Helsinki-NLP/opus_dogc huggingface dataset:
Català: ( Tinc una gana que no m ' hi veig ) ; concordança en la subordinació : V ( Oració Principal ) i V ( Oració subordinada substantiva ) : amb temps de present , passat , futur , correlació formal i correlació de sentit ; ús del subjuntiu en frases negatives subordinades substantives .
Español: ( Tinc una gana que no m'hi veig ) ; concordancia en la subordinación : V ( Oración Principal ) y V ( Oración subordinada sustantiva ) : con tiempo de presente , pasado , futuro , correlación formal y correlación de sentido ; uso del subjuntivo en frases negativas subordinadas sustantivas .
Català: Oracions subordinades substantives de relatiu : modificació de l ' adjectiu : Estic orgullós del que m ' acabes de dir ; modificació del substantiu : Aquesta desconfiança en qui t ' ha ajudat fins ara no és normal ; modificació de l ' adverbi : Independentment del que em dius , ho penso fer .
Español: Oraciones subordinadas sustantivas de relativo : modificación del adjetivo : Estic orgullós del que m'acabes de dir ; modificación del sustantivo : Aquesta desconfiança en qui t'ha ajudat fins ara no és normal ; modificación del adverbio : Independentment del que em dius , ho penso fer .
Català: Condicionals ( correlació de temps verbals ) : mentre , sempre que , posat que , llevat que , tret que , si de cas , fora que ... Usos positius de : cap , gens , enlloc , mai , ningú i res , en la condició .
Español: Condicionales ( correlación de tiempos verbales ) : mentre , sempre que , posat que , llevat que , tret que , si de cas , fora que ... Usos positivos de : cap , gens , enlloc , mai , ningú y res , en la condición .
Català: Ortografia de < b > / < v > , < l > / < l · l > , < ll > , < h > , , < ss > , < ç > , < z > , < tg > .
Español: Ortografía de< b > / < v > , < l > / < l·l > , < ll > , < h > , , < ss > , < ç > , < z > , < tg > .
Català: L ' ensenyament d ' idiomes en aquest nivell té com a finalitat capacitar l ' alumne per utilitzar l ' idioma amb tota naturalitat en tot tipus de situacions en els àmbits personal , públic , acadèmic i professional , que requereixin comprendre , produir i processar textos orals i escrits extensos i complexos en qualsevol varietat de la llengua , amb un ric compendi lèxic i estructural i que tractin sobre temes tant abstractes com concrets , fins i tot els que queden fora del seu camp d ' especialitat .
Español: La enseñanza de idiomas en este nivel tiene como finalidad capacitar al alumno para utilizar el idioma con toda naturalidad en todo tipo de situaciones en los ámbitos personal , público , académico y profesional , que requieran comprender , producir y procesar textos orales y escritos extensos y complejos en cualquier variedad de la lengua , con un rico compendio léxico y estructural y que traten sobre temas tanto abstractos como concretos , incluso los que quedan fuera de su campo de especialidad .
Català: Utilitzar la llengua de manera flexible i eficaç a l ' hora de reformular idees sota formes lingüístiques diferents transmetent amb precisió matisos subtils de significat a fi d ' emfasitzar , diferenciar o eliminar l ' ambigüitat demostrant un ús controlat d ' estructures organitzatives , connectors i mecanismes de cohesió .
Español: Utilizar la lengua de manera flexible y eficaz a la hora de reformular ideas bajo formas lingüísticas diferentes transmitiendo con precisión matices sutiles de significado con el fin de enfatizar , diferenciar o eliminar la ambigüedad demostrando un uso controlado de estructuras organizativas , conectores y mecanismos de cohesión .
Català: Mantenir de manera consistent un bon control gramatical d ' un llenguatge complex encara que l ' atenció estigui pendent d ' aspectes com la planificació del discurs o la cohesió de la interacció .
Español: Mantener de manera consistente un buen control gramatical de un lenguaje complejo aunque la atención esté pendiente de aspectos como la planificación del discurso o la cohesión de la interacción .
Català: Interactuar espontàniament , amb fluïdesa i precisió , captant i utilitzant els senyals no verbals i d ' entonació sense un esforç aparent fins i tot en les situacions més complexes .
Español: Interactuar espontáneamente , con fluidez y precisión , captando y utilizando las señales no verbales y de entonación sin un esfuerzo aparente incluso en las situaciones más complejas .
Català: Desenvolupar un control conscient de les actituds i factors afectius personals i una perspectiva crítica i comprensiva en relació amb les altres cultures i amb la cultura dels països parlants de la llengua objecte .
Español: Desarrollar un control consciente de las actitudes y factores afectivos personales y una perspectiva crítica y comprensiva en relación con las otras culturas y con la cultura de los países hablantes de la lengua objeto .
Català: Produir textos clars , fluids i fins i tot destacables amb estil adequat al context i amb una estructura lògica i eficaç , transmetent amb precisió matisos subtils de significat mitjançant un repertori ampli de recursos de modificació tornant enrere i reestructurant el discurs quan es troba en alguna dificultat d ' una manera tan hàbil que l ' interlocutor ni se n ' adoni .
Español: Producir textos claros , fluidos e incluso destacables con estilo adecuado al contexto y con una estructura lógica y eficaz , transmitiendo con precisión matices sutiles de significado mediante un repertorio amplio de recursos de modificación volviendo atrás y reestructurando el discurso cuando se encuentra en alguna dificultad de una manera tan hábil que el interlocutor ni se dé cuenta de ello .
Català: Participar sense esforç i amb fluïdesa en tota mena de converses i discussions respectant els torns de paraula , donant referències , fent al · lusions , etc . , tot escollint l ' expressió adequada entre un repertori disponible de funcions del discurs i relacionant amb habilitat les pròpies intervencions amb les dels altres interlocutors .
Español: Participar sin esfuerzo y con fluidez en todo tipo de conversaciones y discusiones respetando los turnos de palabra , dando referencias , haciendo alusiones , etc. , escogiendo la expresión adecuada entre un repertorio disponible de funciones del discurso y relacionando con habilidad las propias intervenciones con las de los otros interlocutores .
Català: Escriure cartes , informes o articles complexos que presentin arguments amb una estructura lògica i eficaç que ajudi el destinatari a fixar-se en els punts més significatius i a recordar-los .
Español: Escribir cartas , informes o artículos complejos que presenten argumentos con una estructura lógica y eficaz que ayude al destinatario a fijarse en los puntos más significativos y a recordarlos .
