Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: 1939–1940 Soome sattus Teise maailmasõtta, kui Soome ja Nõukogude Liidu vahel lahvatas Talvesõda.
sv: 1939–1940 blir Finland inblandat i andra världskriget när vinterkriget mellan Finland och Sovjetunionen utbryter
et: 1941–1944 Teine maailmasõda jätkus Soome ja Nõukogude Liidu vahelise Jätkusõjana.
sv: 1941–1944 Andra världskriget fortsätter med fortsättningskriget mellan Finland och Sovjetunionen
et: Taastamine, industrialiseerimine ja külm sõda 1945–1991
sv: Återuppbyggnad, industrialisering och kalla kriget 1945–1991
et: Sõja kaotajana oli Soome sunnitud maksma Nõukogude Liidule ränki sõjahüvitisi kaupade kujul.
sv: Finland förlorade kriget och var därför tvunget att betala ett tungt krigsskadestånd till Sovjetunionen i form av varor.
et: Sõjahüvitisena anti üle näiteks ronge, laevu ja tooraineid.
sv: Som krigsskadestånd levererade man till exempel tåg, fartyg och råvaror.
et: Soome finantseeris kaupade ehitamist laenude ja toetustega.
sv: Finland finansierade tillverkningen av varorna med lån och understöd.
et: Sõjahüvitiste tootmine kujundas Soome ümber põllumajandusriigist tööstusriigiks.
sv: I och med produktionen av krigsskadeståndet utvecklades Finland från ett jordbruksland till ett industriland.
et: Industrialiseerimise tulemusena algas ränne maapiirkondadest linnadesse.
sv: I takt med industrialiseringen började flyttrörelsen från landsbygden till städerna.
et: 1948. aastal sõlmisid Soome ja Nõukogude Liit sõpruse, koostöö ja vastastikuse abistamise lepingu, mille kohaselt lubasid riigid teineteist väliste ohtude eest kaitsta.
sv: Finland och Sovjetunionen ingick 1948 ett avtal om vänskap, samarbete och bistånd, enligt vilket staterna lovade att försvara varandra mot yttre hot.
et: Soome oli sisuliselt kogu külma sõja ajal Nõukogude Liidu huvipiirkonna osaks ning riigi välis- ja sisepoliitikat suunas hirm Nõukogude Liidu ees.
sv: I praktiken var Finland under hela kalla kriget en del av Sovjetunionens intressesfär och landets utrikes- och inrikespolitik styrdes av rädslan för Sovjetunionen.
et: 1948 Sõlmiti Soome ja Nõukogude Liidu vaheline sõpruse, koostöö ja vastastikuse abistamise leping.
sv: 1948 VSB-avtalet mellan Finland och Sovjetunionen
et: 1952 Olümpiamängud Helsingis.
sv: 1952 OS i Helsingfors
et: 1968 Loodi Soome põhikoolisüsteem.
sv: 1968 Den finländska grundskoleinstitutionen inrättas
et: Nõukogude Liidu kokkuvarisemine ja 1980-ndate laenudel põhinev majanduskasv põhjustasid 1990ndatel Soomes majanduskriisi.
sv: Till följd av Sovjetunionens kollaps och den ekonomiska tillväxten på 1980-talet som baserade sig på lån hamnade Finland i depression på 1990-talet.
et: Majanduslanguse rängim periood oli 1990ndate alguses, kui Soomes oli palju töötuid, ettevõtted läksid pankrotti ja riigil ei jätkunud raha.
sv: Värst var depressionen i början av 1990-talet, då det fanns ett stort antal arbetslösa i Finland, många företag gick i konkurs och staten hade lite pengar.
et: Umbes 1995. aastast algas Soomes majanduskasv, kus olulisima ettevõttena tõusis esile mobiiltelefonide tootja Nokia.
sv: Efter cirka 1995 började en ekonomisk tillväxt i Finland, varvid det viktigaste företaget var mobiltelefontillverkaren Nokia.
et: Soome sai Euroopa Liidu liikmeks 1995. aastal ja oli esimeste riikide seas, kus ametliku valuutana tuli käibele euro.
sv: Finland blev medlem i EU 1995 och var ett av de första länderna som införde euro som valuta.
et: 1991 Soome ajaloo raskeim majanduskriis.
sv: 1991 Den hårdaste ekonomiska krisen under
et: 1995 Soome liitus Euroopa Liiduga.
sv: 1995 Finland går med i Europeiska Unionen
et: 2000 Esimeses PISA uuringus oli Soome laste lugemisoskuse poolest 1. kohal.
sv: 2000 Finland placerar sig på första plats i barns läskunnighet i den första PISA-undersökningen
et: Soomes võeti füüsilise vääringuna kasutusele euro.
sv: Finland inför euro som kontantvaluta
et: 2007 Nokia müüs 40% maailma kõigist mobiiltelefonidest.
sv: 2007 Nokia säljer 40 procent av alla mobiltelefoner i världen
et: Soome on vabariik ja Euroopa Liidu (EL) liige.
sv: Finland är en republik och medlem i Europeiska unionen (EU).
et: Soome pealinn on Helsingi.
sv: Finlands huvudstad är Helsingfors.
et: Soome jaguneb valdadeks, mis on omavalitsuslikud.
sv: Finland är indelat i kommuner som har självstyre.
et: Soomes on 5,5 miljonit elanikku.
sv: Finland har 5,5 miljoner invånare.
et: Soome riigikeeled on soome ja rootsi keel (umbes 5% soomlastest räägib emakeelena rootsi keelt).
sv: Finlands nationalspråk är finska och svenska (cirka fem procent av finländarna har svenska som modersmål).
et: Paljud soomlased räägivad head inglise keelt.
sv: Många finländare pratar bra engelska.
et: Soome paikneb Põhja-Euroopas.
sv: Finland ligger i Nordeuropa.
et: Soome naaberriigid on Venemaa (idas), Norra (põhjas), Rootsi (läänes) ja Eesti (lõunas).
sv: Finlands grannländer är Ryssland (i öster), Norge (i norr), Sverige (i väster) och Estland (i söder).
et: Soome pindala on 338 432 km², mis hõlmab Soome maismaa-alasid ja siseveekogusid.
sv: Finlands areal är 338 432 km², vilken omfattar landets markområden och insjöar.
et: Soome rahaühik on euro.
sv: Valutaenheten i Finland är euro.
et: Teavet Soome kohta mujal veebis
sv: Information om Finland på andra ställen på Internet
et: Avalikud teenused veebissoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Offentliga tjänster på internetfinska _ svenska _ engelska
et: Vabatahtlik töö on hea viis aidata, tutvuda uute inimestega ja võtta osa sinu jaoks olulisest asjast.
sv: Frivilligarbete är ett bra sätt att hjälpa, lära känna nya människor och medverka i något som du tycker att är viktigt.
et: Vabatahtlik töö ei ole sama nagu töö või tööpraktika.
sv: Frivilligarbete är inte samma sak som arbete eller praktik.
et: Sisenemine tööellu
sv: Väg in i arbetslivet
et: Kui sul on Soomes alles väike töökogemus või sa ei oska veel hästi soome keelt, siis on vabatahtlik töö hea võimalus tööellu lülitumiseks ja keeleoskuse parandamiseks.
