Helsinki-NLP/opus_dogc huggingface dataset:
Català: I és en aquest sentit que , en matèria de propietat intel · lectual , la interpretació que fins ara ha fet el Tribunal Constitucional demanda una revisió perquè la doctrina establerta per la STC 196 / 1997 , de 13 de novembre ( FJ 7 ) , ha quedat superada pel contingut de l ' article 155.1.b EAC de 2006 .
Español: Y es en este sentido que , en materia de propiedad intelectual , la interpretación que hasta ahora ha hecho el Tribunal Constitucional demanda una revisión , ya que la doctrina establecida por la STC 196/ 1997 , de 13 de noviembre ( FJ 7 ) , ha quedado superada por el contenido del artículo 155.1.b EAC de 2006.
Català: En efecte , com anunciàvem al Fonament Jurídic Segon , la citada STC 196 / 1997 va interpretar que corresponia a l ' Estat la competència executiva sobre l ' autorització de les entitats gestores dels drets de propietat intel · lectual .
Español: En efecto , como anunciábamos en el Fundamento Jurídico Segundo , la citada STC 196/ 1997 interpretó que correspondía al Estado la competencia ejecutiva sobre la autorización de las entidades gestoras de los derechos de propiedad intelectual .
Català: “ [ ... ] como es bien sabido , las competencias referidas a la legislación son normativas y comprenden la totalidad de la potestad para la regulación de la materia a que se contrae ; y las competencias ejecutivas son por regla general aplicativas , llevando a la práctica lo establecido por las disposiciones normativas ” ( FJ 7 , in fine ) .
Español: “ [ ... ] como es bien sabido , las competencias referidas a la legislación son normativas y comprenden la totalidad de la potestad para la regulación de la materia a que se contrae ; y las competencias ejecutivas son por regla general aplicativas , llevando a la práctica lo establecido por las disposiciones normativas” ( FJ 7 , in fine ) .
Català: Tanmateix , no es pot deixar de recordar que amb aquesta nova regla interpretativa , el Tribunal modificà la seva doctrina respecte d ' aquesta qüestió , ja que fins llavors havia entès per “ legislació ” un àmbit formal de normes que inclou les lleis formals i els reglaments normatius , però no pas els actes d ' execució ( STC 18 / 1982 , de 4 de maig , FJ 3 i 4 ) .
Español: Sin embargo , es menester recordar que con esta nueva regla interpretativa el Tribunal modificó su doctrina respecto de esta cuestión , ya que hasta entonces había entendido por “ legislación” un ámbito formal de normas que incluye las leyes formales y los reglamentos normativos , pero no los actos de ejecución ( STC 18/ 1982 , de 4 de mayo , FJ 3 y 4 ) .
Català: A més , amb el canvi interpretatiu , el Tribunal va introduir una notable incertesa jurídica , en la mesura que semblava aportar una nova concepció sobre el reglament normatiu .
Español: Además , con el cambio interpretativo , el Tribunal introdujo una notable incertidumbre jurídica , en la medida en que parecía aportar una nueva concepción sobre el reglamento normativo .
Català: Incertesa que augmentava en considerar que “ por regla general ” , les competències executives són regles aplicadores de les disposicions normatives , la qual cosa condueix , en realitat , a preguntar-se quan no ho són .
Español: Incertidumbre que aumentaba al considerar que , “ por regla general” , las competencias ejecutivas son reglas aplicativas de las disposiciones normativas , lo que conduce , en realidad , a preguntarse cuándo no lo son .
Català: En tot cas , en allò que es refereix a la ratio decidendi del Tribunal , i que cal subratllar als efectes del nostre Dictamen , no resulta constitucionalment admissible l ' adopció d ' un criteri tan genèric i expansiu del concepte de legislació . ~ ~ ~ Perquè l ' acte administratiu de l ' autorització d ' aquestes entitats gestores de la propietat intel · lectual no és cap reglament singular ; i tampoc no és cap norma que col · labori amb la llei en el manteniment d ' una regulació unitària de la matèria de propietat intel · lectual .
Español: En todo caso , por lo que respecta a la ratio decidendi del Tribunal , y que debe subrayarse a efectos de nuestro Dictamen , no resulta constitucionalmente admisible la adopción de un criterio tan genérico y expansivo del concepto de legislación , porque el acto administrativo de la autorización de estas entidades gestoras de la propiedad intelectual no es ningún reglamento singular ; y tampoco es ninguna norma que colabore con la ley en el mantenimiento de una regulación unitaria de la materia de propiedad intelectual .
Català: Però , a més , aquesta Llei estatal de transposició presenta altres problemes de rellevància , atès que l ' article 42 de la Llei 25 / 2009 , que modifica el text refós de la Llei de propietat intel · lectual , ha fet una complerta abstracció de les competències executives de la Generalitat .
Español: Pero , además , esta Ley estatal de transposición presenta otros problemas de relevancia , dado que el artículo 42 de la Ley 25/ 2009 , que modifica el texto refundido de la Ley de propiedad intelectual , ha efectuado una completa abstracción de las competencias ejecutivas de la Generalitat .
Català: I aquesta no és cap altra que la següent : en la mesura que manté la competència en favor del Ministeri de Cultura per a l ' autorització de les entitats de gestió dels drets de propietat intel · lectual , la Llei 25 / 2009 , en la seva condició de llei de transposició del Dret comunitari al Dret espanyol , ignora la distribució de competències entre l ' Estat i la Generalitat .
Español: Y esta no es otra que la siguiente : en la medida en que mantiene la competencia en favor del Ministerio de Cultura para la autorización de las entidades de gestión de los derechos de propiedad intelectual , la Ley 25/ 2009 , en su condición de ley de transposición del Derecho comunitario al Derecho español , ignora la distribución de competencias entre el Estado y la Generalitat .
Català: De fet , cal subratllar que no resulta coherent amb l ' ordenament constitucional que , com a norma de transposició , la Llei 25 / 2009 hagi modificat la legislació sobre propietat intel · lectual en els termes en què ho ha fet .
