Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Kui sul on hea äriidee, võta ühendust lähima ettevõtluse teeninduskeskusega.
sv: När du får en bra affärsidé, kontakta närmaste företagsservicecenter.
et: Seal aitavad spetsialistid sind äriidee väljatöötamisel, turu-uuringutes, tasuvusarvutuses ja finantseerimise kaardistamisel.
sv: Där hjälper experterna dig att utveckla affärsidén, göra en marknadsundersökning, beräkna lönsamheten och kartlägga finansieringen.
et: Saad nõu ja abi ka juhul, kui ei ole veel otsustanud, kas luua ettevõtet või mitte.
sv: Du får även stöd när du funderar på om du ska starta ett företag.
et: Ärinõustamisteenust osutatakse soome ja rootsi keeles ning vähemalt suuremates linnades ka inglise keeles.
sv: Företagsrådgivning fås på finska och svenska och åtminstone i de större städerna även på engelska.
et: Vahel on võimalik saada nõu ka mõnes muus keeles.
sv: Ibland kan det finnas möjlighet att få rådgivning även på något annat språk.
et: Mitmesugused asutused ja organisatsioonid organiseerivad ettevõtluskursusi ja infopäevi, millest on alustavale ettevõtjale palju kasu.
sv: Olika instanser ordnar företagarkurser och informationsmöten som är mycket nyttiga för dig som ska grunda ett företag.
et: Kursustel käsitletavad teemad on näiteks äriplaani koostamine, ettevõtluse käivitamine, raamatupidamine, ettevõtte maksud, seadusandlus, turundus, müük ja klienditeenindus.
sv: På kurserna behandlas till exempel upprättande av affärsverksamhetsplan, start av företagsverksamheten, bokföring, företagsbeskattning, juridiska frågor, marknadsföring, försäljning och kundtjänst.
et: Enne kui asutad ettevõtte, planeeri hoolikalt, kuidas kindlustad oma ettevõtte finantseerimise.
sv: Planera företagets finansiering noga innan du grundar företaget.
et: On oluline, et sul oleks alguses piisavalt kapitali.
sv: Det är viktigt att du har tillräckligt stort kapital i början.
et: Ettevõtet võib osaliselt finantseerida ka kingituseks saadud raha või laenurahaga.
sv: En del av företagets finansiering kan bestå av en gåva eller ett lån.
et: Kui taotled finantseeringut, peab sul olema valmis korralik äriplaan.
sv: När du ansöker om finansiering måste du ha en ordentlig affärsverksamhetsplan färdig.
et: Ettevõtet asutavatele ettevõtjatele annavad laenu pangad ja Finnvera.
sv: Banker och Finnvera beviljar lån till företagare som startar ett företag.
et: Soome riigi omanduses olev Finnvera on finantseerimisettevõte, kes annab laenu uutele ettevõtetele ja ka juba tegutsevatele ettevõtetele.
sv: Finnvera är ett finansieringsbolag som ägs av finska staten. Det ger lån till nya företag och redan aktiva företag.
et: Kui sinu ettevõttel on eeldused kasumlikuks tegevuseks, kuid sul ei ole pangast laenu saamiseks piisavalt raha või tagatisi, siis küsi Finnverast, kas võiksid saada laenu või laenutagatist.
sv: Om ditt företag har förutsättningarna för en lönsam verksamhet men du inte har tillräckligt mycket pengar eller säkerheter för att få ett banklån, ska du fråga om du kan få ett lån eller borgen hos Finnvera.
et: Ettevõtte finantseeriminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Finansiering för ett företagfinska _ svenska _ engelska
et: Kui hakkad ettevõtjaks, võid saada stardiraha toimetuleku kindlustamiseks ettevõtluse algusetapis.
sv: När du blir företagare, kan du få startpenning för att trygga försörjningen när företagsverksamheten precis har börjat.
et: Taotle stardiraha sellest TE-büroost, mille klient sa oled.
sv: Du ansöker om startpenning vid den arbets- och näringsbyrå där du är kund.
et: Stardiraha võid saada maksimaalselt 12 kuuks.
sv: Du kan få startpenning för högst tolv månader.
et: Kui taotled stardiraha, selgitab TE-büroo välja, kas ettevõtlus on sulle sobiv alternatiiv.
sv: När du ansöker om startpenning utreder arbets- och näringsbyrån om företagande är ett lämpligt alternativ för dig.
et: Sul on õigus saada stardiraha, kui:
sv: Du kan få startpenning om
et: oled töötu tööotsija,
sv: du är arbetslös arbetssökande
et: sa ei ole töötu, aga siirdud täistööajaga ettevõtjaks näiteks palgatöölt, kohe pärast õpingute lõpetamist või koduselt töölt,
sv: du inte är arbetslös, men går från till exempel lönearbete, studier eller hemmaarbete till företagare
et: oled ettevõtja osalise koormusega ja laiendad ettevõtlust täistööajaga ettevõtluseks.
sv: du har företagande som bisyssla och utvidgar företagsverksamheten till din huvudsyssla.
et: Stardiraha saamise eeldused on näiteks:
sv: Förutsättningar för att få startpenning är till exempel:
et: täistööajaga ettevõtlus,
sv: företagande som huvudsyssla
et: kavandatavaks äritegevuseks piisavad teadmised, oskused ja vahendid,
sv: tillräckliga kunskaper, färdigheter och resurser för den företagsverksamhet som du planerar
et: TE-büroo hinnangu kohaselt võib äritegevus olla tasuv,
sv: arbets- och näringsbyrån uppskattar att företagsverksamheten kan vara lönsam
et: stardiraha on toimetuleku seisukohast vajalik,
sv: du behöver startpenningen för din försörjning
et: äritegevust alustatakse alles siis, kui toetus määratud.
sv: Företagsverksamheten startas först när stödet har beviljats.
et: Kui kavatsed stardiraha taotleda, pöördu TE-büroo poole võimalikult varajases etapis.
sv: Om du avser ansöka om startpenning ska du kontakta arbets- och näringsbyrån i ett så tidigt skede som möjligt.
et: Alustavale ettevõttele on saadaval ka teisi toetusvorme.
sv: Det finns även andra stödformer för nya företagare.
et: Mitmesuguste finantseerimisvõimaluste kohta annab teavet Yritys-Suomi.
sv: FöretagsFinland ger dig information om olika finansieringsalternativ.
et: Teavet stardirahastsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om startpengenfinska _ svenska _ engelska
et: Kui asutad ettevõtte, pead valima ettevõtlusvormi ja ettevõtte nime ning määratlema tegevusala.
sv: När du ska grunda ett företag, måste du välja företagsform och ett namn för företaget samt ange bransch.
et: Kui valid ettevõtlusvormi, arvesta muu hulgas ettevõtte asutajate arvu, kapitalivajaduse, vastutuse ja otsustamisõiguse jagunemise, finantseerimise ja maksudega.
sv: När du väljer företagsformen ska du beakta bland annat antalet grundare, behovet av kapital, fördelningen av ansvar och beslutsmakt samt finansiering och beskattning.
et: Kui kaalud, millist ettevõtlusvormi valida, tasub sul kindlasti kasutada ärinõustamist.
sv: När du funderar på vilken företagsform du ska välja, är det absolut tillrådligt att du kontaktar företagsrådgivningen.
