Premda je do krize došlo 2014., ona je trajala dulje i imala opsežnije posljedice za promet u poljskom zračnom prostoru od prvotno predviđenih.
Tieto nesprávne predpoklady nákladov sa týkali predovšetkým prevádzkových nákladov, najmä nákladov na personál, a investícií vrátane kapitálových nákladov a odpisovania, vzhľadom na významné projekty súvisiace s reštrukturalizáciou a sektorizáciou vzdušného priestoru a na potrebu zlepšiť riadenie bezpečnosti a v budúcnosti zabezpečiť dosahovanie cieľov výkonnosti v oblasti bezpečnosti.