Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
en: In the 1960s, hundreds of thousands of Finns moved to Sweden as there was more work there and the pay was better.
et: 1960-ndatel aastatel asus sadu tuhandeid soomlasi Rootsi elama, sest seal oli rohkem tööd ja palgad olid kõrgemad kui Soomes.
en: From the 1990s into the new millennium
et: 1990-ndatest uude sajandisse
en: With the collapse of the Soviet Union in the early 1990s, Finland plunged into recesssion as the trade with the Soviets ceased.
et: Kui Nõukogude Liit 1990-ndate alguses kokku varises, algas Soomes sügav majanduskriis, sest eksport Nõukogude Liitu lõppes.
en: At the time, numerous companies went bankrupt, which led to many people losing their jobs.
et: Sel ajal läksid paljud ettevõtted pankrotti, mille tagajärjel paljud inimesed kaotasid töö.
en: After the recession, plenty of high-technology industry and related jobs were created in Finland.
et: Peale majanduskriisi panustas Soomes kõrgtehnoloogilisse tööstusse ja tekkis palju uusi töökohti.
en: More and more people were also working in various service sector professions.
et: Üha rohkem inimesi leidis tööd ka teenindussektori erinevatel ametikohtadel.
en: In the 1990s, an increasing number of people began to move to Finland from other countries.
et: 1990-ndatel hakkas Soome elama asuma üha rohkem inimesi teistest riikidest.
en: Refugees arrived in Finland from many countries, along with people from the former Soviet Union who had a Finnish background.
et: Soome saabus pagulasi paljudest riikidest ning Soome taustaga inimesi endisest Nõukogude Liidust.
en: Many also moved to Finland for studies, employment or family reasons.
et: Paljud asusid Soome elama ka õpingute, töö või pere tõttu.
en: In 1995, Finland became a member of the European Union (EU).
et: 1995. aastal sai Soome Euroopa Liidu (EL-i) liikmeks.
en: In 2002, Finland adopted the common EU currency, the euro, among the first EU countries, thereby relinquishing its own currency.
et: 2002. aastal võttis Soome esimeste Euroopa Liidu riikide hulgas kasutusele EL-i ühisraha euro ja loobus sellega oma valuutast.
en: Creating Finnish welfare: a century of Finland and the Virtanen family
et: Soome on alati olnud väike põhjapoolne koht ida ja lääne vahel.
en: Finnish history is a story of trading routes, clashes of cultures and life next to great neighbours.
et: Soome ajalugu on lugu kaubateedest, kultuuride kokkupuutest ja elust suurte naabrite kõrval.
en: Finnish prehistory to 1323
et: Soome esiajalugu –1323
en: People have lived in the region of Finland since the Ice Age, circa 8800 BCE.
et: Soome ala on asustatud jääajast alates, umbes aastast 8800 eKr.
en: Habitation first settled along water routes, and since then busy trading traffic has always passed through the region.
et: Asustus arenes esmalt veeteede äärde, sest läbi Soome territooriumi on alati toimunud elav kaubavahetus.
en: The name of Finland’s oldest city, Turku, means ‘place of trade’.
et: Soome vanima linna Turu nimi tähendab turgu.
en: The first written sources that mention Finland date back to the 12th and 13th centuries.
et: Kirjalikud allikad Soome kohta pärinevad alles 12.–13. sajandist.
en: Around that time, crusades brought Finland into the sphere of power of the Roman Pope and the medieval network of Hansa traders.
et: Siis sai Soome territoorium ristiretkedega osaks Rooma paavsti impeeriumist ja keskaegsete hansakaupmeeste võrgustikust.
en: The Catholic Church spread to the region of Finland from Sweden, while the Orthodox Church did the same from Novgorod, currently Russia, in the East.
et: Katoliku kirik levis Soome territooriumile Rootsist ja õigeusu kirik ida poolt Novgorodist, nüüdse Venemaa territooriumilt.
en: The struggle for control of the region between Sweden and Novgorod ended with the Treaty of Nöteborg in 1323. With the treaty, the Catholic faith was established in western Finland and the Orthodox faith in eastern Finland.
et: Rootsi ja Novgorodi vaheline lahing piirkonna valitsemise üle lõppes 1323. aastal Pähkinäsaare rahuga, mille alusel Soome lääneosas juurdus katoliiklus ja idas kinnitas kanda õigeusk.
en: This religious boundary still exists, although the Reformation replaced Catholicism with Lutheranism.
et: See usundite piir on endiselt olemas, kuid reformatsiooniga vahetus katoliku usund luteri usundiks.
en: Easternmost part of Sweden 1323–1809
et: Rootsi idaosa 1323–1809
en: After the Treaty of Nöteborg in 1323, most of Finland was a part of Sweden.
et: Peale 1323. aasta Pähkinäsaari rahu kuulus suurem osa Soome territooriumist Rootsi koosseisu.
en: For about 500 years, Finnish history is Swedish history.
et: Soome ajalugu on ligikaudu 500 aastat olnud Rootsi ajalugu.
en: The region of Finland was Sweden’s buffer against the East, and the borders shifted many times in various wars.
et: Soome territoorium oli Rootsile puhvriks ida suunal ja piirid muutusid sõdade käigus mitmeid kordi.
en: Finns consider themselves Western Europeans because the time as a part of the Kingdom of Sweden strongly tied Finns to the Western cultural heritage.
et: Soomlased peavad ennast lääne-eurooplasteks, sest aeg Rootsi impeeriumi koosseisus sidus nad tugevalt lääne kultuuripärandiga ühte.
en: For example, Finns fought in the Thirty Years’ War with Swedish troops in Central Europe.
et: Näiteks sõdisid Soome sõdurid kolmekümneaastase sõja ajal Rootsi vägedes Kesk-Euroopas.
en: At the same time, however, there were also connections to eastern trade centres and the Orthodox Church.
et: Samal ajal olid siiski olemas kontaktid idapoolsete kauplemiskeskuste ja õigeusu kirikuga.
en: 1523 Gustav I becomes King of Sweden and withdraws Sweden from the medieval union of the Nordic countries
et: 1523 Rootsi kuningaks sai Gustav I Vasa, kes eraldas Rootsi keskaegsest Kalmari unioonist.
en: The first ABC book written in Finnish is published in Finland
et: Soomes ilmus esimene soomekeelne aabits.
