Reforme tržišta rada, uključujući reforme nacionalnih mehanizama određivanja plaća, trebale bi slijediti nacionalne prakse socijalnog dijaloga i omogućiti potrebnu priliku za široko razmatranje društveno-ekonomskih pitanja, uključujući poboljšanja u pogledu konkurentnosti, stvaranja radnih mjesta te politika cjeloživotnog učenja i osposobljavanja, kao i stvarnih prihoda.
Členské štáty a Únia by mali tiež riešiť sociálne dôsledky hospodárskej a finančnej krízy a zamerať sa na vytváranie inkluzívnej spoločnosti, v ktorej ľudia dokážu predvídať a zvládať zmeny a v ktorej sa môžu aktívne podieľať na fungovaní spoločnosti a hospodárstva, ako sa uvádza v odporúčaní Komisie 2008/867/ES.