Català: Comprendre sense cap dificultat qualsevol tipus de producció oral en directe o emesa pels mitjans de comunicació , encara que hi hagi soroll ambiental , que la velocitat de parla sigui ràpida com la d ' un nadiu , i sigui quina sigui la variant geogràfica o social , a condició que tingui temps de familiaritzar-s ' hi .
Español: Comprender sin ninguna dificultad cualquier tipo de producción oral en directo o emitida por los medios de comunicación , aunque haya ruido ambiental , que la velocidad de habla sea rápida como la de un nativo , y sea cuál sea la variante geográfica o social , a condición de que tenga tiempo de familiarizarse .
Català: Comprendre amb facilitat i interpretar de forma crítica qualsevol mena d ' escrit , incloent-hi textos abstractes , estructuralment complexos , textos literaris o no literaris , apreciant-ne distincions subtils d ' estil i significat tant implícit com explícit .
Español: Comprender con facilidad e interpretar de forma crítica cualquier tipo de escrito , incluyendo textos abstractos , estructuralmente complejos , textos literarios o no literarios , apreciando distinciones sutiles de estilo y significado tanto implícito como explícito .
Català: Per això , el professorat haurà d ' esmerçar temps i esforços per ajudar l ' alumnat a reconèixer el pes de les actituds en el procés d ' aprenentatge , a identificar les pròpies , i treballar en el desenvolupament de les adequades per aconseguir l ' èxit en l ' aprenentatge .
Español: Por eso , el profesorado tendrá que emplear tiempo y esfuerzos por ayudar al alumnado a reconocer el peso de las actitudes en el proceso de aprendizaje , a identificar las propias , y trabajar en el desarrollo de las adecuadas para conseguir el éxito en el aprendizaje .
Català: Les estratègies són un mitjà que l ' usuari d ' una llengua utilitza per mobilitzar i equilibrar els recursos de què disposa per tal de respondre a les exigències comunicatives de la situació i assolir amb èxit unobjectiu concret .
Español: Las estrategias son un medio que el usuario de una lengua utiliza para movilizar y equilibrar los recursos de que dispone con el fin de responder a las exigencias comunicativas de la situación y alcanzar con éxito un objetivo concreto .
Català: Utilització de tècniques per compensar mancances lingüístiques que produeixen interrupcions o bloqueigs de la memòria ( mots per guanyar temps , paràfrasis , canvi de tema ... )
Español: Utilización de técnicas para compensar carencias lingüísticas que producen interrupciones o bloqueos de la memoria ( palabras para ganar tiempo , paráfrasis , cambio de tema ... )
Català: Són les que utilitza l ' usuari de la llengua , que fa el paper d ' intermediari , en les activitats de mediació entre interlocutors que no es poden entendre directament , o entre un text oral o escrit i un parlant d ' una llengua diferent a la dels textos .
Español: Son las que utiliza el usuario de la lengua , que hace el papel de intermediario , en las actividades de mediación entre interlocutores que no se pueden entender directamente , o entre un texto oral o escrito y un hablante de una lengua diferente a la de los textos .
Català: Establiment dels requeriments de la tasca , identificació del context en què es produeix la situació comunicativa i avaluació dels coneixements del món , tant els propis com dels de les persones entre les quals s ' estableix la mediació .
Español: Establecimiento de los requerimientos de la tarea , identificación del contexto en qué se produce la situación comunicativa y evaluación de los conocimientos del mundo , tanto los propios como de los de las personas entre las cuales se establece la mediación .
Català: Les estratègies d ' aprenentatge afavoreixen el procés d ' aprenentatge propi en la mesura que , d ' una banda , promouen que l ' alumne assagi amb el mitjans , les tècniques i els procediments que li resultin més rendibles i , de l ' altra , estimulen el desenvolupament de l ' autonomia i del treball col · laboratiu , així com de la responsabilitat en l ' aprenentatge .
Español: Las estrategias de aprendizaje favorecen el proceso de aprendizaje propio en la medida que , por una parte , promueven que el alumno ensaye con el medios , las técnicas y los procedimientos que le resulten más rentables y , de la otra , estimulan el desarrollo de la autonomía y del trabajo colaborativo , así como de la responsabilidad en el aprendizaje .
Català: Les estratègies que s ' enuncien a continuació segueixen els passos del procés d ' aprenentatge d ' una llengua i , encara que algunes d ' elles poden formar part del bagatge conscient o inconscient de l ' aprenent de llengües , en tots els casos es poden practicar i fer-les conscients per tal d ' utilitzar-les i automatitzar-les per agilitar l ' aprenentatge .
Español: Las estrategias que se pronuncian a continuación siguen los pasos del proceso de aprendizaje de una lengua y , aunque algunas de ellas pueden formar parte del bagaje consciente o inconsciente del aprendiz de lenguas , en todos los casos se pueden practicar y hacerlas conscientes con el fin de utilizarlas y automatizarlas para agilizar el aprendizaje .
Català: Acceptació de la comprensió parcial o superficial d ' una situació comunicativa i mobilització dels recursos i tècniques disponibles per a sentir-se competent en el desenvolupament de tasques d ' aprenentatge i comunicatives .
Español: Aceptación de la comprensión parcial o superficial de una situación comunicativa y movilización de los recursos y técnicas disponibles para sentirse competente en el desarrollo de tareas de aprendizaje y comunicativas .
Català: Identificar ; donar informació ; confirmar la informació prèvia ; descriure i narrar ; expressar coneixement ; expressar desconeixement ; expressar habiilitat per fer alguna cosa ; expressar que es recorda o no es recorda una cosa .
Español: Identificar ; dar información ; confirmar la información previa ; describir y narrar ; expresar conocimiento ; expresar desconocimiento ; expresar habilidad para hacer alguna cosa ; expresar que se recuerda o no se recuerda una cosa .
Català: Demanar l ' opinió ; demanar informació ; demanar pel coneixement d ' alguna cosa ; demanar confirmació ; demanar si es recorda o s ' ha oblidat d ' alguna cosa ; preguntar per l ' habilitat de fer alguna cosa ; demanar pels gustos i els interessos ; demanar per preferències ; demanar per desitjos ; demanar per plans i intencions ; demanar per l ' estat d ' ànim ; donar una ordre o instrucció ; demanar un favor ; demanar objectes ; demanar ajuda ; pregar ; repetir una ordre prèvia o pressuposada ; demanar permís ; donar i denegar permís ; prohibir ; oferir i convidar ; sol · licitar confirmació d ' una proposta prèvia , oferiment o invitació ; aconsellar ; advertir ; amenaçar ; retreure ; tranquil · litzar i consolar ; animar ; intentar convèncer .