sv: Om din arbetserfarenhet i Finland är kort eller om din finska ännu inte är så bra, kan frivilligarbete vara ett bra sätt att få fotfäste i arbetslivet och förbättra språkkunskaperna.
et: Vabatahtliku töö eest ei saa palka, kuid töökogemusest võib olla kasu palgatööle kandideerimisel.
sv: Frivilligarbete är oavlönat arbete, men arbetserfarenheten kan vara nyttig när du söker ett avlönat arbete.
et: Võta ise ühendust organisatsiooniga, kus sooviksid teha vabatahtlikku tööd.
sv: Ta kontakt direkt med den organisation där du vill arbeta som frivillig.
et: Kui saad töötuskaitse toetust või toetusi, siis küsi esmalt oma TE-büroost järele, kas vabatahtlik töö mõjutab sinu õigust töötuskaitsele.
sv: Om du får utkomstskydd för arbetslösa ska du på förhand fråga din TE-byrå huruvida frivilligarbetet påverkar utbetalningen av utkomstskyddet för arbetslösa.
et: Mõningatel juhtudel võib vabatahtlik töö olla osa sinu integreerumisplaanist.
sv: I vissa fall kan frivilligarbete vara en del av din integrationsplan.
et: Vabatahtlikust tööst võib kujuneda ka tore hobi.
sv: Frivilligarbete kan dessutom bli en bra hobby.
et: Üldjuhul saad ise otsustada, millal ja kui sageli vabatahtlikus töös osaled.
sv: Du kan själv bestämma när och hur ofta du vill vara med i verksamheten.
et: Vabatahtliku töö kaudu võid kohtuda inimestega, kes on huvitatud samadest asjadest kui sina ja saada uusi sõpru.
sv: I frivilligarbete kan du träffa människor med samma intressen som du själv har och få nya vänner.
et: Võid ka tööelus ära kasutada neid kontakte, mida oled vabatahtliku töö kaudu loonud.
sv: Du kan också utnyttja de kontakter som du skapat via frivilligarbetet i arbetslivet.
et: Vabatahtlik töösoome keel
sv: Volontärarbetefinska
et: linkkiPunainen Risti:
sv: linkkiRöda Korset:
et: Vabatahtlik töösoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Volontärarbetefinska _ svenska _ engelska
et: Vabatahtlik tööinglise keel
sv: Volontärarbeteengelska
et: Vabatahtliku töö juhendsoome keel _ inglise keel
sv: Guide till volontärarbetefinska _ engelska
et: Soomes on palju ühinguid rahvaarvuga võrreldes.
sv: I Finland finns det många föreningar sett till befolkningens storlek.
et: Vastavalt seadustele on igaühel õigus tegutseda ühingutes.
sv: Enligt lagen har alla rätt att verka i föreningar.
et: Ühinemisvabadus puudutab ka välismaalasi.
sv: Föreningsfriheten gäller också utlänningar.
et: Ühing võib olla näiteks spordiühing, kultuuriühing, sõprusühing või usuühing.
sv: En förening kan till exempel vara ett idrottssällskap, en kulturförening, en vänskapsförening eller en religiös förening.
et: Registreeritud ühingud on mittetulundusühingud (aatteellinen yhdistys).
sv: Registrerade föreningar är ideella föreningar.
et: Ühingut ei pea asutama ettevõtlusega tegelemiseks.
sv: En förening bör inte grundas i syfte att idka en näring.
et: Soomes on ka palju immigrantide asutatud ühinguid.
sv: I Finland finns också många föreningar som grundats av invandrare.
et: Immigrantide ühing või oma riigi sõprusühing võib aidata säilitada ja arendada oma kultuuri uues ühiskonnas ja teha koostööd ametkondade ja teiste organisatsioonidega.
sv: En invandrarförening eller det egna landets vänskapsförening kan hjälpa till att bevara och utveckla den egna kulturen i det nya samhället och samarbeta med myndigheter och andra organisationer.
et: Erinevaid ühinguid võid otsida Patendi- ja Registrivalitsuse ühingute veebiteenusest Yhdistysnetti.
sv: Du kan söka olika föreningar i patent- och registerstyrelsens tjänst Föreningsregistret.
et: Ühingu Internetsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Föreningsnätetfinska _ svenska _ engelska
et: Ettevõtlusinkubaatorsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Organisationssmedjanfinska _ svenska _ engelska
et: Riiklikke immigrantide ühinguid
sv: Riksomfattande föreningar för invandrare
et: linkkiIESAF:
sv: linkkiIESAF:
et: Somaallaste ühingute katusorganisatsioonsoome keel _ inglise keel _ somaali keel
sv: Takorganisation för somaliska föreningarfinska _ engelska _ somaliska
et: linkkiAFAES:
sv: linkkiAFAES:
et: Spordiorganisatsioonsoome keel _ inglise keel
sv: Motionsföreningfinska _ engelska
et: Sõprusseltsesoome keel
sv: Vänskapsföreningarfinska
et: Ühingu asutamisel on praktikas kolm etappi:
sv: Grundandet av en förening sker i praktiken i tre steg:
et: ühingu asutamisleping (asutamisotsus)
sv: beslut om att grunda en förening
et: Ühing on soovitatav registreerida.
sv: Det lönar sig att registrera sin förening.
et: Sellisel juhul on ühing juriidiline isik, kelle liikmed ei vastuta isiklikult ühingu tegevuse eest.
sv: Då är föreningen en juridisk person vars medlemmar inte personligen bär ansvar för föreningens verksamhet.
et: Registreeritud ühing saab taotleda finantseerimist ja toetusi ning teha koostööd muude ühingute ja riiklike ametitega.
sv: En registrerad förening kan ansöka om finansiering och bidrag samt samarbeta med andra föreningar och myndigheter.
et: Ühingu registreerimine toimub teate esitamisega Patendi- ja Registrivalitsusele (Patentti- ja rekisterihallitus).
sv: Föreningen registreras med anmälan till Patent- och registerstyrelsen.
et: Ühingute registersoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Föreningsregisterfinska _ svenska _ engelska
et: Ühingu asutamine, kui asutajad on välismaalased
sv: Att grunda en förening när stiftarna är utlänningar
et: Ka välismaalased ehk isikud, kellel ei ole Soome kodankondsust, võivad asutada registreeritud ühingu.
sv: Också utlänningar, d.v.s. personer som inte har finskt medborgarskap, kan grunda en registrerad förening.
et: Sellisel juhul peab juhatuse esimehe ja juhatuse aseesimehe alaline elukoht olema Soomes.
sv: I detta fall ska både ordföranden och vice ordföranden ha sin hemort i Finland.
et: Kui juhatuse esimehe või juhatuse aseesimehe alaline elukoht on välisriigis, võib ühing taotleda Patendi- ja Registrivalitsuselt eriluba.
sv: Om ordföranden eller vice ordföranden har sin hemort utomlands kan föreningen ansöka om dispens hos patent- och registerstyrelsen.
et: Ühing tegutseb aastase tsükli põhimõttel.
sv: Föreningar bedriver sin verksamhet vanligen ett år i taget.
et: Ühing palneerib oma tegevuse ja eelarve aastaks ette.
sv: De planerar sin verksamhet och sin ekonomi ett år fram i tiden.
et: Majandusküsimused ja raamatupidamine tuleb üle kontrollida perioodi lõpuks.