et: Loe täiendavalt InfoFinlandi lehelt Ettevõtte liigid.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Företagsformer.
et: Ettevõtja töötuskaitse
sv: Företagarens företagshälsovård
et: Ettevõtja töötervishoid
sv: Om en företagare blir sjuk
et: Ettevõtja haigestumine Ettevõtjate huvide esindamine ja nõustamine
sv: Intressebevakning och rådgivning för företagare
et: Ettevõtja või oma tööd tegev isik võib soovi korral organiseerida iseendale töötervishoiu teenused.
sv: En företagare och andra som arbetar åt sig själv kan ordna företagshälsovård för sig själv om de så önskar.
et: Kust saan abi tööelu probleemide korral?
sv: Var får jag hjälp med problem i arbetslivet?
et: Vestle oma ülemusega.
sv: Prata först med din chef.
et: Kui see ei aita, pöördu töökoha usaldusisiku poole.
sv: Om det inte hjälper, kontakta arbetsplatsens förtroendeman.
et: Kui töökohal ei ole usaldusisikut ja oled ametiühingu liige, pöördu oma ametiühingu poole.
sv: Om det inte finns en förtroendeman på arbetsplatsen och du är medlem i facket, kontakta ditt fackförbund.
et: Soome Ametiühingute Keskliit SAK pakub tasuta töösuhte alast nõustamist.
sv: Finlands Fackförbunds Centralorganisation FFC erbjuder gratis anställningsrådgivning.
et: Võid saada nõu ka siis, kui sa pole ametiühingu liige.
sv: Du kan få rådgivning även om du inte är medlem i ett fackförbund.
et: Juristid vastavad sinu küsimustele soome ja inglise keeles.
sv: Juristerna svarar på dina frågor på finska och engelska.
et: Nõu antakse nii telefoni kui e-kirja teel:
sv: Rådgivning ges både per telefon och via e-post:
et: tel 0800 414 004, T ja K kl 9–11 ja 12–15
sv: Tfn 0800 414 004, tis. och ons. kl. 9–11 och 12–15
et: Võid helistada ka töökaitseametkondade riiklikule nõustamistelefonile:
sv: Du kan även ringa arbetarskyddsmyndigheternas riksomfattande rådgivningstelefon:
et: tel 0295 016 620
sv: Tfn 0295 016 620
et: E–R kl 9–15.
sv: Mån.–fre. kl. 9–15
et: Töökaitseametkondade kontaktandmedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Kontaktuppgifter till arbetarskyddsmyndigheternafinska _ svenska _ engelska
et: Minu töösuhe lõpeb varsti.
sv: Min anställning upphör inom kort.
et: Kuidas see minu elamisluba mõjutab?
sv: Hur påverkar det mitt uppehållstillstånd?
et: Olukord sõltub sellest, milline elamisluba sul on.
sv: Detta beror på vilket slags uppehållstillstånd du har.
et: Kui sinu elamisluba puudutab vaid teatud tööandjat, taotle uut töötaja elamisluba.
sv: Om ditt uppehållstillstånd är kopplat till endast en arbetsgivare, ska du ansöka om ett nytt uppehållstillstånd för arbetstagare.
et: Uue töötaja elamisloa taotlemiseks peab sul olema uus töökoht.
sv: För att kunna ansöka om ett nytt uppehållstillstånd för arbetstagare måste du ha ett nytt jobb.
et: Elamisluba saad taotleda ka mingil muul alusel.
sv: Du kan även ansöka om uppehållstillstånd på någon annan grund.
et: Loe elamisloa aluste kohta lisaks InfoFinlandi jaotist Mitte-EL-i kodanikud.
sv: Läs mer om grunderna för uppehållstillstånd i InfoFinlands avsnitt Icke EU-medborgare.
et: Kui sinu töösuhe lõpeb enne elamisloa lõppemist, teata sellest immigratsiooniametile kirjalikult.
sv: Om din anställning upphör innan ditt uppehållstillstånd går ut, ska du meddela detta skriftligt till Migrationsverket.
et: Teate võib edastada ka sinu tööandja.
sv: Också din arbetsgivare kan göra anmälan.
et: Kui sinu elamisluba on väljastatud teatud kutsealale, saad vahetada töökohta kutseala siseselt.
sv: Om ditt uppehållstillstånd är beviljat för en viss bransch, kan du byta jobb inom samma bransch.
et: Teavet töötaja ja ettevõtja elamislubade kohta leiad lehtedelt Soome tööle ja Soome ettevõtjaks.
sv: Information om uppehållstillstånd för arbetstagare och företagare hittar du på sidorna Arbeta i Finland och Till Finland som företagare.
et: Loe töö otsimise kohta Soomes lisaks lehelt Kust leida tööd?
sv: Läs mer om att söka jobb i Finland på sidan Var hittar jag jobb?
et: Lisateavet töötushüvitise taotlemise kohta leiad lehelt Töötuskaitse.
sv: Mer information om att söka arbetslöshetsersättning hittar du på sidan Arbetslöshetsförsäkring.
et: Mulle on makstud liiga vähe palka.
sv: Jag har fått för lite lön utbetalad.
et: Kontrolli alati palgalehelt, et oled saanud palka õiges määras.
sv: Kontrollera alltid i lönespecifikationen att du har fått rätt belopp.
et: Kui oled saanud liiga vähe palka, taotle tööandjalt makstud töötasu korrigeerimist.
sv: Om du har fått för lite lön, ska du be din arbetsgivare att rätta till löneutbetalningen.
et: Kui tööandja ei maksa õiget palka, küsi nõu regionaalhaldusameti töökaitseosakonnast või oma ametiühingust.
sv: Om arbetsgivaren inte betalar ut rätt lön, ska du fråga om råd hos regionförvaltningsverkets arbetarskydd eller ditt fackförbund.
et: Kui sa ei suuda tööandjaga töötasu maksmises kokkuleppele jõuda, tuleb asi kohtus lahendada.
sv: Om du inte kan komma överens om löneutbetalningen med din arbetsgivare måste ärendet avgöras i domstol.
et: See on siiski viimane võimalus.
sv: Detta är dock det sista alternativet.
et: Teavet palga maksmise kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om löneutbetalningfinska _ svenska _ engelska
et: Minu tööandja sooviks maksta palka ainult sularahas.
sv: Min arbetsgivare vill endast betala ut lönen i kontanter.
et: Kas nii tohib teha?
sv: Får man göra så?
et: Tööandja peaks kandma palga sinu pangakontole.
sv: Din arbetsgivare borde betala ut lönen till ditt bankkonto.
et: Palka tohib maksta sularahas vaid siis, kui mingeid muid võimalusi ei ole.
sv: Lönen får endast betalas ut i kontanter om inga andra alternativ finns.
et: Nii tehakse näiteks siis, kui sul ei ole pangakontot.
sv: Så gör man till exempel om du inte har ett bankkonto.
et: Kui sulle makstakse palka sularahas, pead andma tööandjale palga maksmise kohta allkirjastatud tõendi.
sv: Om du får lönen utbetalad i kontanter, ska du ge din arbetsgivare ett skriftligt intyg om löneutbetalningen.
et: Nii on võimalik tõendada, et sulle tõesti on palka makstud.