en: 1550 Helsinki is founded to compete with Tallinn for Baltic Sea trade
et: 1550 Asutati Helsingi, et konkureerida Tallinnaga Läänemere kaubavahetuses.
en: 1640 The first university in Finland is established in Turku
et: 1640 Turus asutati Soome esimene ülikool.
en: Finland as a part of the Russian Empire 1809–1917
et: Soome Venemaa keisririigi koosseisus 1809–1917
en: Russia captured the region of Finland from Sweden in 1808–1809.
et: Aastatel 1808–1809 vallutas Venemaa Rootsilt Soome territooriumi.
en: The Emperor of Russia, Alexander I gave Finland the status of a Grand Duchy.
et: Venemaa keiser Aleksander I andis Soomele suurvürstiriigi staatuse.
en: Most of the laws from the time of the Swedish rule remained in force.
et: Suurem osa Rootsi ülemvõimu aegsetest seadustest jäi kehtima.
en: During the Russian rule, Finland became a special region developed by order of the Emperor.
et: Venemaa ülemvõimu ajal muutus Soome eriliseks territooriumiks, mida arendati keisri käsul.
en: For example, Helsinki city centre was built during Russian rule.
et: Näiteks on Helsingi kesklinn ehitatud Venemaa ülemvõimu ajal.
en: Starting from 1899, Russia tightened its grip on the Grand Duchy of Finland.
et: Aastast 1899 tugevdas Venemaa haaret Soome suurvürstiriigi üle.
en: Finland did not take part in World War I, but nationalism also had an influence on the region of Finland.
et: Soome ei osalenud Esimeses maailmasõjas, kuid rahvusluse mõju avaldus ka Soome territooriumil.
en: Finland was granted its own parliament in 1906, and the first elections were held in 1907.
et: Soome parlament loodi 1906. aastal ja esimesed valimised toimusid 1907. aastal.
en: Finland declared independence on 6 December 1917, and the Bolshevik government that seized power in the October Revolution in Russia recognised Finnish independence on 31 December 1917.
et: Soome kuulutas ennast iseseisvaks 06.12.1917. Venemaa Oktoobrirevolutsiooni käigus võimule tulnud bolševike valitsus tunnustas iseseisvust 31.12.1917.
en: 1812 Helsinki becomes the capital
et: 1812 Helsingist sai pealinn.
en: The old capital Turku is destroyed in a fire, emphasising Helsinki’s standing
et: Vana pealinn Turu hävines tulekahjus ja Helsingi sai veelgi olulisema positsiooni.
en: 1860 Finland adopts its own currency, the markka
et: 1860 Soomes võeti kasutusele oma valuuta, mark.
en: 1906 Universal and equal right to vote, also for women
et: 1906 Üldine ja ühetaoline hääleõigus, ka naistele.
en: 6 December 1917 Finland declares independence
et: 06.12.1917 Soome kuulutas ennast iseseisvaks.
en: Early years of independence 1917–1945
et: Iseseisvuse algusaastad 1917–1945
en: In the early years of independence, Finland’s position was fragile.
et: Soome positsioon oli iseseisvuse algusaegadel habras.
en: Soon after independence, a bloody civil war broke out in Finland.
et: Varsti pärast iseseisvumist puhkes Soomes verine kodusõda.
en: The war was fought between the Reds or labour movement and the Whites or government troops.
et: Omavahel sõdisid punased töörahvaliikumise ja valged valitsuse väed.
en: The Whites received support from Germany and the Reds from Russia.
et: Valgeid toetas Saksamaa ja punaseid Venemaa.
en: The war ended in the Whites’ victory.
et: Sõda lõppes valgete võiduga.
en: Finland was strongly in the German sphere of influence because the Soviet Union became the biggest threat to the security of the state.
et: Soome kuulus tugevalt Saksa mõjualasse, sest riigi julgeolekule kujunes suurimaks ohuks Nõukogude Liit.
en: In the 1930s, many right-wing and far-right movements were popular in Finland, as in other parts of Europe.
et: Sarnaselt muu Euroopaga olid Soomes 1930-ndatel populaarsed parempoolsed ja paremäärmuslikud liikumised.
en: In August 1939, Nazi Germany and the Soviet Union agreed that Finland belonged in the Soviet Union’s sphere of influence.
et: Augustis 1939 leppisid Natsi-Saksamaa ja Nõukogude Liit kokku, et Soome kuulub Nõukogude Liidu huvipiirkonda.
en: During World War II, Finland fought on two occasions against the Soviet Union on the German side.
et: Teise maailmasõja ajal võitles Soome kaks korda Saksa poolel Nõukogude Liidu vastu.
en: Finland lost both wars, but the Soviet Union never occupied Finland.
et: Soome kaotas mõlemad sõjad, kuid Nõukogude Liit Soomet kunagi ei okupeerinud.
en: Because Finland was able to defend its territory in wars soon after gaining independence, Finland’s wars in the 20th century have been considered as a time where the independence of the State of Finland became established.
et: Kuna Soomel õnnestus üsna pea pärast iseseisvumist oma territooriumi sõdades kaitsta, on Soome 20. sajandi sõdade aega peetud Soome riigi iseseisvuse stabiliseerumise ajaks.
en: 1918 Civil War between the Reds and Whites
et: 1918 Kodusõda punaste ja valgete vahel.
en: 1921 Act on compulsory education makes it mandatory to attend six years of elementary school
et: 1921 Koolikohustuse seadus määras kõigile kohustuslikuks kuueaastase rahvakooli.
en: 1939–1940 Finland is thrust into World War II when the Winter War breaks out between Finland and the Soviet Union
et: 1939–1940 Soome sattus Teise maailmasõtta, kui Soome ja Nõukogude Liidu vahel lahvatas Talvesõda.
en: 1941–1944 World War II continues as Continuation War between Finland and the Soviet Union
et: 1941–1944 Teine maailmasõda jätkus Soome ja Nõukogude Liidu vahelise Jätkusõjana.
en: Rebuilding, industrialisation and the Cold War 1945–1991
et: Taastamine, industrialiseerimine ja külm sõda 1945–1991
en: As a defeated party, Finland had to pay the Soviet Union heavy war reparations in the form of goods.
et: Sõja kaotajana oli Soome sunnitud maksma Nõukogude Liidule ränki sõjahüvitisi kaupade kujul.