sv: Ekonomin och bokföringen ska granskas i slutet av perioden.
et: Ühingus kuulub võim liikmetele.
sv: I en förening är det medlemmarna som har makten.
et: Tähtsaimad otsused tehakse ühingu koosolekutel, mis on avatud kõikidele liikmetele.
sv: De viktigaste besluten fattas på föreningsmöten som är öppna för alla medlemmar.
et: Abirahad ja preemiadsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Bidrag och priserfinska _ svenska _ engelska
et: Ühingule valitakse juhatus ühingu koosolekul, kuhu kutsutakse kõik ühingu liikmed.
sv: För föreningen väljs en styrelse på föreningsmötet dit alla föreningsmedlemmar sammankallas.
et: Juhatusse peab kuuluma vähemalt juhatuse esimees ja kaks liiget.
sv: Styrelsen ska bestå av minst ordföranden och två medlemmar.
et: Juhatuse suuruse võib kindlaks määrata põhikirjaga.
sv: Styrelsens storlek kan föreskrivas i stadgarna.
et: Juhatuse ülesanne on tegutseda seadusele, ühingu põhikirjale ja ühingu otsustele vastavalt.
sv: Styrelsen har som uppgift att sköta ärenden enligt lagar, föreningens stadgar och föreningens beslut.
et: Ühingu likvideerimine
sv: Upplösning av föreningen
et: Ühing likvideeritakse, kui suurem osa liikmetest ühingu koosolekul nii otsustab.
sv: Föreningen upplöses när merparten av medlemmarna fattar beslut om detta på föreningens möte.
et: Kui likvideerimisotsus on tehtud ja varad võõrandatud, esitatakse likvideerimisotsus ühingute registrile.
sv: När beslutet om upplösning har fattats och tillgångarna överlåtits görs en anmälan om upplösning av föreningen till registerstyrelsen.
et: Spordiorganisatsioonsoome keel
sv: Motionsföreningfinska
et: Soomes pakutakse lastele ja noortele mitmesuguseid harrastustegevusi.
sv: I Finland finns ett rikt hobbyutbud för barn och unga.
et: Lapsed ja noored võivad tegeleda näiteks spordi, tantsimise, muusika, kujutava kunsti või teatriga.
sv: Barn och ungdomar kan till exempel ha idrott, dans, musik, bildkonst eller teater som hobby.
et: Osad harrastustegevustest on tasulised, kuid pakutakse ka tasuta harrastusi.
sv: En del fritidsaktiviteter är avgiftsbelagda men det finns också tillgång till gratis aktiviteter.
et: Ka omavalitsused organiseerivad lastele ja noortele suunatud juhendatud tegevusi.
sv: Också kommunerna ordnar aktiviteter för barn och unga.
et: Väikese lapse liikumine ei pea olema juhendatud treening, piisab tavalisest mängust ja erinevates kohtades väljas viibimisest.
sv: Små barn behöver inte nödvändigtvis ledd motion, utan det räcker med vanlig lekverksamhet och utevistelser i olika miljöer.
et: Oleks siiski hea, kui väike laps saaks võimalikult mitmekülgselt liikuda, sest see arendab tema motoorseid võimeid ja on tervisele kasulik.
sv: Det skulle ändå vara bra att se till att små barn får så mångsidig motion som möjligt, eftersom motion utvecklar barnets motoriska färdigheter och är bra för hälsan.
et: Osaliselt aitab lapse liikumisvajaduse rahuldamisele kaasa lastepäevakodu, kus organiseeritakse sageli liikumismänge.
sv: Daghemmet står ofta för en del av motionen eftersom man där ordnar rörelselekar.
et: Lisaks organiseerivad mõned spordiklubid ka väikestele lastele mõeldud treeninguid.
sv: Dessutom ordnar även idrottsklubbar motion för små barn.
et: Lastepäevakodud ja koolid osalevad liikumise organiseerimisel, kuid see ei ole nende peamine ülesanne.
sv: Daghem och skolor gör sitt för att ordna motion men detta är inte deras huvudsakliga uppgift.
et: Laps ei saa piisavalt liikumist vaid kehalise kasvatuse tundides osalemisega.
sv: Barn får inte tillräckligt med motion bara genom att delta i gymnastiklektionerna..
et: Seetõttu oleks hea, et lapsel on ka väljaspool lastepäevakodu ja kooli võimalus piisavalt liikumist harrastada.
sv: Därför skulle det vara bra att barnen hade möjlighet att röra på sig tillräckligt också utanför daghemmet eller skoltiden.
et: Lisateavet spordiharrastuste kohta saad InfoFinland lehelt Liikumine.
sv: Mer information om sport som hobby hittar du på InfoFinlands sida Motion.
et: Teavet erinevate spordialade ja nende harrastamise kohtade kohta tasub küsida alaliitudest.
sv: Bästa stället att fråga om enskilda grenar och var man kan utöva dem är grenförbunden.
et: Lisaks spordile pakutakse noortele mitmeid kunstiharrastusi, näiteks kujutavat kunsti, muusikat või teatrit.
sv: Utöver sport har ungdomar också tillgång till många konstaktiviteter, som till exempel bildkonst, musik eller teater.
et: Neid pakuvad näiteks rahvaülikoolid, kunstikoolid, muusikakoolid ja omavalitsuste noorsooametid.
sv: Dessa finns till exempel på arbetarinstitut, bildkonstskolor, musikskolor och kommunernas ungdomsväsende.
et: Lisateavet harrastusvõimaluste, aegade ja hindade kohta tasub küsida otse organiseerijatelt.
sv: Fråga mer om hobbymöjligheterna, tidtabellerna och priserna direkt hos arrangören.
et: Omavalitsuste noorsootöö teenused on mõeldud lastele ja noortele täiskasvanutele.
sv: Tjänsterna inom kommunernas ungdomsarbete är avsedda för barn och unga vuxna.
et: Tavalisemad teenused on erinevad ringid ja noortemajades organiseeritav kõigile avatud tegevus.
sv: De vanligaste tjänsterna är olika klubbar och den öppna verksamheten som pågår på ungdomsgårdarna.
et: Teenused võivad mingil määral erinevates piirkondades erineda.
sv: Tjänsterna kan variera något i olika delar av landet.
et: Lisateavet omavalitsuste korraldatavast noorsootööst saad elukohajärgse omavalitsuse noorsooametist.
sv: Mer information om den kommunala ungdomsverksamheten får du hos ungdomsväsendet i din hemkommun.
et: Noorsootööd teevad ka paljud organisatsioonid ja kogudused.
sv: Många organisationer och församlingar bedriver också ungdomsarbete.
et: Noortemaja on koht, kus noored võivad aega veeta ja erinevate hobidega tegeleda.
sv: Ungdomsgården är en plats där de unga kan vistas och utöva olika hobbyer.
et: Noortemajades organiseeritakse ka juhendatud tegevust.
sv: På ungdomsgårdarna ordnas också ledd verksamhet.
et: Suurem osa noortemajade tegevusest on tasuta.
sv: Största delen av verksamheten på ungdomsgårdarna är gratis.
et: Tegevust organiseeritakse noorte soovidest lähtuvalt ja noored võivad osaleda tegevuse sisu väljatöötamisel.