Español: Pedir la opinión ; pedir información ; preguntar por el conocimiento de alguna cosa ; pedir confirmación ; preguntar si se recuerda o se ha olvidado de alguna cosa ; preguntar por la habilidad de hacer alguna cosa ; preguntar por los gustos y los intereses ; preguntar por preferencias ; preguntar por deseos ; preguntar por planes e intenciones ; preguntar por el estado de ánimo ; dar una orden o instrucción ; pedir un favor ; pedir objetos ; pedir ayuda ; rogar ; repetir una orden previa o presupuesta ; pedir permiso ; dar y denegar permiso ; prohibir ; ofrecer e invitar ; solicitar confirmación de una propuesta previa , ofrecimiento o invitación ; aconsejar ; advertir ; amenazar ; reprochar ; tranquilizar y consolar ; animar ; intentar convencer .
Català: Expressar gustos i interessos ; mostrar escepticisme ; expressar aprovació i desaprovació ; aversió ; preferència ; desitjos , plans i intencions ; alegria , satisfacció ; tristesa , aflicció ; plaer , diversió ; avorriment , afartament ; enuig , indignació ; por , ansietat , preocupació ; nerviosisme , angoixa ; empatia ; alleujament ; esperança ; decepció ; resignació ; penediment ; sorpresa ; estranyesa ; admiració ; orgull ; afecte ; sensacions físiques .
Español: Expresar gustos e intereses ; mostrar escepticismo ; expresar aprobación y desaprobación ; aversión ; preferencia ; deseos , planes e intenciones ; alegría , satisfacción ; tristeza , aflicción ; placer , diversión ; aburrimiento , atracón ; enfado , indignación ; miedo , ansiedad , preocupación ; nerviosismo , angustia ; empatía ; alivio ; esperanza ; decepción ; resignación ; arrepentimiento ; sorpresa ; extrañeza ; admiración ; orgullo ; afecto ; sensaciones físicas .
Català: Saludar i respondre una salutació ; preguntar per una persona i respondre ; demanar una extensió o habitació i respondre ; preguntar si es pot deixar un encàrrec ; preguntar per l ' estat general de les coses i respondre ; sol · licitar que comenci un relat i reaccionar ; introduir el tema del relat i reaccionar ; indicar que se segueix el relat amb interès ; controlar l ' atenció de l ' interlocutor ; introduir un fet ; organitzar la informació ; connectar elements ; reformular el que s ' ha dit ; destacar un element ; introduir paraules d ' una altra persona ; citar ; encetar una digressió ; tancar una digressió ; rebutjar un tema o un aspecte del tema ; interrompre ; indicar que es pot reprendre el discurs ; demanar a algú que guardi silenci ; cedir la paraula ; indicar que es desitja continuar el discurs ; concloure el relat ; introduir un nou tema ; proposar el tancament ; rebutjar el tancament introduint un nou tema .
Español: Saludar y responder un saludo ; preguntar por una persona y responder ; pedir una extensión o habitación y responder ; preguntar si se puede dejar un encargo ; preguntar por el estado general de las cosas y responder ; solicitar que empiece un relato y reaccionar ; introducir el tema del relato y reaccionar ; indicar que se sigue el relato con interés ; controlar la atención del interlocutor ; introducir un hecho ; organizar la información ; conectar elementos ; reformular lo que se ha llamado ; destacar un elemento ; introducir palabras de otra persona ; citar ; empezar una digresión ; cerrar una digresión ; rechazar un tema o un aspecto del tema ; interrumpir ; indicar que se puede continuar el discurso ; pedir a alguien que guarde silencio ; ceder la palabra ; indicar que se desea continuar el discurso ; concluir el relato ; introducir un nuevo tema ; proponer el cierre ; rechazar el cierre introduciendo un nuevo tema .
Català: Atès que la llengua és un fenomen sociocultural que incideix en la forma en què les persones es comuniquen i que comporta una manera de veure i d ' entendre el món , cal posar èmfasi en els aspectes de l ' ús de la llengua que es relacionen amb aquest fenomen i que conformen la competència lingüística .
Español: Dado que la lengua es un fenómeno sociocultural que incide en la forma en que las personas se comunican y que comporta una manera de ver y de entender el mundo , hay que poner énfasis en los aspectos del uso de la lengua que se relacionan con este fenómeno y que conforman la competencia lingüística .
Català: 2.1 Marcadors lingüístics de relacions socials que reflecteixen les diferències en l ' estatus de les persones interlocutores , la proximitat de la relació i el registre del discurs i es manifesten en contextos poc habituals
Español: 2.1 Marcadores lingüísticos de relaciones sociales que reflejan las diferencias en el estatus de las personas interlocutoras , la proximidad de la relación y el registro del discurso y se manifiestan en contextos poco habituales
Català: La selecció i l ' ús de les formes per reaccionar davant d ' una informació o relat , demanar una informació o un favor , agrair , disculpar-se , demanar permís , interessar-se per les persones , felicitar , elogiar , oferir-se , excusar-se , convidar , brindar , donar la benvinguda , expressar sentiments en determinats esdeveniments ( discursos , casaments , homentages ... ) i reaccionar a totes aquestes situacions .
Español: La selección y el uso de las formas para reaccionar ante una información o relato , pedir una información o un favor , agradecer , disculparse , pedir permiso , interesarse por las personas , felicitar , elogiar , ofrecerse , excusarse , invitar , brindar , dar la bienvenida , expresar sentimientos en determinados acontecimientos ( discursos , bodas , homenajes ... ) y reaccionar a todas estas situaciones .
Català: 2.2 Convencions socials ( per exemple , fórmules de cortesia ) que varien d ' una cultura a una altra , la inadequada aplicació de les quals entrebanca o impossibilita el funcionament dels principis de cooperació i pot comportar malentesos interculturals .