en: The war reparations included, for example, trains, ships and raw materials.
et: Sõjahüvitisena anti üle näiteks ronge, laevu ja tooraineid.
en: Finland financed the building of the goods with loans and aid.
et: Soome finantseeris kaupade ehitamist laenude ja toetustega.
en: The production of the war reparations helped Finland evolve from an agrarian country into an industrialised country.
et: Sõjahüvitiste tootmine kujundas Soome ümber põllumajandusriigist tööstusriigiks.
en: The industrialisation started a migration from the countryside into the cities.
et: Industrialiseerimise tulemusena algas ränne maapiirkondadest linnadesse.
en: In 1948, Finland and the Soviet Union signed an Agreement of Friendship, Cooperation, and Mutual Assistance, where the countries promised to defend each other against external treats.
et: 1948. aastal sõlmisid Soome ja Nõukogude Liit sõpruse, koostöö ja vastastikuse abistamise lepingu, mille kohaselt lubasid riigid teineteist väliste ohtude eest kaitsta.
en: In practice, Finland was in the Soviet Union’s sphere of influence throughout the Cold War, and the country’s foreign and domestic policy were guided by fear of the Soviet Union.
et: Soome oli sisuliselt kogu külma sõja ajal Nõukogude Liidu huvipiirkonna osaks ning riigi välis- ja sisepoliitikat suunas hirm Nõukogude Liidu ees.
en: 1948 Agreement of Friendship, Cooperation, and Mutual Assistance between Finland and the Soviet Union
et: 1948 Sõlmiti Soome ja Nõukogude Liidu vaheline sõpruse, koostöö ja vastastikuse abistamise leping.
en: 1952 Olympic Games in Helsinki
et: 1952 Olümpiamängud Helsingis.
en: 1968 Finnish comprehensive school institution founded
et: 1968 Loodi Soome põhikoolisüsteem.
en: Part of Europe 1991 onwards
et: Osa Euroopast 1991- &gt;
en: The collapse of the Soviet Union and loan-based economic growth in the 1980s caused a recession in Finland in the 1990s.
et: Nõukogude Liidu kokkuvarisemine ja 1980-ndate laenudel põhinev majanduskasv põhjustasid 1990ndatel Soomes majanduskriisi.
en: The worst time of the recession was in the early 1990s; many Finnish people were unemployed, companies went bankrupt and the state had little money.
et: Majanduslanguse rängim periood oli 1990ndate alguses, kui Soomes oli palju töötuid, ettevõtted läksid pankrotti ja riigil ei jätkunud raha.
en: In about 1995, the Finnish economy started to grow, the most important company being mobile phone company Nokia.
et: Umbes 1995. aastast algas Soomes majanduskasv, kus olulisima ettevõttena tõusis esile mobiiltelefonide tootja Nokia.
en: Finland joined the EU in 1995 and was one of the first countries to adopt the euro as its currency.
et: Soome sai Euroopa Liidu liikmeks 1995. aastal ja oli esimeste riikide seas, kus ametliku valuutana tuli käibele euro.
en: 1991 Worst economic crisis in Finnish history
et: 1991 Soome ajaloo raskeim majanduskriis.
en: 1995 Finland joins the European Union
et: 1995 Soome liitus Euroopa Liiduga.
en: 2000 Finland takes 1st place in children’s literacy in PISA studies
et: 2000 Esimeses PISA uuringus oli Soome laste lugemisoskuse poolest 1. kohal.
en: The euro is adopted as the cash currency in Finland
et: Soomes võeti füüsilise vääringuna kasutusele euro.
en: 2007 Nokia sells 40% of all mobile phones worldwide
et: 2007
en: Creating Finnish welfare: a century of Finland and the Virtanen family
et: Nokia müüs 40% maailma kõigist mobiiltelefonidest.
en: Finland is a republic and a member of the European Union (EU).
et: Soome on vabariik ja Euroopa Liidu (EL) liige.
en: The capital of Finland is Helsinki.
et: Soome pealinn on Helsingi.
en: Finland is divided into self-governed municipalities.
et: Soome jaguneb valdadeks, mis on omavalitsuslikud.
en: Finland has 5.5 million inhabitants.
et: Soomes on 5,5 miljonit elanikku.
en: The national languages are Finnish and Swedish (about 5% of Finns speak Swedish as their native language).
et: Soome riigikeeled on soome ja rootsi keel (umbes 5% soomlastest räägib emakeelena rootsi keelt).
en: Many Finns speak fluent English.
et: Paljud soomlased räägivad head inglise keelt.
en: Finland is located in North Europe.
et: Soome paikneb Põhja-Euroopas.
en: Finland’s neighbouring countries are Russia (east), Norway (north), Sweden (west) and Estonia (south).
et: Soome naaberriigid on Venemaa (idas), Norra (põhjas), Rootsi (läänes) ja Eesti (lõunas).
en: The surface area of Finland is 338,432 km², which includes the land and inland water areas.
et: Soome pindala on 338 432 km², mis hõlmab Soome maismaa-alasid ja siseveekogusid.
en: The currency of Finland is the euro.
et: Soome rahaühik on euro.
en: Information about Finland in other online sources
et: Teavet Soome kohta mujal veebis
en: Public services onlineFinnish _ Swedish _ English
et: Avalikud teenused veebissoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
en: Volunteer work is a good way to help, meet new people and participate in something that is important to you.
et: Vabatahtlik töö on hea viis aidata, tutvuda uute inimestega ja võtta osa sinu jaoks olulisest asjast.
en: Volunteer work is not the same as work or practical training.
et: Vabatahtlik töö ei ole sama nagu töö või tööpraktika.
en: If you have little work experience in Finland or your Finnish skills are inadequate, volunteer work is a good way to gain entry to working life and improve your language skills.
et: Kui sul on Soomes alles väike töökogemus või sa ei oska veel hästi soome keelt, siis on vabatahtlik töö hea võimalus tööellu lülitumiseks ja keeleoskuse parandamiseks.
en: Volunteer work does not pay a salary, but the work experience may prove useful when you apply for paid work.
et: Vabatahtliku töö eest ei saa palka, kuid töökogemusest võib olla kasu palgatööle kandideerimisel.
en: Directly contact the organisation you would like to volunteer in.
et: Võta ise ühendust organisatsiooniga, kus sooviksid teha vabatahtlikku tööd.
