv: Väestöliittos mångkulturella kunskapscenter stödjer invandrafamiljer.
et: Pädevuskeskusest saad nõu ka telefoni ja e-posti teel, kui vajad nõu laste kasvatamise või peresuhete küsimustes.
sv: Från kunskapscentret får du även rådgivning på telefon eller via e-post när du behöver råd om fostran av barn eller relationerna i familjen.
et: Võid kirjutada Väestöliitto multikultuursele pädevuskeskusele dari, kurdi (sorani), pärsia, soome, vene, inglise või rootsi keeles.
sv: Du kan skriva till Väestöliittos mångkulturella kunskapscenter på dari, kurdiska (sorani), persiska, finska, ryska, engelska eller svenska.
et: Kontaktandmed leiad Väestöliitto veebilehelt.
sv: Du hittar kontaktuppgifterna på Väestöliittos webbplats.
et: Toetus multikultuursetele perekondadelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Stöd för mångkulturella familjerfinska _ svenska _ engelska
et: Toetus lastega perekondadelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Stöd för barnfamiljerfinska _ svenska _ engelska
et: Teavet lastekaitse kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ eesti keel _ prantsuse keel _ somaali keel _ pärsia keel _ araabia keel _ kurdi keel
sv: Information om barnskyddfinska _ svenska _ engelska _ ryska _ estniska _ franska _ somaliska _ persiska _ arabiska _ kurdiska
et: Võib juhtuda, et vanemad ootavad tüdrukutelt teistsugust käitumist kui poistelt.
sv: Det kan hända att föräldrarna förväntar sig att flickor beter sig på ett annat sätt än pojkar.
et: Helsingis ja Oulus on noortele ka Poiste maja, kust saavad abi küsida noormehed.
sv: I Helsingfors och Uleåborg finns för ungdomar även Pojkarnas hus där pojkar kan söka hjälp.
et: Politsei teavitab alla 18-aastaste toime pandud kuritegudest vanemaid ja lastekaitseametnikke.
sv: Polisen anmäler brott som begåtts av barn under 18 år till föräldrarna och barnskyddsmyndigheten.
et: Perenõuandla/perekeskus
sv: Familjerådgivningen/familjecentret
et: Lapsed, noored ja pered saavad perenõuandlast või perekeskusest abi laste kasvatamise ning arenguga seotud probleemide korral.
sv: Hos familjerådgivningen eller vid familjecentret får barn, unga och familjer hjälp med problem som rör fostran av barn och barns utveckling.
et: Perenõuandlad või perekeskused on olemas paljudes kohtades.
sv: Familjerådgivningar och familjecenter finns på många orter.
et: Mannerheimi Lastekaitseliit MLL
sv: Mannerheims barnskyddsförbund MLL
et: Mannerheimi Lastekaitseliit organiseerib lastega perekondadele Soome mitmetes piirkondades perekohvikuid ja lasteringe.
sv: Mannerheims barnskyddsförbund ordnar familjekaféer och barnklubbar för barnfamiljer på många orter i Finland.
et: Liit pakub vanematele ka laste kasvatamise alast nõu.
sv: Förbundet erbjuder även fostringsråd för föräldrar.
et: Väestöliitto multikultuurne töö toetab sisserändajate perekondi.
sv: Väestöliittos mångkulturella arbete stödjer invandrafamiljer.
et: Väestöliittost saad nõu ka telefoni ja e-posti teel, kui vajad nõu laste kasvatamise või peresuhete küsimustes.
sv: Vid Väestöliitto får du även rådgivning på telefon eller via e-post när du behöver råd om fostran av barn eller relationerna i familjen.
et: Võid kirjutada Väestöliittole dari, kurdi (sorani), pärsia, soome, vene, inglise või rootsi keeles.
sv: Du kan skriva till Väestöliitto på dari, kurdiska (sorani), persiska, finska, ryska, engelska eller svenska.
et: Paarisuhte probleemid
sv: Problem i parförhållandet
et: Paarisuhteprobleeme võib arutada paari- ja pereteraapias.
sv: Problem i parförhållandet kan behandlas i par- och familjeterapi.
et: Sellisteks probleemideks võivad olla näiteks suhtlemisraskused, truudusetus või armukadedus ehk hirm teise inimese kaotamise ees.
sv: Problemen kan vara till exempel kommunikationssvårigheter, otrogenhet, eller svartsjuka, d.v.s. rädsla för att förlora den andra.