Español: De hecho , cabe subrayar que no resulta coherente con el ordenamiento constitucional que , como norma de transposición , la Ley 25/ 2009 haya modificado la legislación sobre propiedad intelectual en los términos en que lo ha hecho .
Català: Perquè , d ' acord amb allò que prescriu l ' article 113 EAC , en la línia marcada per la jurisprudència comunitària i constitucional espanyola , ressenyades al Fonament Jurídic Segon ( entre d ' altres , la STJCE de 13 de setembre de 2001 – cas C-417 / 99 , Comissió de les Comunitats Europees / Espanya – i la STC 79 / 1992 , de 28 de maig , FJ 5 ) , aquesta era una funció que en aquest cas corresponia directament a la Generalitat .
Español: Porque , de acuerdo con lo prescrito en el artículo 113 EAC , en la línea marcada por la jurisprudencia comunitaria y constitucional española , reseñadas en el Fundamento Jurídico Segundo ( entre otras , la STJCE de 13 de septiembre de 2001 – caso C-417/ 99 , Comisión de las Comunidades Europeas/ España– y la STC 79/ 1992 , de 28 de mayo , FJ 5 ) , esta era una función que en este caso correspondía directamente a la Generalitat .
Català: En efecte , cal insistir en allò que disposa el contingut del precepte estatutari : “ Correspon a la Generalitat el desplegament , l ' aplicació i l ' execució de la normativa de la Unió Europea quan afecti l ' àmbit de les seves competències , en els termes que estableix el títol V ” .
Español: En efecto , hay que insistir en lo dispuesto en el contenido del precepto estatutario : “ Corresponde a la Generalitat el desarrollo , la aplicación y la ejecución de la normativa de la Unión Europea cuando afecte al ámbito de sus competencias , en los términos que establece el Título V”.
Català: I no hi pot haver dubtes en relació amb allò que estableix l ' article 155.1.b EAC sobre la titularitat de la competència en favor de la Generalitat , respecte de l ' autorització i la revocació de les entitats de gestió col · lectiva dels drets de propietat intel · lectual que actuïn majoritàriament a Catalunya .
Español: Y no puede haber dudas en relación con lo establecido en el artículo 155.1.b EAC sobre la titularidad de la competencia en favor de la Generalitat , respecto de la autorización y revocación de las entidades de gestión colectiva de los derechos de propiedad intelectual que actúen mayoritariamente en Cataluña .
Català: Per finalitzar , cal remarcar que el fet que la legislació estatal sobre propietat intel · lectual de l ' Estat , en l ' exercici de la seva competència exclusiva en aquest àmbit funcional , persegueixi l ' establiment d ' un règim general unitari , no comporta que aquesta uniformitat permesa per la Constitució fins a la frontera normativa de la legislació , ultrapassi aquest llindar i es projecti també sobre l ' execució .
Español: Para finalizar , hay que remarcar que el hecho de que la legislación estatal sobre propiedad intelectual del Estado , en el ejercicio de su competencia exclusiva en este ámbito funcional , persiga el establecimiento de un régimen general unitario , no comporta que esta uniformidad permitida por la Constitución hasta la frontera normativa de la legislación supere este umbral y se proyecte también sobre la ejecución .
Català: D ' aquesta manera , en fer-ho , l ' article 42.U de la Llei 25 / 2009 , incorre en un vici d ' inconstitucionalitat per vulneració de la competència executiva de la Generalitat .
Español: De esta manera , al hacerlo , el artículo 42.Uno de la Ley 25/ 2009 incurre en un vicio de inconstitucionalidad por vulneración de la competencia ejecutiva de la Generalitat .
Català: Quan , per una altra banda , i a parer d ' aquest Consell , la incorporació de la legislació sobre propietat intel · lectual resulta del tot sobrera , ja que en allò que es refereix l ' apartat U de l ' article 42 , la transposició de la legislació comunitària era una tasca que corresponia a la Generalitat , en l ' àmbit de les competències de Catalunya .
Español: Cuando , por otra parte , y a juicio de este Consell , la incorporación de la legislación sobre propiedad intelectual resulta totalmente sobrera , ya que en lo que se refiere al apartado Uno del artículo 42 , la transposición de la legislación comunitaria era una tarea que correspondía a la Generalitat , en el ámbito de las competencias de Cataluña .
Català: 155.1.b EAC ) , amb independència d ' un context professional que caracteritza el sector de les entitats gestores dels drets de propietat intel · lectual com un sector molt procliu a organitzar-se en àmbits territorials supraautonòmics o més globals .
Español: 155.1.b EAC ) , con independencia de un contexto profesional que caracteriza el sector de las entidades gestoras de los derechos de propiedad intelectual como un sector muy proclive a organizarse en ámbitos territoriales supraautonómicos o más globales .
Català: No obstant això , aquesta realitat professional i corporativa no té per què excloure la viabilitat efectiva de les competències executives de la Generalitat , respecte d ' entitats gestores vinculades territorialment al fet diferencial que , per exemple , pot suposar la gestió dels drets de propietat intel · lectual vinculats a l ' obra artística en espais territorials i demogràfics , en l ' àmbit de la llengua i la cultura catalanes .
Español: No obstante , esta realidad profesional y corporativa no tiene por qué excluir la viabilidad efectiva de las competencias ejecutivas de la Generalitat , respecto de entidades gestoras vinculadas territorialmente al hecho diferencial que , por ejemplo , puede suponer la gestión de los derechos de propiedad intelectual vinculados a la obra artística en espacios territoriales y demográficos , en el ámbito de la lengua y la cultura catalanas .
Català: En tot cas , i d ' acord amb l ' argumentació exposada en aquest Fonament Jurídic , la nova redacció que l ' apartat U de l ' article 42 de la Llei 25 / 2009 dóna a l ' article 147 del text refós de la Llei de propietat intel · lectual suposa una vulneració de les competències executives de la Generalitat sobre propietat intel · lectual establertes a l ' article 155.1.b EAC i , en conseqüència , és inconstitucional .
