Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Täiskasvanute gümnaasium on mõeldud peamiselt üle 18-aastastele.
sv: Vuxengymnasiet är i huvudsak avsett för personer som har fyllt 18 år.
et: Täiskasvanute gümnaasiumis on õppimine paindlik.
sv: Vid vuxengymnasiet är studierna flexibla.
et: Võid sooritada kõik küpsuseksamid või õppida vaid ühte õppeainet.
sv: Du kan avlägga hela studentexamen eller bara studera ett ämne.
et: Õppetöö toimub sageli õhtuti.
sv: Undervisningen sker oftast kvällstid.
et: Paljud täiskasvanute gümnaasiumid pakuvad immigrantidele soome keele kursusi.
sv: Många vuxengymnasier erbjuder finskakurser för invandrare.
et: Küsi keelekursuste kohta teavet otse täiskasvanute gümnaasiumist.
sv: Fråga om kurserna direkt vid vuxengymnasiet.
et: Teavet täiskasvanute gümnaasiumide kohtasoome keel _ rootsi keel
sv: Information om vuxengymnasietfinska _ svenska
et: Teavet õppetoetuse kohtainglise keel _ vene keel _ eesti keel _ saami keel
sv: Information om studiestödetengelska _ ryska _ estniska _ samiska
et: Abirahad välismaalastest uurijatelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Penningunderstöd för utländska forskarefinska _ svenska _ engelska
et: VALMA-koolituse pikkus on üks õppeaasta.
sv: VALMA-utbildningen räcker ungefär ett läsår.
et: Saad tutvuda erinevate aladega ja vaagida, mida soovid õppida.
sv: Du kan under utbildningen bekanta dig med olika branscher och fundera på vad du vill studera.
et: Külastad ettevõtteid ja osaled töötubades.
sv: Du besöker arbetsplatser och deltar i verkstäder.
et: Koolituse alguses koostatakse sulle isiklik koolituskava.
sv: I början av utbildningen görs det upp en personlig studieplan för dig.
et: Sellesse pannakse kirja, milles ja kuidas sa koolitusel osaled.
sv: I den skrivs det in vilka studier du avlägger och hur.
et: VALMA-koolituselt saad asjakohase tunnistuse.
sv: Du får ett betyg för VALMA-utbildningen.
et: Lisapunkte saad, kui omandad samaaegselt kutseõppe.
sv: Du får också tilläggspoäng när du ansöker till en yrkesutbildning i den gemensamma ansökan.
et: Üldiselt on VALMA-koolitus õppijale tasuta.
sv: VALMA-utbildningen kostar vanligen inget för den studerande.
et: Teave VALMA-koolituse kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om VALMA-utbildningarfinska _ svenska _ engelska
et: VALMA-koolituse omandamine
sv: Ansökan till VALMA-utbildningen
et: VALMA-koolitust saad taotleda, kui sul on omandatud põhiharidus või põhiharidusele vastav koolitus.
sv: Du kan ansöka till VALMA-utbildningen om du har slutfört grundskolan eller en utbildning som motsvarar grundskolan.
et: Kui õppeasutus leiab, et saad õpingutega hakkama, võidakse sind õpilaseks võtta ka ilma põhikooli lõputunnistuseta.
sv: Om läroinrättningen anser att du kan klara av studierna kan du antas som studerande även utan slutbetyg från grundskolan.
et: Esita VALMA-koolitusele ühisavaldus õppekoha saamiseks suve alguses.
sv: Ansök till VALMA-utbildningen efter den egentliga gemensamma ansökan i början av sommaren.
et: Kui vajad eritoetust, näiteks puude tõttu, taotle koolitust juba varem kevadel, taotledes eripedagoogilist õppimisvõimalust.
sv: Om du behöver särskilt stöd t.ex. på grund av handikapp ska du ansöka till utbildningen på våren, under ansökan till specialundervisning.
et: Avalduste esitamise täpsemad ajad leiad saidilt Opintopolku.fi.
sv: Närmare information om ansökningstiderna hittar du via Studieinfo.fi-tjänsten.
et: Avalduse saad samuti täita saidil Opintopolku.fi.
sv: Fyll i ansökningsblanketten i Studieinfo.fi-tjänsten.
et: Registreerumine VALMA-koolituselesoome keel _ rootsi keel
sv: Ansökan till VALMA-utbildningfinska _ svenska
et: Eriõppe taotleminesoome keel _ rootsi keel
sv: Ansökan till specialundervisningfinska _ svenska
et: Baaskutseõpe annab õpilasele teatud kutsekvalifikatsiooni.
sv: Yrkesutbildning ger den studerande behörighet till ett visst yrke.
et: Seetõttu on õpe väga praktilise suunitlusega.
sv: Därför är utbildningen mycket praktikorienterad.
et: Võid taotleda kutsehariduskoolitust, kui oled lõpetanud põhikooli.
sv: Du kan söka till en yrkesutbildning när du har avlagt lärokursen för den grundläggande utbildningen.
et: Ka täiskasvanud võivad õppida selgeks uue ameti või oma oskusi täiendada.
sv: Även vuxna kan utbilda sig till ett nytt yrke eller komplettera sin kompetens.
et: Sinu baasharidusest oleneb, millist kutsehariduskoolitust võid taotleda, ja kuidas seda taotleda.
sv: Din grundutbildning avgör till hurudan yrkesutbildning du kan söka och på vilket sätt ansökan sker.
et: Kui oled lõpetanud põhikooli, võid kandideerida kutseõppesse põhikooli baasil (peruskoulupohjainen ammatillinen koulutus).
sv: Om du har avlagt grundskolans lärokurs kan du ansöka till grundskolebaserad yrkesutbildning (peruskoulupohjainen ammatillinen koulutus).
et: Kui soovid omandada hariduse töö kõrvalt, võid kandideerida täiskasvanute kutseõppesse (ammatillinen aikuiskoulutus).
sv: Om du vill avlägga examen vid sidan av arbetet kan du ansöka till yrkesutbildning för vuxna (ammatillinen aikuiskoulutus).
et: Kui oled läbinud baaskutseõppe, võid kandideerida õpingute jätkamiseks lisakutseõppesse, kutsekõrgkoolidesse ja ülikoolidesse.
sv: När du har avlagt yrkesinriktad grundexamen kan du söka dig till fortsatta studier antingen inom yrkesinriktad tilläggsutbildning, vid en yrkeshögskola eller vid ett universitet.
et: Üldteavet kutsehariduse kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Grundläggande information om yrkesutbildningfinska _ svenska _ engelska
et: Lisateavet kutseõppe kohtasoome keel _ rootsi keel
sv: Ytterligare information om yrkesutbildningfinska _ svenska
et: Erialad kutseharidusessoome keel _ rootsi keel
sv: Utbildningsområden i yrkesutbildningenfinska _ svenska
et: Ettevalmistus kutseõppeks
sv: Förberedande för yrkesutbildning
et: VALMA-koolituse pikkus on üks õppeaasta.
sv: VALMA-utbildningen räcker ett läsår.
et: Loe lisateavet InfoFinlandi lehelt Kutseõppeks ettevalmistav koolitus.
sv: Läs mera på InfoFinlands sida Utbildning som handleder för yrkesutbildning.
et: Baaskutseharidus
sv: Yrkesinriktad grundexamen
et: Kutseõpet annavad kutseõppeasutused (ammatillinen oppilaitos), erivajadustega inimeste kutseõppeasutused (erityisammattioppilaitokset) ja täiskasvanute kutsekoolid (aikuisopisto).