et: Paari- ja pereteraapiat teevad ja muud abi annavad perenõuandlad (perheneuvola) ja perelepitajad (perheasiain sovittelijat), psühhiaatriapolikliinikud, Kiriku Pereküsimuste Nõustamiskeskus (Kirkon perheasiain neuvottelukeskus) ja Soome Vaimse Tervise Selts (Suomen Mielenterveysseura).
sv: Par- och familjeterapi ges på familjerådgivningen (perheneuvola), av medlare i familjefrågor (perheasiain sovittelija), på psykiatriska polikliniker, vid Kyrkans familjerådgivningscentral (Kirkon perheasiain neuvottelukeskus) och Föreningen för mental hälsa i Finland (Suomen mielenterveysseura).
et: Kiriku Pereküsimuste Nõustamiskeskusest võid saada tasuta abi ka inglise ja rootsi keeles, isegi kui sa ei ole kiriku liige.
sv: Du kan få kostnadsfri hjälp vid Kyrkans familjerådgivningscentral även på engelska och svenska, även om du inte är medlem i kyrkan.
et: Vägivalla kohta perekonnas ja paarisuhtes saad teavet InfoFinlandi lehelt Vägivald.
sv: Information om våld i familjen eller parförhållandet hittar du på InfoFinlands sida Våld.
et: Teavet kiriku perenõustamise kohtasoome keel _ rootsi keel
sv: Information om kyrkans familjerådgivningfinska _ svenska
et: Abi paarisuhteprobleemide korralsoome keel
sv: Hjälp med problem i parförhållandetfinska
et: Teavet pereasjade lepitamise kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om förmedling i familjefrågorfinska _ svenska _ engelska
et: Abielulahutus ja laste hooldusõigus
sv: Skilsmässa och vårdnad om barn
et: Abielulahutuse avalduse võib esitada kas enda või abikaasa elukohajärgse omavalitsuse esimese astme kohtule.
sv: Du kan lämna in ansökan om skilsmässa till tingsrätten i din egen eller din makas/makes hemkommun.
et: Abielulahutust võid taotleda üksi või koos abikaasaga.
sv: Du kan söka skilsmässa ensam eller tillsammans med din maka/make.
et: Abielu lahutamist taotletakse kaks korda ehk kahes etapis.
sv: Ansökan om skilsmässa görs i två skeden.
et: Kui oled esitanud abielulahutuse avalduse esimese astme kohtule (käräjäoikeus), algab poole aasta pikkune järelemõtlemisaeg.
sv: När du har lämnat in din ansökan om skilsmässa till tingsrätten (käräjäoikeus) börjar en betänketid på ett halvt år.
et: Selle möödumisel tuleb abielulahutust taotleda poole aasta jooksul.
sv: Efter att betänketiden gått ut ska du eller ni ansöka om slutlig äktenskapsskillnad inom ett halvt år.
et: Lahutus on ametlik alles siis, kui teine avaldus on rahuldatud.
sv: Skilsmässan är officiell först när den andra ansökan har godkänts.
et: Kui sul on koos abikaasaga alla 18-aastaseid lapsi, võidakse laste olukord lahendada samaaegselt abielulahutuse taotlemisega.
sv: Om du och din maka/make har minderåriga barn, kan barnens situation avgöras samtidigt som ni ansöker om skilsmässa.
et: Lepitakse kokku, kellest saab laste hooldaja, kus lapsed elavad ja millal kumbki vanem võib lapsega kohtuda.
sv: Ni kan komma överens om vem som blir barnens vårdnadshavare, var barnen bor och när vardera föräldern får träffa barnen.
et: Ühtlasi võidakse kokku leppida elatises (elatusapu) ehk majanduslikus toetuses, mida teine vanem lapsele maksab.
sv: Samtidigt kan ni också komma överens om underhållsbidraget, d.v.s. det ekonomiska stöd som den ena föräldern betalar för barnet.
et: Võite nendes küsimustes abikaasaga kokku leppida või pöörduda valla sotsiaalbüroo (sosiaalitoimisto) poole.
sv: Ni kan komma överens om allt detta på egen hand eller vända er till kommunens socialbyrå (sosiaalitoimisto).
et: Kui sinu abielu lõppeb, võid vajada nii psüühilist kui juriidilist abi.
sv: Om ditt äktenskap upphör kan du eventuellt ha behov av både psykisk och juridisk hjälp.
et: Juriidilist abi võid küsida õigusabibüroost (oikeusaputoimisto).
sv: Juridisk hjälp kan du be om vid rättshjälpsbyrån (oikeusaputoimisto).
et: Psüühilist abi lahutusasjades võid saada näiteks erinevatest lahutatutele mõeldud tugirühmadest.