Español: 2.2 Convenciones sociales ( por ejemplo , fórmulas de cortesía ) que varían de una cultura a otra , la inadecuada aplicación de las cuales obstaculiza o imposibilita el funcionamiento de los principios de cooperación y puede comportar malentendidos interculturales ,
Català: 2.3 Introducció d ' expressions de saviesa popular – component significatiu de l ' aspecte lingüístic de la competència sociocultural – i , actualment , grafits , eslògans publicitaris a la televisió o a la vestimenta , i plafons als llocs de treball , amb la mateixa funció
Español: 2.3 Introducción de expresiones de sabiduría popular – componente significativo del aspecto lingüístico de la competencia sociocultural– y , actualmente , grafitis , esloganes publicitarios en la televisión o en la vestimenta , y paneles a los puestos de trabajo , con la misma función
Català: aspectes paralingüístics ( sons , onomatopeies , interjeccions , falques , mots crossa , preguntes de farciment , gestió dels silencis , ús d ' icones , abreviatures , sigles i de diferents elements tipogràfics ) .
Español: aspectos paralingüísticos ( sonidos , onomatopeyas , interjecciones , cuñas , palabras “ muletilla” , preguntas de relleno , gestión de los silencios , uso de iconos , abreviaturas , siglas y de diferentes elementos tipográficos ) .
Català: Altres textos ( treballs acadèmics , articles , correus electrònics , SMS ... ) : títols , subtítols , mecanismes d ' acostament al lector ( començament amb una pregunta , una cita , etc .
Español: Otros textos ( trabajos académicos , artículos , correos electrónicos , SMS ... ) : títulos , subtítulos , mecanismos de acercamiento al lector ( comienzo con una pregunta , una cita , etc.
Català: Discurs oral : Com tots vostès saben ... ; Començarem amb ... ; A continuació tractaré de ... ; Voldria exposar … ; No t ' ho creuràs , però ... ; A veure si endevines .. ; Espero no interrompre ... ; Una cosa .. ; Per cert ... ; Perdoni , tindria l ' amabilitat de ... ; T ' haig d ' explicar una cosa ...
Español: Discurso oral : Com tots vostès saben… ; Començarem amb… ; A continuació tractaré de… ; Voldria exposar… ; No t'ho creuràs , però… ; A veure si endevines… ; Espero no interrompre… ; Una cosa… ; Per cert… ; Perdoni , tindria l'amabilitat de… ; T'haig d'explicar una cosa ...
Català: Discurs escrit : El motiu d ' aquesta carta ... ; Em dirigeixo / M ' adreço a vostè per ... ; Ens sap greu comunicar-vos ... ; En aquest treball intentarem demostrar ... ; A continuació analitzarem ...
Español: Discurso escrito : El motiu d'aquesta carta… ; Em dirigeixo / M'adreço a vostè per… ; Ens sap greu comunicar-vos… ; En aquest treball intentarem demostrar… ; A continuació analitzarem ...
Català: Anàfora , catàfora , dixi : consolidació de l ' ús anafòric dels pronoms febles en valors menys freqüents ( valor possessiu de en , li , els ) : li coneixen les debilitats , en visitarem la catedral , els coneixen els gustos ...
Español: Anáfora , catáfora , dixi : consolidación del uso anafórico de los pronombres átonos en valores menos frecuentes ( valor posesivo de en , li , els ) : li coneixen les debilitats , en visitarem la catedral , els coneixen els gustos ...
Català: El document incloïa terminologia científica ) ; substitució per hiperònims ( El van voler nomenar conseller d ' Agricultura , però va rebutjar el càrrec ) ; substitució per hipònims ( Tenia diversos símptomes .
Español: El document incloïa terminologia científica ) ; sustitución por hiperónimos ( El van voler nomenar conseller d'Agricultura , però va rebutjar el càrrec ) ; sustitución por hipónimos ( Tenia diversos símptomes .
Català: Èmfasi : Val a dir ... ; Cal tenir en compte ... ; Cal insistir a / en / què … ; Convé destacar ... ; En efecte ... ; Vull ressaltar ... ; Fins ella hi anava ; Hem de tenir cura del procés de comunicació , sobretot / especialment ... ; I aleshores , pam / fiu , va i se ' n va .. ; I no només això …
Español: Énfasis : Val a dir… ; Cal tenir en compte… ; Cal insistir a/ en/ què… ; Convé destacar… ; En efecte… ; Vull ressaltar… ; Fins ella hi anava ; Hem de tenir cura del procés de comunicació sobretot/ especialment… ; I aleshores , pam/ fiu , va i se'n va… ; I no només això ...
Català: Al · lusions , referències , cites i evocacions : Quant a ... ; Referent a ... ; Pel que fa a .. ; En relació amb ... ; Respecte a ... ; Recordem el que ... ; No oblidem que ... ; Cal recordar / no oblidar que ... ; Com ( ja ) sabem ... ; Com diu / ha dit / va dir / diria ...
Español: Alusiones , referencias , citas y evocaciones : Quant a… ; Referent a… ; Pel que fa a… ; En relació amb… ; Respecte a… ; Recordem el que… ; No oblidem que… ; Cal recordar/ no oblidar que… ; Com ( ja ) sabem… ; Com diu/ hadit/ va dir/ diria ...
Català: Contrast : Mentre que ; Malgrat això ; Malgrat tot ; En tot cas ; Sigui com sigui ; Al capdavall ; Tanmateix ; Ben al contrari ; Tot al contrari ; Per contra ; En realitat ; Ben mirat ; No obstant això ; Això no obstant ; A pesar de ... ; Amb tot ... ; Altrament ; Contràriament ; Per bé que ... ; Tot i això ; Així i tot ; De tota manera ; De totes maneres ; Ara bé ; Si no ; Si més no ... ; Almenys ...
Español: Contraste : Mentre que ; Malgrat això ; Malgrat tot ; En tot cas ; Sigui com sigui ; Al capdavall ; Tantmateix ; Ben al contrari ; Tot al contrari ; Per contra ; En realitat ; Ben mirat ; No obstant això ; Això no obstant ; A pesar de… ; Amb tot… ; Altrament ; Contràriament ; Per bé que… ; Tot i això ; Així i tot ; De tota manera ; De totes maneres ; Ara bé ; Si no ; Si més no… ; Almenys ...
Català: Introducció de subtemes : Quant a ... ; No solament ... sinó també ... ; En relació amb ... ; Tornant a ... ; Com he dit abans ... ; Respecte a ... ; Pel que fa a ... ; En un altre ordre de coses ... ; A propòsit de ...
Español: Introducción de subtemas : Quant a… ; No solament… sinó també… ; En relació amb… ; Tornant a… ; Com he dit abans… ; Respecte a… ; Pel que fa a… ; En un altre ordre de coses… ; A propòsit de ...