en: If you receive unemployment benefits, find out from your Employment and Economic Development Office whether volunteer work has an impact on your benefits.
et: Kui saad töötuskaitse toetust või toetusi, siis küsi esmalt oma TE-büroost järele, kas vabatahtlik töö mõjutab sinu õigust töötuskaitsele.
en: In some cases, volunteer work can be included in your integration plan.
et: Mõningatel juhtudel võib vabatahtlik töö olla osa sinu integreerumisplaanist.
en: Volunteer work can also be an excellent hobby.
et: Vabatahtlikust tööst võib kujuneda ka tore hobi.
en: You can usually decide for yourself when and how often you would like to volunteer.
et: Üldjuhul saad ise otsustada, millal ja kui sageli vabatahtlikus töös osaled.
en: In volunteer work, you can meet people with whom you share common interests and make new friends.
et: Vabatahtliku töö kaudu võid kohtuda inimestega, kes on huvitatud samadest asjadest kui sina ja saada uusi sõpru.
en: You may also be able to utilise the contacts you have made during volunteer work later on in your working life.
et: Võid ka tööelus ära kasutada neid kontakte, mida oled vabatahtliku töö kaudu loonud.
en: Voluntary workFinnish
et: Vabatahtlik töösoome keel
en: linkkiFinnish Red Cross:
et: linkkiPunainen Risti:
en: Voluntary workFinnish _ Swedish _ English
et: Vabatahtlik töösoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
en: Voluntary workEnglish
et: Vabatahtlik tööinglise keel
en: Voluntary work guideFinnish _ English
et: Vabatahtliku töö juhendsoome keel _ inglise keel
en: Compared to the number of citizens, the number of associations in Finland is high.
et: Soomes on palju ühinguid rahvaarvuga võrreldes.
en: According to the law, everyone has the right to participate in association activities.
et: Vastavalt seadustele on igaühel õigus tegutseda ühingutes.
en: The freedom of association also applies to foreign citizens.
et: Ühinemisvabadus puudutab ka välismaalasi.
en: An association can be, for example, a sports club, cultural association, friendship association or a religious association.
et: Ühing võib olla näiteks spordiühing, kultuuriühing, sõprusühing või usuühing.
en: Registered associations are non-profit organisations.
et: Registreeritud ühingud on mittetulundusühingud (aatteellinen yhdistys).
en: An association must not be established to conduct business.
et: Ühingut ei pea asutama ettevõtlusega tegelemiseks.
en: In Finland, there are also many associations founded by immigrants.
et: Soomes on ka palju immigrantide asutatud ühinguid.
en: An immigrant association or a friendship association in contact with your home country may help you to maintain and develop your native culture in the new society and collaborate with authorities and other organisations.
et: Immigrantide ühing või oma riigi sõprusühing võib aidata säilitada ja arendada oma kultuuri uues ühiskonnas ja teha koostööd ametkondade ja teiste organisatsioonidega.
en: You can search for different associations at the Finnish Patent and Registration Office’s AssociationNet service.
et: Erinevaid ühinguid võid otsida Patendi- ja Registrivalitsuse ühingute veebiteenusest Yhdistysnetti.
en: AssociationNetFinnish _ Swedish _ English
et: Ühingu Internetsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
en: Organization IncubatorFinnish _ Swedish _ English
et: Ettevõtlusinkubaatorsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
en: National associations for immigrants
et: Riiklikke immigrantide ühinguid
en: Network of Multicultural AssociationsFinnish _ English
et: Multikultuursete organisatsioonide koostöövõrgustiksoome keel _ inglise keel
en: linkkiIESAF:
et: linkkiIESAF:
en: Finnish Association of Russian-speaking OrganizationsFinnish _ Russian
et: Soome venekeelsete ühingute liitsoome keel _ vene keel
en: Umbrella organisation for Somali civil society organisations in FinlandFinnish _ English _ Somali
et: Somaallaste ühingute katusorganisatsioonsoome keel _ inglise keel _ somaali keel
en: linkkiAFAES:
et: linkkiAFAES:
en: Africans and African-Europeans AssociationFinnish _ English
et: Euroopa aafriklased ja aafriklas-eurooplasedsoome keel _ inglise keel
en: org: Sports organisationFinnish _ English
et: Spordiorganisatsioonsoome keel _ inglise keel
en: Friendship associationsFinnish
et: Sõprusseltsesoome keel
en: In practice, the process of founding an association involves three phases:
et: Ühingu asutamisel on praktikas kolm etappi:
en: Making a decision on the founding of an association
et: ühingu asutamisleping (asutamisotsus)
en: Drafting the rules of the association
et: põhikirja koostamine
en: It is worthwhile to register an association.
et: Ühing on soovitatav registreerida.
en: This makes the association a legal person whose members are not personally liable for its operations.
et: Sellisel juhul on ühing juriidiline isik, kelle liikmed ei vastuta isiklikult ühingu tegevuse eest.
en: A registered association may apply for funding and financial assistance and cooperate with other associations and authorities.
et: Registreeritud ühing saab taotleda finantseerimist ja toetusi ning teha koostööd muude ühingute ja riiklike ametitega.
en: An association can be registered by submitting a notice to the Finnish Patent and Registration Office.
et: Ühingu registreerimine toimub teate esitamisega Patendi- ja Registrivalitsusele (Patentti- ja rekisterihallitus).
en: Register of AssociationsFinnish _ Swedish _ English
et: Ühingute registersoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
en: Founding an Association When the Founders Are Foreigners
et: Ühingu asutamine, kui asutajad on välismaalased
en: Foreigners – i.e. persons without Finnish citizenship – can also establish registered associations.
et: Ka välismaalased ehk isikud, kellel ei ole Soome kodankondsust, võivad asutada registreeritud ühingu.
en: In this case, the chairman and deputy chairman must both reside in Finland.
et: Sellisel juhul peab juhatuse esimehe ja juhatuse aseesimehe alaline elukoht olema Soomes.
en: If the place of residence of the chairman or deputy chairman is in another country, the association can apply for an exemption from the Finnish Patent and Registration Office.
et: Kui juhatuse esimehe või juhatuse aseesimehe alaline elukoht on välisriigis, võib ühing taotleda Patendi- ja Registrivalitsuselt eriluba.
en: Associations usually operate in one year periods.
et: Ühing tegutseb aastase tsükli põhimõttel.
