Helsinki-NLP/opus_dogc huggingface dataset:
Català: Comprendre fins i tot en males condicions acústiques textos extensos i complexos , tant per qüestions lingüístiques com conceptuals , que continguin expressions idiomàtiques i col · loquials i que tractin temes concrets o abstractes , fins i tot encara que siguin desconeguts per a l ' alumne , en diverses varietats estàndard de la llengua articulats a velocitat normal o ràpida , encara que pot haver de confirmar-ne certs detalls sobretot si l ' accent no li resulta familiar .
Español: Comprender incluso en malas condiciones acústicas textos extensos y complejos , tanto para cuestiones lingüísticas como conceptuales , que contengan expresiones idiomáticas y coloquiales y que traten temas concretos o abstractos , incluso aunque sean desconocidos para el alumno , en diversas variedades estándar de la lengua articulados a velocidad normal o rápida , aunque puede tener que confirmar ciertos detalles sobre todo si el acento no le resulta familiar .
Català: Comprendre amb tot detall textos llargs i complexos de caràcter literari o basats en fets , tant si es relacionen amb la pròpia especialitat com si no , apreciant-ne les diferències d ' estil sempre que es puguin tornar a llegir les seccions difícils .
Español: Comprender con todo detalle textos largos y complejos de carácter literario o basados en hechos , tanto si se relacionan con la propia especialidad como si no , apreciando las diferencias de estilo siempre que se puedan volver a leer las secciones difíciles .
Català: Els estudis sobre l ' aprenentatge i l ' adquisició de llengües donen una gran importància als factors psicològics i afectius en el procés d ' aprenentatge de la llengua i de la cultura que aquella representa .
Español: Los estudios sobre el aprendizaje y la adquisición de lenguas dan una gran importancia a los factores psicológicos y afectivos en el proceso de aprendizaje de la lengua y de la cultura que aquélla representa .
Català: Per això , el professorat haurà d ' esmerçar temps i esforços per ajudar l ' alumnat a reconèixer el pes de les actituds en el procés d ' aprenentatge , a identificar les pròpies i treballar en el desenvolupament de les adequades per aconseguir l ' èxit en l ' aprenentatge .
Español: Por eso , el profesorado tendrá que emplear tiempo y esfuerzos por ayudar al alumnado a reconocer el peso de las actitudes en el proceso de aprendizaje , a identificar las propias y trabajar en el desarrollo de las adecuadas para conseguir el éxito en el aprendizaje .
Català: Consciència de la importància d ' aportar els coneixements lingüístics propis , com a mediador , en situacions en què persones de diferents llengües necessiten comunicar-se i no disposen d ' una llengua comuna .
Español: Conciencia de la importancia de aportar los conocimientos lingüísticos propios , como mediador , en situaciones en que personas de diferentes lenguas necesitan comunicarse y no disponen de una lengua común .
Català: El coneixement de la societat i de la cultura de la comunitat o comunitats en què es parla la llengua objecte d ' estudi és un aspecte del coneixement del món que té especial rellevància en el context de l ' aprenentatge d ' una llengua , ja que és probable que no formi part de l ' experiència prèvia de l ' estudiant o que el seu coneixement estigui deformat pels estereotips .
Español: El conocimiento de la sociedad y de la cultura de la comunidad o comunidades en que se habla la lengua objeto de estudio es un aspecto del conocimiento del mundo que tiene especial relevancia en el contexto del aprendizaje de una lengua , ya que es probable que no forme parte de la experiencia previa del estudiante o que su conocimiento esté deformado por los estereotipos .
Català: Aquest coneixement , conjunt de creences i valors que conformen la identitat dels individus i dels pobles , configura una manera de veure i d ' entendre el món i incideix en la forma de comunicar-se amb els altres .
Español: Este conocimiento , conjunto de creencias y valores que conforman la identidad de los individuos y de los pueblos , configura una manera de ver y de entender el mundo e incide en la forma de comunicarse con los otros .
Català: Caldrà desenvolupar en l ' alumnat una consciència intercultural que li permeti fer-se conscient i interpretar les situacions de comunicació i les convencions socials amb què es trobarà en els seus intercanvis interculturals .
Español: Hará falta desarrollar en el alumnado una conciencia intercultural que le permita hacerse consciente e interpretar las situaciones de comunicación y las convenciones sociales con que se encontrará en sus intercambios interculturales .
Català: Tant en l ' ús de la llengua per part dels nadius com en el procés d ' aprenentatge , les persones ( nadius o aprenents ) realitzen actes comunicatius en les diferents habilitats lingüístiques ( parlar , escoltar , escriure o llegir ) i posen en funcionament diferents estratègies de comunicació .
Español: Tanto en el uso de la lengua por parte de los nativos como en el proceso de aprendizaje , las personas ( nativos o aprendices ) realizan actos comunicativos en las diferentes habilidades lingüísticas ( hablar , escuchar , escribir o leer ) y ponen en funcionamiento diferentes estrategias de comunicación .
Català: Les estratègies són un mitjà que l ' usuari d ' una llengua utilitza per mobilitzar i equilibrar els recursos de què disposa per tal de respondre a les exigències comunicatives de la situació i assolir amb èxit un objectiu concret .
Español: Las estrategias son un medio que el usuario de una lengua utiliza para movilizar y equilibrar los recursos de que dispone con el fin de responder a las exigencias comunicativas de la situación y alcanzar con éxito un objetivo concreto .
Català: La utilització d ' estratègies comunicatives no s ' ha d ' interpretar com una manera d ' esmenar carències lingüístiques o de comunicació , sinó com l ' aplicació d ' uns principis metacognitius : planificació , execució , avaluació i reparació , a les diferents formes de les habilitats comunicatives : la recepció , la producció , la interacció i la mediació .
Español: La utilización de estrategias comunicativas no se tiene que interpretar como una manera de enmendar carencias lingüísticas o de comunicación , sino como la aplicación de unos principios metacognitivos : planificación , ejecución , evaluación y reparación , a las diferentes formas de las habilidades comunicativas : la recepción , la producción , la interacción y la mediación .
Català: Utilització de tècniques per compensar mancances lingüístiques que produeixen interrupcions o bloqueigs de la memòria ( mots per guanyar temps , paràfrasis , canvi de tema ... ) .
Español: Utilización de técnicas para compensar carencias lingüísticas que producen interrupciones o bloqueos de la memoria ( palabras para ganar tiempo , paráfrasis , cambio de tema ... ) .