sv: Verksamheten utformas enligt ungdomarnas önskemål och de unga kan själva påverka innehållet i verksamheten.
et: Noortemajas on alati kohal täiskasvanu, tavaliselt omavalitsuse noorsootöötaja või noortejuhendaja.
sv: På ungdomsgården finns alltid någon vuxen, vanligen kommunens ungdomsarbetare eller ungdomsledare.
et: Noortemaja kasutajate vanusepiirid on erinevad.
sv: Åldersgränsen på ungdomsgårdarna varierar.
et: Noored ja kaasarääkimine
sv: Ungdomar och påverkan
et: Noortel on palju võimalusi kaasarääkimiseks.
sv: Ungdomarna har många möjligheter att påverka.
et: Lihtne võimalus alustamiseks on näiteks osalemine oma kooli või õppeasutuse õpilastegevuses.
sv: Ett lätt sätt att komma igång är till exempel genom att delta i skolans eller läroanstaltens elevverksamhet.
et: Osalemine õpilastegevuses ja organisatsiooni tegevuses on hea võimalus mõjutamaks seda, et ka noorte häält võetakse kuulda, kui tehakse nende elukeskkonda mõjutavaid otsuseid.
sv: Deltagande i elev- och föreningsverksamhet är ett bra sätt att bidra till att också de unga får sin röst hör då det fattas beslut om sådant som påverkar deras livsmiljö.
et: Paljude ühiskondlike teemade edendamiseks on olemas sellele spetsialiseerunud kodanike organisatsioon.
sv: I dag finns det många medborgarorganisationer som specialiserat sig på att främja en viss samhällelig fråga.
et: Paljudel kodanike organisatsioonidel ja ühingutel on omad noortele mõeldud osakonnad, mis organiseerivad noortele suunatud tegevust.
sv: Många medborgarorganisationer och föreningar har särskilda ungdomsavdelningar som ordnar verksamhet för unga.
et: Lisaks on olemas spetsiaalsed noorte-, laste-, õpilas- ja üliõpilasorganisatsioonid.
sv: Dessutom finns det speciella organisationer för ungdomar, yngre tonåringar och studerande.
et: Soomes on palju võimalusi muusikaga tegelemiseks.
sv: I Finland finns många möjligheter att syssla med musik.
et: Võid õppida mingit pilli mängima, laulda kooris, käia kontserditel ja festivalidel või laulda kasvõi karaoket.
sv: Du kan lära dig att spela ett instrument, sjunga i kör, gå på konserter och festivaler eller till och med sjunga karaoke.
et: Harrastamisvõimalused on olemas täiskasvanutele, noortele ja lastele.
sv: Möjligheter till musikhobbyer finns för såväl vuxna som unga och barn.
et: Paljudes piirkondades on omavalitsuste poolt ülalpeetavad rahvaülikoolid.
sv: På många orter finns medborgarinstitut, som kommunerna upprätthåller.
et: Rahvaülikoolid organiseerivad soodsa hinnaga muusikaõpetust.
sv: Medborgarinstituten ordnar förmånlig musikundervisning.
et: Lisaks pakuvad õpet eramuusikakoolid ja -kõrgkoolid.
sv: Dessutom erbjuder även privata musikskolor och -institut undervisning.
et: Rahvaülikoolide muusikarühmad on kõikidele avatud.
sv: Medborgarinstitutens musikgrupper är öppna för alla.
et: Neisse võetakse õpilasi üldjuhul sügiseti ja kevadeti registreerumisjärjekorras.
sv: Elever antas till undervisningen vanligtvis i anmälningsordning till hösten och våren.
et: Muusikakõrgkoolidesse saab sisse astuda kord aastas sisseastumiseksami alusel.
sv: Till musikskolorna ansöker man medelst inträdesprov en gång per år.
et: Muusikaga tegelemise võimaluste kohta saad lisateavet küsida ka omavalitsuse kultuuriosakonnast.
sv: Mer information om möjligheter till musikhobby får du via kommunens kulturkontor.
et: Teave kooride kohtasoome keel _ inglise keel
sv: Information om körerfinska _ engelska
et: Kontserdid ja festivalid
sv: Konserter och festivaler
et: Kontserte korraldatakse erinevates kohtades: kontserdisaalides, muusikamajades, kultuurikeskustes, õppeasutustes, restoranides, ajaloolistes paikades ja kirikutes.
sv: Konserter ordnas på olika platser: I konsertsalar, musikhus, kulturcenter, institut, restauranger, på historiska platser och i kyrkor.
et: Mõned kontserdid on tasuta, kuid üldjuhul tuleb osta kontserdile pilet.
sv: En del konserter är avgiftsfria, men vanligtvis har konserter en inträdesavgift.
et: Teavet kontsertide kohta leiad piirkondlikest lehtedest ja internetist.
sv: Mer information om konserter hittar du i lokala tidningar och på internet.
et: Muusikafestivalid on väga populaarsed just suvel.
sv: Musikfestivaler är populära, särskilt på sommaren.
et: Festivale korraldatakse kõikjal Soomes, linnades ja maal.
sv: Festivalerna ordnas på olika håll i Finland, både i städerna och på landsbygden.
et: Üldjuhul tuleb osta festivalipilet.
sv: Vanligtvis måste man betala en inträdesavgift till festivaler.
et: Festivalid Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ prantsuse keel _ hiina keel _ saksa keel _ jaapani keel
sv: Festivaler i Finlandfinska _ svenska _ engelska _ ryska _ franska _ kinesiska _ tyska _ japanska
et: Rahvamuusika ja -tants Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Folkmusik och -dans i Finlandfinska _ svenska _ engelska
et: Soomes on umbes tuhat muuseumi, millest umbes 300 on külastajatele regulaarselt avatud.
sv: I Finlands finns ungefär ett tusen museer, varav cirka 300 är regelbundet öppna för allmänheten.
et: Ülejäänud muuseumid on vaid suviti avatud koduloomuuseumid.
sv: De övriga är hembygdsmuseer som vanligen bara har öppet sommartid.
et: Muuseumid on mõeldud kõigile.
sv: Museerna är avsedda för alla.
et: Neis tutvustatakse kunsti, ajalugu, loodust, mõnda teatud isikut või valdkonda.
sv: De presenterar konst, historia, natur, någon person eller ett specialområde.
et: Vabaõhumuuseumi (ulkomuseo) all mõeldakse laiemat muuseumi territooriumi, kuhu kuuluvad erinevad hooned.
sv: Med friluftsmuseum avses ett större museiområde med hela byggnader.
et: Vabaõhumuuseum võib olla näiteks traditsiooniline Soome talu õu või muu territoorium, kuhu on loodud muuseum.
sv: Ett friluftsmuseum kan till exempel vara en traditionell finländsk bondgård eller något annat område som gjorts om till ett museum.
et: Tuntud Soome vabaõhumuuseumid on näiteks Seurasaari Helsingis ja Luostarinmäki käsitööliste muuseum Turus.
sv: Kända finska friluftsmuseer är till exempel Fölisön i Helsingfors och hantverksmuseet på Klosterbacken i Åbo.
et: Soome kunsti tutvustavad näiteks Soome rahvusgalerii juurde kuuluv Ateneum ja Espoo nüüdiskunstimuuseum (EMMA).