sv: Yrkesutbildning ges av yrkesläroanstalter (ammatillinen oppilaitos), specialyrkesläroanstalter (erityisammattioppilaitos) och av vuxenläroanstalter (aikuisopisto).
et: Võid läbida kutseõppe kas:
sv: Du kan avlägga en yrkesinriktad grundexamen antingen
et: baasõppena (noored ja täiskasvanud õppijad)
sv: Inom den grundläggande utbildningen (ungdomar och vuxenstuderande)
et: kompetentsipõhise kutseeksamina (näyttötutkinto) (täiskasvanud õppijad)
sv: Som fristående examen (näyttötutkinto) (vuxenstuderande)
et: töökohapõhise õppena (oppisopimuskoulutus) (noored ja täiskasvanud õppijad)
sv: Genom läroavtalsutbildning (oppisopimuskoulutus) (ungdomar och vuxenstuderande)
et: Baaskutsekvalifikatsioon annab teatud ameti põhioskused.
sv: En yrkesinriktad grundexamen ger dig den grundläggande kompetensen i ett visst yrke.
et: Baaskoolitus põhikooli baasil kestab umbes kolm aastat.
sv: En grundskolebaserad utbildning varar i cirka tre år.
et: Võid õppida üheaegselt nii kutseõppeasutuses kui ka gümnaasiumis.
sv: Du kan också studera vid en yrkesläroanstalt och ett gymnasium samtidigt.
et: Sel juhul võid saada topeltkvalifikatsiooni (kaksoistutkinto).
sv: Då kan du avlägga en dubbelexamen (kaksoistutkinto).
et: Kutseõppeasutuses on palju erialasid, mida võid õppida.
sv: Vid yrkesskolorna finns många olika områden som du kan studera.
et: humanitaarteaduste ja kunstierialad
sv: humanistiska och konstnärliga områden
et: ühiskonnateaduste erialad
sv: samhälleliga områden
et: Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia
sv: databehandling och datakommunikation
et: põllumajanduse ja metsanduse erialad
sv: jord- och skogsbruksområden
et: tervishoiu- ja heaolusektori erialad
sv: hälso- och välbefinnandeområden
et: Individuaalne pädevuse arenguplaan
sv: Personlig utvecklingsplan för kunnandet
et: Igale õppurile koostatakse individuaalne pädevuse arenguplaan (HOKS).
sv: För varje studerande upprättas en personlig utvecklingsplan för kunnandet (PUK).
et: Plaani pannakse kirja, milliseid teadmisi ja oskusi oled varem omandanud, ja lepitakse kokku, mida juurde õpid.
sv: I planen nedtecknas vilket kunnande du har förvärvat tidigare och fastställs vilka studier du ska avlägga.
et: Õpinguid võid läbida omas tempos ning oma oskusi saad näidata töökohtade praktiliste ülesannete kaudu.
sv: Du kan avlägga studierna i egen takt och påvisa vad du kan i praktiska uppgifter på arbetsplatser.
et: Koolitusleping tähendab töö käigus õppimist.
sv: Utbildningsavtalet är inlärning i arbetet.
et: Koolitusleping on hea alternatiiv õppelepingule, kui soovid saada praktilist väljaõpet töökohal.
sv: Om du vill skaffa dig praktiska kunskaper på en arbetsplats, är ett utbildningsavtal ett bra alternativ för ett läroavtal.
et: Koolituse aja eest töötasu ei maksta.
sv: För utbildningstiden betalas ingen lön.
et: Koolituslepingut on võimalik ka õppelepinguga siduda.
sv: Utbildningsavtalet kan även kombineras med läroavtal.
et: Kutseharidus pärast gümnaasiumi
sv: Yrkesutbildning efter gymnasiet
et: Kui oled lõpetanud gümnaasiumi või sooritanud küpsuseksami, võid taotleda kutsehariduskoolitust gümnaasiumi baasil.
sv: Om du har avlagt gymnasiet eller studentexamen, kan du söka till en gymnasiebaserad utbildning.
et: Siis ei või sa taotleda kutsehariduskoolitust põhikooli baasil.
sv: Då kan du inte söka till en grundskolebaserad yrkesutbildning.
et: Täiskasvanute kutseharidus
sv: Yrkesutbildning för vuxna
et: Kui sa käid tööl, võid omandada kutsehariduse paindlikult töö kõrvalt.
sv: Om du arbetar kan du avlägga en yrkesexamen flexibelt vid sidan om arbetet.
et: Täiskasvanute kutsehariduseks on
sv: Yrkesutbildning för vuxna omfattar
et: kutsebaasharidus
sv: yrkesinriktade grundexamina
et: spetsiaalkutseharidus.
sv: specialyrkesexamina.
et: Koolitusel võetakse arvesse sinu varasem haridus ning need oskused, mis sa oled hankinud tööl või ettevõtjana.
sv: I utbildningen beaktas din tidigare utbildning och den kunskap som du inhämtat som arbetstagare eller företagare.
et: Täpsemat teavet sellest, kuidas võid taotleda täiskasvanute kutsekoolitust, leid InfoFinlandi lehelt Koolituse taotlemine.
sv: Du hittar närmare information om hur du kan söka till en yrkesinriktad vuxenutbildning på InfoFinlands sida Ansökan till utbildning.
et: Töökohapõhine õpe õppelepinguga
sv: Examen vid sidan av arbetet med läroavtal
et: Õppeleping (oppisopimus) tähendab töökohapõhist õpet.
sv: Läroavtal (oppisopimus) innebär inlärning i arbetet.
et: Töötad oma erialasel tööl ja läbid õppe töö kõrvalt.
sv: Du arbetar på en arbetsplats inom din egen bransch och avlägger examen vid sidan av arbetet.
et: Õppelepinguga õppe korral võid saada sama pädevuse kui kutseõppeasutuses:
sv: Genom läroavtalsutbildning kan du avlägga samma examen som vid yrkesläroanstalter.
et: kutseharidus (ammattitutkinto)
sv: Yrkesexamen (ammattitutkinto)
et: spetsiaalkutseharidus (erityisammattitutkinto)
sv: Specialyrkesexamen (erityisammattitutkinto)
et: Vajad õppelepingu alusel toimuvaks koolituseks töökohta.
sv: För att kunna studera genom läroavtal måste du ha en arbetsplats.
et: Sa pead ise otsima tööandja, kes on valmis sind palkama.
sv: Du måste hitta en arbetsgivare som vill anställa dig.
et: Sa ei saa alustada õppelepingupõhist koolitust, kui sul ei ole töökohta.
sv: Du kan inte inleda din läroavtalsutbildning om du inte har en arbetsplats.
et: TE-büroo (TE-toimisto) saab sind töökoha otsimisel aidata.
sv: Arbets- och näringsbyrån (TE-toimisto) kan hjälpa dig att hitta ett jobb.
et: Õppelepingu kohaks võib olla ka sinu praegune töökoht.
sv: Läroavtalsplatsen kan också vara din nuvarande arbetsplats.
et: Kui sul on töökoht, pöördu oma piirkonna õppelepingubüroo (oppisopimustoimisto) poole.
sv: När du har en arbetsplats ska du kontakta läroavtalsbyrån (oppisopimustoimisto) i din region.