sv: På så sätt kan man bevisa att lönen verkligen har betalats till dig.
et: Minu tähtajaline töösuhe lõppes, kuid mulle ei makstud välja viimast palka (lõpparvet).
sv: Min tillsvidareanställning upphörde, men min sista lön betalades inte ut.
et: Mida peaksin tegema?
sv: Vad bör jag göra?
et: Küsi tööandjalt, millest töötasu maksmisega viivitamine on tingitud.
sv: Fråga arbetsgivaren varför lönen blivit försenad.
et: Nõua tööandjalt töötasu maksmist.
sv: Kräv att arbetsgivaren betalar ut lönen.
et: Esita nõue kirjalikus vormis.
sv: Framför kravet skriftligt.
et: Kui oled ametiühingu liige, saad küsida abi oma liidult.
sv: Om du är medlem i ett fackförbund kan du be förbundet om hjälp.
et: Kui sa ametiühingusse ei kuulu, pöördu näiteks töökaitseametnike poole.
sv: Om du inte är medlem i ett fackförbund, kontakta till exempel arbetarskyddsmyndigheterna.
et: Lõpetasin töö viimases töökohas, kuid ma pole saanud töötunnistust.
sv: Jag avslutade mitt jobb hos min förra arbetsgivare, men jag har inte fått ett arbetsintyg.
et: Kuidas saan töötunnistuse?
sv: Hur får jag arbetsintyget?
et: Tööandja ei pruugi omal algatusel sulle töötunnistust väljastada.
sv: Arbetsgivare behöver inte ge dig ett arbetsintyg på eget bevåg.
et: Kui soovid töötunnistust, siis avalda selleks soovi.
sv: Om du vill ha ett arbetsintyg ska du be om det.
et: Tunnistus tuleb sulle edastada võimalikult peatselt.
sv: Intyget ska lämnas till dig så snart som möjligt.
et: Kui oled taotlenud töötunnistust, aga pole seda saanud, pöördu töökaitseametnike poole.
sv: Om du har bett om ett arbetsintyg men inte fått det, ska du kontakta arbetarskyddsmyndigheterna.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Töötunnistus.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Arbetsintyg.
et: Tunnen, et mind koheldakse töö juures sobimatult.
sv: Jag upplever att jag blir osakligt bemött på min arbetsplats.
et: Mida saan teha?
sv: Vad kan jag göra?
et: Kõiki töötajaid tuleb kohelda võrdselt ja mittediskrimineerivalt.
sv: Alla arbetstagare ska behandlas jämlikt och lika.
et: Seaduse järgi ei tohi kedagi diskrimineerida näiteks järgmistel põhjustel:
sv: Enligt lag får ingen diskrimineras till exempel av följande orsaker:
et: seksuaalne suundumus.
sv: sexuell läggning.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Diskrimineerimine ja rassism.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Diskriminering och rasism.
et: Peale diskrimineerimise võib töökohtades esineda ka muud sobimatut kohtlemist, nagu kiusamist või seksuaalset ahistamist.
sv: Förutom diskriminering kan det även förekomma andra typer av osakligt bemötande på arbetsplatser, till exempel mobbning eller sexuella trakasserier.
et: Kui sa temalt abi ei saa, pöördu töökoha töökaitsevoliniku või usaldusisiku poole.
sv: Om hen inte kan hjälpa dig, ska du kontakta arbetsplatsens arbetarskyddsfullmäktige eller förtroendeman.
et: Kui asi töökohal ei lahene, pöördu töökaitseametnike või oma ametiühingu poole.
sv: Om ärendet inte kan lösas på arbetsplatsen, kontakta arbetarskyddsmyndigheterna eller ditt fackförbund.
et: Kui sinu ülemus sind sobimatult kohtleb, teata sellest töökaitseametnikele.
sv: Om din chef behandlar dig osakligt, anmäl detta till arbetarskyddsmyndigheterna.
et: Võid teha avalduse kas oma nimega või anonüümselt.
sv: Du kan göra anmälan med ditt eget namn eller anonymt.
et: Mind sunnitakse tegema tööd, mille eest palka ei maksta.
sv: Jag tvingas att utföra ett jobb utan att få betalt.
et: Minu tööandja ähvardab mind vägivallaga.
sv: Min arbetsgivare hotar mig dessutom med våld.
et: Kust saaksin abi?
sv: Var kan jag få hjälp?
et: Sul on õigus saada abi ja kaitset.
sv: Du har rätt till hjälp och skydd.
et: Soome seaduste kohaselt tuleb töötajaid hästi kohelda ja maksta töötasu.
sv: Enligt lagen i Finland måste arbetstagarna behandlas väl och de ska betalas lön.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Inimkaubandus ja sunnitöö.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Människohandel och tvångsarbete.
et: Teavet töötajate õiguste ja kohustuste kohta Soomes leiad InfoFinlandi lehelt Töötaja õigused ja kohustused.
sv: Du hittar information om arbetstagarens rättigheter och skyldigheter i Finland på InfoFinlands sida Arbetstagarens rättigheter och skyldigheter.
et: Töötajal on õigus saada tööandjalt töösuhte lõppemisel töötunnistus, kui ta seda soovib.
sv: Arbetstagaren har rätt att på begäran få ett arbetsintyg av arbetsgivaren när anställningen upphör.
et: Töötunnistus on tähtis dokument, kus on kirjas töösuhte kestus ja tööülesanded.
sv: Arbetsintyget är ett viktigt dokument där anställningens längd och arbetsuppgifterna nämns.
et: Lisaks võib töötaja paluda, et tunnistusele kirjutataks töösuhte lõppemise põhjus ning hinnang töötaja tööoskuste ja käitumise kohta.
sv: Arbetstagaren kan också be att orsaken till att anställningen upphört och en bedömning av arbetstagarens färdigheter och uppförande antecknas i intyget.
et: Tööandjal on kohustus väljastada töötunnistus veel ka kümne aasta jooksul peale töösuhte lõppemist ja peale seda ainult juhul, kui see ei põhjusta tööandjale liigseid raskusi.
sv: Arbetsgivaren är skyldig att utfärda ett arbetsintyg ännu tio år efter att anställningen har upphört och efter detta endast om detta inte medför en orimlig olägenhet för arbetsgivaren.
et: Kui töötaja soovib saada töötunnistusele oma tööoskuste ja käitumise hinnangut, peab tööandja selle töötajale edastama viimase palvel ka viie aasta jooksul peale töösuhte lõppemist.
sv: Om arbetstagaren vill att en bedömning av färdigheterna och uppförandet antecknas i arbetsintyget måste arbetsgivaren utfärda ett sådant intyg ännu fem år efter att anställningen har upphört till arbetstagaren på hans eller hennes begäran.
et: Tööandjad peavad andma töötajale ka uue töötunnistuse, kui töötaja töötunnistus kaob või saab kahjustada.
sv: Arbetsgivare måste också ge arbetstagaren ett nytt arbetsintyg om arbetstagarens arbetsintyg kommer bort eller förstörs.
et: Tööandja, kes tahtlikult või hoolimatusest ei väljasta töötunnistust, rikub sellega töölepinguseadust.
sv: En arbetsgivare som avsiktligt eller av vårdslöshet inte utfärdar ett arbetsintyg bryter mot arbetsavtalslagen.