en: They plan their activities and finances one year at a time.
et: Ühing palneerib oma tegevuse ja eelarve aastaks ette.
en: The finances and bookkeeping must be audited at the end of each period.
et: Majandusküsimused ja raamatupidamine tuleb üle kontrollida perioodi lõpuks.
en: The members of an association hold all the power.
et: Ühingus kuulub võim liikmetele.
en: The most important decisions are made in association meetings that are open to all members.
et: Tähtsaimad otsused tehakse ühingu koosolekutel, mis on avatud kõikidele liikmetele.
en: Grants and awardsFinnish _ Swedish _ English
et: Abirahad ja preemiadsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
en: The Board of Directors for an association is elected in a meeting to which all members of the association are invited.
et: Ühingule valitakse juhatus ühingu koosolekul, kuhu kutsutakse kõik ühingu liikmed.
en: The Board must include at least a chairperson and two members.
et: Juhatusse peab kuuluma vähemalt juhatuse esimees ja kaks liiget.
en: The rules of the association can define the size of the Board.
et: Juhatuse suuruse võib kindlaks määrata põhikirjaga.
en: It is the duty of the Board to handle matters in compliance with the law and the rules and decisions of the association.
et: Juhatuse ülesanne on tegutseda seadusele, ühingu põhikirjale ja ühingu otsustele vastavalt.
en: An association is dissolved when the majority of its members make a decision to that effect in a meeting of the association.
et: Ühing likvideeritakse, kui suurem osa liikmetest ühingu koosolekul nii otsustab.
en: After the dissolution decision and the allocation of the funds, a notice of dissolution must be submitted to the Register of Associations.
et: Kui likvideerimisotsus on tehtud ja varad võõrandatud, esitatakse likvideerimisotsus ühingute registrile.
en: Organization IncubatorFinnish
et: Ettevõtlusinkubaatorsoome keel
en: org: Sports organisationFinnish
et: Spordiorganisatsioonsoome keel
en: In Finland, the range of hobby activities available to children and young people is very diverse.
et: Soomes pakutakse lastele ja noortele mitmesuguseid harrastustegevusi.
en: They can engage in sports, dance, music, visual arts or theatre, to name only a few examples.
et: Lapsed ja noored võivad tegeleda näiteks spordi, tantsimise, muusika, kujutava kunsti või teatriga.
en: Some of the activities are subject to a fee, but completely free hobbies are also available.
et: Osad harrastustegevustest on tasulised, kuid pakutakse ka tasuta harrastusi.
en: In addition, municipalities organise guided activities for children and young people.
et: Ka omavalitsused organiseerivad lastele ja noortele suunatud juhendatud tegevusi.
en: Exercise for young children does not necessarily have to be instructed, but normal playing and outdoor activities in different environments are enough.
et: Väikese lapse liikumine ei pea olema juhendatud treening, piisab tavalisest mängust ja erinevates kohtades väljas viibimisest.
en: It is, however, good for young children to engage in as many different kinds of exercise as possible, as this will promote their motoric skills and health.
et: Oleks siiski hea, kui väike laps saaks võimalikult mitmekülgselt liikuda, sest see arendab tema motoorseid võimeid ja on tervisele kasulik.
en: Day-care centres provide some of the exercise that children need by organising games that feature moving around.
et: Osaliselt aitab lapse liikumisvajaduse rahuldamisele kaasa lastepäevakodu, kus organiseeritakse sageli liikumismänge.
en: Some sports clubs also organise exercise activities for young children.
et: Lisaks organiseerivad mõned spordiklubid ka väikestele lastele mõeldud treeninguid.
en: Day care centres and schools take part in organising sports activities but it is not their primary function.
et: Lastepäevakodud ja koolid osalevad liikumise organiseerimisel, kuid see ei ole nende peamine ülesanne.
en: A child will not get enough exercise by only participating in the physical education classes.
et: Laps ei saa piisavalt liikumist vaid kehalise kasvatuse tundides osalemisega.
en: Therefore, it is a good idea to provide children with the opportunities to engage in a sufficient amount of exercise outside the day care and school environments, as well.
et: Seetõttu oleks hea, et lapsel on ka väljaspool lastepäevakodu ja kooli võimalus piisavalt liikumist harrastada.
en: Sports can be practiced in teams, clubs or individually.
et: Sporti võib harrastada meeskonnas, klubis või iseseisvalt.
en: Additional information on sports-related hobbies can be found on the Exercise pages of InfoFinland.
et: Lisateavet spordiharrastuste kohta saad InfoFinland lehelt Liikumine.
en: For information on individual sports or on facilities where they can be practiced, contact the association for the sport you are interested in.
et: Teavet erinevate spordialade ja nende harrastamise kohtade kohta tasub küsida alaliitudest.
en: In addition to sports youngsters can engage in a variety of art hobbies, such as visual art, music and theatre.
et: Lisaks spordile pakutakse noortele mitmeid kunstiharrastusi, näiteks kujutavat kunsti, muusikat või teatrit.
en: Related activities are organised by adult education centres, art schools, music schools and municipal youth services, for example.
et: Neid pakuvad näiteks rahvaülikoolid, kunstikoolid, muusikakoolid ja omavalitsuste noorsooametid.
en: For information on hobby opportunities, schedules and prices, contact the organising party directly.
et: Lisateavet harrastusvõimaluste, aegade ja hindade kohta tasub küsida otse organiseerijatelt.
en: Municipal youth services are intended for children and young adults.
et: Omavalitsuste noorsootöö teenused on mõeldud lastele ja noortele täiskasvanutele.
en: The most common services include various clubs and open-to-all activities organised in youth centres.
et: Tavalisemad teenused on erinevad ringid ja noortemajades organiseeritav kõigile avatud tegevus.
en: The services may vary slightly in different parts of the country.
et: Teenused võivad mingil määral erinevates piirkondades erineda.
en: Additional information on youth activities organised by your municipality can be obtained from your local youth services.
et: Lisateavet omavalitsuste korraldatavast noorsootööst saad elukohajärgse omavalitsuse noorsooametist.
en: Many organisations and parishes also take part in youth work.
et: Noorsootööd teevad ka paljud organisatsioonid ja kogudused.
en: A youth centre is a place where young people can spend time and engage in a variety of recreational activities.
et: Noortemaja on koht, kus noored võivad aega veeta ja erinevate hobidega tegeleda.