Español: En todo caso , y de acuerdo con la argumentación expuesta en este Fundamento Jurídico , la nueva redacción que el apartado Uno del artículo 42 de la Ley 25/ 2009 da al artículo 147 del texto refundido de la Ley de propiedad intelectual supone una vulneración de las competencias ejecutivas de la Generalitat sobre propiedad intelectual establecidas en el artículo 155.1.b EAC y , en consecuencia , es inconstitucional .
Català: Així mateix , per connexió amb l ' apartat U de l ' esmentat article 42 , també ho és la disposició final primera , paràgraf trenta-u , en la mesura que fonamenta la competència de l ' Estat en el títol competencial de l ' article 149.1.9 CE .
Español: Asimismo , por conexión con el apartado Uno del mencionado artículo 42 , también lo es la disposición final primera , párrafo treinta y uno , en la medida en que fundamenta la competencia del Estado en el título competencial del artículo 149.1.9 CE .
Català: Finalment , en aquest aspecte , la Llei 25 / 2009 també vulnera l ' article 113 EAC atès que transposa la Directiva 2006 / 123 / CE tot ignorant les competències de la Generalitat en la matèria .
Español: Finalmente , en este aspecto , la Ley 25/ 2009 también vulnera el artículo 113 EAC dado que transpone la Directiva 2006/ 123/ CE ignorando las competencias de la Generalitat en la materia .
Català: L ' apartat Cinc de l ' article 5 de la Llei 25 / 2009 , que conté la modificació de l ' article 3.2 de la Llei 2 / 1974 , vulnera les competències de la Generalitat previstes a l ' article 125.1.a i 125.4.a EAC i , per tant , és inconstitucional .
Español: El apartado Cinco del artículo 5 de la Ley 25/ 2009 , que contiene la modificación del artículo 3.2 de la Ley 2/ 1974 , vulnera las competencias de la Generalitat previstas en el artículo 125.1.a y 125.4.a EAC y , por lo tanto , es inconstitucional .
Català: L ' apartat Onze de l ' article 5 de la Llei 25 / 2009 vulnera la competència de la Generalitat prevista a l ' article 125.1.a EAC sobre el funcionament dels col · legis professionals i és , per tant , inconstitucional .
Español: El apartado Once del artículo 5 de la Ley 25/ 2009 vulnera la competencia de la Generalitat prevista en el artículo 125.1.a EAC sobre el funcionamiento de los colegios profesionales y es , por lo tanto , inconstitucional .
Català: L ' apartat Tretze de l ' article 5 de la Llei 25 / 2009 vulnera la competència de la Generalitat prevista a l ' article 125.1.b EAC sobre l ' atribució de “ funcions ” dels col · legis professionals i és , per tant , inconstitucional .
Español: El apartado Trece del artículo 5 de la Ley 25/ 2009 vulnera la competencia de la Generalitat prevista en el artículo 125.1.b EAC sobre la atribución de “ funciones” de los colegios profesionales y es , por lo tanto , inconstitucional .
Català: L ' apartat Catorze de l ' article 5 de la Llei 25 / 2009 vulnera la competència de la Generalitat prevista a l ' article 125.1.b EAC sobre l ' atribució de “ funcions ” dels col · legis professionals i és , per tant , inconstitucional .
Español: El apartado Catorce del artículo 5 de la Ley 25/ 2009 vulnera la competencia de la Generalitat prevista en el artículo 125.1.b EAC sobre la atribución de “ funciones” de los colegios profesionales y es , por lo tanto , inconstitucional .
Català: La disposició final primera , paràgraf tercer , de la Llei 25 / 2009 , que conté l ' habilitació competencial basada en l ' article 149.1 CE , apartats 18 i 30 , és inconstitucional .
Español: La disposición final primera , párrafo tercero , de la Ley 25/ 2009 , que contiene la habilitación competencial basada en el artículo 149.1 CE , apartados 18 y 30 , es inconstitucional .
Català: L ' apartat U de l ' article 42 de la Llei 25 / 2009 , que dóna una nova redacció a l ' article 147 del text refós de la Llei de propietat intel · lectual , aprovat pel Reial decret legislatiu 1 / 1996 , de 12 d ' abril , vulnera les competències de la Generalitat previstes a l ' article 155.1.b EAC i és , per tant , inconstitucional .
Español: El apartado Uno del artículo 42 de la Ley 25/ 2009 , que da una nueva redacción al artículo 147 del texto refundido de la Ley de propiedad intelectual , aprobado por el Real decreto legislativo 1/ 1996 , de 12 de abril , vulnera las competencias de la Generalitat previstas en el artículo 155.1.b EAC y es , por lo tanto , inconstitucional .
Català: També és inconstitucional l ' habilitació competencial , relativa a l ' apartat U de l ' article 42 de la Llei 25 / 2009 , basada en l ' article 149.1.9 CE , que conté la disposició final primera , paràgraf trenta-u , de la citada Llei .
Español: También es inconstitucional la habilitación competencial , relativa al apartado Uno del artículo 42 de la Ley 25/ 2009 , basada en el artículo 149.1.9 CE , que contiene la disposición final primera , párrafo treinta y uno , de la citada Ley .
Català: VOT PARTICULAR que formula el president senyor Eliseo Aja al Dictamen 4 / 2010 , emès en data 11 de març , a l ' empara de l ' article 20.2 de la Llei 2 / 2009 , de 12 de febrer i de l ' article 50 del Reglament d ' organització i funcionament del Consell Consultiu .
Español: VOTO PARTICULAR que formula el presidente señor Eliseo Aja al Dictamen 4/ 2010 , emitido en fecha 11 de marzo , al amparo del artículo 20.2 de la Ley 2/ 2009 , de 12 de febrero y del artículo 50 del Reglamento de organización y funcionamiento del Consell Consultiu .