et: Võid pöörduda ka õppelepingu põhist koolitust pakkuva õppeasutuse poole.
sv: Du kan också kontakta en läroanstalt som tillhandahåller läroavtalsutbildning.
et: Näiteks paljud täiskasvanute koolituskeskused (aikuiskoulutuskeskus) pakuvad õppelepinguga koolitust.
sv: Läroavtalsutbildning ges till exempel vid många vuxenutbildningscentra (aikuiskoulutuskeskus).
et: Tööandja maksab sulle õppelepinguga koolituse ajal vähemalt praktikatasule vastavat töötasu.
sv: Under läroavtalsutbildningen betalar arbetsgivaren dig en lön som motsvarar minst en praktikantlön.
et: Kui sinu tööandja ei maksa teooriaõpingute aja eest palka, võib sul olla õigus taotleda päevaraha, sõidukulude hüvitisi ja peretoetust, kui kuulud Soome sotsiaalse kaitse alla.
sv: Om din arbetsgivare inte betalar dig lön för den tid som du använder för teoretiska studier har du möjligtvis rätt att ansöka om dagpenning, reseersättning och familjebidrag om du omfattas av Den sociala tryggheten i Finland.
et: Küsi lisateavet oma õppeasutusest.
sv: Fråga mer vid din läroanstalt.
et: Teavet õppelepingu alusel toimuva koolituse kohtasoome keel _ rootsi keel
sv: Information om läroavtalsutbildningfinska _ svenska
et: Teavet õppelepingu alusel toimuva koolituse kohtasoome keel
sv: Information om läroavtalsutbildningfinska
et: Õppelepingu büroode kontaktandmedsoome keel
sv: Kontaktuppgifter till läroavtalsbyråerfinska
et: Kutsetunnistus kutseoskuste ettenäitamise alusel
sv: Intyg om yrkeskunskap med ett fristående yrkesprov
et: Saad oma kutseoskusi demonstreerida ettenäitamise kaudu.
sv: Du kan påvisa dina yrkeskunskaper med ett fristående yrkesprov.
et: Sellisel juhul täidad töökohal praktilisi tööülesandeid tegelikes olukordades.
sv: Då utför du praktiska arbetsuppgifter i verkliga situationer på en arbetsplats.
et: Koolituse korraldaja nimetab kaks hindajat, kes sinu kutseoskusi hindavad.
sv: Utbildningsanordnaren utser två bedömare som bedömer ditt kunnande.
et: Teavet kutseoskuste ettenäitamise kohtasoome keel
sv: Information om fristående yrkesprovfinska
et: Tööandjate poolt korraldatav kutseõpe
sv: Yrkesutbildning som anordnas av arbetsgivaren
et: Mõned tööandjad koolitavad ka ise endale inimesi.
sv: En del arbetsgivare utbildar människor till arbeten hos dem.
et: Neil tööandjatel on töökohagarantii.
sv: Dessa arbetsgivare ger garanti om en arbetsplats.
et: See tähendab seda, et inimene, kes koolituse läbib, saab tööandja juures tööd.
sv: Det betyder att den som avlägger utbildningen får en arbetsplats hos arbetsgivaren.
et: Saad seega kutsehariduse ja töökoha.
sv: Du får alltså både yrkesutbildning och en arbetsplats.
et: Näiteks paljud transpordiettevõtted ja Soome raudteid haldav VR koolitavad endale inimesi.
sv: Till exempel många trafikföretag och VR utbildar de personer som de anställer.
et: Sa pead oskama soome või rootsi keelt piisavalt hästi, nii et sa suudad jälgida õpetust ettevalmistaval koolitusel.
sv: Alla barn som har sitt stadigvarande boende i Finland har läroplikt, vilket innebär att de måste delta i den grundläggande utbildningen.
et: algab sellel aastal, kui laps saab 7-aastaseks
sv: börjar det år då barnet fyller 7 år
et: lõppeb siis, kui põhihariduse õppekava on läbitud või hiljemalt siis, kui koolikohustuse algusest on möödunud 10 aastat
sv: upphör när grundskolans lärokurs har fullgjorts eller det har förflutit 10 år sedan läroplikten började.
et: Koolikohustus täidetakse üldjuhul põhikoolis.
sv: Läroplikten fullgörs vanligtvis i grundskolan.
et: Põhikool koosneb alamastmest (alakoulu) ja ülemastmest (yläkoulu).
sv: Grundskolan består av lågstadiet (alakoulu) och högstadiet (yläkoulu).
et: Alamastmes on 1.–6. klass ja ülemastmes 7.–9. klass.
sv: Lågstadiet omfattar årskurserna 1–6, högstadiet årskurserna 7–9.
et: Põhikool kestab tavaliselt 9 aastat – kool algab 1. klassiga ja lõppeb 9. klassiga.
sv: Grundskolan är vanligen nioårig: skolan börjar i årskurs 1 och slutar i årskurs 9.
et: Põhikool on tasuta.
sv: Grundskolan är gratis.
et: Põhiharidus immigrantidelesoome keel _ rootsi keel
sv: Grundläggande utbildning för invandrarefinska _ svenska
et: Vanemad registreerivad lapse kooli.
sv: Föräldrarna anmäler sitt barn till skolan.
et: Linn saadab aasta alguses kodudesse koolikohustuse teate (oppivelvollisuusilmoitus).
sv: I början av året skickar staden en anmälan om läroplikt (oppivelvollisuusilmoitus) till hemmen.
et: Sinna on märgitud lapse elukohajärgne kool (lähikoulu).
sv: I anmälan anges barnets närskola (lähikoulu).
et: Elukohajärgne kool on see kool, mis asub kodule kõige lähemal.
sv: Närskolan är oftast den skola som ligger närmast barnets hem.
et: Vanemad võivad oma lapsele valida ka mõne muu kooli kui elukohajärgse kooli.
sv: Föräldrarna kan också välja en annan skola än närskolan.
et: Alati ei pruugi muus koolis siiski kohta saada.
sv: Det är ändå inte alltid möjligt att få en plats på en annan skola.
et: Võid esitada kooli registreerimise avalduse lapse elukohajärgses koolis.
sv: Du kan anmäla ditt barn till skolan i närskolan.
et: Mõnes omavalitsuses saab esitada avalduse ka interneti kaudu.
sv: I vissa kommuner kan anmälan göras även på internet.
et: Kooli registreerimise aeg on aasta alguses, üldjuhul jaanuaris.
sv: Anmälningstiden är i början av året, vanligen i januari.
et: Laps võib minna ka mingi kallakuga kooli.
sv: Barn kan också gå i en skola med en speciell inriktning.
et: Vahel on need koolid erakoolid Kool võib näiteks spetsialiseeruda järgmistele valdkondadele:
sv: Ibland är dessa skolor privatskolor. Skolor kan ha till exempel följande inriktningar:
et: rahvusvahelisus (näiteks Euroopa Kool)
sv: internationalitet (till exempel Europaskolan)
et: alternatiivpedagoogika (näiteks Steinerpedagoogika)
sv: specialpedagogik (till exempel Steinerpedagogik)
et: Soomes on mitu rahvusvahelist kooli.
sv: I Finland finns några internationella skolor.
et: Mõnes koolis on õppekeeleks soome keele asemel mõni teine keel.
sv: I vissa skolor ges undervisningen på något annat språk än finska.
et: Näiteks Saksa Koolis toimub õppetöö saksa keeles.