et: Töölepinguseadussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Arbetsavtalslagenfinska _ svenska _ engelska
et: Teavet õigusest saada töötunnistussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om rätten till arbetsintygfinska _ svenska _ engelska
et: kui helistad numbril 029 497 000 (teeninduskeeled: soome, rootsi, inglise)
sv: när du ringer numret 029 497 000 (betjäningsspråk: finska, svenska, engelska)
et: Kuidas maksuprotsenti arvutatakse?soome keel _ rootsi keel
sv: Hur beräknas skatteprocenten?finska _ svenska
et: Kui perre sünnib laps, on vanematel õigus võtta vanemapuhkust (perhevapaa) ehk jääda lapsega koju.
sv: När ett barn föds till familjen har föräldrarna rätt att ta familjeledighet, det vill säga stanna hemma för att ta hand om barnet.
et: Vanemapuhkus tähendab:
sv: Med familjeledighet avses
et: isapuhkust (isyysvapaa)
sv: faderskapsledighet
et: lapsehoolduspuhkust (hoitovapaa)
sv: vårdledighet
et: Teata tööandjale vanemapuhkusest vähemalt kaks kuud ette.
sv: Meddela din arbetsgivare om familjeledigheten senast två månader innan den börjar.
et: Vanemapuhkused on üldjuhul palgata puhkused.
sv: Familjeledigheterna är vanligen oavlönad ledighet.
et: See, kas sulle makstakse vanemapuhkuse aja eest palka, sõltub sinu kollektiivlepingust.
sv: Huruvida du får lön under familjeledigheten beror på ditt kollektivavtal.
et: Kontrolli seda oma tööandja juures.
sv: Kontrollera detta med din arbetsgivare.
et: Kela maksab vanemapuhkuste aja eest peretoetusi ehk vanemapäevaraha ja koduhoiu toetust.
sv: FPA betalar ut familjeförmåner för familjeledigheten: föräldrapenning och stöd för hemvård av barn.
et: Loe peretoetuste saamise tingimuste kohta InfoFinlandi lehtedelt Toetus pärast lapse sündi ja Toetus lapse hoidmiseks kodus.
sv: Läs om villkoren för familjeförmånerna på InfoFinlands sida Stöd efter barnets födelse och Stöd för vård av barn i hemmet.
et: Kui vanemapuhkused lõppevad, on töötajal õigus naasta oma vanas töökohas samale töökohale või samalaadsele töökohale.
sv: När familjeledigheterna upphör har arbetstagaren rätt att återvända till sitt eget arbete eller motsvarande arbete på den gamla arbetsplatsen.
et: Raseda töölepingut ei tohi üles öelda ning teda ei tohi raseduse tõttu diskrimineerida.
sv: Arbetsavtalet för en gravid kvinna får inte hävas och hon får inte diskrimineras på grund av sin graviditet.
et: Soomes tunnevad tööandjad ja töötajad vanemapuhkusi ja nende kasutamine on väga levinud.
sv: I Finland känner arbetsgivarna och arbetstagarna till familjeledigheterna och de används allmänt.
et: Vanemapuhkusedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Familjeledigheterfinska _ svenska _ engelska
et: Emapuhkus kestab 105 argipäeva.
sv: Moderskapsledigheten är 105 vardagar.
et: Emapuhkuse ajal on töötamine lubatud, kui see saab toimuda ilma ema, loote või lapse turvalisust ohtu seadmata.
sv: Arbete under moderskapsledigheten är tillåtet om det kan utföras utan att moderns, fostrets eller barnets säkerhet äventyras.
et: Emapuhkuse ajal on töötamine keelatud kaks nädalat enne oletatavat sünnitustähtaega ning kaks nädalat peale sünnitust.
sv: Under moderskapsledigheten får man dock inte arbeta under de två veckor som föregår det beräknade födelsedatumet och under två veckor efter förlossningen.
et: Isapuhkus on vanemapuhkuse osa, mida saab võtta isa.
sv: Faderskapsledigheten är den del av föräldraledigheten som är avsedd att tas ut av fadern.
et: Isapuhkuse pikkus on kokku 54 argipäeva.
sv: Faderskapsledigheten är allt som allt 54 vardagar.
et: Neid päevi ei saa emale üle kanda.
sv: Dessa dagar kan inte överföras till modern.
et: Üheaegselt lapse emaga, kes on ema- või vanemapuhkusel, võid välja võtta maksimaalselt 18 isapuhkuse päeva.
sv: Du kan ta ut högst 18 dagar av din faderskapsledighet samtidigt som barnets mor är moderskaps- eller föräldraledig.
et: Neid päevi saad jagada maksimaalselt nelja ossa.
sv: Dessa dagar kan du dela upp på högst fyra perioder.
et: Ülejäänud 36 päeva võib jagada maksimaalselt kahte ossa.
sv: De återstående 36 dagarna kan du dela upp på högst två perioder.
et: Nende päevade ajal ei või ema olla samaaegselt vanemapuhkusel.
sv: Under dessa dagar kan modern inte vara moderskapsledig samtidigt.
et: Mõte on selles, et isa hoiab last.
sv: Avsikten är att fadern tar hand om barnet.
et: Lubatud on võtta ka kõik 54 isapuhkuse päeva emast erineval ajal.
sv: Du kan också ta ut alla 54 dagar av din faderskapsledighet vid olika tider med modern.
et: Saad ise otsustada, kas võtad välja kõik isapuhkuse päevad või ainult osa neist.
sv: Du kan själv bestämma om du tar ut hela faderskapsledigheten eller bara en del av dagarna.
et: Isapuhkuse päevi saab kasutada ainult alla 2-aastase lapse hoidmiseks.
sv: Faderskapsledigheten får endast tas ut före barnet har fyllt två år.
et: Kui laps saab 2-aastaseks, ei saa sa enam isapuhkuse päevi kasutada, isegi kui neid on järele jäänud.
sv: När barnet fyller två år kan du inte längre ta ut faderskapsledighet trots att du har dagar kvar.
et: Peale emapuhkust võib kas ema või isa jääda koju last hoidma, olles vanemapuhkusel, mille kestus on 158 argipäeva.
sv: Efter moderskapsledigheten kan antingen modern eller fadern stanna hemma för att ta hand om barnet. Föräldraledigheten varar 158 vardagar.
et: Mõlemad vanemad ei või olla vanemapuhkusel üheaegselt.
sv: Båda föräldrarna kan inte vara föräldralediga samtidigt.
et: Vanemapuhkuse võib ka jagada nii, et isa ja ema hoiavad last kodus vaheldumisi.
sv: Däremot kan man dela upp föräldraledigheten så att modern eller fadern stannar hemma växelvis för att ta hand om barnet.
et: Peale vanemapuhkust võib isa või ema jääda last hoidma palgata lapsehoolduspuhkusele (palkaton hoitovapaa) kuni lapse 3-aastaseks saamiseni.
sv: Efter föräldraledigheten kan antingen modern eller fadern ta ut en oavlönad vårdledighet för att ta hand om barnet tills barnet fyller tre år.
et: See eeldab, et ema või isa on töötanud eelnenud aasta jooksul vähemalt 6 kuud sama tööandja juures.