Català: Presento aquest vot particular amb el major respecte per l ' opinió dels membres del Consell de Garanties Estatutàries , la qual comparteixo , d ' altra banda , en la majoria dels fonaments i conclusions del Dictamen .
Español: Presento este voto particular con el mayor respeto por la opinión de los miembros del Consell de Garanties Estatutàries , que comparto , por otra parte , en la mayoría de los fundamentos y conclusiones del Dictamen .
Català: Però l ' opinió majoritària s ' aparta radicalment , en el punt crucial sobre el qual dissenteixo , de la jurisprudència constitucional i de la doctrina del Consell Consultiu , quan canvia el títol competencial per abordar la qüestió plantejada i això requereix deixar constància que existeix una altra interpretació possible .
Español: Pero la opinión mayoritaria se aparta radicalmente , en el punto crucial sobre el que disiento , de la jurisprudencia constitucional y de la doctrina del Consell Consultiu , cuando cambia el título competencial para abordar la cuestión planteada y ello requiere dejar constancia de que existe otra interpretación posible .
Català: Abans d ' entrar en els arguments concrets , voldria cridar l ' atenció sobre els inconvenients de mantenir vigent ( encara que hagi estat modificada parcialment ) una Llei sobre els col · legis professionals de 1974 , no només preconstitucional sinó inspirada per la ideologia orgànica del règim franquista per regular un sector que ha canviat molt , per l ' impuls dels principis democràtic i social ( extensió de l ' educació , desenvolupament de les professions titulades ) , però , sobretot , per influència del principi autonòmic .
Español: Antes de abordar los argumentos concretos , querría llamar la atención sobre los inconvenientes de mantener vigente ( aunque haya sido modificada parcialmente ) una Ley sobre los colegios profesionales de 1974 , no solo preconstitucional sino inspirada por la ideología orgánica del régimen franquista para regular un sector que ha cambiado mucho por el impulso de los principios democrático y social ( extensión de la educación , desarrollo de las profesiones tituladas ) pero , sobre todo , por influencia del principio autonómico .
Català: Crec que els problemes competencials deriven en part del desfasament de la vella legislació respecte del nou marc constitucional , com ha posat en relleu en alguna ocasió el mateix Tribunal Constitucional ( STC 69 / 1988 , de 19 d ' abril ) .
Español: Creo que los problemas competenciales derivan en parte del desfase de la vieja legislación respecto del nuevo marco constitucional , tal como ha puesto de relieve en alguna ocasión el propio Tribunal Constitucional ( STC 69/ 1988 , de 19 de abril ) .
Català: La meva diferència amb el Dictamen se centra en un punt : la legitimitat de l ' Estat per fixar la col · legiació obligatòria mitjançant una llei , en el marc de les competències sobre col · legis professionals ( art .
Español: Mi discrepancia con el Dictamen se centra en un punto : la legitimidad del Estado para fijar la colegiación obligatoria mediante una ley , en el marco de las competencias sobre colegios profesionales ( art .
Català: Jo crec que sí que la té , perquè es tracta d ' una norma bàsica que troba fonament en les bases del règim jurídic dels col · legis professionals , de l ' article 149.1.18 CE , i respecta la competència compartida de la Generalitat sobre col · legis professionals de l ' article 125.2 EAC .
Español: Yo creo que sí que la tiene , porque se trata de una norma básica que encuentra su fundamento en las bases del régimen jurídico de los colegios profesionales , del artículo 149.1.18 CE , y respeta la competencia compartida de la Generalitat sobre colegios profesionales del artículo 125.2 EAC .
Català: La majoria sosté que la llei de l ' Estat no pot establir la col · legiació obligatòria perquè aquesta norma no s ' inscriu en la competència de col · legis professionals sinó en la competència sobre l ' exercici de les professions titulades i en aquesta matèria l ' article 125.4 EAC no admet competències de l ' Estat .
Español: La mayoría sostiene que la ley del Estado no puede establecer la colegiación obligatoria porque esta norma no se inscribe en la competencia de colegios profesionales sino en la competencia sobre el ejercicio de las profesiones tituladas y en esta materia el artículo 125.4 EAC no admite competencias del Estado .
Català: Aquesta síntesi dels arguments posa de manifest que la meva diferència amb el Dictamen s ' origina pel canvi de títol competencial que la majoria realitza respecte a la col · legiació obligatòria que , per contra , no es manté per a la resta de la Llei , i per això exposaré els arguments que he defensat en l ' elaboració del Dictamen : en primer lloc , sobre el paràmetre de constitucionalitat i , en segon lloc , sobre el caràcter bàsic de la norma objecte de controvèrsia .
Español: Esta síntesis de los argumentos pone de manifiesto que mi discrepancia con el Dictamen se origina por el cambio de título competencial que la mayoría realiza respecto a la colegiación obligatoria que , por el contrario , no se mantiene para el resto de la Ley , y por eso expondré los argumentos que he defendido en la elaboración del Dictamen : en primer lugar , sobre el parámetro de constitucionalidad y , en segundo lugar , sobre el carácter básico de la norma objeto de controversia .
Català: El paràmetre de constitucionalitat , és a dir , les normes de la Constitució i de l ' Estatut de Catalunya aplicables al cas , està integrat pels articles 149.1.18 CE i 125.2 EAC , d ' acord amb els quals a l ' Estat li correspon la competència bàsica i a la Generalitat el desenvolupament legislatiu i l ' execució en matèria de col · legis professionals , a més de les competències exclusives que té la Generalitat en la resta de l ' àmbit dels col · legis que es contenen a l ' article 125.1 EAC , però sobre aquest últim extrem no hi ha discrepància .
Español: El parámetro de constitucionalidad , es decir , las normas de la Constitución y del Estatuto de Cataluña aplicables al caso , está integrado por los artículos 149.1.18 CE y 125.2 EAC , de acuerdo con los cuales al Estado le corresponde la competencia básica y a la Generalitat el desarrollo legislativo y la ejecución en materia de colegios profesionales , además de las competencias exclusivas que ostenta la Generalitat en el resto del ámbito de los colegios que se contienen en el artículo 125.1 EAC , pero sobre este último extremo no hay discrepancia .