sv: Till exempel i Tyska skolan sker undervisningen på tyska.
et: Võõrkeelsed koolid on suuremates linnades.
sv: Skolor som har andra undervisningsspråk än finska finns i de största städerna.
et: Ka tavalistes põhikoolides võib olla osaliselt võõrkeelseid klasse.
sv: Även i vanliga grundskolor kan det finnas några klasser där undervisningen sker på ett främmande språk.
et: Helsingi Euroopa Koolsoome keel _ inglise keel _ prantsuse keel
sv: Europaskolan i Helsingforsfinska _ engelska _ franska
et: Teavet Steinerkooli kohtasoome keel _ inglise keel
sv: Information om Steinerskolanfinska _ engelska
et: Koolipäev ja õppimine
sv: Skoldagen och studierna
et: Kool algab augustis ja lõppeb mai lõpus või juuni alguses.
sv: Skolan börjar i augusti och slutar i slutet av maj eller i början av juni.
et: Juunis ja juulis on suvevaheaeg.
sv: I juni och juli är det sommarlov.
et: Koolipäevade pikkus varieerub erinevates klassides.
sv: Längden på skoldagarna varierar i olika årskurser.
et: Alamastmes on lühemad koolipäevad kui ülemastmes.
sv: På lågstadiet är dagarna kortare än på högstadiet.
et: Tundide pikkus on 45 minutit.
sv: Lektionerna är vanligen 45 minuter långa.
et: Koolinädalas on umbes 20 õppetundi.
sv: Skolveckan består av ungefär 20 lektioner.
et: Lapsed söövad koolis üks kord päevas sooja toitu.
sv: Barnen äter en varm måltid i skolan.
et: Kui sinu lapsel on erimenüü, räägi sellest õpetajale.
sv: Om ditt barn har en specialdiet ska du tala om det för läraren.
et: Lapsed õpivad põhikoolis mitmeid kohustuslikke õppeaineid.
sv: I grundskolan studerar barnen många obligatoriska ämnen.
et: Alamastme viimastes klassides ja ülemastmes saavad õpilased valida ka valikaineid.
sv: I lågstadiets högre klasser och på högstadiet får de även välja tillvalsämnen.
et: Igaüks võib õppida koolis oma usundile vastavalt usuõpetust või kultuurilugu.
sv: Alla kan få undervisning i den egna religionen eller i livsåskådningskunskap i skolan.
et: Usundiõpetus tuleb organiseerida juhul, kui omavalitsuses on vähemalt kolm last, kes seda usundit tunnistavad.
sv: Religionsundervisning måste ordnas när det finns minst tre barn som bekänner en viss religion i kommunen.
et: Mõnedes koolides on erikallakuga klassid õpilastele, kes on näiteks andekad muusikas või kunstis.
sv: I vissa skolor finns det skilda klasser för elever som är duktiga på till exempel musik eller bildkonst.
et: Tavaliselt on sellistesse klassidesse eraldi katsed.
sv: Oftast söker man separat till dessa klasser.
et: Immigrandid ja põhikool
sv: Invandrare och grundskolan
et: Laps või noor võib saada põhikooliks ettevalmistavat õpet, mille jooksul ta õpib soome (või rootsi) keelt ja mõningaid õppeaineid.
sv: Barnet eller den unga kan få förberedande undervisning före den grundläggande utbildningen under vilken han eller hon studerar finska (eller svenska) och vissa läroämnen.
et: Ettevalmistav õpe on mõeldud kõigile neile immigrantidest lastele, kelle teadmised ja oskused ei ole põhikooli klassis õppimiseks veel piisavad.
sv: Den förberedande undervisningen före grundskolan är avsedd för alla de barn med invandrarbakgrund som inte har tillräckliga kunskaper för att klara sig i undervisningen inom den grundläggande utbildningen.
et: Ettevalmistava õppe kestus on üldjuhul aasta.
sv: Den förberedande undervisningen pågår vanligtvis i ett år.
et: Seejärel läheb õpilane tavaklassi.
sv: Därefter övergår eleven till en vanlig klass.
et: Kui lapse emakeel on mõni muu keel kui soome või rootsi keel, organiseerib kohalik omavalitsus oma emakeele õppe.
sv: Om barnet har ett annat modersmål än finska eller svenska kan kommunen ordna undervisning i barnets eget modersmål.
et: Sel juhul võib laps õppida teise keelena ehk S2 keelena (S2-kieli) ka soome või rootsi keelt.
sv: Då kan barnet även lära sig finska eller svenska som andra språk, som S2-språk (S2-kieli).
et: Õpilane õpib soome (või rootsi) keelt teise keelena, kui tema soome või rootsi keele oskus ei ole emakeele tasemel.
sv: Eleven studerar finska (eller svenska) som andra språk om hans eller hennes kunskaper i språket inte är på samma nivå som infödda talares.
et: Täiskasvanute gümnaasiumid organiseerivad põhihariduse andmist täiskasvanud immigrantidele, kellel puudub oma riigi põhihariduse tunnistus.
sv: Vuxengymnasier ordnar grundläggande utbildning för vuxna invandrare som inte har grundskolans avgångsbetyg från sitt eget land.
et: Küsi lisateavet oma elukohajärgse kohaliku omavalitsuse nõustamisteenuste kaudu või lähimast täiskasvanute gümnaasiumist.
sv: Mer information om detta får du vid rådgivningen i din hemkommun eller vid närmaste vuxengymnasium.
et: Täiskasvanute gümnaasiumide kontaktid on leitavad interneti otsingumootorite abil.
sv: Du kan söka kontaktuppgifter tillvuxengymnasier med hjälp av sökmotorer på Internet.
et: Teavet põhihariduse kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om grundundervisningenfinska _ svenska _ engelska
et: Kodu ja kooli vahelised teated
sv: Meddelanden mellan hem och skola
et: Paljudes omavalitsustes edastab kool olulisi teateid veebipõhise keskkonna Wilma kaudu.
sv: I många kommuner informerar skolan viktiga ärenden i den webbaserade tjänsten Wilma.
et: Kool annab lapse vanematele keskkonna paroolid.
sv: Skolan ger barnets föräldrar inloggningsuppgifter till tjänsten.
et: Wilma kaudu saad lapse õpetajatega kontaktis olla ja saada teavet lapse õpingute, eksamite, puudumiste ning kooliürituste ja -vaheaegade kohta.
sv: Via Wilma kan du ha kontakt med barnets lärare och få information om barnets lärande, prov och frånvaron samt händelser i skolan och om skollov.
et: Kui laps näiteks haiguse tõttu koolist puudub, teata sellest hommikul koolile Wilma kaudu.
sv: Om barnet är frånvarande från skolan till exempel på grund av sjukdom ska du meddela skolan om detta på morgonen via Wilma.
et: On oluline, et jälgiksid Wilmat regulaarselt.
sv: Det är viktigt att man regelbundet följer Wilma.
et: Kui vajad Wilma kasutamisel abi, küsi koolilt juhendamist.
sv: Om du behöver hjälp med att använda Wilma ska du be skolan om en introduktion.
et: Kerava linn on avaldanud mitmes keeles Wilma kasutamise juhendeid.
sv: Kervo stad har publicerat anvisningar om användningen av Wilma på olika språk.
et: Pööra tähelepanu sellele, et eri linnades toimub Wilmasse sisselogimine erinevatelt aadressidelt.