en: Youth centres also organise guided activities.
et: Noortemajades organiseeritakse ka juhendatud tegevust.
en: The youth centre activities are primarily free of charge.
et: Suurem osa noortemajade tegevusest on tasuta.
en: The activities are organised based on the wishes of the young people, who can also influence the content themselves.
et: Tegevust organiseeritakse noorte soovidest lähtuvalt ja noored võivad osaleda tegevuse sisu väljatöötamisel.
en: There is always an adult – normally a municipal youth worker or youth instructor – present at a youth centre.
et: Noortemajas on alati kohal täiskasvanu, tavaliselt omavalitsuse noorsootöötaja või noortejuhendaja.
en: The age limits for youth premises vary.
et: Noortemaja kasutajate vanusepiirid on erinevad.
en: Young People and Social Involvement
et: Noored ja kaasarääkimine
en: Young people have a wide range of opportunities for social involvement.
et: Noortel on palju võimalusi kaasarääkimiseks.
en: An easy way to start is to participate in the student body activities of your own school or educational institute, for example.
et: Lihtne võimalus alustamiseks on näiteks osalemine oma kooli või õppeasutuse õpilastegevuses.
en: Taking part in the activities of a student body or organisation is a good way to ensure that the voice of the young people is heard especially when decisions affecting their living environment are being made.
et: Osalemine õpilastegevuses ja organisatsiooni tegevuses on hea võimalus mõjutamaks seda, et ka noorte häält võetakse kuulda, kui tehakse nende elukeskkonda mõjutavaid otsuseid.
en: Specialised civic organisations have already been established for promoting numerous social issues.
et: Paljude ühiskondlike teemade edendamiseks on olemas sellele spetsialiseerunud kodanike organisatsioon.
en: Many of these organisations and associations have separate youth divisions that organise activities for younger members.
et: Paljudel kodanike organisatsioonidel ja ühingutel on omad noortele mõeldud osakonnad, mis organiseerivad noortele suunatud tegevust.
en: In addition, special organisations for young people, preadolescents and students are available.
et: Lisaks on olemas spetsiaalsed noorte-, laste-, õpilas- ja üliõpilasorganisatsioonid.
en: There are many opportunities to make music in Finland.
et: Soomes on palju võimalusi muusikaga tegelemiseks.
en: You can study to play an instrument, sing in a choir, visit concerts and festivals – or sing karaoke, for example.
et: Võid õppida mingit pilli mängima, laulda kooris, käia kontserditel ja festivalidel või laulda kasvõi karaoket.
en: There are opportunities for adults, young people and children.
et: Harrastamisvõimalused on olemas täiskasvanutele, noortele ja lastele.
en: Many areas have adult education centres maintained by the municipality.
et: Paljudes piirkondades on omavalitsuste poolt ülalpeetavad rahvaülikoolid.
en: They organise affordable music lessons.
et: Rahvaülikoolid organiseerivad soodsa hinnaga muusikaõpetust.
en: Music lessons are also offered by private music schools and institutes.
et: Lisaks pakuvad õpet eramuusikakoolid ja -kõrgkoolid.
en: The music groups of adult education centres are open to everyone.
et: Rahvaülikoolide muusikarühmad on kõikidele avatud.
en: Students are usually accepted in the order of enrolment in the autumn and spring.
et: Neisse võetakse õpilasi üldjuhul sügiseti ja kevadeti registreerumisjärjekorras.
en: You can apply to music institutes through an entrance exam once a year.
et: Muusikakõrgkoolidesse saab sisse astuda kord aastas sisseastumiseksami alusel.
en: You can ask the municipality’s cultural office for more information about opportunities for music.
et: Muusikaga tegelemise võimaluste kohta saad lisateavet küsida ka omavalitsuse kultuuriosakonnast.
en: Information about studying musicFinnish
et: Teave muusikaõpingute kohtasoome keel
en: Information about choirsFinnish _ English
et: Teave kooride kohtasoome keel _ inglise keel
en: Concerts are organised in various places: concert halls, music halls, culture centres, schools, restaurants, historical sites and churches.
et: Kontserte korraldatakse erinevates kohtades: kontserdisaalides, muusikamajades, kultuurikeskustes, õppeasutustes, restoranides, ajaloolistes paikades ja kirikutes.
en: Some concerts are free of charge, but usually there is an entrance fee.
et: Mõned kontserdid on tasuta, kuid üldjuhul tuleb osta kontserdile pilet.
en: You can find information about concerts in local newspapers and on the Internet.
et: Teavet kontsertide kohta leiad piirkondlikest lehtedest ja internetist.
en: Music festivals are popular, especially in the summer.
et: Muusikafestivalid on väga populaarsed just suvel.
en: Festivals may offer opera, classical music, rock, pop, jazz or folk music.
et: Festivalid pakuvad nii ooperit, klassikalist, rokk-, pop-, džäss- kui ka rahvamuusikat.
en: They are organised all over Finland in cities and in the countryside.
et: Festivale korraldatakse kõikjal Soomes, linnades ja maal.
en: Festivals usually charge an entrance fee.
et: Üldjuhul tuleb osta festivalipilet.
en: Finland festivalsFinnish _ Swedish _ English _ Russian _ French _ Chinese _ German _ Japanese
et: Festivalid Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ prantsuse keel _ hiina keel _ saksa keel _ jaapani keel
en: Folk music and dance in FinlandFinnish _ Swedish _ English
et: Rahvamuusika ja -tants Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
en: There are approximately a thousand museums in Finland, some 300 of which are regularly open to public.
et: Soomes on umbes tuhat muuseumi, millest umbes 300 on külastajatele regulaarselt avatud.
en: The rest are primarily museums of local culture and history that are open during the summer.
et: Ülejäänud muuseumid on vaid suviti avatud koduloomuuseumid.
en: Museums are intended for everyone.
et: Muuseumid on mõeldud kõigile.
en: They can be devoted to art, history, nature, a certain individual or a specialty field.
et: Neis tutvustatakse kunsti, ajalugu, loodust, mõnda teatud isikut või valdkonda.
en: Open-air museums are more expansive museum areas that include entire buildings.
et: Vabaõhumuuseumi (ulkomuseo) all mõeldakse laiemat muuseumi territooriumi, kuhu kuuluvad erinevad hooned.
en: An open-air museum can be, for example, a yard area of a traditional Finnish farm house or some other area that has been made into a museum.