Català: Per contra , el Dictamen , en el Fonament Jurídic Tercer , tracta marginalment l ' article 149.1.18 CE ( dóna més importància a l ' art .
Español: Por el contrario , el Dictamen , en el Fundamento Jurídico Tercero , trata de forma marginal el artículo 149.1.18 CE ( da más importancia al art .
Català: 139 CE ) , i pràcticament ignora l ' article 125.2 EAC , centrant-se únicament en el 125.1 i afegint el 125.4 EAC , que versa sobre professions titulades ; és a dir , el Dictamen situa tot el paràmetre en les competències exclusives , sense contemplar les compartides , mentre que jo considero que la competència sobre col · legis professionals és exclusiva en molts punts , però no en la determinació de la col · legiació obligatòria , que és una competència compartida .
Español: 139 CE ) , y prácticamente ignora el artículo 125.2 EAC , centrándose únicamente en el 125.1 y añadiendo el 125.4 EAC , que versa sobre profesiones tituladas ; es decir , el Dictamen sitúa todo el parámetro en las competencias exclusivas , sin contemplar las compartidas , mientras que yo considero que la competencia sobre colegios profesionales es exclusiva en muchos puntos , pero no en la determinación de la colegiación obligatoria , que es una competencia compartida .
Català: La Constitució no va incloure expressament els col · legis professionals a l ' article 149.1 com a competència de l ' Estat , de manera que els primers estatuts d ' autonomia , seguint la tècnica d ' assumir totes les competències que no recollia l ' article 149.1 CE , van considerar els col · legis com a competència exclusiva , afegint únicament una menció als possibles límits dels articles 36 i 139 CE .
Español: La Constitución no incluyó expresamente a los colegios profesionales en el artículo 149.1 como competencia del Estado , de manera que los primeros estatutos de autonomía , siguiendo la técnica de asumir todas las competencias que no recogía el artículo 149.1 CE , consideraron los colegios como competencia exclusiva , añadiendo únicamente una mención a los posibles límites de los artículos 36 y 139 CE .
Català: Davant dels primers conflictes de competències , el Tribunal Constitucional va afegir una altra idea , recordant que els col · legis professionals han presentat tradicionalment un doble vessant , com a agrupacions de professionals per a la defensa dels seus interessos privats i com a entitats públiques amb facultats de representació , control deontològic i , en el seu cas , sanció dels seus membres .
Español: Ante los primeros conflictos de competencias , el Tribunal Constitucional añadió otra idea , recordando que los colegios profesionales han presentado tradicionalmente una doble vertiente , como agrupaciones de profesionales para la defensa de sus intereses privados y como entidades públicas con facultades de representación , control deontológico y , en su caso , sanción de sus miembros .
Català: En virtut d ' aquestes funcions el Tribunal va considerar que els col · legis compartien alguns caràcters amb les administracions públiques territorials , qualificant-los com a administracions públiques “ impròpies ” ( STC 76 / 1983 , 23 / 1984 , 123 / 1987 i 87 / 1989 ) i , en conseqüència , va considerar que formaven part de la competència de l ' article 149.1.18 CE sobre bases del règim jurídic de les administracions públiques .
Español: En virtud de estas funciones el Tribunal consideró que los colegios compartían algunos caracteres con las administraciones públicas territoriales , calificándolos como administraciones públicas “ impropias” ( STC 76/ 1983 , 23/ 1984 , 123/ 1987 y 87/ 1989 ) y , en consecuencia , consideró que formaban parte de la competencia del artículo 149.1.18 CE sobre bases del régimen jurídico de las administraciones públicas .
Català: La Sentència 20 / 1988 , de 18 de febrer , va sintetitzar la doctrina anterior : els col · legis professionals són corporacions de dret públic , amb personalitat jurídica pública per les funcions que realitzen , malgrat la naturalesa privada dels seus fins i la major part de les seves activitats .
Español: La Sentencia 20/ 1988 , de 18 de febrero , sintetizó la doctrina anterior : los colegios profesionales son corporaciones de derecho público , con personalidad jurídica pública por las funciones que realizan , a pesar de la naturaleza privada de sus fines y la mayor parte de sus actividades .
Català: Per tant , com a part de l ' article 149.1.18 CE , correspon a l ' Estat aprovar les normes bàsiques i incumbeix a les comunitats autònomes el seu desenvolupament i execució , doctrina que matisava les afirmacions d ' exclusivitat dels primers estatuts .
Español: Por lo tanto , como parte del artículo 149.1.18 CE , le corresponde al Estado aprobar las normas básicas y les incumbe a las comunidades autónomas su desarrollo y ejecución , doctrina que matizaba las afirmaciones de exclusividad de los primeros estatutos .
Català: Mentre es produeix aquesta evolució del bloc de constitucionalitat , continua en vigor la Llei de col · legis professionals de 1974 , amb modificacions molt escasses , i d ' altra banda , les deu comunitats autònomes que amplien les seves competències l ' any 1992 assumeixen la dels col · legis professionals , configurant ja aquesta competència expressament com a desenvolupament de les bases de l ' Estat i d ' execució , per efecte de la jurisprudència constitucional .
Español: Mientras se produce esta evolución del bloque de constitucionalidad , continúa en vigor la Ley de colegios profesionales de 1974 , con modificaciones muy escasas y , por otra parte , las diez comunidades autónomas que amplían sus competencias en el año 1992 asumen la de los colegios profesionales , configurando ya esta competencia expresamente como desarrollo de las bases del Estado y de ejecución , por efecto de la jurisprudencia constitucional .
Català: Des dels anys vuitanta , Catalunya i les altres comunitats autònomes exerceixen les seves competències en el sector tot legislant i creant col · legis professionals , amb una varietat important de requisits per als seus membres i de diferències respecte a la col · legiació que , en molts casos , deixa de ser obligatòria i passa a ser voluntària .