Català: En l ' expressió oral , valoració de l ' èxit de la comunicació o modificació del discurs per aconseguir-lo , a partir de la pròpia autoavaluació o la retroalimentació que rep de l ' audiència a través de la seva reacció oral , gestual o expressió facial .
Español: En la expresión oral , valoración del éxito de la comunicación o modificación del discurso para conseguirlo , a partir de la propia autoevaluación o la retroalimentación que recibe de la audiencia a través de su reacción oral , gestual o expresión facial .
Català: Valoració de l ' èxit de la comunicació o modificació del discurs per aconseguir-lo , a partir de la pròpia autoavaluació o la retroalimentació que facilita l ' interlocutor amb la seva reacció escrita o oral ( gestual o d ' expressió facial ) .
Español: Valoración del éxito de la comunicación o modificación del discurso para conseguirlo , a partir de la propia autoevaluación o la retroalimentación que facilita el interlocutor con su reacción escrita u oral ( gestual o de expresión facial ) .
Català: Són les que utilitza l ' usuari de la llengua , que fa el paper d ' intermediari , en les activitats de mediació entre interlocutors que no es poden entendre directament , o entre un text oral o escrit i un parlant d ' una llengua diferent de la dels textos .
Español: Son las que utiliza el usuario de la lengua , que hace el papel de intermediario , en las actividades de mediación entre interlocutores que no se pueden entender directamente , o entre un texto oral o escrito y un hablante de una lengua diferente de la de los textos .
Català: La interpretació informal ( visitants estrangers en el país de la llengua d ' estudi , parlants nadius a l ' estranger , situacions socials i transaccions per a amics , familiars ... ) .
Español: La interpretación informal ( visitantes extranjeros en el país de la lengua de estudio , hablantes nativos en el extranjero , situaciones sociales y transacciones para amigos , familiares ... ) .
Català: Establiment dels requeriments de la tasca , identificació del context en què es produeix la situació comunicativa i avaluació dels coneixements del món , tant els propis com els de les persones entre les quals s ' estableix la mediació .
Español: Establecimiento de los requerimientos de la tarea , identificación del contexto en que se produce la situación comunicativa y evaluación de los conocimientos del mundo , tanto los propios como los de las personas entre las cuales se establece la mediación .
Català: Les estratègies d ' aprenentatge afavoreixen el procés d ' aprenentatge propi en la mesura que , d ' una banda , promouen que l ' alumne assagi amb el mitjans , les tècniques i els procediments que li resultin més rendibles i , de l ' altra , estimulen el desenvolupament de l ' autonomia i del treball col · laboratiu , així com de la responsabilitat en l ' aprenentatge .
Español: Las estrategias de aprendizaje favorecen el proceso de aprendizaje propio en la medida en que , por una parte , promueven que el alumno ensaye con el medios , las técnicas y los procedimientos que le resulten más rentables y , de la otra , estimulan el desarrollo de la autonomía y del trabajo colaborador , así como de la responsabilidad en el aprendizaje .
Català: La capacitat d ' aprenentatge també es pot concebre com la predisposició o l ' habilitat per descobrir allò que és diferent , tant si es tracta d ' una altra llengua , com d ' una altra cultura , d ' altres persones o de nous coneixements .
Español: La capacidad de aprendizaje también se puede concebir como la predisposición o la habilidad para descubrir aquello que es diferente , tanto si se trata de otra lengua , como de otra cultura , de otras personas o de nuevos conocimientos .
Català: Les estratègies que s ' enuncien a continuació segueixen els passos del procés d ' aprenentatge d ' una llengua i , encara que algunes poden formar part del bagatge conscient o inconscient de l ' aprenent de llengües , en tots els casos es poden practicar i fer-les conscients per tal d ' utilitzar-les i automatitzar-les per agilitar l ' aprenentatge .
Español: Las estrategias que se pronuncian a continuación siguen los pasos del proceso de aprendizaje de una lengua y , aunque algunas pueden formar parte del bagaje consciente o inconsciente del aprendiz de lenguas , en todos los casos se pueden practicar y hacerlas conscientes con el fin de utilizarlas y automatizarlas para agilizar el aprendizaje .
Català: Acceptació de la comprensió parcial o superficial d ' una situació comunicativa i mobilització dels recursos i tècniques disponibles per sentir-se competent en el desenvolupament de tasques d ' aprenentatge i comunicatives .
Español: Aceptación de la comprensión parcial o superficial de una situación comunicativa y movilización de los recursos y técnicas disponibles para sentirse competente en el desarrollo de tareas de aprendizaje y comunicativas .
Català: Identificar ; donar informació ; confirmar la informació prèvia ; descriure i narrar ; expressar coneixement ; expressar desconeixement ; expressar habilitat per fer alguna cosa ; expressar que es recorda o no es recorda una cosa .
Español: Identificar ; dar información ; confirmar la información previa ; describir y narrar ; expresar conocimiento ; expresar desconocimiento ; expresar habilidad para hacer alguna cosa ; expresar que se recuerda o no se recuerda una cosa .
Català: Donar l ' opinió ; demanar valoració ; valorar ; posicionar-se a favor o en contra ; preguntar si s ' està d ' acord amb alguna cosa ; invitar a l ' acord ; expressar acord i desacord ; presentar un contraargument ; expressar certesa i evidència ; expressar manca de certesa i evidència ; invitar a formular una hipòtesi ; expressar possibilitat ; expressar obligació i necessitat ; expressar falta d ' obligació i necessitat .
Español: Dar la opinión ; pedir valoración ; valorar ; posicionarse a favor o en contra ; preguntar si se está de acuerdo con alguna cosa ; invitar al acuerdo ; expresar acuerdo y desacuerdo ; presentar un contraargumento ; expresar certeza y evidencia ; expresar falta de certeza y evidencia ; invitar a formular una hipótesis ; expresar posibilidad ; expresar obligación y necesidad ; expresar falta de obligación y necesidad .
Català: Expressar plans , intencions i decisions ; expressar plans i intencions frustrats ; fer propostes i suggeriments ; rebutjar una prohibició ; proposar i suggerir ; acceptar i rebutjar una proposta ; acceptar una ordre , petició o prec ; negar-se a obeir una ordre , a acceptar una petició o un prec ; prometre i comprometre ' s ; oferir-se per fer alguna cosa .
Español: Expresar planes , intenciones y decisiones ; expresar planes e intenciones frustrados ; hacer propuestas y sugerencias ; rechazar una prohibición ; proponer y sugerir ; aceptar y rechazar una propuesta ; aceptar una orden , petición o ruego ; negarse a obedecer una orden , a aceptar una petición o un ruego ; prometer y comprometerse ; ofrecerse para hacer alguna cosa .