Català: Obrir una digressió : Dit en altres paraules ... ; En qualsevol cas ... ; Dit d ' una altra manera ... ; Faig un parèntesi ... ; Canviant de tema .. ; Ara que dius això ... ; D ' altra banda ... ; Parlant de + SN ... Obro / im parèntesi ; Dit sigui de passada ;
Español: Abrir una digresión : Dit en altres paraules… ; En qualsevol cas… ; Dit d'una altra manera… ; Faig un parèntesi… ; Canviant de tema… ; Ara que dius això… ; D'altra banda… ; Parlant de+SN ... Obro/ im parèntesi : Dit sigui de passada ;
Català: Recuperació del tema : Com deia ... ; Com anava dient ... ; Com estava dient ... ; En fi ... ; Tornant al tema que tractàvem ... ; Doncs bé ... ; Llavors ... ; Aleshores ... ; Així doncs .. ; Ara que ho dius ... ; Allò que deia ... ; Reprenent el tema ...
Español: Recuperación del tema : Com deia… ; Com anava dient… ; Com estava dient… ; En fi… ; Tornant al tema que tractàvem… ; Doncs bé… ; Llavors… ; Aleshores… ; Així doncs… ; Ara que ho dius… ; Allò que deia… ; Reprenent el tema ...
Català: Addició : En efecte ; Efectivament ; Certament ; Per descomptat ; De manera semblant ; I encara més ; Paral · lelament ; De la mateixa manera ; Així mateix ; A propòsit ; Al seu torn ; Fet i fet …
Español: Adición : En efecte ; Efectivament ; Certament ; Per descomptat ; De manera semblant ; I encara més ; Paral·lelament ; De la mateixa manera ; Així mateix ; A propòsit ; Al seu torn ; Fet i Fet ...
Català: Disjunció : Dit d ' una altra manera ; Vaja ; Més ben dit ; O encara millor ; O si voleu ; En suma ; Comptat i debatut ; Ras i curt …
Español: Disyunción : Dit d'una altra manera ; Vaja ; Més ben dit ; O encara millor ; O si voleu ; En suma ; Comptat i debatut ; Ras i curt ...
Català: Contrast : Això no obstant ; Amb tot ; No obstant això ; Tanmateix ; En realitat ; Fet i fet ; Ben mirat ; En qualsevol cas ; En tot cas ; Al capdavall ; Ans al contrari ; Ben al contrari ; Tot al contrari ; Contràriament ; Si més no ; Almenys ; Tot amb tot ; Sigui com sigui ; Fet i debatut …
Español: Contraste : Això no obstant ; Amb tot ; No obstant això ; Tanmateix ; En realitat ; Fet i fet ; Ben mirat ; En qualsevol cas ; En tot cas ; Al capdavall ; Ans al contrari ; Ben al contrari ; Tot al contrari ; Contràriament ; Si més no ; Almenys ; Tot amb tot ; Sigui com sigui ; Fet i debatut ...
Català: Conseqüència : A conseqüència de .. ; Conseqüentment ; Consegüentment ; que ( vés-te ' n que fas tard ) ; En / com a conseqüència ; Tot plegat …
Español: Consecuencia : A conseqüència de… ; Conseqüentment ; Consegüentment ; que ( vés-te'n que fas tard ) ; En/ com a conseqüència ; Tot plegat ...
Català: Resum / Recapitulació : Resumint ; ( Dit ) en poques paraules ; En conjunt ; Globalment ; Recapitulant ; En síntesi ; Comptat i debatut ; Ras i curt ; Breument ; Tot plegat ; Al cap i a la fi ; En suma ; Sintetitzant tot el que hem dit abans ; Ens trobem en un punt en què ... ; A veure , per aclarir-nos , hem quedat que ... ; O sigui , al final hi anirem ...
Español: Resumen/ Recapitulación : Resumint ; ( Dit ) en poques paraules ; En conjunt ; Globalment ; Recapitulant ; En síntesi ; Comptat i debatut ; Ras i curt ; Breument ; Tot plegat ; Al cap i a la fi ; En suma ; Sintetitzant tot el que hem dit abans ; Ens trobem en un punt en què… ; A veure , per aclarir-nos , hem quedat que… ; O sigui , al final hi anirem ...
Català: Mecanismes per tancar el discurs oral : En conclusió ; Per concloure ; Res més ; M ' agradaria resumir dient ... ; Ho deixem aquí ; Total ; Llavors ; Doncs bé ; Doncs , res ... ; Si no hi ha més preguntes ... ; Arribats en aquest punt ; Només em resta agrair-los ; Gràcies per tot ; ( I ) bé ; Molt bé ... Així , doncs ... ; Em sap greu , noi , però me n ' haig d ' anar ; Hauríem d ' anar plegant ; Ara sí que me ' n vaig ; Bé , doncs , ja ens veurem , eh ?
Español: Mecanismos para cerrar el discurso oral : En conclusió ; Per concloure ; Res més ; M'agradaria resumir dient… ; Ho deixem aquí ; Total ; Llavors ; Doncs bé ; Doncs , res… ; Si no hi ha més preguntes… ; Arribats en aquest punt ; Només em resta agrair-los ; Gràcies per tot ; ( I ) bé ; Molt bé… Així , doncs… ; Em sap greu , noi , però me n'haig d'anar ; Hauríem d'anar plegant ; Ara sí que me'n vaig ; Bé , doncs , ja ens veurem , eh ?
Català: Reaccionar a la sol · licitud de començar un discurs ( Digues ; Fes , fes ; No interromps pas , digues ; Em sap greu però ara no et puc atendre ; Perdona que et talli ; Mira , em sap greu dir-t ' ho però ara … ) .
Español: Reaccionar a la solicitud de empezar un discurso ( Digues ; fes , fes ; No interromps pas , digues ; Em sap greu però ara no et puc atendre ; Perdona que et talli ; Mira , em sap greu dir-t'ho però ara ... ) .
Català: Entonació declarativa : oracions amb una o més unitats tonals , enumeracions , elements perifèrics a l ' oració ( dislocacions , vocatius , elements parentètics , aposicions ) , focalitzacions contrastives , èmfasi , declaratives categòriques , dubitatives , d ' obvietat , exclamatives .
Español: Entonación declarativa : oraciones con unas o más unidades tonales , enumeraciones , elementos periféricos a la oración ( dislocaciones , vocativos , elementos parentéticos , aposiciones ) , focalizaciones contrastivas , énfasis , declarativas categóricas , dubitativas , de obviedad , exclamativas .