Español: Desde los años ochenta , Cataluña y las demás comunidades autónomas ejercen sus competencias en el sector legislando y creando colegios profesionales , con una importante variedad de requisitos para sus miembros y de diferencias en relación con la colegiación que , en muchos casos , deja de ser obligatoria y pasa a ser voluntaria .
Català: La Sentència 330 / 1994 , de 15 de desembre ( FJ 9 ) , manté la doctrina anterior mentre subratlla la varietat de formes que els col · legis estan adquirint , i explica que les bases de l ' article 149.1.18 CE permeten a l ' Estat declarar obligatòria o voluntària la col · legiació d ' una professió , declaració que vincula el posterior desenvolupament legislatiu per part de les comunitats autònomes .
Español: La Sentencia 330/ 1994 , de 15 de diciembre ( FJ 9 ) , mantiene la doctrina anterior mientras subraya la variedad de formas que los colegios están adquiriendo , y explica que las bases del artículo 149.1.18 CE permiten al Estado declarar obligatoria o voluntaria la colegiación de una profesión , declaración que vincula al posterior desarrollo legislativo por parte de las comunidades autónomas .
Català: Davant de la diversitat de règims d ' adscripció dels col · legis professionals que s ' estan creant , el Tribunal Constitucional qualifica com a bàsica i , per tant , estatal , la norma que estableixi el seu caràcter obligatori o voluntari .
Español: Ante la diversidad de regímenes de adscripción de los colegios profesionales que se están creando , el Tribunal Constitucional califica como básica y , por lo tanto , estatal , la norma que establezca su carácter obligatorio o voluntario .
Català: En conseqüència , la Llei 7 / 1997 , de 14 d ' abril , de mesures liberalitzadores en matèria del sòl i de col · legis professionals reforma la Llei de col · legis professionals de 1974 per tal d ' incorporar el caràcter bàsic de diversos preceptes , juntament amb altres modificacions materials importants .
Español: En consecuencia , la Ley 7/ 1997 , de 14 de abril , de medidas liberalizadoras en materia del suelo y de colegios profesionales reforma la Ley de colegios profesionales de 1974 a fin de incorporar el carácter básico de diversos preceptos , junto con otras modificaciones materiales importantes .
Català: En concret , l ' article 3.2 , que regulava diversos elements de la col · legiació obligatòria , passa a ser bàsic , d ' acord amb la disposició final segona de la Llei reformadora .
Español: En concreto , el artículo 3.2 , que regulaba diversos elementos de la colegiación obligatoria , pasa a ser básico , de acuerdo con la disposición final segunda de la Ley reformadora .
Català: El caràcter de la competència de col · legis professionals torna a plantejar-se en l ' elaboració de l ' Estatut de Catalunya de 2006 i el Consell Consultiu és concloent : l ' Estat té la legislació bàsica , ex article 149.1.18 CE , sobre el “ règim de col · legiació i adscripció , drets i deures i règim disciplinari ” ( Dictamen 269 , d ' 1 de setembre de 2005 , F VII ) , mentre que la resta de la matèria correspon a la competència exclusiva de la Generalitat .
Español: El carácter de la competencia de colegios profesionales vuelve a plantearse en la elaboración del Estatuto de Cataluña de 2006 y el Consell Consultiu es concluyente : el Estado ostenta la legislación básica , ex artículo 149.1.18 CE , sobre el “ régimen de colegiación y adscripción , derechos y deberes y régimen disciplinario” ( Dictamen 269 , de 1 de septiembre de 2005 , F VII ) , mientras que el resto de la materia corresponde a la competencia exclusiva de la Generalitat .
Català: Convé destacar que el text analitzat pel Consell és pràcticament idèntic a l ' aprovat definitivament , i que les al · lusions als articles 36 i 139 CE ja figuraven a l ' Estatut de 1979 .
Español: Cabe destacar que el texto analizado por el Consell es prácticamente idéntico al aprobado definitivamente , y que las alusiones a los artículos 36 y 139 CE ya figuraban en el Estatuto de 1979.
Català: Finalment , l ' Estatut de Catalunya de 2006 recull a l ' article 125 la competència sobre col · legis professionals juntament amb la d ' altres corporacions públiques , en els seus números 1 i 2 ( al mateix article tracta també l ' exercici de les professions titulades ) .
Español: Finalmente , el Estatuto de Cataluña de 2006 recoge en el artículo 125 la competencia sobre colegios profesionales junto con la de otras corporaciones públicas , en sus números 1 y 2 ( en el mismo artículo trata también el ejercicio de las profesiones tituladas ) .
Català: L ' estructura de l ' article 125 EAC quant als col · legis professionals és relativament clara , perquè el número 1 està dedicat a les competències exclusives i el número 2 recull les competències compartides amb l ' Estat .
Español: La estructura del artículo 125 EAC en cuanto a los colegios profesionales es relativamente clara , porque el número 1 está dedicado a las competencias exclusivas y el número 2 recoge las competencias compartidas con el Estado .
Català: Hi hauria alguna via per avançar en aquesta línia , com ara la interpretació que les competències exclusives del número 1 es refereixen a la regulació de l ' organització interna dels col · legis , com diu expressament el primer incís de la lletra a de l ' article 125.1 EAC , mentre que el número 2 representaria els aspectes exteriors de l ' activitat col · legial .
Español: Existiría alguna vía para avanzar en esta línea , como por ejemplo la interpretación de que las competencias exclusivas del número 1 se refieren a la regulación de la organización interna de los colegios , como dice expresamente el primer inciso de la letra a del artículo 125.1 EAC , mientras que el número 2 representaría los aspectos exteriores de la actividad colegial .
Català: 126 EAC ) , ha estat sostinguda per les posicions doctrinals més influents en la redacció de l ' Estatut i arrossegaria la comprensió dels altres termes dels apartats 1 i 2 .