sv: Observera att inloggning till Wilma sker på olika adresser i olika städer.
et: Toetus õppimisel ja kümnes klass
sv: Stöd för studierna och tionde klassen
et: Põhikooliõpilasi toetatakse õppimises.
sv: Grundskoleelever får stöd i sitt skolarbete.
et: Õpilasnõustajad räägivad erinevatest õppimisviisidest ja edasiõppimisest.
sv: Studiehandledarna berättar om olika studiemetoder och om fortsatta studier.
et: Nad tegelevad ka kutsenõustamisega.
sv: De ger också yrkesvägledning.
et: Probleemsituatsioonides abistavad koolipsühholoogid ja koolikuraatorid.
sv: Studiepsykologer och skolkuratorer hjälper eleverna i problemsituationer.
et: Õpetaja võib anda lapsele lühiajalist tugiõpet.
sv: Läraren kan ge barnet kortvarig stödundervisning.
et: Laps saab eriõpet, kui tal on õppimis- või keskendumisraskused.
sv: Barnet får specialundervisning om det har inlärnings- eller koncentrationssvårigheter.
et: Eriõppe rühmad on tavaklassidest väiksemad.
sv: Grupperna i specialundervisningen är mindre än vanliga klasser.
et: Õpetajad hoiavad vanematega sidet.
sv: Lärarna håller kontakt med föräldrarna.
et: Nad organiseerivad lastevanemate koosolekuid ja räägivad vanematele lapse õppeedukusest.
sv: De ordnar föräldramöten och berättar för föräldrarna om barnets studier.
et: Paljud koolid suhtlevad vanematega veebiteenuste kaudu.
sv: Många skolor håller kontakt med föräldrarna med hjälp av webbtjänster.
et: Koolis võib olla olemas ka lisaõpe ehk niinimetatud kümnes klass (kymppiluokka).
sv: I skolan ges eventuellt också tilläggsundervisning, på så kallade tionde klasser (kymppiluokka).
et: Kümnendas klassis võivad õpilased oma hindeid parandada ja mõelda, milline õppesuund neile huvi pakuks.
sv: Där kan eleverna höja sina vitsord och fundera på vilket studieområde de är intresserade av.
et: Võid esitada avalduse kümnendasse klassi, kui oled saanud põhikooli lõputunnistuse.
sv: Du kan ansöka till en tionde klass när du har fått ditt avgångsbetyg från grundskolan.
et: Teavet kümnenda klassi kohtasoome keel _ rootsi keel
sv: Information om tiondeklassenfinska _ svenska
et: Ühisavaldus tuleb esitada tavaliselt veebruaris-märtsis ja septembris-oktoobris.
sv: I allmänhet ordnas den gemensamma ansökan i februari-mars och september-oktober.
et: Sel juhul saad sa taotled otse õppeasutusse erilise taotluse korras, mis on mõeldud neile, kes on juba hariduse omandanud.
sv: Då kan du söka direkt till läroverket i den separata ansökningsprocessen som är avsedd för dem som redan avlagt examen.
et: Samuti saad taotleda kutsealasesse täiskasvanute koolitusse.
sv: Du kan även ansöka till yrkesutbildning för vuxna.
et: Valimist mõjutavad tavaliselt valimispunktid, mis olenevad muuhulgas sinu tunnistusest.
sv: I allmänhet påverkas antagningen av antagningspoängen, som ges bl.a. utifrån dina betyg.
et: Kui sinu emakeel on mõni muu keel kui õppekeel, siis sa vajad tõendit keeleoskuse kohta.
sv: Om ditt modersmål är ett annat än undervisningsspråket, behöver du ett intyg över din språkkunskap.
et: Selleks võib olla näiteks lõputunnistus soome põhikooliõppest.
sv: Det kan exempelvis vara avgångsbetyg från finsk grundskola.
et: Opintopolku.fi -teenusest saad täpsemat infot nendest tõenditest, milledega võid tõendada oma keeleoskust.
sv: Tjänsten Studieinfo.fi ger dig närmare information om intyg med vilka du kan påvisa din språkkunskap.
et: Kui sul ei ole tõendit keeleoskuse kohta, siis sa saad kutse keeleeksamile.
sv: Om du inte har intyg över din språkkunskap, får du en inbjudan till ett språkprov.
et: Õpilane peab siiski muretsema ise gümnaasiumiõpikud.
sv: Studeranden måste dock själv skaffa gymnasieböckerna.
et: linkkiEdu.fi:
sv: linkkiEdu.fi:
et: Seaduse järgi peavad lapsed Soomes enne koolikohustuse algust käima aasta aega eelkoolis või osalema muus vastavas tegevuses.
sv: Enligt lag ska barn i Finland delta i förskoleundervisning eller motsvarande verksamhet under ett års tid innan läroplikten börjar.
et: Eelkool (esiopetus) valmistab lapsed põhikooliks ette.
sv: Förskoleundervisningen (esiopetus) förbereder barnen inför grundskolan.
et: Lapsed lähevad eelkooli üldjuhul 6-aastaselt ja põhikooli 7-aastaselt.
sv: Barnen börjar i förskoleundervisningen vanligen vid sex års ålder och grundskolan vid sju års ålder.
et: Vanemad registreerivad lapse eelkooli tavaliselt jaanuaris või veebruaris.
sv: Föräldrarna anmäler sitt barn till förskoleundervisningen vanligtvis i januari eller februari.
et: Kontrolli registreerimise aega aegsasti oma kohaliku omavalitsuse kooliametist (koulutoimi) või haridusametist (sivistystoimi).
sv: Kontrollera tidpunkten i god tid vid skolväsendet (koulutoimi) eller bildningsväsendet (sivistystoimi) i din hemkommun.
et: Eelkooli organiseerivad kohalikud omavalitsused.
sv: Kommunerna ordnar förskoleundervisning.
et: Omavalitsused võivad osta eelkooli teenust näiteks eralasteaialt.
sv: De kan även köpa förskoleundervisningen till exempel av ett privat daghem.
et: Eelkool on tasuta.
sv: Förskoleundervisningen är kostnadsfri.
et: Laps saab päeva jooksul tasuta toidu.
sv: Under dagen får barnet en gratis måltid.
et: Kui laps elab õppekohast kaugel (rohkem kui 5 km) või sõit sinna on keeruline, saab laps tasuta transpordi.
sv: Om barnet bor långt (över 5 km) från undervisningsstället, eller om vägen dit är besvärlig, får barnet gratis skjuts.
et: Lisaks eelkoolile võib laps käia ka alusharidusasutuses, kui vanemad käivad tööl või õpivad.
sv: Om föräldrarna arbetar eller studerar kan barnet utöver förskoleundervisningen även delta i småbarnspedagogiken.
et: Eelkooli päev kestab umbes neli tundi.
sv: Förskoledagen är ungefär fyra timmar lång.
et: Lapsed käivad eelkoolis sageli kas lasteaia või kooli ruumides.
sv: Förskolan finns ofta antingen i daghemmets eller skolans lokaler.
et: Eelkoolis õpivad lapsed matemaatikat, kodulugu ja loodusõpetust ning kunsti ja kultuuri.
sv: I förskolan lär sig barnen bland annat matematik, miljö- och naturkunskap samt konst och kultur.
et: Uusi asju õpitakse mängu kaudu.
sv: De lär sig nya saker med lekens hjälp.