sv: Psykisk hjälp vid skilsmässa kan du få till exempel i olika stödgrupper avsedda för dem som genomgått skilsmässa.
et: Selliste tugirühmade tegevust organiseerivad näiteks kogudused ja organisatsioonid.
sv: Sådan verksamhet ordnas till exempel av församlingar och organisationer.
et: Lasta hooldusõigusega seotud küsimuste kohta loe täiendavalt InfoFinlandi alamlehtedelt Abielulahutus, Üksikvanemaga pere ja Mis on perekond?.
sv: Läs mer om vårdnaden om barn på InfoFinlands sidor Skilsmässa, Familjer med en förälder och Vad är en familj?.
et: Abielulahutuse taotleminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Att ansöka om skilsmässafinska _ svenska _ engelska
et: Õigusabibüroodsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Rättshjälpsbyråerfinska _ svenska _ engelska
et: Vägivald võib olla näiteks:
sv: Våld kan vara till exempel
et: hirmutamine, järgnemine, jälgimine,
sv: att skrämma, följa eller observera någon
et: allasurumine ja sundimine,
sv: att undertrycka och tvinga
et: löömine, jalaga löömine ja togimine,
sv: att slå, sparka och knuffa
et: Soomes on vägivald kuritegu.
sv: I Finland är våld brottsligt.
et: Kuritegu on ka vägivald oma pereliikmete suhtes.
sv: Även våld mot familjemedlemmarna är ett brott.
et: Laste kehaline karistamine, nagu löömine, on samuti kuritegu.
sv: Barnaga, till exempel att slå barnen, är likaså ett brott.
et: Nii ohver kui vägivallatseja võivad saada abi.
sv: Både offret och förövaren kan få hjälp.
et: Seksuaalne vägivald on:
sv: Sexuellt våld är
et: seksuaalakti pealesundimine,
sv: att tvinga till sexuella handlingar
et: seksuaalne väärkohtlemine,
sv: sexuellt utnyttjande
et: seksi ostmine alla 18-aastaselt või inimkaubanduse ohvrilt,
sv: att köpa sex av barn under 18 år eller ett offer till människohandel
et: Seksuaalne vägivald võib toimuda ka paarisuhtes ja abielus.
sv: Sexuellt våld kan även förekomma i parförhållanden och äktenskap.
et: Seksuaalne vägivald on alati kuritegu, ka abielus.
sv: Sexuellt våld är alltid ett brott, även i äktenskap.
et: Auga seotud vägivald
sv: Hedersrelaterat våld
et: Auga seotud vägivald on vägivald, mille eesmärk on pere või suguvõsa au kaitsmine juhtudel, kui kedagi pereliikmetest kahtlustatakse perekonna või suguvõsa au riivamises.
sv: Hedersrelaterat våld är våld som syftar till att försvara familjens eller släktens heder när man misstänker att en familjemedlem kränkt familjens eller släktens heder.
et: Soomes ei ole perekonna või suguvõsa au kaitsmine aktsepteeritav põhjus ähvardamiseks, surve avaldamiseks või vägivallaks.
sv: I Finland är försvarandet av familjens eller släktens heder inte en godtagbar anledning till hot, påtryckningar eller våld.
et: Vägivald ja ähvardamine on ohvri ja vägivallatseja kultuurist sõltumata kuriteod.
sv: Våld och hot är brott oavsett offrets och förövarens kultur.
et: Auvägivald võib olla näiteks:
sv: Hedersrelaterat våld kan vara till exempel
et: piirangute seadmine, näiteks riietuse ettekirjutamine, sekkumine romantilisse suhtlusse ja hobidesse,
sv: inskränkningar, till exempel ingripande i klädstil, sällskapande eller hobbyer
et: ähvardamine, näiteks hirmutamine kodumaale saatmisega,
sv: hot, till exempel att hota med att skicka till hemlandet
et: abiellu sundimine või abielu lahutamise takistamine.
sv: att tvinga till äktenskap eller förhindra skilsmässa.
et: Kui vajad hädaolukorras politsei abi, helista üldisele hädaabinumbrile 112.
sv: När du behöver hjälp av polisen i en nödsituation, ring det allmänna nödnumret 112.
et: Ära helista hädaabinumbrile, kui tegemist ei ole kiireloomulise hädaolukorraga.
sv: Ring inte nödnumret om det inte är en brådskande nödsituation.
et: Lisateavet hädaolukordade kohta on lehel Hädaolukorrad.
sv: Mer information om nödsituationer finns på sidan Nödsituationer.
et: Avatud: argipäeviti
sv: Öppet: vardagar