sv: Finsk konst presenteras till exempel i Ateneum som hör till Nationalgalleriet och Esbo moderna konstmuseum (EMMA). Med
et: Soome kultuuriajalooga saab tutvuda Helsingis asuvas Soome rahvusmuuseumis.
sv: Finlands kulturhistoria kan du bekanta dig med bland annat i Finlands nationalmuseum som ligger i Helsingfors.
et: Lisaks sellele on kõikjal Soomes palju muuseume ja vabaõhumuuseume.
sv: Utöver detta finns det många museer och museiområden runt omkring i Finland.
et: Mõnede muuseumide väljapanekutega saab tutvuda ka internetis.
sv: Vissa museers samlingar kan du även bekanta dig med på internet.
et: Lisateavet muuseumide ja käimasolevate näituste kohta saab veebilehelt Museot.fi.
sv: Mer information om museer och aktuella utställningar får du på webbplatsen museot.fi.
et: Muuseumid korraldavad sageli ka väljapanekute külastusi giidi saatel ja erinevas keeles.
sv: På museerna ordnas ofta också guidade rundvandringar på olika språk.
et: Muuseumide otsingsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Museisökningfinska _ svenska _ engelska
et: Näituste kalendersoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Utställningskalenderfinska _ svenska _ engelska
et: UNESCO maailmapärandi objektid
sv: Unescos världsarv
et: Soomes on seitse UNESCO maailmapärandi objekti.
sv: I Finland finns sju Unescos världsarv.
et: Need on Suomenlinna, Vana Rauma, Petäjävesi vana kirik, Verla puulihvimistöökoda ja papitehas, Sammallahdenmäki, Struve kaar ja Merenkurku saarestik.
sv: Dessa är Sveaborg, Gamla Raumo, Petäjävesi gamla kyrka, Verla träsliperi och pappfabrik, Sammallahdenmäki fornlämningsområde, Struves kedja och Kvarkens skärgård.
et: Lisateavet maailmapärandi objektide kohta saab Muuseumiameti veebilehelt.
sv: Du hittar mer information om världsarven på Museiverkets webbplats.
et: Soomes on ka külastajatele avatud kindlusi, näiteks Olavinlinna kindlus, Turu kindlus ja Häme kindlus.
sv: I Finland finns också slott som är öppna för allmänheten, till exempel Olofsborg, Åbo slott och Tavastehus slott.
et: Need on populaarsed turismiobjektid, eriti suvel.
sv: De är populära turistmål speciellt på sommaren.
et: Kindlustesse organiseeritakse ka ekskursioone giidi saatel, kus tutvustatakse kindluse ajalugu ja arhitektuuri.
sv: I slotten ordnas också guidade rundvandringar där slottets historia och arkitektur presenteras.
et: Täpsemat teavet kindluste ja giidiga ekskursioonide kohta saab Muuseumiameti veebilehelt.
sv: Du hittar mer information om slotten och de guidade rundvandringarna på Museiverkets webbplats.
et: Sissepääsutasud ja allahindlused
sv: Inträdesavgifter och rabatter
et: Muuseumide sissepääsutasud on erinevad, olles keskmiselt viis eurot täiskasvanutele ja kaks eurot lastele.
sv: Inträdesavgifterna till museerna varierar. Inträdet kostar i snitt fem euro för vuxna och två euro för barn.
et: Paljud muuseumid pakuvad teatud sihtgruppidele allahindlust sissepääsutasult.
sv: Många museer ger rabatt på inträdesavgiften till vissa grupper.
et: Sellisteks sihtgruppideks võivad olla näiteks alla 18-aastased, õppurid, töötud ja pensionärid.
sv: Sådana grupper kan till exempel vara besökare under 18 år, studerande, arbetslösa och pensionärer.
et: Lastele võib teatud muuseumidesse sissepääs olla tasuta.
sv: Barn kan ha fritt inträde till vissa museer.
et: Paljud muuseumid organiseerivad spetsiaalseid külastuspäevi, kus sissepääs on kõigile tasuta.
sv: Många museer ordnar speciella dagar då alla besökare har fritt inträde.
et: Täiendavat teavet tasuta sissepääsu päevade kohta leiad Muuseumiliidu veebilehelt.
sv: På museiförbundets sidor hittar du mer information om dagar med fritt inträde.
et: Mitmetesse muuseumidesse on tasuta sissepääs rahvusvahelisel muuseumipäeval 18. mail.
sv: Många museer har fritt inträde på den internationella museidagen 18.5.
et: Mõnesse muuseumi, nagu näiteks Helsingi Linnamuuseum, on alati tasuta sissepääs.
sv: Några museer, som till exempel Helsingfors stadsmuseum, har alltid fritt inträde.
et: UNESCO maailmapärandi objektid Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Unescos världsarv i Finlandfinska _ svenska _ engelska
et: Muuseumid ja kindlusedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Museer och slottfinska _ svenska _ engelska
et: Soomes on paljudes linnades vähemalt üks teater.
sv: De flesta städer i Finland har minst en teater.
et: Osa teatritest on kutselised teatrid, osa harrastusteatrid.
sv: En del teatrar är professionella, andra är amatörteatrar.
et: Erinevates piirkondades asuvaid teatreid võid otsida teavituskeskuse veebilehelt soome keeles.
sv: På webbplatsen för Informationscentralen för teater i Finland kan du söka teatrar på olika orter på finska.
et: Keskusel on ka arhiiv, kust saab laenutada Soome näidendite tõlkeid erinevates keeltes.
sv: Centralen har också ett arkiv där du kan låna översättningar av finska pjäser på olika språk.
et: Teavet teatrite mängukava ja piletite saadavuse ning hindade kohta võib otsida näiteks piletimüügivõrgu Lippupalvelu või teatrite veebilehtedelt.
sv: Du kan söka information om teatrarnas repertoar och tillgängligheten av biljetter och biljettpriserna till exempel på biljettjänstens eller teatrarnas webbplatser.
et: Soomes korraldatakse ka mitmeid teatrifestivale.
sv: I Finland ordnas också många teaterfestivaler.
et: Nende kohta leiad teavet soome, rootsi ja inglise keeles Teatri Teabekeskuse (Teatterin tiedotuskeskus) veebilehtedelt.
sv: Information om dessa hittar du på webbplatserna för Informationscentralen för teater i Finland på finska, svenska och på engelska.
et: Teatrite kontaktidsoome keel
sv: Kontaktuppgifter till teatrarfinska
et: Teatrifestivalesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Teaterfestivalerfinska _ svenska _ engelska
et: Enamikus linnades on kino.
sv: I de flesta städer finns en biograf.
et: Teavet oma piirkonna kinode, kinokavade ja piletihindade kohta saad kõige paremini internetist.
sv: Enklast hittar du information om biograferna i ditt område, bioprogrammet och biljettpriserna på internet.
et: Nädala kinokava avaldatakse sageli ka kohalikus lehes.
sv: Veckans bioprogram publiceras ofta också i lokaltidningen.
et: Finnkino on Soome suurim kinokett.
sv: Finnkino är den största biografkedjan i Finland.
et: Finnkino veebilehelt on võimalik otsida kinosid linnade kaupa soome ja inglise keeles ja vaadata, millised filmid on kavas.
sv: På Finnkinos webbplats kan du söka biografer enligt stad på engelska och finska och se vilka filmer som visas.