et: Vanematel on eelkoolis tähtis roll.
sv: Föräldrarna har en viktig roll i förskolan.
et: Nad toetavad oma lapse õppimist.
sv: De stödjer sitt barns inlärning.
et: Õpetajad koostavad igale lapsele õppeplaani.
sv: Lärarna utarbetar en egen inlärningsplan för varje barn.
et: Vanemad võivad õpetajaid õppeplaani koostamisel aidata.
sv: Föräldrarna kan hjälpa ledarna att utarbeta planen.
et: Keeled ja kultuurid eelkoolis
sv: Språk och kulturer i förskoleundervisningen
et: Laps, kelle emakeel ei ole soome või rootsi keel, õpib soome või rootsi keelt võõrkeelena.
sv: Ett barn som har ett annat modersmål än finska eller svenska lär sig finska eller svenska som främmande språk.
et: Lisaks võib ta õppida oma emakeelt, kui omavalitsus organiseerib keeleõppe.
sv: Dessutom kan det studera sitt eget modersmål om kommunen ordnar undervisning i det språket.
et: Laps võib saada eelkoolis ka oma usundile vastavat või kultuuriloolist õpet.
sv: Barnet kan även få undervisning i den egna religionen eller i livsåskådningskunskap i förskolan.
et: Lapsed õpivad eelkoolis väärtustama oma keelt ja kultuuri.
sv: I förskolan lär sig barnen att uppskatta sitt språk och sin kultur.
et: Nad õpivad ka austama teiste inimeste keeli ja kultuure.
sv: De lär sig också att respektera andra människors språk och kulturer.
et: Teavet eelkooli kohtasoome keel _ rootsi keel
sv: Information om förskoleundervisningenfinska _ svenska
et: Eelkooli ülesandeid veebissoome keel
sv: Förskoleuppgifter på nätetfinska
et: Teavet eelkooli kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om förskoleundervisningenfinska _ svenska _ engelska
et: Sellel lehel on teavet immigrantidele pakutavate teenuste kohta Rovaniemis.
sv: På den här sidan finns information om tjänster för invandrare i Rovaniemi.
et: Immigrantide integreerumine ja nõustamine
sv: MoniNet, centret för mångkulturell information och verksamhet
et: Multikultuurne teabe- ja tegevuskeskus Moninet
sv: Samarbetsprojektet
et: Immigrantide integreerumine ja nõustamine
sv: Integration av och rådgivning för invandrare
et: Pagulastena riiki sisenevad isikud saavad integreerumisega seotud sotsiaaltöö teenuseid Rovaniemi linna immigratsioonibüroost.
sv: Personer som kommer till Finland som flyktingar kan ta del av integrationsrelaterade socialtjänster vid Rovaniemi stads invandrarbyrå.
et: Immigratsioonibüroo vastutab koostöös teiste kesksete ametkondadega seadusest tulenevate esialgsete kaardistamiste, integreerumisplaanide ja vajalike toimingute ning teenuste organiseerimise eest.
sv: I samarbete med berörda myndigheter ansvarar invandrarbyrån för den inledande kartläggningen samt ordnandet av integrationsplan och nödvändiga åtgärder och tjänster.
et: Rovaniemi immigratsioonibüroo kontaktandmed on järgmised:
sv: Kontaktuppgifterna till invandrarbyrån i Rovaniemi är:
et: Immigratsioonibüroo töötajad:
sv: Anställda vid invandrarbyrån
et: • juhtiv sotsiaaltöötaja 016-322 3087, 040-731 2557
sv: • Ledande socialarbetare 016-322 3087, 040-731 2557
et: • sotsiaaltöötaja 016-322 3088, 040-576 8914
sv: • Socialarbetare 016-322 3088, 040-576 8914
et: • sotsiaaltöötaja 016-322 3126, 040-351 6925
sv: • Socialarbetare 016-322 3126, 040-351 6925
et: • sotsiaaljuhendaja 016-322 3123, 0400-695 037
sv: • Socialhandledare 016-322 3123, 0400-695 037
et: • sotsiaaljuhendaja 016-322 3125,040-576 8904
sv: • Socialhandledare 016-322 3125, 040-576 8904
et: • sotsiaaljuhendaja 016-322 3124, 040-729 8766
sv: • Socialhandledare 016-322 3124, 040-729 8766
et: Suulise tõlke tellimused
sv: Tolkbeställning
et: tel 050-597 1122
sv: p. 050-597 1122
et: Toetuste käsitleja
sv: Förmånshandläggare
et: tel 050-593 0165
sv: p. 050-593 0165
et: tel 050-571 5860
sv: p. 050-571 5860
et: Migratsiooni, elamislubade ja isikut tõendavate dokumentidega seotud küsimustes saab teavet mh magistraadist, politseist ja immigratsioonibüroost.
sv: Mer information om flytt, uppehållstillstånd och personuppgifter fås från bland annat magistraten, polisen och invandrarbyrån.
et: Multikultuurne teabe- ja tegevuskeskus Moninet
sv: MoniNet, centret för mångkulturell information och verksamhet
et: Rovaniemis asuv ja ühingu Rovalan Setlementti ry poolt hallatav MoniNet on multikultuurne teabe- ja tegevuskeskus.
sv: MoniNet, som i Rovaniemi upprätthålls av Rovalan Setlementti ry, är ett center för mångkulturell information och verksamhet.
et: Keskus teenindab Rovaniemis ja mujal Lapi maakonnas elavaid immigrante.
sv: Det betjänar invandrare som är bosatta i Rovaniemi och annorstädes i Lappland.
et: Täpsemat teavet Monineti tegevuse kohta saab aadressilt:
sv: Mer informtion om MoniNets verksamhet fås via adressen:
et: Partnerlusprojekt Verso
sv: Samarbetsprojektet Verso
et: Partnerlusprojekt Verso soome keel
sv: Samarbetsprojektet Versofinska
et: Sellel lehel on teavet immigrantidele pakutavate teenuste kohta Rovaniemis.
sv: Integration av och rådgivning för invandrare Inledande kartläggning och integrationsplan
et: Muu olulise teabe leiad lehelt Immigrandina Soomes.
sv: Integration av och rådgivning för invandrare MoniNet
et: Immigrantide integreerumine ja nõustamine
sv: MoniNet är ett mångkulturellt center som drivs av Rovalan Setlementti ry och ordnar rådgivning och aktiviteter för invandrare.
et: Multikultuurne teabe- ja tegevuskeskus Moninet
sv: Välfärds- och servicepunkten Olkkari
et: Partnerlusprojekt Verso
sv: Köpcentret Rinteenkulma
et: Immigrantide integreerumine ja nõustamine
sv: Välfärds- och servicepunkten Olkkarifinska
et: Pagulastena riiki sisenevad isikud saavad integreerumisega seotud sotsiaaltöö teenuseid Rovaniemi linna immigratsioonibüroost.
sv: Om du är under 30 år kan du få informations-, rådgivnings- och handledningstjänster på Rovaniemi stads navigator.
et: Loe lisaks: integreerumine Soome ühiskonda
sv: Integrationsrelaterade socialtjänster
et: Rovaniemi immigratsioonibüroo kontaktandmed on järgmised:
sv: Tjänsten är i första hand avsedd för personer med flyktingbakgrund och deras familjemedlemmar.