Español: 126 EAC ) , ha sido sostenida por las posiciones doctrinales más influyentes en la redacción del Estatuto y arrastraría la comprensión de los demás términos de los apartados 1 y 2.
Català: Però en realitat el vot particular no requereix abordar aquest interessant problema , perquè el Dictamen ha optat per deixar de banda l ' article 125.2 EAC i per concentrar el paràmetre de constitucionalitat en l ' article 125.4 EAC , per la qual cosa no cal aprofundir més en l ' article 125.2 EAC .
Español: Pero en realidad el voto particular no requiere abordar este interesante problema , porque el Dictamen ha optado por dejar fuera el artículo 125.2 EAC y concentrar el parámetro de constitucionalidad en el artículo 125.4 EAC , por lo que no es preciso profundizar más en el artículo 125.2 EAC .
Català: La norma objecte de controvèrsia es conté a l ' article 5 , apartat Cinc , de la Llei 25 / 2009 i consisteix en modificar l ' article 3.2 de la Llei de col · legis professionals de 1974 , tot atribuint a l ' Estat la determinació de les professions que necessitaran col · legiació obligatòria , la qual cosa es farà per llei , elaborada després de consultar les comunitats autònomes ( disposició transitòria quarta ) .
Español: La norma objeto de controversia está contenida en el artículo 5 , apartado Cinco , de la Ley 25/ 2009 y consiste en la modificación del artículo 3.2 de la Ley de colegios profesionales de 1974 , atribuyendo al Estado la determinación de las profesiones que precisarán colegiación obligatoria , lo que se hará por ley , elaborada después de consultar a las comunidades autónomas ( disposición transitoria cuarta ) .
Català: Si es considera bàsica , aquesta norma té cabuda en el paràmetre de constitucionalitat format pels articles 149.1.18 CE i 125.2 EAC , com és la meva opinió .
Español: Si se considera básica , esta norma tiene cabida en el parámetro de constitucionalidad formado por los artículos 149.1.18 CE y 125.2 EAC , tal como es mi opinión .
Català: Tanmateix , el Dictamen aprovat per la majoria no segueix aquest camí sinó que rebutja que la col · legiació obligatòria formi part de la competència sobre col · legis professionals i la inscriu en la competència sobre professions titulades , que no admetria intervenció de l ' Estat ( art .
Español: Sin embargo , el Dictamen aprobado por la mayoría no sigue este camino sino que rechaza que la colegiación obligatoria forme parte de la competencia sobre colegios profesionales y la inscribe en la competencia sobre profesiones tituladas , que no admitiría intervención del Estado ( art .
Català: Demostrar que l ' obligatorietat o la voluntarietat de la col · legiació és una norma que pertany a la matèria col · legis professionals sembla clar si es recorre a la legislació i la jurisprudència , que és el criteri per determinar la matèria competencial : aquesta qüestió sempre s ' ha tractat en les lleis sobre col · legis professionals o en els apartats corresponents a aquests , quan la llei era més àmplia , i tant les sentències constitucionals com els dictàmens del Consell Consultiu coincideixen en la mateixa apreciació .
Español: Demostrar que la obligatoriedad o la voluntariedad de la colegiación es una norma que pertenece a la materia colegios profesionales parece evidente si se recurre a la legislación y a la jurisprudencia , que es el criterio para determinar la materia competencial : esta cuestión siempre se ha tratado en las leyes sobre colegios profesionales o en los apartados correspondientes a estos , cuando la ley era más amplia , y tanto las sentencias constitucionales como los dictámenes del Consell Consultiu coinciden en la misma apreciación .
Català: Així ho fa també la Llei catalana 7 / 2006 , de 31 de maig , de l ' exercici de professions titulades i dels col · legis professionals , que la tracta a l ' article 38 , precepte que es troba en el títol V , dedicat als col · legis professionals .
Español: Así lo hace también la Ley catalana 7/ 2006 , de 31 de mayo , del ejercicio de profesiones tituladas y de los colegios profesionales , que la trata en el artículo 38 , precepto que se encuentra en el título V , dedicado a los colegios profesionales .
Català: És impossible esbossar aquí tota la teoria de les normes bàsiques , tal com ha estat construïda per la jurisprudència i la doctrina , però serà suficient recordar la idea general que qualifica les bases o la legislació bàsica com la normativa mínima que ha d ' actuar en totes les comunitats autònomes com a denominador comú , i que assumeix el mateix Estatut de Catalunya ( “ mínim comú normatiu ” , com diu l ' art .
Español: Es imposible esbozar aquí toda la teoría de las normas básicas , tal como ha sido construida por la jurisprudencia y la doctrina , pero basta recordar la idea general que califica las bases o la legislación básica como la normativa mínima que debe actuar en todas las comunidades autónomas como denominador común , y que asume el propio Estatuto de Cataluña (“ mínimo común normativo” , como dice el art .
Català: En aquest cas no és necessari avançar molt més perquè la col · legiació obligatòria o voluntària s ' insereix en el nucli més essencial de la competència sobre col · legis , i si s ' accepta que aquesta té una part compartida s ' haurà d ' inferir que la qüestió és realment bàsica .
Español: En este caso no es preciso avanzar mucho más porque la colegiación obligatoria o voluntaria se inserta en el núcleo más esencial de la competencia sobre colegios , y si se acepta que esta tiene una parte compartida deberá inferirse que la cuestión es realmente básica .
Català: En particular , la STC 330 / 1994 ( FJ 9 ) , davant la consideració del caràcter voluntari o obligatori de la col · legiació declara que aquest és un aspecte de la legislació bàsica .
Español: En particular , la STC 330/ 1994 ( FJ 9 ) , ante la consideración del carácter voluntario u obligatorio de la colegiación , declara que este es un aspecto de la legislación básica .
Català: També ho diu expressament el Consell Consultiu en els seus Dictàmens 269 i 271 , que han considerat bàsica la normativa sobre el caràcter de la col · legiació .