et: Teiste kinode programmi kohta võib küsida teavet otse kinost või otsida infot internetist ja lehtedest.
sv: Om bioprogrammet på andra biografer kan du fråga direkt på biografen eller söka information på internet och i tidningar.
et: Kinopiletite hinnad Soomes kõiguvad veidi.
sv: Biobiljetternas priser varierar något i Finland.
et: Kõige odavamad piletid maksavad umbes viis eurot ja kõige kallimad üle kümne euro.
sv: Som billigast kostar biljetten ungefär fem euro, som dyrast över tio euro.
et: Pileti hinna võib eelnevalt kino veebilehelt välja selgitada.
sv: Du kan ta reda på biljettpriset på förhand på biografens webbplats.
et: Filmid on Soomes üldjuhul originaalkeeles.
sv: I Finland visas filmerna oftast på originalspråket.
et: Lisaks subtitreeritakse filmid soome ja rootsi keelde.
sv: Dessutom är de textade till finska och svenska.
et: Erandiks on lastefilmid, mida võidakse esitada soome keelde dubleeritult, kuigi filmi originaalkeel on mõni muu keel.
sv: Barnfilmerna är ett undantag. De kan vara dubbade till finska även om filmens originalspråk är något annat.
et: Rahvuslik audiovisuaalne arhiiv näitab uusi ja vanu filme kõikjalt maailmast.
sv: Nationella audiovisuella arkivet visar nya och gamla filmer från hela världen.
et: Teavet seansside kohta saab arhiivi veebilehelt soome keeles.
sv: Information om visningarna finns på finska på arkivets webbplats.
et: Seansse organiseeritakse paljudes erinevates paikkondades.
sv: Visningar ordnas på flera orter.
et: Võõrkeelsed filmid subtitreeritakse tavaliselt soome ja rootsi keelde.
sv: Filmer på främmande språk har vanligen finsk- och svenskspråkig textning.
et: Soomes organiseeritakse igal aastal hinnatud filmifestivale, millest tuntuimad on sügiseti Helsingis peetav festival Armastus ja anarhia ning kevadeti peetav Sodankylä filmifestival.
sv: I Finland ordnas årligen högklassiga filmfestivaler, varav de bäst kända är Kärlek och anarki-festivalen, som ordnas varje höst i Helsingfors, och Sodankylä filmfestival som ordnas på sommaren.
et: Filmifestivalsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Filmfestivalfinska _ svenska _ engelska
et: Filmifestivalsoome keel _ inglise keel
sv: Filmfestivalfinska _ engelska
et: Haigestumised ja õnnetused
sv: Sjukanfall och olyckor
et: Rovaniemi linna perenõuandla
sv: Rovaniemi stads familjerådgivning
et: Rovaniemi koguduse perenõustamiskeskus
sv: Familjerådgivningscentralen vid Rovaniemi församling
et: Lapi esma- ja turvakodu kriisikeskus
sv: Kriscentret vid Lapplands mödra- och skyddshem
et: Noorte sõltuvusprobleemid
sv: Missbruksproblem hos ungdomar
et: Kuriteoohvrite valvekeskus
sv: Brottsofferjouren
et: Rovaniemi õigusabibüroo
sv: Rättshjälpsbyrån i Rovaniemi
et: Kiiret reageerimist vajavate ja eluohtlike haigestumiste korral saad kutsuda kiirabi telefonil 112.
sv: Vid akuta och livshotande sjukfall kan du tillkalla ambulans genom att ringa numret 112.
et: Samalt numbrilt saad helistada ka tuletõrjesse ja politseisse.
sv: På samma nummer kan du även tillkalla brandkår eller polis.
et: Kui sul on probleeme peres või paarisuhtes ja soovid sellest rääkida kõrvalseisva isikuga, võid pöörduda järgmistesse kohtadesse:
sv: Om du har problem i familjen eller i parförhållandet och vill diskutera situationen med en utomstående person, kan du ta kontakt med följande instanser::
et: Rovaniemi perenõuandlas teenindatakse alla 16-aastaste lastega perekondi.
sv: Familjerådgivningen i Rovaniemi betjänar barnfamiljer med under 16-åriga barn.
et: Pöördu perenõuandlasse, kui sinu lapsel või peres esineb probleeme ja soovid abi saada.
sv: Du kan kontakta rådgivningen om ditt barn har problem eller om ni har problem i familjen och du vill ha hjälp.
et: Tel 016-322 2538
sv: tfn 016 322 2538
et: E–N kl 8–16
sv: mån–tors kl. 8–16
et: R kl 8–15.30
sv: fre kl. 8–15.30
et: Perenõustamiskeskusest saad abi pere- ja paarisuhte probleemide korral.
sv: På familjerådgivningscentralen får du hjälp om ni har problem i familjen eller i parförhållandet.
et: Tel 016- 335 5250
sv: tfn 016 335 5250
et: Aja broneerimine: E–R 9–11
sv: Tidsbeställning mån–fre 9–11
et: Loe lisaks linkkiSeurakunta:
sv: Läs mer linkkiFörsamlingen:
et: Perenõustamiskeskussoome keel veebilehelt
sv: Familjerådgivningscentralenfinska
et: Kriisikeskusesse saad pöörduda mis tahes olukordades, kus sina või sinu pere vajate tuge või abi. Näiteks abielulahutus, laste ja noorte probleemid, vägivallasituatsioonid jne.
sv: Du kan kontakta kriscentret i alla slags situationer där du eller din familj behöver stöd eller hjälp; till exempel vid skilsmässa, svårigheter hos barn och unga, våld med mera.
et: Tel 020 741 4732
sv: tfn 020 741 4732
et: Ööpäevaringne (24 h) valvetelefon 040-553 7508.
sv: Jourtelefon med dygnet runt-bemanning (24 h), tfn 040 553 7508
et: Loe lisaks linkkiEnsi- ja turvakoti ry:
sv: Läs mer på webbplatsen för linkkiFörbundet för mödra- och skyddshem:
et: Lapi esma- ja turvakodu kriisikeskussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel veebilehelt
sv: Kriscentret vid Lapplands mödra- och skyddshemfinska _ svenska _ engelska
et: Kui sul on probleeme rahaasjades, makseraskused või võlad, võid saada nõu majandus- ja võlanõustajalt.
sv: Om du har svårt att sköta din ekonomi, betalningssvårigheter eller skulder kan du få råd av en ekonomi- och skuldrådgivare.
et: Nõustamine on tasuta.
sv: Rådgivningen är avgiftsfri.
et: Loe lisaks linkkiRovaniemen kaupunki:
sv: Läs mer på linkkiRovaniemi stad:
et: Majandus- ja võlanõustaminesoome keel.
sv: Ekonomi- och skuldrådgivningfinska.
et: Kui sul on probleeme alkoholi või teiste uimastitega või hasartmängusõltuvus, võid pöörduda *A-kliiniku poole.
sv: Om du har problem med alkohol eller andra droger eller spelproblem kan du ta kontakt med A-klinikkaan.
et: Ka pereliikmed võivad helistada või A-kliinikusse pöörduda.
sv: Också familjemedlemmar kan ringa eller besöka A-kliniken.
et: A-kliiniku teenused on mõeldud 25-aastastele ja vanematele isikutele.
sv: A-klinikens tjänster är avsedda för personer som har fyllt 25 år.