et: • sotsiaaltöötaja 016-322 3088, 040-576 8914
sv: Inledande kartläggning och integrationsplan
et: • sotsiaaltöötaja 016-322 3126, 040-351 6925
sv: Invandrare har rätt till en inledande kartläggning.
et: • sotsiaaljuhendaja 016-322 3123, 0400-695 037
sv: Du kan registrera dig som arbetslös arbetssökande elektroniskt
et: • sotsiaaljuhendaja 016-322 3125,040-576 8904
sv: via tjänsten Mina e-tjänster eller per telefon.
et: • sotsiaaljuhendaja 016-322 3124, 040-729 8766
sv: kan du ha rätt till integrationsutbildning som ordnas genom TE-byrån.
et: Suulise tõlke tellimused
sv: Service på finska 0295 025 500
et: tel 050-597 1122
sv: Service på svenska 0295 025 510
et: Toetuste käsitleja
sv: Service på ryska 0295 020 715
et: tel 050-593 0165
sv: Lapplands TE-byrå
et: Migratsiooni, elamislubade ja isikut tõendavate dokumentidega seotud küsimustes saab teavet mh magistraadist, politseist ja immigratsioonibüroost.
sv: På TE-byråernas webbplats hittar du broschyrer och filmer om registrering som arbetslös arbetssökande, yrkesval, utbildning och utkomstskydd för arbetslösa på flera olika språk.
et: Multikultuurne teabe- ja tegevuskeskus Moninet
sv: Integrationstjänster för invandrare finska _ svenska _ engelska
et: Rovaniemis asuv ja ühingu Rovalan Setlementti ry poolt hallatav MoniNet on multikultuurne teabe- ja tegevuskeskus.
sv: Om du är 17–64 år gammal och på grund av din livssituation inte har anmält dig som arbetslös arbetssökande kan personalen på Rovaniemi stads socialservicecenter göra en inledande kartläggning och vid behov även en integrationsplan tillsammans med dig.
et: Keskus teenindab Rovaniemis ja mujal Lapi maakonnas elavaid immigrante.
sv: Du kan själv be om en inledande kartläggning. Dessutom kan du få stöd, rådgivning och handledning.
et: Moninetsoome keel _ inglise keel
sv: Vuxensocialarbetefinska
et: Partnerlusprojekt Verso soome keel
sv: Tolknings- och översättningstjänsterfinska _ svenska _ engelska
et: Lisateavet kutseõppe kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Ytterligare information om yrkesutbildningfinska _ svenska _ engelska
et: Kompetentsipõhine kutseeksam – tunnistus kutseoskustest
sv: Bevis för yrkeskunnighet med fristående examen
et: Kompetentsipõhine kutseeksam (näyttötutkinto) on üks võimalus oma kutseoskusi tõendada.
sv: Fristående examen (näyttötutkinto) är ett sätt att bevisa sin yrkeskunnighet.
et: Kompetentsipõhise kutseeksamiga võid saada:
sv: Genom fristående examen kan du avlägga
et: kutsehariduse (ammattitutkinto)
sv: Yrkesexamen (ammattitutkinto)
et: Kutseharidus ja spetsiaalne kutseharidus annavad sulle teatud kutsekvalifikatsiooni.
sv: Yrkesexamen och specialyrkesexamen ger dig behörighet till ett visst yrke.
et: Vastava haridusdokumendi saamiseks sooritatakse alati kompetentsipõhine kutseeksam.
sv: Dessa examina avläggs alltid genom fristående examen.
et: Kompetentsipõhine kutseeksam sobib ka siis, kui oled saanud kutsehariduse teises riigis ja soovid seda Soome kutseharidusega võrdsustada.
sv: Fristående examen är ett lämpligt alternativ också om du har avlagt en yrkesexamen i något annat land och vill jämställa den med en finsk examen.
et: Kui soovid sooritada kompetentsipõhist kutseeksamit, pöördu otse õppeasutuse poole.
sv: Om du vill avlägga en fristående examen ska du ta kontakt direkt med läroanstalten.
et: Kompetentsipõhiseid kutseeksameid pakuvad kutsekoolid ja täiskasvanute kutsekoolid.
sv: Fristående examina kan avläggas vid yrkesläroanstalter och vuxenläroanstalter.
et: Kompetentsipõhise kutseeksami sooritamiseks ei ole teatud kindlat avalduse esitamise tähtaega.
sv: För fristående yrkesexamen finns ingen bestämd ansökningstid.
et: Sooritad kompetentsipõhise kutseeksami eksamisituatsioonis (tutkintotilanne), kus õppeasutuse esindaja veendub sinu kutseoskustes.
sv: Du avlägga fristående examen vid ett examenstillfälle (tutkintotilanne) där en representant för läroanstalten intygar din yrkeskunnighet.
et: Seejärel saad kutseoskusi tõendava dokumendina kutsetunnistuse.
sv: Sedan får du ett yrkesbevis som bevisar din yrkeskunnighet.
et: Teavet kompetentsipõhise kutseeksami kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om fristående examenfinska _ svenska _ engelska
et: Soomes on kõrgetasemeline haridus.
sv: Utbildningen i Finland håller en hög kvalitet.
et: Erinevused koolide õppetulemuste vahel on väikesed ning peaaegu kõik õpilased lõpetavad põhikooli eesmärgiks seatud ajal.
sv: Skillnaderna i olika skolors studieresultat är små och nästan alla avlägger grundskolan inom den utsatta tiden.
et: Eelõpe, põhiharidus ja teise taseme haridus on tasuta ning ka sellele järgnev haridus on suuremalt jaolt tasuta.
sv: Förskoleundervisning, grundläggande utbildning och utbildning på andra stadiet är kostnadsfria och även därefter är utbildningen till största delen kostnadsfri.
et: Eesmärk on pakkuda kõigile võimalust saada kvaliteetset haridust, sõltumata pere sissetulekutest, ja kasvada aktiivseteks kodanikeks.
sv: Målet är att alla, oavsett familjens inkomster, ska ha möjlighet att få en högklassig utbildning och växa till aktiva medborgare.
et: Haridussüsteemi kuuluvad alusharidus, põhiharidus, teise taseme haridus ja kolmanda taseme haridus (kõrgharidus).
sv: Utbildningssystemet omfattar småbarnspedagogik, förskoleundervisning, grundläggande utbildning, utbildning på andra stadiet och högskoleutbildning.
et: Täiskasvanuõpe on mõeldud täiskasvanutele ja see sisaldab palju variante alates põhiharidusest kuni kõrghariduseni.
sv: Vuxenutbildningen är avsedd för vuxna och innehåller många alternativ från grundläggande utbildning till högskoleutbildning.
et: Soomes on lastel õigus saada enne kooliealiseks saamist alusharidust.
sv: I Finland har barnen rätt till småbarnspedagogik före skolåldern.
et: Alusharidust organiseeritakse päevakodudes ja perepäevahoius.
sv: Småbarnspedagogiken ordnas i daghem och familjedagvården.
et: Laps saab alushariduse tegevustes osaleda ka mängupargis koos vanemaga.
sv: Barnet kan även delta i småbarnspedagogik tillsammans med föräldern i lekparker.
et: Lapsel on õigus alusharidusele vähemalt 20 tundi nädalas või kauem, kui vanemad käivad tööl või õpivad.
sv: Barnet kan få minst 20 timmar småbarnspedagogik i veckan eller mer om föräldrarna arbetar eller struderar.