Català: Demanar l ' opinió ; demanar informació ; demanar pel coneixement d ' alguna cosa ; demanar confirmació ; demanar si es recorda o s ' ha oblidat d ' alguna cosa ; preguntar per l ' habilitat de fer alguna cosa ; demanar pels gustos i els interessos ; demanar per preferències ; demanar per desitjos ; demanar per plans i intencions ; demanar per l ' estat d ' ànim ; donar una ordre o instrucció ; demanar un favor ; demanar objectes ; demanar ajuda ; pregar ; repetir una ordre prèvia o pressuposada ; demanar permís ; donar i denegar permís ; prohibir ; oferir i convidar ; sol · licitar confirmació d ' una proposta prèvia , oferiment o invitació ; aconsellar ; advertir ; amenaçar ; retreure ; tranquil · litzar i consolar ; animar ; intentar convèncer .
Español: Preguntar la opinión ; pedir información ; preguntar por el conocimiento de alguna cosa ; pedir confirmación ; preguntar si se recuerda o se ha olvidado de alguna cosa ; preguntar por la habilidad de hacer alguna cosa ; preguntar por los gustos y los intereses ; preguntar preferencias ; preguntar deseos ; preguntar por planes e intenciones ; preguntar por el estado de ánimo ; dar una orden o instrucción ; pedir un favor ; pedir objetos ; pedir ayuda ; rogar ; repetir una orden previa o presupuesta ; pedir permiso ; dar y denegar permiso ; prohibir ; ofrecer e invitar ; solicitar confirmación de una propuesta previa , ofrecimiento o invitación ; aconsejar ; advertir ; amenazar ; reprochar ; tranquilizar y consolar ; animar ; intentar convencer .
Català: Expressar gustos i interessos ; mostrar escepticisme ; explicar plans i intencions ; expressar aprovació i desaprovació , aversió , preferència , desitjos , alegria , satisfacció , tristesa , aflicció , plaer , diversió , avorriment , afartament , enuig , indignació , por , ansietat , preocupació , nerviosisme , angoixa , empatia , alleujament , esperança , decepció , resignació , penediment , sorpresa , estranyesa , admiració , orgull , afecte i sensacions físiques .
Español: Expresar gustos e intereses ; mostrar escepticismo ; explicar planes e intenciones ; expresar aprobación y desaprobación , aversión , preferencia , deseos , alegría , satisfacción , tristeza , aflicción , placer , diversión , aburrimiento , hartazgo , enfado , indignación , miedo , ansiedad , preocupación , nerviosismo , angustia , empatía , alivio , esperanza , decepción , resignación , arrepentimiento , sorpresa , extrañeza , admiración , orgullo , afecto y sensaciones físicas .
Català: Saludar i respondre una salutació ; preguntar per una persona i respondre ; demanar per una extensió o habitació i respondre ; preguntar si es pot deixar un encàrrec ; preguntar per l ' estat general de les coses i respondre ; sol · licitar que comenci un relat i reaccionar ; introduir el tema del relat i reaccionar ; indicar que se segueix el relat amb interès ; controlar l ' atenció de l ' interlocutor ; introduir un fet ; organitzar la informació ; connectar elements ; reformular el que s ' ha dit ; destacar un element ; introduir paraules d ' una altra persona ; citar ; encetar una digressió ; tancar una digressió ; rebutjar un tema o un aspecte del tema ; interrompre ; indicar que es pot reprendre el discurs ; demanar a algú que guardi silenci ; cedir la paraula ; indicar que es desitja continuar el discurs ; concloure el relat ; introduir un nou tema ; proposar el tancament ; rebutjar el tancament introduint un nou tema .
Español: Saludar y responder un saludo ; preguntar por una persona y responder ; pedir por una extensión o habitación y responder ; preguntar si se puede dejar un encargo ; preguntar por el estado general de las cosas y responder ; solicitar que empiece un relato y reaccionar ; introducir el tema del relato y reaccionar ; indicar que se sigue el relato con interés ; controlar la atención del interlocutor ; introducir un hecho ; organizar la información ; conectar elementos ; reformular lo que se ha dicho ; destacar un elemento ; introducir palabras de otra persona ; citar ; empezar una digresión ; cerrar una digresión ; rechazar un tema o un aspecto del tema ; interrumpir ; indicar que se puede sentar mal al discurso ; pedir a alguien que guarde silencio ; ceder la palabra ; indicar que se desea continuar el discurso ; concluir el relato ; introducir un nuevo tema ; proponer el cierre ; rechazar el cierre introduciendo un nuevo tema .
Català: Atès que la llengua és un fenomen sociocultural que incideix en la manera en què les persones es comuniquen i que comporta una manera de veure i d ' entendre el món , cal posar èmfasi en els aspectes de l ' ús de la llengua que es relacionen amb aquest fenomen i que conformen la competència lingüística .
Español: Dado que la lengua es un fenómeno sociocultural que incide en la forma en que las personas se comunican y que comporta una manera de ver y de entender el mundo , hay que poner énfasis en los aspectos del uso de la lengua que se relacionan con este fenómeno y que conforman la competencia lingüística .
Català: La selecció i l ' ús de les formes per reaccionar davant d ' una informació o relat , demanar una informació o un favor , agrair , disculpar-se , demanar permís , interessar-se per les persones , felicitar , elogiar , oferir-se , excusar-se , convidar , brindar , donar la benvinguda , expressar sentiments en determinats esdeveniments ( discursos , casaments , homenatges ... ) i reaccionar a totes aquestes situacions .
Español: La selección y el uso de las formas para reaccionar ante una información o relato , pedir una información o un favor , agradecer , disculparse , pedir permiso , interesarse por las personas , felicitar , elogiar , ofrecerse , excusarse , invitar , brindar , dar la bienvenida , expresar sentimientos en determinados acontecimientos ( discursos , bodas , homenajes ... ) y reaccionar a todas estas situaciones .
Català: La selecció , l ' ús i el canvi , si escau , de formes de tractament , formal , informal , familiar , segons la confiança , el respecte , l ' acostament o el distanciament que es vulgui mostrar .
Español: La selección , el uso y el cambio , si procede , de formas de tratamiento , formal , informal , familiar , según la confianza , el respeto , el acercamiento o el distanciamiento que se quiera mostrar .