et: E–K, kl 8–16
sv: mån–ons kl. 8–16
et: N–R, kl 8–15
sv: tors–fre kl. 8–15
et: Õe vastuvõtule saab pöörduda aega broneerimata E–R kl 8.30–11.
sv: Du kan besöka sjukskötarmottagningen utan tidsbeställning mån–fre kl. 8.30–11.
et: A-kliiniku telefonitunnid on E–R kl 8.30–10, tel 040-195 3981.
sv: Du kan ringa A-klinikens medarbetare mån–fre kl. 8.30–10, tfn 040 195 3981
et: Romppu on ühingu Rovalan Setlementti ry Lapi alkoholi- ja uimastisõltuvusega noorte kliinik.
sv: Romppu är settlementföreningen Rovalan Setlementti ry:s drog- och rusmedelsmottagning för ungdomar i Lappland.
et: Noored, kes muretsevad iseenda või oma vanemate alkoholi- või uimastite tarvitamise või hasartmängusõltuvuse pärast, võivad pöörduda Romppu poole.
sv: Ungdomar som oroar sig för sitt eget eller sina föräldrars alkohol- eller drogbruk eller spelande kan kontakta Romppu.
et: Romppu kliiniku poole võivad pöörduda ka vanemad.
sv: Också föräldrar kan kontakta Romppu.
et: Kliinikusse võib tulla aega broneerimata neljapäeviti kl 14–15.30 või broneerida aja.
sv: Du kan besöka kliniken utan tidsbeställning torsdagar kl. 14–15.30 eller boka en tid.
et: Aja broneerimine telefoni teel E–K kl 9–10.
sv: Tidsbeställning per telefon mån–ons kl. 9–10.
et: Tel 040-487 3030
sv: tfn 040 487 3030
et: R kl 8–14
sv: fre kl. 8–14
et: Lapin ensi- ja turvakotiin võib minna siis, kui peres on vägivallaolukord või kui ei ole julgust vägivalla kartuses koju jääda.
sv: Du kan komma till *Lapplands mödra- och skyddshem om någon i din familj är våldsam eller om du på grund av hot om våld inte vågar stanna hemma.
et: Turvakodusse võib lapsed kaasa võtta.
sv: Du kan ta med dig barnen till skyddshemmet.
et: Turvakodusse võib minna ööpäevaringselt.
sv: Du kan komma till skyddshemmet dygnet runt.
et: Lapin ensi- ja turvakoti (Lapi esma- ja turvakodu)
sv: Lapplands mödra- och skyddshem
et: Kui satud vägivalla ohvriks, saad abi *Kuriteoohvrite valvekeskusest.
sv: Om du råkar ut för ett brott kan du be om hjälp vid *Brottsofferjouren.
et: Sul on võimalus saada endale tugiisik, kes aitab ja toetab praktiliste küsimuste lahendamisel.
sv: Du kan få en stödperson som hjälper dig och stöder dig i skötseln av praktiska ärenden..
et: Tel 0400-979 175
sv: tfn 0400 979 175
et: Abistav telefon 020 316 116
sv: Hjälptelefon: 020 316 116
et: E–T kl 13–21
sv: mån–tis kl. 13–21
et: K–R kl 17–21
sv: ons–fre kl. 17–21
et: Juristi nõustamistelefon 020 316 117
sv: Juristens rådgivning per telefon 020 316 117
et: E–N kl 17–19
sv: mån–tors kl. 17–19
et: Nõuandeid veebist: www.rikunet.fi
sv: Råd på nätet www.rikunet.fi
et: Kui vajad õigusabibüroo teenuseid, broneeri aeg.
sv: Om du behöver rättshjälpsbyråns tjänster ska du boka tid för ett besök.
et: Tel 010 366 1560
sv: tfn 010 366 1560
et: Soome loodus on mitmekülgne.
sv: Naturen i Finland är mångsidig.
et: Looduses liikumine on tore ja ohutu, kui valid oma tervislikule seisundile ning oskustele vastavad marsruudid ja järgid juhtnööre.
sv: Det är roligt och tryggt att röra sig i naturen när du väljer rutter som passar dig med hänsyn till din kondition och dina kunskaper och följer anvisningar.
et: Soomes on neli väga erinevat aastaaega.
sv: I Finland har vi fyra mycket olika årstider.
et: Sõltuvalt aastaajast ja piirkonnast võid harrastada erinevaid asju.
sv: Beroende på årstiden och området finns det olika aktivitetsmöjligheter.
et: Soome aastaaegadest on lähemalt juttu InfoFinland lehel Soome kliima.
sv: Läs mer om årstiderna i Finland på InfoFinlands sida Klimatet i Finland.
et: Matkamine on harrastus, mis sobib igasse aastaaega.
sv: Vandring och friluftsliv är hobbyer som kan idkas alla årstider.
et: Kui sul puudub varasem matkamiskogemus, on hea alustada lühikestest ja lihtsatest matkaradadest, mis asuvad asustuse lähedal.
sv: Om du inte har tidigare erfarenhet av friluftsliv eller vandring är det bra att börja med korta och enkla rutter som ligger nära bosättningen.
et: Lühikestele retkedele võib minna ilma spetsiaalse varustuseta.
sv: Korta turer kan du göra utan speciell utrustning.
et: Kaasa tasub võtta jook, telefon ning kaart.
sv: Det är dock bra att ta med sig något att dricka, telefonen och en karta.
et: Matkamist tasub alustada märgistatud matkaradadest.
sv: Det är bäst att börja med en rutt som märkts ut.
et: Matkakaarte müüakse raamatupoodides ja internetis.
sv: Ruttkartor säljs i bokhandlar och på internet.
et: Pikemad matkad ja retked nõuavad rohkem planeerimist ja ettevalmistamist.
sv: Längre utflykter och vandringar kräver mer planering och förberedelser.
et: Soome on maailma parim koht, kus võib näha virmalisi (aurora borealis).
sv: Finland är en av de bästa länderna i världen om man vill se norrsken (aurora borealis).
et: Kõige sagedamini võib neid näha septembrist märtsini Põhja-Lapimaa taevas.
sv: Oftast kan de ses på himlen i norra Lappland från september till mars.
et: Vahel võib virmalisi näha ka Lõuna-Soomes.
sv: Ibland kan norrsken ses också i södra Finland.
et: Hea ilm virmaliste vaatamiseks on selge ja pime öö, kaugel asulate tuledest.
sv: För att norrsken ska synas bra ska natten vara klar och mörk och man ska befinna sig långt från belysta tätorter.
et: Tasub soojalt riietuda, sest selge öö on sageli ka külm.
sv: Det lönar sig att klä sig varmt eftersom klara nätter vanligtvis också är kalla.
et: Suvel on ööd virmaliste vaatamiseks liiga valged.
sv: På sommaren är nätterna för ljusa för att man ska kunna se norrsken.
et: Virmalisedsoome keel _ inglise keel
sv: Norrskenfinska _ engelska
et: Suusatamine on üks Soome populaarsemaid talispordialasid.
sv: Att åka skidor är en av de populäraste vintersporterna i Finland.
et: See on tervislik ja peaaegu tasuta tervisesport.
sv: Den är en hälsosam och nästan gratis motionsform.