et: Vabaõhumuuseum võib olla näiteks traditsiooniline Soome talu õu või muu territoorium, kuhu on loodud muuseum.
en: Among well-known Finnish museums of this kind are the Seurasaari Open-Air Museum in Helsinki and the Luostarinmäki Handicrafts Museum in Turku.
et: Tuntud Soome vabaõhumuuseumid on näiteks Seurasaari Helsingis ja Luostarinmäki käsitööliste muuseum Turus.
en: Finnish art is exhibited, for example, in Ateneum, which is part of the Finnish National Gallery, and at the Espoo Museum of Modern Art (EMMA).
et: Soome kunsti tutvustavad näiteks Soome rahvusgalerii juurde kuuluv Ateneum ja Espoo nüüdiskunstimuuseum (EMMA).
en: The Finnish cultural history can be explored in the National Museum of Finland in Helsinki, among other locations.
et: Soome kultuuriajalooga saab tutvuda Helsingis asuvas Soome rahvusmuuseumis.
en: In addition to this, a large number of museums and museum areas are located all over Finland.
et: Lisaks sellele on kõikjal Soomes palju muuseume ja vabaõhumuuseume.
en: The collections of some museums can even be viewed online.
et: Mõnede muuseumide väljapanekutega saab tutvuda ka internetis.
en: The Museot.fi website contains additional information on museums and current exhibitions.
et: Lisateavet muuseumide ja käimasolevate näituste kohta saab veebilehelt Museot.fi.
en: Museums also often arrange guided tours in different languages.
et: Muuseumid korraldavad sageli ka väljapanekute külastusi giidi saatel ja erinevas keeles.
en: linkkiMuseot.fi:
et: linkkiMuseot.fi:
en: Museum searchFinnish _ Swedish _ English
et: Muuseumide otsingsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
en: Exhibition calenderFinnish _ Swedish _ English
et: Näituste kalendersoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
en: There are seven UNESCO World Heritage Sites in Finland.
et: Soomes on seitse UNESCO maailmapärandi objekti.
en: They are the Fortress of Suomenlinna, Old Rauma, Petäjävesi Old Church, Verla Groundwood and Board Mill, the Bronze Age Burial Site of Sammallahdenmäki, the Struve Geodetic Arc and the High Coast / Kvarken Archipelago.
et: Need on Suomenlinna, Vana Rauma, Petäjävesi vana kirik, Verla puulihvimistöökoda ja papitehas, Sammallahdenmäki, Struve kaar ja Merenkurku saarestik.
en: More information on the World Heritage Sites is available on the website of the National Board of Antiquities.
et: Lisateavet maailmapärandi objektide kohta saab Muuseumiameti veebilehelt.
en: Finland also boasts a number of castles that are open to public: for example, the Olavinlinna Castle, Turku Castle and Hämeenlinna Castle.
et: Soomes on ka külastajatele avatud kindlusi, näiteks Olavinlinna kindlus, Turu kindlus ja Häme kindlus.
en: They are popular destinations, particularly during the summer.
et: Need on populaarsed turismiobjektid, eriti suvel.
en: Guided tours that present the history and architecture of the castles are also arranged.
et: Kindlustesse organiseeritakse ka ekskursioone giidi saatel, kus tutvustatakse kindluse ajalugu ja arhitektuuri.
en: More detailed information on the castles and guided tours is available on the website of the National Board of Antiquities.
et: Täpsemat teavet kindluste ja giidiga ekskursioonide kohta saab Muuseumiameti veebilehelt.
en: Entrance Fees and Discounts
et: Sissepääsutasud ja allahindlused
en: Museum entrance fees vary. The average fee is five euros for adults and two euros for children.
et: Muuseumide sissepääsutasud on erinevad, olles keskmiselt viis eurot täiskasvanutele ja kaks eurot lastele.
en: Many museums offer discounts for particular groups.
et: Paljud muuseumid pakuvad teatud sihtgruppidele allahindlust sissepääsutasult.
en: These groups can include, for example, persons under 18 years of age, students, unemployed persons and pensioners.
et: Sellisteks sihtgruppideks võivad olla näiteks alla 18-aastased, õppurid, töötud ja pensionärid.
en: Children may be allowed into some museums free of charge.
et: Lastele võib teatud muuseumidesse sissepääs olla tasuta.
en: Many museums also host special days on which entry is free for everyone.
et: Paljud muuseumid organiseerivad spetsiaalseid külastuspäevi, kus sissepääs on kõigile tasuta.
en: More information about the free entry days is provided on the Finnish Museums Association’s website.
et: Täiendavat teavet tasuta sissepääsu päevade kohta leiad Muuseumiliidu veebilehelt.
en: Entry is free to a large number of museums on the International Museum Day on 18 May.
et: Mitmetesse muuseumidesse on tasuta sissepääs rahvusvahelisel muuseumipäeval 18. mail.
en: Some museums, such as the Helsinki City Museum, are always free of charge.
et: Mõnesse muuseumi, nagu näiteks Helsingi Linnamuuseum, on alati tasuta sissepääs.
en: linkkiThe National Board of Antiquities:
et: linkkiMuseovirasto:
en: Unesco World Heritage Sites in FinlandFinnish _ Swedish _ English
et: UNESCO maailmapärandi objektid Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
en: Museums and castlesFinnish _ Swedish _ English
et: Muuseumid ja kindlusedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
en: Most Finnish cities have at least one theatre.
et: Soomes on paljudes linnades vähemalt üks teater.
en: Some of them are professional theatres while some operate on an amateur basis.
et: Osa teatritest on kutselised teatrid, osa harrastusteatrid.
en: On the Finnish Theatre Information Centre’s website, you can search for theatres in different municipalities in Finnish.
et: Erinevates piirkondades asuvaid teatreid võid otsida teavituskeskuse veebilehelt soome keeles.
en: The Centre also maintains an archive where you can borrow translations of Finnish plays into a variety of languages.
et: Keskusel on ka arhiiv, kust saab laenutada Soome näidendite tõlkeid erinevates keeltes.
en: Information on the theatre programmes, ticket availability and prices is available on the websites of ticket vendors, such as lippupalvelu.fi, and theatres.
et: Teavet teatrite mängukava ja piletite saadavuse ning hindade kohta võib otsida näiteks piletimüügivõrgu Lippupalvelu või teatrite veebilehtedelt.