Català: 2.2 Convencions socials ( per exemple , fórmules de cortesia ) que varien d ' una cultura a una altra , la inadequada aplicació de les quals entrebanca o impossibilita el funcionament dels principis de cooperació i pot comportar malentesos interculturals .
Español: 2.2 Convenciones sociales ( por ejemplo , fórmulas de cortesía ) que varían de una cultura a otra , cuya inadecuada aplicación obstaculiza o imposibilita el funcionamiento de los principios de cooperación y puede comportar malentendidos interculturales .
Català: 2.3 Introducció d ' expressions de saviesa popular – component significatiu de l ' aspecte lingüístic de la competència sociocultural – i , actualment , grafits , eslògans publicitaris a la televisió o a la vestimenta , i plafons als llocs de treball , amb la mateixa funció .
Español: 2.3 Introducción de expresiones de sabiduría popular – componente significativo del aspecto lingüístico de la competencia sociocultural– y , actualmente , grafitis , esloganes publicitarios en la televisión o en la vestimenta , y paneles en los puestos de trabajo , con la misma función .
Català: Reconeixement i producció , en alguns contextos , d ' expressions i col · loquialismes , elements estilístics que permeten un ús emotiu , al · lusiu , humorístic ... del discurs ( llargada de les frases , frases fetes , ús forçat del lèxic o de determinades estructures ... ) .
Español: Reconocimiento y producción , en algunos contextos , de expresiones y coloquialismos , elementos estilísticos que permiten un uso emotivo , alusivo , humorístico ... del discurso ( longitud de las frases , frases hechas , uso forzado del léxico o de determinadas estructuras ... ) .
Català: aspectes paralingüístics ( sons , onomatopeies , interjeccions , falques , mots crossa , preguntes de farciment , gestió dels silencis , ús d ' icones , abreviatures , sigles i de diferents elements tipogràfics ... )
Español: aspectos paralingüísticos ( sonidos , onomatopeyas , interjecciones , cuñas , palabras “ muletillas” , preguntas de relleno , gestión de los silencios , uso de iconos , abreviaturas , siglas y de diferentes elementos tipográficos… )
Català: llenguatge corporal ( postura , mirades , distàncies físiques , contactes físics , moviments d ' atenció i sorolls o expressions de cooperació : donar la mà , abraçar , fer petons o mirar o no als ulls ) .
Español: lenguaje corporal ( postura , miradas , distancias físicas , contactos físicos , movimientos de atención y ruidos o expresiones de cooperación : dar la mano , abrazar , dar besos o mirar o no a los ojos ) .
Català: Mecanismes iniciadors de discursos orals ( presa de contacte ) : Estimats oients ; Hi havia una vegada ; Senyores i senyors ... ; Tinc el plaer de presentar-los ... ; En primer lloc , voldria agrair-los ... ; Em senten bé ?
Español: Mecanismos iniciadores de discursos orales ( toma de contacto ) : Estimats oients ; Hi havia una vegada ; Senyores i senyors… ; Tinc el plaer de presentar-los… ; En primer lloc , voldria agrair-los… ; Em senten bé ?
Català: Altres textos ( treballs acadèmics , articles , correus electrònics , sms ... ) : títols , subtítols , mecanismes d ' acostament al lector ( començament amb una pregunta , una cita ... ) .
Español: Otros textos ( trabajos académicos , artículos , correos electrónicos , sms ... ) : títulos , subtítulos , mecanismos de acercamiento al lector ( comienzo con una pregunta , una cita ... ) .
Català: Discurs oral : Com tots vostès saben ... ; Començarem amb ... ; A continuació tractaré de ... ; Voldria exposar … ; No t ' ho creuràs , però ... ; A veure si endevines ... ; Espero no interrompre ... ; Una cosa .. ; Per cert ... ; Perdoni , tindria l ' amabilitat de ... ; T ' haig d ' explicar una cosa ...
Español: Discurso oral : Com tots vostès saben… ; Començarem amb… ; A continuació tractaré de… ; Voldria exposar… ; No t'ho creuràs , però… ; A veure si endevines… ; Espero no interrompre… ; Una cosa… ; Per cert… ; Perdoni , tindria l'amabilitat de… ; T'haig d'explicar una cosa ...
Català: Discurs escrit : El motiu d ' aquesta carta ... ; Em dirigeixo / M ' adreço a vostè per ... ; Ens sap greu comunicar-vos ... ; En aquest treball intentarem demostrar ... ; A continuació analitzarem ...
Español: Discurso escrito : El motiu d'aquesta carta… ; Em dirigeixo/ M'adreço a vostè per… ; Ens sap greu comunicar-vos… ; En aquest treball intentarem demostrar… ; A continuació analitzarem ...
Català: Anàfora , catàfora , dixi : consolidació de l ' ús anafòric dels pronoms febles en valors menys freqüents ( valor possessiu de en , li , els ) : li coneixen les debilitats , en visitarem la catedral , els coneixen els gustos ...
Español: Anáfora , catáfora , deixis : consolidación del uso anafórico de los pronombres débiles en valores menos frecuentes ( valor posesivo de en , li , els ) : li coneixen les debilitat , en visitarem la catedral , els coneixen els gustos ...
Català: “ El document ” incloïa terminologia científica ) ; substitució per hiperònims ( El van voler nomenar “ conseller d ' Agricultura ” , però va rebutjar “ el càrrec ” ) ; substitució per hipònims ( Tenia diversos “ símptomes ” .
Español: “ El document” incloïa terminologia científica ) ; sustitución por hiperónimos ( El van voler nomenar “ conseller d'Agricultura” , però va rebutjar “ el càrrec” ) ; sustitución por hipónimos ( Tenia diversos “ símptomes” .
Català: Èmfasi : Val a dir ... ; Cal tenir en compte ... ; Cal insistir a / en / què ; Convé destacar ; En efecte ; Vull ressaltar ... ; Fins ella hi anava ; Hem de tenir cura del procés de comunicació , sobretot , especialment ... ; I no només això .
Español: Énfasis : Val a dir… ; Cal tenir en compte… ; Cal insistir a/ en/ què ; Convé destacar ; En efecte ; Vull ressaltar… ; Fins ella hi anava , Hem de tenir cura del procés de comunicació , sobretot , especialment… ; I no només això .
Català: Al · lusions , referències , cites i evocacions : Quant a ... ; Referent a ... ; Pel que fa a .. ; En relació amb ... ; Respecte a ... ; Recordem el que ... ; No oblidem que ... ; Cal recordar / no oblidar que ... ; Com ( ja ) sabem ... ; Com diu / ha dit / va dir / diria ... ) .