Català: Representatives – onomatopeies – ( Va anar fent , pim-pam ( per indicar diligència ) ; Hi insistia , vinga , vinga i vinga ( per indicar repetició ) ; I zas , i fiu .
Español: Representativas – onomatopeyas– ( Va anar fent , pim-pam ( para indicar diligencia ) ; Hi insistia , vinga , vinga i vinga ( para indicar repetición ) ; I zas , i fiu .
Català: Per marcar els desplaçaments : en la focalització ( Un milió , li deuen ) i en la tematització a la dreta ( L ' has espatllada , la moto ) .
Español: Para marcar los desplazamientos : en la focalización ( Un milió , li deuen ) y en la tematización a la derecha ( L'has espatllada , la moto ) .
Català: En els incisos : oracions relatives i aposicions explicatives ; vocatius ; circumstancials de finalitat , temps , etc . , segons la llargada ; en construccions amb elements coordinats que es refereixen a un sintagma posterior ( El més important , i també el més dolorós , de tot aquell incident ... ) .
Español: En los incisos : oraciones relativas y aposiciones explicativas ; vocativos ; circunstanciales de finalidad , tiempo , etc. , según la longitud ; en construcciones con elementos coordinados que se refieren a un sintagma posterior ( El més important , i també el més dolorós , de tot aquell incident ... ) .
Català: En algunes oracions coordinades : davant de la i si els elements coordinats són complexos o llargs , o bé ja contenen una altra i ( Vam anar a visitar el museu i la catedral , i després vam passejar pel centre ) ; davant de ni segons la llargada i la complexitat de les frases ; en oracions distributives , excepte en casos de fragments molt curts ( Hem de triar : o bé anem al cine per veure l ' última pel · lícula de Recha , o bé sortim a sopar amb la Clara ) .
Español: En algunas oraciones coordinadas : antes de la i si los elementos coordinados son complejos o largos , o bien ya contienen otra i ( Vam anar a visitar el museu i la catedral , i després vam passejar pel centre ) ; antes de ni según la longitud y la complejidad de las frases ; en oraciones distributivas , excepto en casos de fragmentos muy cortos ( Hem de triar : o bé anem al cine per veure l'última pel·lícula de Recha , o bé sortim a sopar amb la Clara ) .
Català: Absència de coma en els falsos incisos ; entre el subjecte i el verb , excepte si aquest primer és llarg o complicat o és una oració de relatiu i precedeix el verb principal ( Qui té nas , es moca ) ; entre el verb i el complement directe o de règim verbal .
Español: Ausencia de coma en los falsos incisos ; entre el sujeto y el verbo , excepto si éste primero es largo o complicado o es una oración de relativo y precede el verbo principal ( Qui té nas , es moca ) ; entre el verbo y el complemento directo o de régimen verbal .
Català: Contacte de signes : signes d ' interrogació i exclamació i signes de pausa ; signes d ' interrogació i exclamació i punts suspensius ; parèntesis i signes de pausa ; guions i signes de pausa ; cometes i signes de pausa ; punts suspensius i signes de pausa .
Español: Contacto de signos : signos de interrogación y exclamación y signos de pausa ; signos de interrogación y exclamación y puntos suspensivos ; paréntesis y signos de pausa ; guiones y signos de pausa ; comillas y signos de pausa ; puntos suspensivos y signos de pausa .
Català: Alguns signes auxiliars : els angles per a les reconstruccions hipotètiques de paraules o lletres en un text ; l ' asterisc en les crides ; la barra inclinada per relacionar dos termes afins o excloents ; les claus en els quadres sinòptics , etc .
Español: Algunos signos auxiliares : los ángulos para las reconstrucciones hipotéticas de palabras o letras en un texto ; el asterisco en los llamamientos ; la barra inclinada para relacionar dos términos afines o excluyentes ; las claves en los cuadros sinópticos , etc.
Català: 2.1.5 Participació en activitats d ' aprenentatge i d ' avaluació ( presentacions d ' un tema d ' interès personal o professional , debats , simulacions , enquestes , entrevistes ... )
Español: 2.1.5 Participación en actividades de aprendizaje y de evaluación ( presentaciones de un tema de interés personal o profesional , debates , simulaciones , encuestas , entrevistas ... )
Català: Noms derivats de noms ( derivació amb sufixos valoratius : -arro , -às , -ó , -ot ; derivació amb sufixos no valoratius : col · lectius : -am , -ada , -ar , -alla ... ; de contingut d ' un instrument : -ada .. ; de gentilici : -enc ... ) .
Español: Nombres derivados de nombres ( derivación con sufijos valorativos : -arro , -às , -ó , -ot ; derivación con sufijos no valorativos : colectivos : -am , -ada , -ar , -alla ... ; de contenido de un instrumento : -ada. . ; de gentilicio : -enc ... ) .
Català: 1.3.3 Derivació zero ( recategorització sense procés morfològic : jugar net ; un havà ; amb procés morfològic : xisclar / xicle ; xopar / xop ... ) .
Español: 1.3.3 Derivación cero ( recategorización sin proceso morfológico : jugar net ; un havà ; con proceso morfológico : xisclar/ xiscle ; xopar/ xop ... ) .
Català: 1.4.1 Composició amb un prefix tònic ( compostos prefixats nominals : sots- , pseudo- , vice- , avant- ... ; verbals contra- , extra- , sota- , entre- ... ; adjectivals : pre- , inter- , anti- ) .
Español: 1.4.1 Composición con un prefijo tónico ( compuestos prefijados nominales : sots- , pseudo- , vice- , avant- ... ; verbales contra- , extra- , sota- , entre- ... ; adjetivales : pre- , inter- , anti- ) .
Català: Compostos nominals ( V + N : escurabutxaques , portaveu ; N + V : lloctinent ; V + V : giravolta / suca-mulla ; N + N : pasta-dents , capvespre ) .
Español: Compuestos nominales ( V+N : escurabutxaques , portaveu ; N+V : lloctinent ; V+V : giravolta/ suca-mulla ; N+N : pasta-dents , capvespre ) .
Català: 1.4.3 Composició culta ( composició a partir de dos elements cultes : etnocidi ; canòdrom ; composició a partir d ' un element culte i un de patrimonial : petrolífer , comunicòleg ) .
Español: 1.4.3 Composición culta ( composición a partir de dos elementos cultos : etnocidi ; canòdrom ; composición a partir de un elemento culto y uno patrimonial : petrolífer , comunicòleg ) .