sv: Det förutsätter att modern eller fadern varit anställd hos samma arbetsgivare minst sex månader under det senaste året.
et: Lapsehoolduspuhkuse ajal maksab Kela koduhoiu toetust.
sv: Under vårdledigheten betalar FPA stöd för hemvård av barn.
et: Vaata koduhoiu toetuse tingimusi InfoFinlandi lehelt Toetus lapse hoidmiseks kodus.
sv: Se villkoren för stödet för hemvård av barn på InfoFinlands sida Stöd för vård av barn i hemmet.
et: Osaline lapsehoolduspuhkus
sv: Partiell vårdledighet
et: Lapsehoolduspuhkus võib olla ka osaajaline.
sv: Du kan också vara vårdledig på deltid.
et: Ka mõlemad abikaasad võivad olla osalisel lapsehoolduspuhkusel. Näiteks nii, et üks vanem lühendab oma tööaega hommikupoolikul ja teine vanem õhtupoolikul.
sv: Makarna kan vara partiellt vårdlediga samtidigt så att den ena förkortar sin arbetstid från morgonen och den andra från eftermiddagen.
et: Võid olla osaajalisel lapsehoolduspuhkusel seni kuni laps lõpetab 2. klassi.
sv: Du kan vara partiellt vårdledig tills barnet har gått ut årskurs två.
et: Saad taotleda Kelast osalist lastehoiu toetust alla 3-aastase ning 1. ja 2. klassis käiva lapse hoidmiseks, kui sul on koduvald Soomes.
sv: Om du har hemkommun i Finland kan du ansöka om partiell vårdpenning hos FPA för hemvård av barn under tre år eller skolbarn i årskurserna 1 eller 2.
et: Osalist lastehoiu toetust ei maksta sellise lapse hoidmise eest, kes on saanud 3-aastaseks, kuid ei käi veel koolis.
sv: Partiell vårdpenning betalas inte för vård av ett barn som fyllt tre men ännu inte går i skolan.
et: Loe lisaks osalise lastehoiu toetuse kohta InfoFinlandi lehelt Toetus lapse hoidmiseks kodus.
sv: Läs mer om partiell vårdpenning på InfoFinlands sida Stöd för vård av barn i hemmet.
et: Tööandjal on kohustus maksta haigusaja eest palka.
sv: Arbetsgivaren är skyldig att betala lön för sjukledigheten.
et: Kui sinu töösuhte pikkus enne haigestumist on rohkem kui üks kuu, saad täispalga minimaalselt haigestumise päeva ja üheksa päeva eest peale haigestumispäeva.
sv: Om din anställning varat över en månad före insjuknandet får du lönen till fullt belopp för minst den dag då du insjuknade och nio därefter följande dagar.
et: Kui sa ei saa ka peale seda tööle naasta, saad taotleda Kelast haiguspäevaraha (sairauspäiväraha), kui kuulud Soome haiguskindlustuse alla.
sv: Om du fortfarande inte kan återvända till arbetet kan du söka sjukdagpenning (sairauspäiväraha) hos FPA om du omfattas av den finländska sjukförsäkringen.
et: Võib ka olla, et kollektiivlepingus on kokku lepitud teistsugused tingimused ja saad palka pikema aja eest.
sv: Det kan hända att man i kollektivavtalet har kommit överens om andra villkor och du får lön för en längre tid.
et: Tööandjal on õigus nõuda haiguse kohta arstitõendit.
sv: Arbetsgivaren har rätt att kräva ett läkarintyg för den tid då du är sjuk.
et: Kui haigestud ja ei saa tööle minna, teata sellest kohe oma ülemusele.
sv: Om du blir sjuk och inte kan arbeta ska du utan dröjsmål meddela detta till din chef.
et: Ülemus ütleb sulle, kas vajad oma haiguse kohta arstitõendit kohe või alates neljandast haiguspäevast.
sv: Din chef berättar för dig om du behöver ett läkarintyg om sjukdomen direkt eller först från och med den fjärde sjukledighetsdagen.
et: Haiguse tõttu töölt puudumine ei ole puhkus, vaid aeg haigusest paranemiseks, seega sa ei tohi selle käigus oma tegevusega paranemist ohtu seada.
sv: Sjukledighet är ingen semester utan den beviljas för att du ska återhämta dig från din sjukdom. Därför får du under dessa dagar inte göra något som kan äventyra ditt tillfrisknande.
et: Võid küsida ärinõuandlast nõu ettevõtte tegevuse või arendamisega seonduvates küsimustes.
sv: Du kan rådfråga om sådant som rör företagets verksamhet eller utveckling av företaget hos företagsrådgivningen.
et: Loe lisaks InfoFinlandi alamlehelt Ärinõustamine.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Företagsrådgivning.
et: Ettevõtjate huvide esindamine (edunvalvonta) ja teised teenused
sv: Intressebevakning (edunvalvonta) och andra tjänster för företagare
et: Ettevõtja tugivõrk (Yrittäjän tukiverkko) on Soome ettevõtjate tasuta veebiteenus, kus on ettevõtjatele palju kasulikku infot.
sv: Företagarnas stödnät (Yrittäjän tukiverkko) är en gratis webbtjänst som Företagarna i Finland upprätthåller. Tjänsten innehåller mycket nyttig information för företagare.
et: Teenust osutatakse soome ja rootsi keeles.
sv: Tjänsten finns på finska och svenska.
et: Teavet tööandja sotsiaalkindlustusmaksudestsoome keel _ rootsi keel
sv: Information om arbetsgivarens socialskyddsavgifterfinska _ svenska
et: Ettevõtja töötervishoid (työterveyshuolto)
sv: Företagarens företagshälsovård (työterveyshuolto)
et: Töötervishoid laieneb kõigile
sv: Alla har rätt till företagshälsovård
et: Soomes on tööandjatel kohustus kanda töötajate ennetava töötervishoiu kulud.
sv: I Finland är arbetsgivare skyldiga att ordna förebyggande företagshälsovård för sina anställda.
et: Tööandja võib organiseerida oma töötajatele ka meditsiiniteenuseid.
sv: Arbetsgivaren kan också ordna sjukvårdstjänster för sina anställda.
et: Töötervishoid hõlmab võimalust saada terviseõe, töötervishoiuarsti ja töötervishoiupsühholoogi teenuseid.
sv: Inom företagshälsovården har arbetstagaren tillgång till hälsovårdarens, företagsläkarens och företagspsykologens tjänster.
et: Sageli tegutsevad seal ka füsioterapeudid.
sv: Ofta finns det i företagshälsovården också fysioterapeuter.
et: Eriarsti teenused ei kuulu üldjuhul töötervishoiu alla.
sv: Specialisternas tjänster ingår vanligen inte i företagshälsovården.
et: Küsi oma tööandjalt, millised teenused kuuluvad sinu töökohal töötervishoiu alla.
sv: Fråga din arbetsgivare vad företagshälsovården på din arbetsplats omfattar.
et: Õigus saada töötervishoiuteenuseid ei puuduta töötaja perekonda.
sv: Rätten till företagshälsovårdens tjänster omfattar inte den anställdas familj.
et: Töötervishoiu eesmärk on edendada tervist ja töövõimet ning koostööd töökohtadel.
sv: Avsikten med företagshälsovården är att främja hälsan och arbetsförmågan och samarbetet på arbetsplatserna.