Español: Alusiones , referencias , citas y evocaciones : Quant a… ; Referent a… ; Pel que fa a… ; En relació amb… ; Respecte a… ; Recordem el que… ; No oblidem el que… ; Cal recordar/ no oblidar que… ; Com ( ja ) sabem… ; Com diu/ ha dit/ va dir/ diria ... ) .
Català: Enumeració , seqüenciació temporal : Tot seguit passo a ... ; Un cop dit això ... ; I encara hi podem afegir ... ; Al seu torn ... ; En darrer terme ... ; D ' antuvi ...
Español: Enumeración , secuenciación temporal : Tot seguit passo a… ; Un cop dit això… ; I encara hi podem afegir… ; Al seu torn… ; En darrer terme… ; D'antuvi ...
Català: Precisió / matisació : Especialment ; En especial ; Particularment ; Fet i fet ; En efecte ; Efectivament ; Certament ; En concret ; Per descomptat ; De la mateixa manera ; Així mateix ; Igualment ; Amb això vull / volia / voldria dir que ... ; De fet ...
Español: Precisión/ matización : Especialment ; En especial ; Particularment ; Fet i fet ; En efecte ; Efectivament ; Certament ; En concret ; Per descomptat ; De la mateixa manera ; Així mateix ; Igualment ; Amb això vull/ volia/ voldria dir que… ; De fet ...
Català: Contrast : Mentre que ; Malgrat això ; Malgrat tot ; En tot cas ; Sigui com sigui ; Al capdavall ; Tanmateix ; Ben al contrari ; Tot al contrari ; Per contra ; En realitat ; Ben mirat ; No obstant això ; Això no obstant ; A pesar de ... ; Amb tot ... ; Altrament ; Contràriament ; Per bé que ... ; Tot i això ; Així i tot ; De tota manera ; De totes maneres ... ; Ara bé ; Si no ; Si més no ... ; Almenys ...
Español: Contraste : Mentre que ; Malgrat això ; Malgrat tot ; En tot cas ; Sigui com sigui ; Al capdavall ; Tantmateix ; Ben al contrari ; Tot al contrari ; Per contra ; En realitat ; Ben mirat ; No obstant això ; Això no obstant ; A pesar de… ; Amb tot… ; Altrament ; Contrariament ; Per bé que… ; Tot i això ; Així i tot ; De tota manera ; De totes maneres… ; Ara bé ; Si no ; Si més no… ; Almenys ...
Català: Introducció de subtemes : Quant a ... ; No solament ... sinó també ... ; En relació amb ... Tornant a ... ; Com he dit abans ; Respecte a ... ; Pel que fa a ... ; En un altre ordre de coses ; A propòsit de ...
Español: Introducción a subtemas : Quant a… ; No solament… sinó també ; En relació amb… Tornant a… ; Com he dit abans ; Respecte a… ; Pel que fa a… ; En un altre ordre de coses ; A propòsit de ...
Català: Obrir una digressió : Dit en altres paraules ; En qualsevol cas ; Dit d ' una altra manera ... ; Faig un parèntesi ... ; Canviant de tema .. ; Ara que dius això ; D ' altra banda ; Parlant de + SN ... Obro / im parèntesi ; Dit sigui de passada .
Español: Abrir una digresión : Dit en altres paraules ; En qualsevol cas ; Dit d'una altra manera… ; Faig un parèntesi… ; Canviant de tema… ; Ara que dius això ; D'altra banda ; Parlant de + SN ... Obro/ im parèntesi ; Dit sigui de passada .
Català: Recuperació del tema : Com deia ... ; Com anava dient ... ; Com estava dient ... ; En fi ; Tornant al tema que tractàvem ; Doncs bé ... ; Llavors ... ; Aleshores ... ; Així doncs .. ; Ara que ho dius ; Allò que deia ... ; Reprenent el tema ...
Español: Recuperación del tema : Com deia , , , ; Com anava dient… ; Com estava dient… ; En fi ; Tornant al tema que tractàvem ; Doncs bé… ; Llavors… ; Aleshores… ; Així doncs… ; Ara que ho dius ; Allò que dia… ; Reprenent el tema ...
Català: Addició : En efecte ; Efectivament ; Certament ; Per descomptat ; De manera semblant ; I encara més ; Paral · lelament ; De la mateixa manera ; Així mateix ; A propòsit ; Al seu torn ; Fet i fet .
Español: Adición : En efecte ; Efectivament ; Certament ; Per descomptat ; De manera semblant ; I encara més ; Paral·lelament ; De la mateixa manera ; Així mateix ; A propòsit ; Al seu torn ; Fet i fet .
Català: Disjunció : Dit d ' una altra manera ; Vaja ; Més ben dit ; O encara millor ; O si voleu ; En suma ; Comptat i debatut ; Ras i curt .
Español: Disyunción : Dit d'una altra manera ; Vaja ; Més ben dit ; O encara millor ; O si voleu ; En suma ; Comptat i debatut ; Ras i curt .
Català: Contrast : Això no obstant ; Amb tot ; No obstant això ; Tanmateix ; En realitat ; Fet i fet ; Ben mirat ; En qualsevol cas ; En tot cas ; Al capdavall ; Ans al contrari ; Ben al contrari ; Tot al contrari ; Contràriament ; Si més no ; Almenys ; Tot amb tot ; Sigui com sigui ; Fet i debatut .
Español: Contraste : Això no obstant ; Amb tot ; No obstant això ; Tantmateix ; En realitat ; Fet i fet ; Ben mirat ; En qualsevol cas ; En tot cas ; Al capdavall ; Ans al contrari ; Ben al contrari ; Tot al contrari ; Contràriament ; Si més no ; Almenys ; Tot amb tot ; Sigui com sigui ; Fet i debatut .
Català: Conseqüència : A conseqüència de .. ; Conseqüentment ; Consegüentment ; Que ( vés-te ' n que fas tard ) ; En / com a conseqüència ; Tot plegat .
Español: Consecuencia : A conseqüència de… ; Conseqüentment ; Consegüentment ; Que ( vés-te'n que fas tard ) ; En/ com a conseqüència ; Tot plegat .
Català: Resum / Recapitulació : Resumint ; ( Dit ) en poques paraules ; En conjunt ; Globalment ; Recapitulant ; En síntesi ; Comptat i debatut ; Ras i curt ; Breument ; Tot plegat ... ; Al cap i a la fi ; En suma ; Sintetitzant tot el que hem dit abans ; Ens trobem en un punt en què ... ; A veure , per aclarir-nos , hem quedat que ... ; O sigui , al final hi anirem ...