Català: 1.9.2 Locucions adjectivals : formades per Adj + S.Prep : ple a vessar ; S . Adj amb estructura comparativa : estufat com un paó , més ruc que un sabatot ; Adjectius coordinats : alt i prim , parent d ' en Bufa , fet i pastat .
Español: 1.9.2 Locuciones adjetivales : formadas por Adj + S.Prep : ple a vessar ; S. Adj con estructura comparativa : estufat com un paó , més ruc que un sabatot ; Adjetivos coordinados : alt i prim , parent d'en Bufa , fet i pastat .
Català: Nombre : per oposició : Ø / -s o Ø / -ns ( paraules acabades en vocal tònica sense reforç posttònic ( p. e. els esquís , els menús ) ; Ø / -os o – s ( paraules acabades en -sc , -st , -xt , -ig ( texts / textos , discs / discos ) ; noms acabats en – s , -ç , -x : pols , hèlix , falç , índex .
Español: Número : por oposición : Ø/ -s o Ø/ -ns ( palabras acabadas en vocal tónica sin refuerzo postónico ( p. e. els esquís , els menús ) ; Ø/ -os o -s ( palabras acabadas en -sc -st , -xt , -ig ( texts/ textos , discs/ discos ) ; nombres acabados en -s , -ç , -x : pols , hèlix , falç , índex .
Català: Sense oposició : alguns noms aguts ( ens , tos ) ; no aguts ( bíceps , caos , messies , atles ... ) ; els noms acabats en -us ( globus ) ; paraules compostes ( comptagotes , milhomes ... ) ; noms que només tenen la forma del plural ( acaballes , afores , pessigolles , calçotets … ) .
Español: Sin oposición : algunos nombres agudos ( ens , tos ) ; no agudos ( bíceps , caos , messies , atles ... ) ; los nombres acabados en -us ( globus ) ; palabras compuestas ( comptagotes , milhomes ... ) ; nombres que sólo tienen la forma del plural ( acaballes , afores , pessigolles , calçotets ... ) .
Català: Precedits de la preposició en : per expressar situació ( Està en premsa ) ; substantius que denoten parts o serveis : alternança amb l ' article determinat ( El vaig deixar a recepció ) .
Español: Precedidos de la preposición en : para expresar situación ( Està en premsa ) ; sustantivos que denotan partes o servicios : alternancia con el artículo determinado ( El vaig deixar a recepció ) .
Català: Qüestions de registre ( formes tòniques , reconeixement formes cultes llur / s i formes àtones davant de noms de parentiu , d ' alguns tractaments ( sa majestat ) i en expressions lexicalitzades ( en ta vida ) .
Español: Cuestiones de registro ( formas tónicas , reconocimiento formas cultas llur/ s y formas átonas ante nombres de parentesco , de algunos tratamientos ( sa majestat ) y en expresiones lexicalizadas ( en ta vida ) .
Català: Pronom el / la / els / les com a atribut ( adjectiu o nom ) , amb verbs copulatius estar , ser , semblar ( El Manel és aquell noi o no l ' és ) .
Español: Pronombre el/ la/ els/ les como atributo ( adjetivo o nombre ) , con verbos copulativos estar , ser , semblar ( El Manel és aquell noi o no l'és ) .
Català: Relatives partitives i datives amb duplicació pronominal ( És un tipus extravagant a qui no se li va acudir res més ; Van arribar a un conjunt d ' acords , dels quals el Parlament n ' ha impugnat tres ) .
Español: Relativas partitivas y dativas con duplicación pronominal ( És un tipus extravagant a qui no se li va acudir res més ; Van arribar a un conjunt d'acords , dels quals el Parlament n'ha impugnat tres ) .
Català: Restriccions en l ' avantposició de l ' adjectiu ( un magnífic gran poeta ; un enorme gos negre ; una bonica nina de drap ) ; adjectius de relació ( una antena parabòlica ) ; adjectius temàtics ( un moviment tectònic ) .
Español: Restricciones en la anteposición del adjetivo ( un magnífic gran poeta ; un enorme gos negre ; una bonica nina de drap ) ; adjetivos de relación ( una antena parabòlica ) ; adjetivos temáticos ( un moviment tectònic ) .
Català: Altres mecanismes d ' expressió del grau superlatiu : prefixos -arxi ( arxifamós ) , re- ( rebonic ) , -èrrim ( paupèrrim ) .
Español: Otros mecanismos de expresión del grado superlativo : prefijos -arxi ( arxifamós ) , re- ( rebonic ) , -èrrim ( paupèrrim ) .
Català: Factualitat : passat simple , passat anterior , passat anterior perifràstic , condicional ( fets no assumits : El nombre de víctimes s ' elevaria a 67 morts o fets matisats : Podríem assegurar que l ' educació està en crisi ) .
Español: Factualidad : pasado simple , pasado anterior , pasado anterior perifrástico , condicional ( hechos no asumidos : El nombre de víctimes s'elevaria a 67 morts o hechos matizados : Podríem assegurar que l'educació està en crisi ) .
Català: Casos opcionals ( He decidit ( de ) marxar dos dies abans ) , i casos lexicalitzats ( He sentit a dir ; mira de fer-ho millor ) ; CD format per el / la / els / les qual / s ( Avui han arribat dos nous professors , als quals han nomenat com a substituts ) ; CD recíproc ( Ajudeu-vos els uns als altres ) ; Casos d ' ambigüitat ( En Pau l ' odia amb totes les seves forces , tant com al seu pare / tant com el seu pare ) .
Español: Casos opcionales ( He decidit ( de ) marxar dos dies abans ) , y casos lexicalizados ( He sentit a dir ; mira de fer-ho millor ) ; CD formado por el/ la/ els/ les qual/ s ( Avui han arribat dos nous professors , als quals han nomenat com a substituts ) ; CD recíproco ( Ajudeu-vos els uns als altres ) ; Casos de ambigüedad ( En Pau l'odia amb totes les seves forces , tant com al seu pare/ tant com el seu pare ) .
Català: Introducció de CC locatiu ( ús de en davant de topònims amb valor social , sentit figurat : En la Grècia clàssica ; En el congrés d ' acupuntura ; Introducció de CC d ' opinió : ús de per .
Español: Introducción de CC locativo ( uso de en antes de topónimos con valor social , sentido figurado : En la Grècia classica ; En el congrés d'acupuntura ; Introducción de CC de opinión : uso de per .