et: Töötervishoiu töötajatel on vaikimiskohustus.
sv: Anställda inom företagshälsovården har sekretessplikt.
et: Nad ei räägi sind puudutavatest asjadest sinu tööandjale, kui sa ei ole selleks luba andnud.
sv: De lämnar inte ut information om din situation till din arbetsgivare, om inte du själv har gett tillstånd till det.
et: Küll aga võib töötervishoiuasutus anda sinu tööandjale hinnangu selle kohta, kas sinu tervislik seisund lubab töötamist jätkata.
sv: Företagshälsovården kan dock ge din arbetsgivare en bedömning av huruvida ditt hälsotillstånd tillåter att du fortsätter att arbeta.
et: Kela hüvitab tööandjale ja ettevõtjale osaliselt töötervishoiu kulud, kui need on vajalikud ja mõistlikud.
sv: Fpa ersätter arbetsgivaren och företagaren en del av kostnaderna för företagshälsovården, om dessa är nödvändiga och rimliga.
et: Teavet töötervishoiustsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om företagshälsovårdenfinska _ svenska _ engelska
et: Teavet töötervishoiustsoome keel _ rootsi keel
sv: Information om företagshälsovårdenfinska _ svenska
et: Töötervishoiuseadussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Lagen om företagshälsovårdfinska _ svenska _ engelska
et: Vastutus töötajate instrueerimise ja tööohutuse eest
sv: Ansvar för arbetstagarnas inskolning och säkerhet
et: Kui alustad äritegevust, on sul palju kohustusi, muuhulgas ettevõtte registreerimine, maksude tasumise ja raamatupidamise korraldamine.
sv: När du inleder företagsverksamheten har du många skyldigheter, bland annat ska du registrera företaget och ordna beskattning och bokföring.
et: Näiteks toiduaineid müüvate ettevõtete või ilusalongide ruumides tuleb enne ruumide kasutusele võtmist sooritada ülevaatus ning taotleda omavalitsuse tervishoiuosakonnast luba.
sv: Till exempel ska lokaler där man säljer livsmedel eller idkar skönhetsvård kontrolleras och tillstånd sökas hos kommunens hälsomyndighet innan lokalerna tas i bruk.
et: Ettevõtja pensionikindlustus (YEL-vakuutus) on kohustuslik, kui ettevõtja on 18–68-aastane ja saab ettevõtlustegevusest töist tulu vähemalt 7 645,25 eurot aastas (seisuga 2018).
sv: Företagarpensionsförsäkringen (FöPL) (YEL-vakuutus) är obligatorisk för företagare i åldern 18–68 år, vars företagsverksamhet inbringar minst 7 645,25 euro om året som arbetsinkomst (år 2018).
et: Kindlustusandja ja ettevõtja lepivad kokku tema töö väärtuse, kui ettevõtja sõlmib ettevõtja pensionikindlustuse.
sv: Den som ger försäkringen och företagaren kommer överens om förvärvsinkomstens storlek när företagaren tecknar företagarpensionsförsäkringen.
et: Töö väärtus peab olema enam-vähem sama suur kui oleks ettevõtja keskmine palk, kui ta teeks sama tüüpi tööd teise ettevõtte teenistuses olles.
sv: Förvärvsinkomsten ska vara ungefär lika stor som företagarens genomsnittliga lön skulle vara om han eller hon skulle utföra liknande arbete som anställd.
et: Ärinime maksustamine
sv: Beskattning av en enskild näringsidkare
et: Ärinimi ehk levinuim ettevõtte liik, kus äritegevuseks ei ole ettevõtet asutatud.
sv: Den vanligaste företagsformen är en enskild näringsidkare, vilket betyder att man driver företagsverksamhet utan ett skilt grundat företag.
et: Ärinime omanikku maksustatakse nii, et maksustatavaks tuluks loetakse kõik äritegevuse kulude mahaarvamise järel järele jäävad tulud.
sv: Den som är en enskild näringsidkare beskattas på så sätt att alla inkomster som återstår efter att man har dragit av kostnaderna för företagsverksamheten är beskattningsbara inkomster.
et: Eraldi palgamaksmist ettevõtjale ei ole.
sv: Företagaren betalar alltså inte skilt ut en lön åt sig.
et: Tulu maksustatakse ettevõttes oleva vara alusel kapitalituluna (pääomatulo) või palgatuluna (ansiotulo).
sv: Inkomsten beskattas utifrån företagets förmögenhet antingen som kapitalinkomst (pääomatulo) eller som förvärvsinkomst (ansiotulo).
et: Kapitalitulusid maksustatakse alati ühesuguse maksuprotsendiga.
sv: Skatteprocenten på kapitalinkomsten är alltid densamma.
et: Palgatulude maksustamine on progessiivne ehk makse makstakse seda rohkem, mida suuremad on tulud.
sv: Förvärvsinkomsten beskattas progressivt, d.v.s. ju större inkomster man har, desto mer skatt betalar man.
et: Töökaitsealane tegevus töökohal
sv: Arbetarskyddsverksamhet på arbetsplatsen
et: Soomes pööratakse tööohutusele palju tähelepanu.
sv: I Finland fästs stor uppmärksamhet vid arbetssäkerhet.
et: Tööandja vastutab, et kõik saaksid ohutult töötada.
sv: Arbetsgivaren ansvarar för att alla kan arbeta tryggt.
et: Tööandja kohustus on korraldada uuele töötajale töökoha alane instrueerimine.
sv: Arbetsgivaren ska ordna arbetsplatsintroduktion för nya anställda.
et: Tööandjal on ka kohustus tutvustada töötajatele töökoha ohutusjuhendit ja õpetada neile selgeks õiged töömeetodid.
sv: Arbetsgivaren är också skyldig att göra de anställda förtrogna med arbetsplatsens säkerhetsanvisningar och lära dem korrekta arbetssätt.
et: Töötajad peavad ka ise oma tööohutuse eest hoolitsema.
sv: De anställda ska också själva sörja för arbetssäkerheten.
et: Töö tuleb teostada vastavalt juhendile.
sv: Arbetet ska utföras enligt anvisningarna.
et: Kui töö on ilmselgelt ohtlik, võib töötaja keelduda selle tegemisest.
sv: Om arbetet är uppenbart farligt kan den anställda vägra att utföra det.
et: Töökohtades peab olema piisavalt esmaabioskustega isikuid, esmaabivarustus ning tegutsemisjuhised õnnetusjuhtumite korral.
sv: På arbetsplatserna ska det finnas tillräckligt många personer med kunskaper i första hjälpen, första hjälpen-utrustning samt instruktioner för olycksfall.
et: Tööandjad organiseerivad töökohtadel personalile esmaabikoolitusi.
sv: Arbetsgivarna ordnar utbildning i första hjälpen på arbetsplatsen.
et: Kui töökohas on vähemalt kümme töötajat, valivad töötajad neid esindava töökaitsevoliniku (työsuojeluvaltuutettu).
sv: Om det finns minst tio anställda på en arbetsplats väljer dessa ut en arbetarskyddsfullmäktig som representerar dem.
et: Töökaitsevolinik teeb endale selgeks töökoha töökaitseküsimused, osaleb töökoha töökaitse inspekteerimistel ja teavitab töötajaid tööohutuse ja töötervishoiu alastest küsimustest.