Español: Resumen/ Recapitulación : Resumint ; ( Dit ) en poques paraules ; En conjunt ; Globalment ; Recapitulant ; En síntesi ; Comptat i debatut ; Ras i curt ; Breument ; Tot plegat… ; Al cap i a la fi ; En suma ; Sintetitzant tot el que hem dit abans ; Ens trobem en un punt en què… ; A veure , per aclarir-nos , hem quedat que… ; O sigui , al final hi anirem ...
Català: En conclusió ; Per concloure ; Res més ; M ' agradaria resumir dient ... ; Ho deixem aquí ; Total ; Llavors ; Doncs bé ; Doncs , res ... ; Si no hi ha més preguntes ... ; Arribats en aquest punt ; Només em resta agrair-los ; Gràcies per tot ; ( I ) bé ; Molt bé ... Així , doncs ... ; Em sap greu , noi , però me n ' haig d ' anar ; Hauríem d ' anar plegant ; Ara sí que me ' n vaig ; Bé , doncs , ja ens veurem , eh ?
Español: En conclusió ; Per concloure ; Res més ; M'agradaria resumir dient… ; Ho deixem aquí ; Total ; Llavors ; Doncs bé ; Doncs , res… ; Si no hi ha més preguntes… ; Arribats en aquest punt ; Només em resta agrair-los ; Gràcies per tot ; ( I ) bé ; Molt bé… ; Així doncs… ; Em sap greu , noi , però me n'haig d'anar ; Hauríem d'anar plegant ; Ara sí que me'n vaig ; Bé , doncs , ja ens veurem , eh ?
Català: Reaccionar a la sol · licitud de començar un discurs ( Digues ; fes , fes ; No interromps pas , digues ; Em sap greu però ara no et puc atendre ; Perdona que et talli ; Mira , em sap greu dir-t ' ho però ara … ) .
Español: Reaccionar a la solicitud de empezar un discurso ( Digues ; fes , fes ; No interromps pas , digues ; Em sap greu però ara no et puc atendre ; Perdona que et talli ; Mira , em sap greu dir-t'ho però ara… ) .
Català: Entonació declarativa : oracions amb una o més unitats tonals , enumeracions , elements perifèrics a l ' oració ( dislocacions , vocatius , elements parentètics , aposicions ) , focalitzacions contrastives , èmfasi , declaratives categòriques , dubitatives , d ' obvietat , exclamatives .
Español: Entonación declarativa : oraciones con una o más unidades tonales , enumeraciones , elementos periféricos a la oración ( dislocaciones , vocativos , elementos parentéticos , aposiciones ) , focalizaciones contrastivas , énfasis , declarativas categóricas , dubitativas , de obviedad , exclamativas .
Català: Entonació interrogativa absoluta : oracions amb una o més unitats tonals , la disjunció , enumeracions , elements perifèrics a l ' oració ( dislocacions , vocatius , elements parentètics , aposicions ) , focalització i èmfasi , interrogatives exclamatives , interrogatives confirmatòries , interrogatives imperatives , interrogatives retòriques .
Español: Entonación interrogativa absoluta : oraciones con unas o más unidades tonales , la disyunción , enumeraciones , elementos periféricos a la oración ( dislocaciones , vocativos , elementos parentéticos , aposiciones ) , focalización y énfasis , interrogativos exclamativos , interrogativos confirmatorios , interrogativos imperativos , interrogativos retóricos .
Català: Entonació interrogativa parcial : oracions amb una o més unitats tonals , enumeracions , elements perifèrics a l ' oració ( dislocacions , vocatius , elements parentètics , aposicions ) , focalització i èmfasi , interrogatives exclamatives , interrogatives imperatives .
Español: Entonación interrogativa parcial : oraciones con unas o más unidades tonales , enumeraciones , elementos periféricos a la oración ( dislocaciones , vocativos , elementos parentéticos , aposiciones ) , focalización y énfasis , interrogativas exclamativas , interrogativas imperativas .
Català: Representatives – onomatopeies – ( Va anar fent ; Pim-pam ( per indicar diligència ) ; Hi insistia ; Vinga , vinga i vinga ( per indicar repetició ) ; I zas ; I fiu ( per indicar rapidesa ) ) .
Español: Representativas – onomatopeyas– ( Va anar fent ; Pim-pam ( para indicar diligencia ) ; Hi insistia ; Vinga , vinga i vinga ( para indicar repetición ) ; I zas ; I fiu ( para indicar rapidez ) ) .
Català: El punt i coma : per separar oracions unides per un lligam lògic ; en enumeracions complexes ; davant de conjuncions adversatives i concessives en oracions llargues .
Español: El punto y coma : para separar oraciones unidas por un vínculo lógico ; en enumeraciones complejas ; ante conjunciones adversativas y concesivas en oraciones largas .
Català: 2.1.3 Monòlegs espontanis o preparats , adreçats a una audiència : narracions de fets , experiències ; exposició argumentada d ' idees i presentacions de temes d ' interès general no especialitzat .
Español: 2.1.3 Monólogos espontáneos o preparados , dirigidos a una audiencia : narraciones de hechos , experiencias ; exposición argumentada de ideas y presentaciones de temas de interés general no especializado .
Català: 1.1 Repertoris lèxics : reconeixement i utilització adequada ( producció i comprensió ) en els contextos a què es refereixen els objectius especificats per a aquest nivell .
Español: 1.1 Repertorios léxicos : reconocimiento y utilización adecuada ( producción y comprensión ) en los contextos a que se refieren los objetivos especificados para este nivel .
Català: Noms derivats de noms ( derivació amb sufixos valoratius : -arro , -às , -ó , -ot ; derivació amb sufixos no valoratius : col · lectius : -am , -ada , -ar , -alla .. ; de contingut d ' un instrument : -ada .. ; de gentilici : -enc ... ) .
Español: Nombres derivados de nombres ( derivación con sufijos valorativos : -arro , -às , -ó , -ot ; derivación con sufijos no valorativos : colectivos : -am , -ada , -ar , -alla… ; de contenido de un instrumento : -ada. . ; de gentilicio : -enc ... ) .
Català: 1.3.3 Derivació zero ( recategorització sense procés morfològic : jugar net ; un havà ; amb procés morfològic : xisclar / xicle ; xopar / xop ... ) .