Català: Caiguda de preposició darrere substantius , adverbis , locucions preposicionals , davant de l ' oració subordinada completiva substantiva ( L ' interès que la proposta tingui viabilitat és explicable ; Sóc conscient que les presons són necessàries ; Independentment que se sàpiga o no , ho penso fer ; Avisa ' l , abans que no caigui ) .
Español: Caída de preposición detrás de sustantivos , adverbios , locuciones preposicionales , ante la oración subordinada completiva sustantiva ( L'interès que la proposta tingui viabilitat és explicable ; Sóc conscient que les presons són necessàries ; Independentment que se sàpiga o no , ho penso fer ; Avisa'l , abans que no caigui ) .
Català: Coincidència de dues preposicions febles : solucions de la llengua escrita en casos de contracció ( En comptes d ' als nens , dóna-ho als adults / en comptes de donar-ho als nens ; Després de fins a quatre sancions , va ser expulsat ) .
Español: Coincidencia de dos preposiciones débiles : soluciones de la lengua escrita en casos de contracción ( En comptes d'als nens , dóna-ho als adults / en comptes de donar-ho als nens ; Després de fins a quatre sancions , va ser expulsat ) .
Català: Coordinació de sintagmes que regeixen preposicions diferents ( S ' enfronta i s ' oblida d ' ells alternativament * / s ' enfronta a ells i se n ' oblida alternativament ) o cap preposició i una preposició ( Pot i ha de fer-ho / ho pot fer i ho ha de fer ) .
Español: Coordinación de sintagmas que rigen preposiciones diferentes ( S'enfronta i s'oblida d'ells alternativament* / s'enfronta a ells i se n'oblida alternativament ) o ninguna preposición y una preposición ( Pot i ha de fer-ho / ho pot fer i ho ha de fer ) .
Català: Ús opcional de no per reforçar la negació amb cap , gens , enlloc … en sentit negatiu i posició preverbal ( Cap estudiant no es queixarà ; ningú no vindrà ; enlloc no es veu … ) .
Español: Uso opcional de no para no reforzar la negación con cap , gens , enlloc ... en sentido negativo y posición preverbal ( Cap estudiant no es queixarà ; ningú no vindrà ; enlloc no es veu ... ) .
Català: Usos no negatius optatius de l ' adverbi no ( pas ) ( Em fa por que no l ' enredin ; És més eixerida que ( no pas ) ell ; Fins que no arribi ) .
Español: Usos no negativos optativos del adverbio no ( pas ) ( Em fa por que no l'enredin ; És més eixerida que ( no pas ) ell ; Fins que no arribi ) .
Català: Canvi de sentit de certs adverbis segons la col · locació dins la frase ( La noia li va contestar astutament / La noia , astutament , li va contestar ) .
Español: Cambio de sentido de ciertos adverbios según la colocación dentro de la frase ( La noia li va contestar astutament/ La noia , astutament , li va contestar ) .
Català: ) ; Posició inicial ( Poc ho sé jo , qui ho ha fet ) ; Posició preverbal ( Ells pla ho diran ) ; Ús inicial de l ' adverbi si exclamatiu ( Sí ( que ) n ' és , de toia !
Español: ) ; Posición inicial ( Poc ho sé jo , qui ho ha fet ) ; Posición preverbal ( Ells pla ho diran ) ; Uso inicial del adverbio si exclamativo ( Sí ( que ) n'és , de toia !
Català: Distinció entre formes normatives / col · loquials : els hi / els la , els el , els les , els els ; l ' hi / la hi ... i aprofundiment en les solucions formals : li ' n , li ho , els en ...
Español: Distinción entre formas normativas/ coloquiales : els hi/ els la , els el , els les , els els ; l'hi/ la hi ... y profundización en las soluciones formales : li'n , li ho , els en ...
Català: Concordança amb el predicat nominal : Aquella colla eren amics de feia molt temps ; La majoria dels treballadors semblaven contents ; La majoria dels treballadors semblava contenta .
Español: Concordancia con el predicado nominal : Aquella colla eren amics de feia molt temps ; La majoria dels treballadors semblaven contents ; La majoria dels treballadors semblava contenta .
Català: D ' infinitiu : Opcionalitat de la preposició en funció de subjecte , atribut i CD : Em fa por ( de ) perdre ' m ; Ho he sentit ( a ) dir ; La seva dèria és sempre ( de ) fer les coses complicades ; Va demanar ( per ) sortir .
Español: De infinitivo : Opcionalidad de la preposición en función de sujeto , atributo y CD : Em fa por ( de ) perdre'm ; Ho he sentit ( a ) dir ; La seva dèria és sempre ( de ) fer les coses complicades ; Va demanar ( per ) sortir. .
Català: Introduïdes per la conjunció que o per nexes interrogatius o exclamatius en funció de subjecte , atribut , CD ( estil indirecte : canvis de temps verbals i dels elements díctics ; amb constituent dislocat : El teu germà no sap el sofà on el vol ; amb truncament : Em volia dir una cosa , però ara no recorda què ) ; en funció de C.Règ.
Español: Introducidas por la conjunción que o por nexos interrogativos o exclamativos en función de sujeto , atributo , CD ( estilo indirecto : cambios de tiempos verbales y de los elementos dícticos ; con constituyente dislocado : El teu germà no sap el sofà on el vol ; con truncamiento : Em volia dir una cosa , però ara no recorda què ) ; en función de C.Reg .
Català: ( Tinc una gana que no m ' hi veig ) ; concordança en la subordinació : V ( oració principal ) i V ( oració subordinada substantiva ) : amb temps de present , passat , futur , correlació formal i correlació de sentit ; ús del subjuntiu en frases negatives subordinades substantives .
Español: ( Tinc una gana que no m'hi veig ) ; concordancia en la subordinación : V ( oración principal ) y V ( oración subordinada sustantiva ) : con tiempo de presente , pasado , futuro , correlación formal y correlación de sentido ; uso del subjuntivo en frases negativas subordinadas sustantivas .
Català: 3.3.3 Conservació o adaptació de les grafies < w > , < k > , < y > ( kiwi / vàter ; vodka / estoc ; whisky / hoquei ) ; admissió de las formes en < k > dels derivats de quilo ( quilòmetre , kilòmetre )
Español: 3.3.3 Conservación o adaptación de las grafías< w > , < k > , < y > (kiwi/vàter; vodka/estoc; whisky/hoquei); admisión de las formas en < k > de los derivados de quilo (quilometre, kilòmetre)