et: Eesmärk on toetada lapse arengut ja heaolu.
sv: Målet är att stödja barnets utveckling och välbefinnande.
et: Laps õpib muu hulgas sotsiaalseid ja käelisi oskusi ning omandab mitmesuguseid teadmisi.
sv: Barnet lär sig bland annat sociala färdigheter, att göra saker med händerna och olika kunskaper.
et: Laps õpib ka õppimisoskusi.
sv: Barnet lär sig också olika färdigheter som hjälper hen att lära sig ytterligare nya saker.
et: Päevad sisaldavad palju mängu ja värskes õhus viibimist.
sv: Dagarna innehåller mycket lek och utevistelser.
et: Kui lapse emakeel on mõni muu keel kui soome või rootsi keel, võib ta saada soome või rootsi keele õppimiseks tuge.
sv: Om barnet har ett annat modersmål än finska eller svenska, får hen stöd i lärandet av finska eller svenska.
et: Alusharidust organiseerivad Soomes kohalikud omavalitsused.
sv: I Finland ordnar kommunerna småbarnspedagogiken.
et: Seda finantseeritakse maksutuludest ja seetõttu on see perede jaoks soodsam.
sv: Den finansieras med skattemedel och är därför förmånligare för familjerna.
et: Soomes on ka erasektoris tegutsevaid alusharidusasutusi.
sv: I Finland finns även privat småbarnspedagogik.
et: Lastega töötavad vastava haridusega alushariduse pedagoogid ja lapsehoidjad.
sv: De som arbetar med barnen är utbildade pedagoger inom småbarnsfostran och barnskötare.
et: Seaduse järgi peavad lapsed Soomes enne koolikohustuse algust käima aasta aega eelkoolis.
sv: I Finland ska barnen delta i förskoleundervisning under ett års tid innan läroplikten börjar.
et: Üldjuhul algab eelkool sellel aastal, kui laps saab 6-aastaseks.
sv: Vanligtvis börjar förskoleundervisningen det år då barnet fyller sex år.
et: Eelkooli organiseerivad kohalikud omavalitsused ja see on perele tasuta.
sv: Förskoleundervisningen ordnas av kommunerna och är kostnadsfri för familjen.
et: Eelkoolis õpetavad ülikooliharidusega alushariduse pedagoogid.
sv: Förskoleundervisningen ges av pedagoger inom småbarnsfostran som har avlagt universitetsexamen.
et: Eelkool toimub tavaliselt esmaspäevast reedeni ja neli tundi päevas.
sv: Förskoleundervisning ges vanligtvis fyra timmar om dagen från måndag till fredag.
et: Aasta jooksul õpib laps kooliks vajalikke oskuseid, näiteks tähti.
sv: Under detta år lär sig barnet kunskaper som hen har nytta av i skolan, till exempel bokstäver.
et: Lugemisoskust siiski veel ei õpetata.
sv: Barnen undervisas dock inte ännu i läsning.
et: Kui lapse emakeel on mõni muu keel kui soome või rootsi keel, saab ta soome või rootsi keele õppimiseks tuge.
sv: Om barnet har ett annat modersmål än finska eller svenska, får hen stöd i lärandet av finska eller svenska.
et: Päev sisaldab ka mängimist ja värskes õhus viibimist.
sv: Till dagen hör också lek och utevistelse.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Eelkool.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Förskoleundervisning.
et: Põhihariduse omandamine algab Soomes sellel aastal, kui laps saab seitsmeaastaseks.
sv: I Finland börjar den grundläggande utbildningen det år då barnet fyller sju år.
et: Kõigil Soomes alaliselt elavatel lastel on põhihariduse omandamise kohustus.
sv: Alla barn som har sitt stadigvarande boende i Finland måste delta i den grundläggande utbildningen.
et: Põhikoolis on üheksa klassi.
sv: Grundskolan har nio årskurser.
et: Koolikohustus lõppeb, kui laps on läbinud põhihariduse õppekava täismahus või kui koolikohustuse algusest on möödas kümme aastat.
sv: Läroplikten upphör när barnet har fullgjort hela lärokursen för den grundläggande utbildningen eller det har förflutit tio år sedan läroplikten började.
et: Põhihariduse andmine on Soomes seadusega reguleeritud.
sv: I Finland reglerar lagstiftningen den grundläggande utbildningen.
et: Peale selle on kasutusel riiklikud õppekava alused ning kohalikud õppekavad.
sv: Dessutom används nationella läroplansgrunder och lokala läroplaner.
et: Põhiharidust organiseerivad kohalikud omavalitsused.
sv: Den grundläggande utbildningen ordnas av kommunerna.
et: Seda finantseeritakse maksutuludest ja seetõttu on see perede jaoks tasuta.
sv: Den finansieras med skattemedel och är därför kostnadsfri för familjerna.
et: Põhikooli alamastme klassides toimub õppetöö 20 tundi nädalas ja põhikooli ülemastmes tundide arv kasvab.
sv: I de lägre årskurserna har man cirka 20 undervisningstimmar i veckan och antalet ökar i de högre årskurserna.
et: Soomes on kõigil põhikooli õpetajatel magistrikraad.
sv: Alla grundskolelärare i Finland har magisterexamen.
et: Põhikooli algklasside õpetajad, kes õpetavad klasse 1–6, on spetsialiseerunud pedagoogikale.
sv: Klasslärarna i grundskolan, som undervisar årskurserna 1–6, har läst pedagogik.
et: 7.–9. klasside õpetajad on spetsialiseerunud nende poolt õpetatavatele ainetele.
sv: Lärarna i årskurserna 7–9 har läst det ämne som de undervisar.
et: Õpetajatel on suur vabadus õppetöö iseseisvaks planeerimiseks, juhindudes riiklikust ja kohalikust õppekavast.
sv: Lärare har stor frihet att planera undervisningen självständigt utifrån den nationella och lokala läroplanen.
et: Viimasel ajal on õppekavas rõhuasetus mh mitmest õppeainest koosnevatel programmidel, igapäevaelu nähtuste uurimisel ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogial.
sv: På sistone har man i läroplanen betonat bland annat helheter som omfattar flera läroämnen, undersökning av vardagliga fenomen samt data- och kommunikationsteknik.
et: Esimese kuue aasta jooksul on lastel sageli sama õpetaja, kes õpib õpilasi hästi tundma ja oskab õpetamise kujundada neile sobivaks.
sv: Barnen har ofta en och samma lärare under de sex första skolåren. Läraren lär känna eleverna bra och kan utveckla undervisningen så att den passar dem.
et: Üheks tähtsaks eesmärgiks on, et õpilased õpivad iseseisvat mõtlemist ja vastutavad ise õppimise eest.
sv: Ett viktigt mål är att eleverna lär sig att tänka självständigt och tar eget ansvar för sitt lärande.
et: Õpetaja hindab laste koolis edasijõudmist.
sv: Läraren bedömer elevernas framsteg i skolan.
et: Põhikoolis paneb kõik hinded õpetaja, riiklikke eksameid ei ole.
sv: I den grundläggande utbildningen ges alla vitsord av läraren.
et: Seevastu jälgitakse õppetulemusi väljavõtetel põhinevate hindamiste abil.
sv: Däremot följs inlärningsresultaten upp med urvalsbaserade bedömningar.
et: Neid tehakse üldjuhul üheksandas klassis.
sv: Dessa ordnas oftast i årskurs nio.