Español: 1.3.3 Derivación cero ( recategorización sin proceso morfológico : jugar net ; un havà ; con proceso morfológico : xisclar/ xicle ; xopar/ xop ... ) .
Català: 1.4.1 Composició amb un prefix tònic ( compostos prefixats nominals : sots- , pseudo- , vice- , avant- ... ; verbals contra- , extra- , sota- , entre- ... ; adjectivals : pre- , inter- , anti- ) .
Español: 1.4.1 . ~~~ Composición con un prefijo tónico ( compuestos prefijados nominales : sots- , pseudo- , vice- , avant ... ; verbales contra- , extra- , sota- , entre ... ; adjetivales : pre- , inter- , anti- ) .
Català: Compostos nominals ( V + N : escurabutxaques , portaveu ; N + V : lloctinent ; V + V : giravolta / suca-mulla ; N + N : pasta-dents , capvespre ) .
Español: Compuestos nominales ( V+N : escurabutxaques , portaveu ; N+ V : lloctinent ; V+V : giravolta/ suca-mulla ; N+N : pasta-dents , capvespre ) .
Català: Compostos adjectivals ( N + Adj / Participi : camacurt ; garratibat ; palplantat ; Adj / Adv + Participi : malendreçat ; clarivident ; Adj + Adj : agredolç , grecoromà ) .
Español: Compuestos adjetivales ( N+Adj/ Participio : camacurt ; garratibat ; palplantat ; Adj/ Adv+Participio : malendreçat ; clarivident ; Adj+Adj : agredolç , grecoromà ) .
Català: 1.4.3 Composició culta ( composició a partir de dos elements cultes : etnocidi : canòdrom ; composició a partir d ' un element culte i un de patrimonial : petrolífer , comunicòleg ) .
Español: 1.4.3 Composición culta ( composición a partir de dos elementos cultos : etnocidi : canòdrom ; composición a partir de un elemento culto y uno patrimonial : petrolífer , comunicòleg ) .
Català: prep : ple a vessar ; S. adj amb estructura comparativa : estufat com un paó , més ruc que un sabatot ; Adjectius coordinats : alt i prim , parent d ' en Bufa , fet i pastat .
Español: prep : ple a vessar ; S. adj con estructura comparativa : estufat com un paó , més ruc que un sabatot ; Adjetivos coordinados : alt i prim , parent d'en Bufa , fet i pastat .
Català: Gènere : per oposició : – o / a ( monjo / a ) ; – u / a ( ateu / atea ) ; femení en – na , – ina ( orfe / òrfena , heroi / heroïna ) ; masculí en – ot ( bruixa / bruixot , dida / didot ) ; sense oposició : amb sufix – arca , – ma , – ta , – esa .
Español: Género : por oposición : -o/ a ( monjo/ a ) ; -u/ a ( ateu/ atea ) ; femenino en -na , -ina ( orfe/ òrfena , heroi/ heroïna ) ; masculino en -ot ( bruixa/ bruixot , dida/ didot ) ; sin oposición : con sufijo – arca , -ma , -ta , -esa .
Català: Grau relatiu : diminutiu ( sufixos -ó / -ona ; -í / -ina ) i augmentatiu ( sufixos -às / -assa ; -ot / -ota ) .
Español: Grado relativo : diminutivo ( sufijos -ó/ -ona ; -í/ -ina ) y aumentativo ( sufijos -às/ -assa ; -ot/ -ota ) .
Català: Altres posicions del possessiu ( El cotxe meu ; És problema teu ... ) i la construcció preposició + substantiu + possessiu tònic ( A càrrec teu ) .
Español: Otras posiciones del posesivo ( El cotxe meu ; És problema teu ... ) y la construcción preposición + sustantivo + posesivo tónico ( A càrrec teu ) .
Català: Ordinals : sense oposició de gènere ( u , dos com a referència o xifra ( la fila dos , l ' u de gener ) ; per oposició de nombre com a substantiu ( he tret dos sisos ) .
Español: Ordinales : sin oposición de género ( u , dos como referencia o cifra ( la fila dos , l'u de gener ) ; por oposición de número como sustantivo ( he tret dos sisos ) .
Català: Partitius : dos mitjos ; tres terços ; un desè / dècim ; un centè / centèsim ; un milè / mil · lèsim ) ; bessó / bessona , trigèmins / trigèmina ...
Español: Partitivos : dos mitjos ; tres terços ; un desè/ dècim ; un centè/ centèsim ; un milè/ mil·lèsim ; bessó/ bessona , trigèmins/ trigèmina ...
Català: Col · lectius : una desena , una quinzena ... ; octava , dècima .. ; triangle , pentàgon ... ; bienni , decenni , quadrimestre , cinquantenari , octogenari ..
Español: Colectivos : una desena , una quinzena… ; octava , dècima… ; triangle , pentàgon… ; bienni , decenni , quadrimestre , cinquantenari , octogenari…
Català: Presència i absència del pronom personal fort ( Jo , tu , ell / a , vostè , nosaltres , vosaltres , ells / elles , vostès , vós ) .
Español: Presencia y ausencia del pronombre personal fuerte ( Jo , tu , ell/ ella , vostè , nosaltres , vosaltres , ells/ elles , vostès , vós ) .
Català: : substantiu o adjectiu ( Jo em dic Roser i ma mare també se ' n diu ; S ' hi ha tornat molt , de primmirada ) i de CC ( Fa les coses de qualsevol manera , sempre les hi ha fetes ) .
Español: : sustantivo o adjetivo ( Jo em dic Roser i ma mare també se'n diu ; S'hi ha tornat molt , de primmirada ) y de CC ( Fa les coses de qualsevol manera , sempre les hi ha fetes ) .
Català: Variables : el / la qual els / les quals + frase de relatiu ; prep . + el / la qual els / les quals + frase de relatiu ; relatiu possessiu : Subst . + del / de la qual dels / de les quals + frase de relatiu .
Español: Variables : el/ la qual els/ les quals+frase de relativo ; prep.+el/ la qual els/ les quals+ rase de relativo ; relativo posesivo : Sust.+del/ de la qual dels/ de les quals+frase de relativo .
Català: Redundància del pronom relatiu i el pronom àton amb la mateixa funció en frases col · loquials ( Vaig parlar amb aquella noia que li havien pres la bossa ) .
Español: Redundancia del pronombre relativo y el pronombre átono con la misma función en frases coloquiales ( Vaig parlar amb aquella noia que li havien pres la bossa ) .
Català: Grau positiu relatiu : diminutiu ( sufixos – ó / -ona ; -í / -ina ) i augmentatiu ( sufixos -às / -assa ; -ot / -ota ) .