sv: Arbetarskyddsfullmäktige gör sig insatt i arbetarskyddsfrågor som gäller arbetsplatsen, deltar i arbetsplatsens arbetarskyddsinspektioner och informerar de anställda om ärenden som rör arbetets säkerhet och hälsa.
et: Tööandja nimetab igale töökohale töökaitsejuhi, kes on tööandjale abiks koostöös töötajate ja töökaitseametkondadega.
sv: Arbetsgivaren utser för varje arbetsplats en arbetarskyddschef, som bistår arbetsgivaren i samarbetet med anställda och arbetarskyddsmyndigheter.
et: Töökaitseametkonnad
sv: Arbetarskyddsmyndigheter
et: Soomes tegutseb Piirkondliku Haldusameti (Aluehallintovirasto - AVI) alluvuses viis töökaitse halduspiirkonda.
sv: I Finland finns det fem ansvarsområden för arbetarskydd som lyder under Regionförvaltningsverket (RFV).
et: Teostatakse järelevalvet töökohtadel seadusele vastavate tööohutusjuhiste järgimise suhtes.
sv: Ansvarsområdena övervakar att de lagenliga arbetarskyddsföreskrifterna följs på arbetsplatserna.
et: Töökaitse piirkondlikud esindused nõustavad nii töötajaid kui tööandjaid tööohutuse ja töötervishoiu ning töösuhte tingimustega seonduvates küsimustes.
sv: Ansvarsområdena för arbetarskydd ger både arbetstagare och arbetsgivare råd i frågor som gäller arbetets säkerhet och hälsa samt i frågor som rör anställningsvillkor.
et: Töökaitseinspektorid teevad reide töökohtadesse.
sv: Arbetarskyddsinspektörerna utför kontroller på arbetsplatser.
et: Nad kontrollivad ühtlasi, kas töökohal täidetakse ohutusnõudeid, kas töötajad on tööks vajalikul määral instrueeritud ja kas välismaalastest töötajate töötingimused ja töölepingu tingimused vastavad Soome seadustele ja lepingutele.
sv: De kontrollerar bland annat om säkerhetsföreskrifterna följs på arbetsplatsen, om man har gett tillräcklig introduktion i arbetet och huruvida utländska arbetstagares arbetsförhållanden och anställningsvillkor följer finländska lagar och avtal.
et: Töökaitseinspektoril on juurdepääsuõigus igale töökohale ja õigus tutvuda töökaitse järelevalve seisukohast vajalike dokumentidega.
sv: Arbetarskyddsinspektören har rätt att få tillträde till varje arbetsplats och tillgång till de dokument som är väsentliga för övervakningen av arbetarskyddet.
et: Töökaitseamet võib kohustada tööandjat likvideerima töökohal esinevaid tööohutuses ilmnenud puudusi.
sv: Arbetarskyddsmyndigheten kan förplikta arbetsgivaren att rätta till brister i arbetssäkerheten som förekommer på arbetsplatsen
et: Teavet töökaitsest ja juhiseid probleemsituatsioonidekssoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om arbetarskydd och råd vid problemfinska _ svenska _ engelska
et: Ettevõtja kohustused
sv: Företagarens skyldigheter
et: Kas vajad luba ettevõtluse jaoks?
sv: Behöver jag ett tillstånd för företaget?
et: Millised kindlustused on vaja teha?
sv: Vilka försäkringar måste jag ha?
et: Loe neist ja muudest ettevõtjale olulistest asjadest InfoFinlandi lehelt Ettevõtja kohustused.
sv: Läs mer om dessa och andra viktiga frågor som en företagare bör veta på InfoFinlands sida Företagarens skyldigheter.
et: Ettevõtja toetamine
sv: Stöd till företagare
et: Kes esindab ettevõtjate huve Soomes?
sv: Vem sköter företagarnas intressebevakning i Finland?
et: Milline on ettevõtja töötuskaitse?
sv: Hurdant utkomstskydd för arbetslösa får företagare i Finland?
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Ettevõtja toetamine.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Stöd till företagare.
et: Soome ettevõtluskultuur
sv: Den finländska företagskulturen
et: Kui soovid ettevõtjana Soomes edu saavutada, on tähtis tunda Soome ettevõtluskultuuri.
sv: Om du vill driva ett framgångsrikt företag i Finland, är det viktigt att du känner till den finländska företagskulturen.
et: Kui tunned Soome ettevõtluskultuuri põhijooni, suudad paremini oma kliente teenindada.
sv: När du känner igen grundläggande drag i den finländska företagskulturen kan du bättre betjäna dina kunder.
et: Mõistad ka paremini, mida inimesed sinult ootavad.
sv: Du har också bättre insikt i vad folk förväntar av dig.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Soome töökultuur.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Den finländska arbetskulturen.
et: Üldinfot ametiühingutest
sv: Allmänt om fackförbund
et: Soomes kaitseb seadusandlus töötaja õigust kuuluda ametiühingusse (ammattiliitto).
sv: I Finland tryggar lagen arbetstagarnas rätt att höra till ett fackförbund (ammattiliitto).
et: Seda õigust ei või piirata ühegi lepinguga.
sv: Denna rätt kan inte begränsas med avtal.
et: Töötajate diskrimineerimine ametiühingusse kuulumise tõttu on karistatav.
sv: Diskriminering av arbetstagare på grund av deras medlemskap i fackförbund är straffbart.
et: Suur osa soomlasi kuulub mõnesse ametiühingusse.
sv: De flesta finländare är med i något fackförbund.
et: Ametiühingud püüavad kaitsta oma liikmete huve ja õigusi, üritavad tõsta palku ja parandada töösuhte turvalisust ning arendada tööelu kvaliteeti.
sv: Fackförbunden strävar efter att trygga sina medlemmars intressen och rättigheter, försöker förbättra lönerna och anställningsskyddet samt förbättra arbetslivets kvalitet.
et: Töötajate liidud on organiseerunud kolme palgasaajate keskliidu alla.
sv: Arbetstagarförbunden är organiserade under tre centralförbund för löntagare.
et: Nendeks on Soome Ametiühingute Keskorganisatsioon SAK, Teenistujate Keskorganisatsioon STTK ja kõrgharidusega teenistujate tööturuorganisatsioon Akava.
sv: Dessa är Finlands Fackförbunds Centralorganisation FFC, Tjänstemannacentralorganisationen STTK och Centralorganisationen för högutbildade i Finland Akava.
et: linkkiSAK, STTK ja AKAVA:
sv: linkkiFCC, STTK och AKAVA:
et: Ametiühinguliikumise ABCsoome keel _ inglise keel _ vene keel _ eesti keel
sv: Fackets ABC-bokfinska _ engelska _ ryska _ estniska
et: Teavet ametiühingute kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om fackförbundsverksamhetfinska _ svenska _ engelska
et: Ametiühingu liikmeks astumine ja liikmemaks
sv: Att ansluta sig till ett fackförbund och medlemsavgiften
et: Võid soovi korral astuda oma kutseala ametiühingusse.
sv: Om du vill kan du ansluta dig till fackförbundet i din egen bransch.