et: Teavet suusatamiskursuste, suuskade laenutuse ja suusaradade kohta saab näiteks soome keeles Ühingu Soome Suusarada (Suomen Latu ry) veebilehelt.
sv: Information om kurser i skidåkning, om att hyra skidor och om skidspår finns till exempel på Suomen Latu ry:s webbplats på finska.
et: Teavet suusatamise kohtasoome keel
sv: Information om skidåkningfinska
et: Soomlased harrastavad palju veel liikumist.
sv: Finländarna rör sig mycket till sjöss.
et: Soomes harrastatakse ka palju kanuusõitu ja purjetamist.
sv: Finländarna är också aktiva paddlare och seglare.
et: Ohutus on veel liikudes väga oluline.
sv: Säkerheten är viktig till sjöss.
et: Jälgi ilmateadet ja kasuta alati õige suurusega päästevesti.
sv: Följ väderleksrapporterna och använd alltid en flytväst i rätt storlek.
et: Liikumine jääl
sv: Att färdas på isen
et: Talvel on suurem osa Soome veekogudest jääga kaetud.
sv: På vintern fryser de flesta vattendrag till i Finland.
et: Jääl võib näiteks kõndida, uisutada, suusatada ja teha jääpüüki.
sv: På isen kan du till exempel promenera, åka skridskor eller skidor eller pimpla.
et: Väga paksu jää korral võib sõita ka mootorkelgu ja autoga.
sv: När isen är mycket tjock kan man också köra med motorkälke eller bil på den.
et: Jääl liikumisega on alati seotud riskid, seega tuleb arvestada ohutusega.
sv: Man är alltid utsatt för risker när man färdas på isen och det är viktigt att iaktta säkerheten.
et: Jääl liikumise meelespea
sv: Checklista för den som ska färdas på isen:
et: Kui vesi jäätub, siis tekkinud jää ei ole kohe piisavalt tugev.
sv: Då isen fryser håller den inte genast för att gå på.
et: Jää tugevus võib kõikuda ka lühikesel alal.
sv: Isens tjocklek kan variera även på korta sträckor.
et: Kevadel on jää kandvust väga keeruline hinnata ja seetõttu tasub jääl liikumist vältida.
sv: På våren är det mycket svårt att bedöma isens bärkraft och då är det bäst att undvika att färdas på isen.
et: Jääl liikuja tähtsaim turvavarustus on jäänaasklid.
sv: Det viktigaste redskapet för den som färdas på isen är isdubbar.
et: Ilma nendeta on väga raske jääaugust välja pääseda.
sv: Utan dem är det mycket svårt att ta sig upp ur en vak.
et: Ära mine jääle, kui Sa ei ole kindel jää kandevõimes.
sv: Om du inte är säker på att isen håller, gå inte ut på isen.
et: Õngepüük (lihtkäsiõngega) ja sikutipüük kuuluvad (teatud erijuhtusid arvestamata) igameheõiguse alla ja selleks ei ole vaja hankida kalapüügiluba.
sv: Mete (med metspö) och pimpelfiske omfattas, med vissa undantag, av allemansrätten och du behöver inte skaffa dig ett fisketillstånd för dessa.
et: Muuks kalapüügiks ja vähipüügiks on vaja tasuda:
sv: För allt annat fiske och kräftfiske ska du betala:
et: Maakondlik landiloa tasu on personaalne ja see tuleb tasuda enne kalapüügi alustamist.
sv: Den länsbaserade handredskapsavgiften är personlig och ska betalas innan fisket påbörjas.
et: Tasu võib maksta terve kalendriaasta eest või korraga seitsme päeva eest.
sv: Du kan betala avgiften antingen för ett kalenderår eller för sju dygn.
et: Teavet kalapüügilubade kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Information om fisketillståndfinska _ svenska _ engelska
et: Igameheõigus (jokamiehen oikeudet) on Soome kultuuri ja seadusandluse oluline osa.
sv: Allemansrätten (jokamiehen oikeudet) är en väsentlig del av den finländska kulturen och lagstiftningen.
et: Lühidalt igameheõigusest
sv: Allemansrätten i ett nötskal
et: liikuda looduses jalgsi, suuskadel või jalgrattaga, välja arvatud õuealal ning sellistel põldudel niitudel või istandustes, mis võivad seal liikumisel kahjustada saada;
sv: röra dig till fots, cykla och åka skidor överallt i naturen utom på gårdsplaner eller över åkrar, ängar eller planteringar som kan ta skada
et: viibida ajutiselt piirkondades, kus liikumine on lubatud – tohid näiteks suhteliselt vabalt telkida, kui hoiad inimeste eluasemetest piisavalt kaugele;
sv: tillfälligt vistas på marker där det är tillåtet att röra sig enligt ovan. Du kan till exempel tälta relativt fritt bara du håller ett tillräckligt avstånd till andras bostäder.
et: korjata marju, seeni ja lilli;
sv: plocka vilda bär och blommor samt svamp
et: püüda kala lihtõnge ja sikutiga;
sv: meta och pimpelfiska
et: sõita paadiga, ujuda ja pesta veekogus ning liikuda jääl.
sv: ägna dig åt båtliv, simma och tvätta dig i sjöar och vattendrag samt färdas på isen.
et: teisi segada või häirida;
sv: störa andra eller orsaka olägenhet för andra
et: häirida või kahjustada linnupesi ja –poegi;
sv: störa eller skada fågelbon eller fågelungar
et: häirida põhjapõtru ja jahiloomi;
sv: störa renar eller vilt
et: langetada või kahjustada kasvavaid puid;
sv: fälla eller skada växande träd
et: võtta ilma loata võõralt maalt kuivanud või ümberkukkunud puid, oksi, sammalt vms;
sv: ta torra eller kullfallna träd, ris, mossa eller liknande på annans mark utan tillstånd
et: teha võõral maal ilma erilise vajaduseta lahtist tuld;
sv: utan tvingande skäl göra upp öppen eld på annans mark
et: häirida kodurahu, näiteks jäädes laagrisse elumajadele liiga lähedale või tekitades lärmi;
sv: störa hemfriden till exempel genom att slå läger alltför nära en bostad eller genom att föra oväsen
et: prügi maha visata;
sv: skräpa ner i naturen
et: sõita mootorsõidukiga maastikul ilma maaomaniku loata ja
sv: köra ett motorfordon i terrängen utan tillstånd av markägaren
et: püüda kala või pidada jahti ilma vastavate lubadeta.
sv: fiska eller jaga utan de tillstånd som krävs.
et: Buklet „Igameheõigus"soome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel
sv: Broschyren Allemansrättenfinska _ svenska _ engelska _ ryska
et: Jahipidamine, kalastamine ja matkaminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Friluftsliv och vandringfinska _ svenska _ engelska
et: Matkakaardid veebissoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
sv: Friluftskartor på Internetfinska _ svenska _ engelska
et: Jahiloadsoome keel _ rootsi keel
sv: Tillståndfinska _ svenska
et: Rahvuspargid ja looduskaitsealad
sv: Nationalparker och naturskyddsområden
et: Soomes on 40 rahvusparki.
sv: I Finland finns 40 nationalparker.
et: Rahvuspargi all mõeldakse suurt, üle 1000-hektarilist looduskaitseala.
sv: Med nationalpark avses ett över 1 000 hektar stort naturskyddsområde.