en: Numerous theatre festivals are also held in Finland.
et: Soomes korraldatakse ka mitmeid teatrifestivale.
en: Information on them is available in Finnish, Swedish and English on the website of the Finnish Theatre Information Centre.
et: Nende kohta leiad teavet soome, rootsi ja inglise keeles Teatri Teabekeskuse (Teatterin tiedotuskeskus) veebilehtedelt.
en: Contact information for theatersFinnish
et: Teatrite kontaktidsoome keel
en: Theatre festivalsFinnish _ Swedish _ English
et: Teatrifestivalesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
en: There is a cinema in most Finnish cities.
et: Enamikus linnades on kino.
en: The Internet is the best source of information on the cinemas in your area, their programmes and ticket prices.
et: Teavet oma piirkonna kinode, kinokavade ja piletihindade kohta saad kõige paremini internetist.
en: In addition, a list of weekly film screenings is often published in the local paper.
et: Nädala kinokava avaldatakse sageli ka kohalikus lehes.
en: Finnkino is the largest chain of cinemas in Finland.
et: Finnkino on Soome suurim kinokett.
en: On its website, you can search for cinema theatres – in Finnish or English – according to city and see which films are being screened.
et: Finnkino veebilehelt on võimalik otsida kinosid linnade kaupa soome ja inglise keeles ja vaadata, millised filmid on kavas.
en: For information on the programmes of other cinemas, you can ask the theatres directly or look for information online or in newspapers or magazines.
et: Teiste kinode programmi kohta võib küsida teavet otse kinost või otsida infot internetist ja lehtedest.
en: The prices of cinema tickets vary slightly in Finland.
et: Kinopiletite hinnad Soomes kõiguvad veidi.
en: The cheapest tickets cost roughly five euros while the most expensive ones can be over ten euros.
et: Kõige odavamad piletid maksavad umbes viis eurot ja kõige kallimad üle kümne euro.
en: You can check the ticket prices in advance from the websites of the cinemas.
et: Pileti hinna võib eelnevalt kino veebilehelt välja selgitada.
en: In Finland, films are primarily screened in their original language.
et: Filmid on Soomes üldjuhul originaalkeeles.
en: They are subtitled in Finnish and Swedish.
et: Lisaks subtitreeritakse filmid soome ja rootsi keelde.
en: An exception to this rule are children’s films, which can be dubbed into Finnish even though the original language may be different.
et: Erandiks on lastefilmid, mida võidakse esitada soome keelde dubleeritult, kuigi filmi originaalkeel on mõni muu keel.
en: The National Audiovisual Archive screens new and old films from all around the world.
et: Rahvuslik audiovisuaalne arhiiv näitab uusi ja vanu filme kõikjalt maailmast.
en: Information on the screenings is available in Finnish on the archive’s website.
et: Teavet seansside kohta saab arhiivi veebilehelt soome keeles.
en: Screenings are held in several cities and municipalities.
et: Seansse organiseeritakse paljudes erinevates paikkondades.
en: Foreign language films are usually subtitled in Finnish and Swedish.
et: Võõrkeelsed filmid subtitreeritakse tavaliselt soome ja rootsi keelde.
en: High-quality film festivals are held annually in Finland. The most famous ones are the Helsinki International Film Festival, which is held in the autumn, and the Midnight Sun Film Festival, which is held in Sodankylä every summer.
et: Soomes organiseeritakse igal aastal hinnatud filmifestivale, millest tuntuimad on sügiseti Helsingis peetav festival Armastus ja anarhia ning kevadeti peetav Sodankylä filmifestival.
en: Film festivalFinnish _ Swedish _ English
et: Filmifestivalsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
en: Film festivalFinnish _ English
et: Filmifestivalsoome keel _ inglise keel
en: Sudden illness and accidents
et: Haigestumised ja õnnetused
en: City of Rovaniemi Family Counselling Centre
et: Rovaniemi linna perenõuandla
en: Rovaniemi Parish Family Counselling Centre
et: Rovaniemi koguduse perenõustamiskeskus
en: Crisis Centre of the Lapland Mother and Child Home and Shelter
et: Lapi esma- ja turvakodu kriisikeskus
en: Intoxicant abuse among young people
et: Noorte sõltuvusprobleemid
en: Victim Support Finland
et: Kuriteoohvrite valvekeskus
en: Rovaniemi Legal Aid Office
et: Rovaniemi õigusabibüroo
en: In urgent and life-threatening medical emergencies, you can call an ambulance by dialling 112.
et: Kiiret reageerimist vajavate ja eluohtlike haigestumiste korral saad kutsuda kiirabi telefonil 112.
en: The fire brigade and police can also be alerted through the same number.
et: Samalt numbrilt saad helistada ka tuletõrjesse ja politseisse.
en: If you have problems in your family or relationship and want to discuss the matters with a third party, you can contact the following service providers:
et: Kui sul on probleeme peres või paarisuhtes ja soovid sellest rääkida kõrvalseisva isikuga, võid pöörduda järgmistesse kohtadesse:
en: The Rovaniemi Family Counselling Centre serves families with children under 16 years of age.
et: Rovaniemi perenõuandlas teenindatakse alla 16-aastaste lastega perekondi.
en: You can contact the centre if your child or family has problems that require assistance.
et: Pöördu perenõuandlasse, kui sinu lapsel või peres esineb probleeme ja soovid abi saada.
en: tel. 016 322 2538
et: Tel 016-322 2538
en: Mon–Thu 8 am–4 pm
et: E–N kl 8–16
en: Fri 8 am–3:30 pm
et: R kl 8–15.30
en: The Family Counselling Centre provides assistance with problems in your family or relationship.
et: Perenõustamiskeskusest saad abi pere- ja paarisuhte probleemide korral.
en: tel. 016 335 5250
et: Tel 016- 335 5250
en: Appointments Mon–Fri 9 am–11 am
et: Aja broneerimine: E–R 9–11
en: Read more on the website of the
et: Loe lisaks linkkiSeurakunta:
en: linkkiLocal parish: Family Counselling CentreFinnish
et: Perenõustamiskeskussoome keel veebilehelt
en: You can contact the Crisis Centre in any situation where you or your family require help.
et: Kriisikeskusesse saad pöörduda mis tahes olukordades, kus sina või sinu pere vajate tuge või abi.