et: Ametiühingu liikmeks astumiseks tuleb võtta ühendust oma töökoha usaldusisikuga või otse ametiühinguga.
sv: Du kan ansluta dig till ett fackförbund genom att ta kontakt med förtroendemannen på din egen arbetsplats eller genom att kontakta fackförbundet direkt.
et: Paljude ametiühingutega saab liituda ka ametiühingu veebilehe kaudu, täites vastava ankeedi.
sv: Till de flesta fackförbund kan man också ansluta sig genom att fylla i en anslutningsblankett på fackets webbplats.
et: Ametiühingu liikmed maksavad ametiühingule liikmemaksu, mis on üldjuhul umbes 1–2 protsenti palgast.
sv: Fackförbundets medlemmar betalar förbundet en medlemsavgift som vanligen är cirka 1–2 procent av lönen.
et: Liikmemaksu võib tuludeklaratsioonis soodustusena vähendada.
sv: Medlemsavgiften får dras av i beskattningen.
et: Ametiühingu liikmed võivad osaleda ametiühingu poolt organiseeritavatel koolitustel ja vaba aja tegevustest.
sv: Fackförbundets medlemmar kan delta i utbildning och fritidsaktiviteter som förbundet ordnar.
et: Töövaidluste korral saavad nad tuge ametiühingu usaldusisikult.
sv: De får också stöd av förbundets förtroendeman vid konflikter på arbetsplatsen.
et: Vajadusel saab ametiühingust ka nõu või abi läbirääkimistel.
sv: Vid behov får man också råd eller förhandlingsstöd från fackförbundet.
et: Soomes on vabatahtlik töötukassasüsteem.
sv: I Finland finns ett frivilligt system med arbetslöshetskassor.
et: Töötukassasse kuuluv töötaja maksab tööl käies töötukassale liikmemaksu.
sv: En arbetstagare som är medlem i en arbetslöshetskassa betalar en medlemsavgift till arbetslöshetskassan när han eller hon förvärvsarbetar.
et: Kui töö lõppeb ja töötaja jääb töötuks, võib ta taotleda kassast palgapõhist töötu päevaraha (ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha).
sv: Om arbetet upphör och arbetstagaren blir arbetslös kan han eller hon ansöka om inkomstrelaterad arbetslöshetsdagpenning från kassan.
et: Tasub liituda töötukassaga, sest palgapõhine päevaraha on suurem kui tavaline töötuskaitse.
sv: Det lönar sig att ansluta sig till en arbetslöshetskassa, eftersom den inkomstrelaterade dagpenningen är större än det vanliga utkomstskyddet för arbetslösa.
et: Liitudes ametiühinguga võid liituda ka ametiühingu töötukassaga.
sv: När du ansluter dig till ett fackförbund kan du samtidigt ansluta dig till förbundets arbetslöshetskassa.
et: Ametiühing ja töötukassa on siiski kaks eraldi süsteemi.
sv: Fackförbundet och arbetslöshetskassan är dock två separata system.
et: On olemas ka töötukassasid, millega võid liituda, olemata ühegi ametiühingu liige.
sv: Det finns också arbetslöshetskassor som man kan ansluta sig till utan att vara medlem i något fackförbund.
et: Palgapõhise päevaraha saamiseks on teatud tingimused, mis tuleb täita enne, kui on võimalik päevaraha saada.
sv: För att få inkomstrelaterad dagpenning finns några villkor som måste uppfyllas innan det är möjligt att få dagpenning.
et: Näiteks peab olema teatud aja jooksul enne töötuks jäämist töötukassa liige.
sv: Till exempel ska man ha varit med i arbetslöshetskassan en viss tid före man blir arbetslös.
et: Selgita need tingimused välja kohe töötukassaga liitumisel.
sv: Ta reda på dessa villkor genast när du ansluter dig till arbetslöshetskassan.
et: Loe lisaks InfoFinlandi alamlehelt Töötuskaitse.
sv: Läs mer på InfoFinlands sida Utkomstskydd för arbetslösa.
et: Teavet töötukassade kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: information om arbetslöshetskassorfinska _ svenska _ engelska
et: Ametiühingu esindaja töökohas
sv: Fackförbundets representant på arbetsplatsen
et: Töökohas esindab ametiühingut ja sellesse kuuluvaid töötajaid usaldusisik (luottamusmies).
sv: På arbetsplatsen representeras fackförbundet och de anställda som är medlemmar i det av förtroendemannen.
et: Usaldusisiku valivad töötajad.
sv: Förtroendemannen väljs av de anställda.
et: Usaldusisik tegutseb tööandja ja töötajate vahelise läbirääkijana, lepitajana ja infovahendajana.
sv: Förtroendemannen agerar som förhandlare, medlare och informationsförmedlare mellan arbetsgivaren och anställda.
et: Usaldusisikult võib küsida ka näiteks kollektiivlepinguga seotud küsimusi.
sv: Man kan också vända sig till förtroendemannen till exempel med frågor om kollektivavtalet.
et: Aktsiaseltsi asutamiseks on nõutav vähemalt üks isik või ühendus ja selle minimaalne aktsiakapital ehk aktsiate väärtuse kogusumma on 2500 eurot.
sv: För att grunda ett aktiebolag behövs minst en person eller ett samfund med ett minsta aktiekapital på 2 500 euro, med andra ord ska det sammanlagda värdet av aktierna uppgå till minst 2 500 euro.
et: Aktsionäri hääleõigus, kasum ja vastutus ettevõttes sõltuvad temale kuuluvate ettevõtte aktsiate arvust.
sv: Aktieägarens rösträtt, vinster och ansvar i företaget beror på hur många av bolagets aktier han eller hon äger.
et: Tööleping sõlmitakse alati kahes eksemplaris, üks töötajale ja teine tööandjale.
sv: Arbetsavtalet upprättas i två exemplar, ett till den anställda och ett till arbetsgivaren.
et: Töölepingus näidatakse üldjuhul ära vähemalt järgmised punktid:
sv: Arbetsavtalet innehåller vanligen åtminstone följande punkter:
et: Töölepingu pooled
sv: Parterna som ingår arbetsavtalet
et: Töölepingu allkirjastavad nii tööandja kui töötaja.
sv: Både arbetsgivaren och den anställda undertecknar arbetsavtalet.
et: Töötamise alguskuupäev
sv: Tidpunkten då arbetet inletts
et: Kas leping on sõlmitud määramata või määratud ajaks
sv: Om avtalet är tillsvidare gällande eller tidsbundet
et: Põhireeglina sõlmitakse määramata ajaks kehtiv tööleping.
sv: Huvudregeln är att arbetsavtalet gäller tillsvidare.
et: See tähendab, et töö jätkub seni, kuni töötaja töölepingu üles ütleb või tööandja töötajale töölepingu üles ütleb.
sv: Detta innebär att arbetet pågår tills den anställda säger upp sig eller tills arbetsgivaren säger upp den anställda.
et: Tööandjal peab olema töötajale töölepingu ülesütlemiseks mõjuv põhjus.
sv: Arbetsgivaren ska ha en välgrundad orsak för att säga upp en anställd.
et: Aktsepteeritavad põhjused lepingu ülesütlemiseks on sätestatud töölepinguseaduses.
sv: Godtagbara orsaker för uppsägning definieras i arbetsavtalslagen.