Español: Grado positivo relativo : diminutivo ( sufijos -ó/ -ona ; -í/ -ina ) y aumentativo ( sufijos -às/ -assa ; -ot/ -ota ) .
Català: Expressió de passat : present d ' indicatiu , plusquamperfet d ' indicatiu , perfet de subjuntiu , imperfet de subjuntiu , plusquamperfet de subjuntiu .
Español: Expresión de pasado : presente de indicativo , pluscuamperfecto de indicativo , perfecto de subjuntivo , imperfecto de subjuntivo , pluscuamperfecto de subjuntivo .
Català: Necessitat : Caldre ( present , futur , passat perifràstic ) + present de subjuntiu ; caldre ( condicional , passat perifràstic , pretèrit perfet d ' indicatiu ) + imperfet de subjuntiu : pronom personal + caldre + infinitiu ( Ara et cal treballar de valent ) .
Español: Necesidad : Caldre ( presente , futuro , pasado perifrástico)+presente de subjuntivo ; caldre ( condicional , pasado perifrástico , pretérito perfecto de indicativo ) + imperfecto de subjuntivo : pronombre personal+caldre+infinitivo ( Ara et cal treballar de valent ) .
Català: Voluntat : Voler ( present , futur , passat perifràstic ) + que + present de subjuntiu ; Voler ( condicional , passat perifràstic , pretèrit perfet d ' indicatiu ) + que + imperfet de subjuntiu ; decidir ... ( de ) + infinitiu .
Español: Voler ( condicional , pasado perifrástico , pretérito perfecto de indicativo)+que+imperfecto de subjuntivo ; decidir ... ( de)+infinitivo .
Català: 2.6.1 Formes ( simples i compostes ) sens , per , per a , contra , malgrat , excepte , llevat , tret , fins a ... i locucions preposicionals : a fi de , arran de , d ' ençà de , en lloc de , gràcies a , com a , quant a , pel que fa a ....
Español: 2.6.1 Formas ( simples y compuestas ) sens , per , per a , contra , malgrat , excepte , llevat , tret , fins a ... y locuciones preposicionales : a fi de , arran de , d'ençà de , en lloc de , gràcies a , com a , quant a , pel que fa a ...
Català: Introductores de CD : CD anteposat ( A la Rosa , tothom l ' estima ) ; CD pronoms indefinits ( opcionals ) ( tothom , ningú , tots , totes ... )
Español: Introductoras de CD : CD antepuesto ( A la Rosa , tothom l'estima ) ; CD pronombres indefinidos ( opcionales ) ( tothom , ningú , tots , totes ... )
Català: Caiguda de preposició darrere construccions verbals davant de l ' oració subordinada completiva substantiva ( M ' has convençut que no s ' hi ha de posar pals a les rodes ) .
Español: Caída de preposición detrás de construcciones verbales ante la oración subordinada completiva sustantiva ( M'has convençut que no s'hi ha de posar pals a les rodes ) .
Català: Canvi de preposició de amb i en per la preposició a davant d ' infinitiu , darrere de verbs ( Una persona interessada a ascendir ; S ' ha entestat a fer-ho bé ) .
Español: Cambio de preposición de con i en para la preposición a ante infinitivo , detrás de verbos ( Una persona interessada a ascendir ; S'ha entestat a fer-ho bé ) .
Català: De mode : alhora , alt , baix , arran , arreu , corrents , exprés , fort , fluix , a cau d ' orella , a contracor , a tort i a dret , de gom a gom , de bat a bat ...
Español: De modo : alhora , alt , baix , arran , arreu , corrents , exprés , fort , fluix , a cau d'orella , a contracor , a tort i a dret , de gom a gom , de bat a bat ...
Català: Restriccions : adjectius que no poden formar adverbis en – ment ( adjectius de color , gentilicis … ) ; adverbis en – ment que canvien de significat respecte de l ' adjectiu ( bonament , aplicable només a simplement , sense gaire esforç ; Va parlar llargament del que sabia ) .
Español: Restricciones : adjetivos que no pueden formar adverbios en -ment ( adjetivos de color , gentilicios ... ) ; adverbios en -ment que cambian de significado respecto del adjetivo ( bonament , aplicable sólo a simplement , sense gaire esforç ; Va parlar llargament del que sabia ) .
Català: Adverbis adjectivals , acompanyant principalment verbs de llengua , de moviment direccional , d ' acció i meteorològics ( Va parlar fluixet ; Ha tronat fort ; Llança la pilota fort … ) , i formant locucions lexicalitzades ( Va veure-ho clar ; Treballa fi ; Li ha agafat fort ; Jugar brut ; Vendre car … ) ; sintagmes nominals ( Cobra un dineral ) .
Español: Adverbios adjetivales , acompañando principalmente verbos de lengua , de movimiento direccional , de acción y meteorológicos ( Va parlar fluixet ; Ha tronat fort ; Llança la pilota fort ... ) , y formando locuciones lexicalizadas ( Va veure-ho clar ; Treballa fi ; Li ha agafat fort ; Jugar brut ; Vendre car ... ) ; sintagmas nominales ( Cobra un dineral ) .
Català: Interrogativa : usos positius de cap , gens , enlloc , mai , ningú i res ; ús de la partícula pas ( No tens pas ganes d ' anar a fer un volt ) .
Español: Interrogativa : usos positivos de cap , gens , enlloc , mai , ningú y res ; uso de la partícula pas ( No tens pas ganes d'anar a fer un volt ) .
Català: Noms col · lectius determinats per un complement en plural ( una part de , un sector de , un cert nombre de , un grapat de , una colla de ... ) : La majoria de les meves amigues es dedica a l ' ensenyament .
Español: Nombres colectivos determinados por un complemento en plural ( una part de , un sector de , un cert nombre de , un grapat de , una colla de ... ) : La majoria de les meves amigues es dedica a l'ensenyament .
Català: Introduïdes per la conjunció que o per nexes interrogatius o exclamatius en funció de subjecte ( Que diguessis això va acabar amb la seva paciència ) ; atribut ; CD ( estil indirecte : canvis de temps verbals i dels elements díctics ) ; en funció de C.Règ.
Español: Introducidas por la conjunción que o por nexos interrogativos o exclamativos en función de sujeto ( Que diguessis això va acabar amb la seva paciència ) ; atributo ; CD ( estilo indirecto : cambios de tiempos verbales y de los elementos dícticos ) ; en función de C.Règ .