Español: También lo dice expresamente el Consell Consultiu en sus Dictámenes núms . ~~~ 269 y 271 , que han considerado básica la normativa sobre el carácter de la colegiación .
Català: Davant d ' aquesta doctrina no es poden fer al · legacions genèriques , com els canvis introduïts per l ' Estatut de 2006 , perquè justament l ' Estatut de 1979 qualificava tot el sector com a exclusiu ( de forma equívoca , com s ' ha vist ) , mentre que l ' Estatut actual admet expressament l ' existència de competències compartides a l ' article 125.2 .
Español: Ante esta doctrina no pueden hacerse alegaciones genéricas , como los cambios introducidos por el Estatuto de 2006 , porque justamente el Estatuto de 1979 calificaba todo el sector como exclusivo ( de forma equívoca , tal como se ha visto ) , mientras que el Estatuto actual admite expresamente la existencia de competencias compartidas en el artículo 125.2 .
Català: Aquestes només poden ser les que es formulin com a bases de l ' Estat a partir de l ' article 149.1.18 CE sobre les administracions públiques i , en concret , els col · legis professionals .
Español: Estas solo pueden ser las que se formulen como bases del Estado a partir del artículo 149.1.18 CE sobre las administraciones públicas y , en concreto , los colegios profesionales .
Català: La consideració de les bases ha de ser estricta i , en aquest sentit , comparteixo amb el Dictamen que no són bàsics els aspectes de funcionament intern ( com ara la memòria anual ) i altres inclosos en la Llei , que hem considerat contraris a l ' article 125.1 EAC però , en canvi , l ' obligatorietat o la voluntarietat de la col · legiació afecta decisivament la “ definició ” del col · legi professional que encapçala les matèries compartides de l ' article 125.2 EAC .
Español: La consideración de las bases debe ser estricta y , en este sentido , comparto con el Dictamen que no son básicos los aspectos de funcionamiento interno ( como la memoria anual ) y otros incluidos en la Ley , que hemos considerado contrarios al artículo 125.1 EAC pero , en cambio , la obligatoriedad o la voluntariedad de la colegiación afecta decisivamente a la “ definición” del colegio profesional que encabeza las materias compartidas del artículo 125.2 EAC .
Català: Els elements bàsics de la competència sobre col · legis professionals són els assenyalats en l ' article 125.2 EAC i , per tant , tots els altres inclosos en les cinc lletres de l ' apartat 1 del mateix precepte són exclusius de la Generalitat , tal és l ' estructura de la competència compartida sobre col · legis professionals , de manera que l ' acceptació de la norma bàsica qüestionada no exigeix cap modificació de la Llei catalana 7 / 2006 , de 31 de maig , sobre l ' exercici de les professions titulades i dels col · legis professionals .
Español: Los elementos básicos de la competencia sobre colegios profesionales son los señalados en el artículo 125.2 EAC y , por lo tanto , todos los demás incluidos en las cinco letras del apartado 1 del mismo precepto son exclusivos de la Generalitat , tal es la estructura de la competencia compartida sobre colegios profesionales , de modo que la aceptación de la norma básica cuestionada no exige modificación alguna de la Ley catalana 7/ 2006 , de 31 de mayo , sobre el ejercicio de las profesiones tituladas y de los colegios profesionales .
Català: El raonament anterior condueix a concloure que la fixació per llei de l ' Estat de la col · legiació obligatòria és una norma bàsica de col · legis professionals i no contradiu la competència compartida de la Generalitat de l ' article 125.2 de l ' Estatut de Catalunya .
Español: El razonamiento anterior lleva a concluir que la fijación por ley del Estado de la colegiación obligatoria es una norma básica de colegios profesionales y no contradice la competencia compartida de la Generalitat del artículo 125.2 del Estatuto de Cataluña .
Català: VOT PARTICULAR que formula el conseller senyor Pere Jover Presa al Dictamen 4 / 2010 , emès en data 11 de març , a l ' empara de l ' article 20.2 de la Llei 2 / 2009 , de 12 de febrer i de l ' article 50 del Reglament d ' organització i funcionament del Consell Consultiu , al qual s ' adhereix la consellera senyora Antonia Agulló Agüero en tot allò referit a la Conclusió primera del Dictamen .
Español: VOTO PARTICULAR que formula el consejero señor Pere Jover Presa al Dictamen 4/ 2010 , emitido en fecha 11 de marzo , al amparo del artículo 20.2 de la Ley 2/ 2009 , de 12 de febrero y del artículo 50 del Reglamento de organización y funcionamiento del Consell Consultiu , al que se adhiere la consejera señora Antonia Agulló Agüero en lo que se refiere a la Conclusión primera del Dictamen .
Català: Mitjançant aquest vot particular expresso el meu dissentiment de la posició majoritària continguda en aquest Dictamen només en dos aspectes concrets : de forma concordant pel que fa a la Conclusió primera , ja que si bé coincideixo en la declaració d ' inconstitucionalitat de la remissió a una llei estatal per determinar els supòsits de col · legiació obligatòria , discrepo radicalment de les raons i els motius que fonamenten aquesta declaració ; i , de forma discrepant , pel que fa a la Conclusió tercera , sobre la inconstitucionalitat de la regulació dels visats col · legials de treballs professionals , encara que coincideixo amb aquesta declaració en la part del precepte que remet la seva regulació a un reial decret .
Español: Con este voto particular expreso mi disenso de la posición mayoritaria contenida en este Dictamen solo en dos aspectos concretos : de forma concordante en relación con la Conclusión primera , ya que si bien coincido en la declaración de inconstitucionalidad de la remisión a una ley estatal para determinar los supuestos de colegiación obligatoria , discrepo radicalmente de las razones y los motivos que fundamentan esta declaración ; y , de forma discrepante , respecto a la Conclusión tercera , sobre la inconstitucionalidad de la regulación de los visados colegiales de trabajos profesionales , aunque coincido con esta declaración en la parte del precepto que remite su regulación a un real decreto .