חברת נמל חיפה בע_מ/תהליכי רכש והתקשרויות - חברת נמל חיפה בע_מ

 ♦ . .מבוא .עד פברואר 2005 הייתה רשות הנמלים והרכבות (להלן- רנ"ר) אחראית לתפעול נמלי חיפה, אשדוד ואילת, וסמכויותיה נקבעו בחוק רשות הנמלים, התשכ"א- 1961 . ביולי 2004 בוטל החוק והוחלף בחוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד- 2004 . הדבר נעשה לקראת הרפורמה בנמלים בשנת 2005 , שבגינה חדלה רשות הנמלים מלהתקיים, ובמקומה הוקמו שלוש חברות נמל4 "המתפעלות את הנמלים וחברת נמלי ישראל פיתוח ונכסים בעמ (להלן חנ"י) העוסקת בפיתוח, החזקה וניהול מקרקעין בנמלי ישראל. ב - 17.2.05 החלה חברת נמל חיפה בע"מ (להלן - החברה) לפעול כחברה ממשלתית. החברה מתקשרת עם קבלנים לצורך רכישת טובין, קבלת שירותים וביצוע עבודות. תקציב החברה להצטיידות לשנת 2007 היה כ-400 מיליון ש"חבמחירים שוטפים - כ-373 מיליון ש"ח מיועדים להשקעות וכ-27 מיליון ש"ח מיועדים לרכש שוטף. על החברה חלים חוק חובת המכרזים התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), והן תקנות חובת המכרזים התשנ"ג- 1993 .)(להלן תקנות חובת מכרזים בחודשים מאי -ספטמבר 2007 בדק משרד מבקר ה מדינה את תהליכי הרכש וההתקשרויות בחברה. הבדיקה נעשתה באגף הרכש והלוגיסטיקה בחברה. .סכומי השקעותיה של החברה במסגרת הסכם רשת הביטחון .במסגרת הפסקת פעילותה של רשות הנמלים והקמת חברות הנמל נחתמו ב - 24.2.05 כמה הסכמים בין המדינה לחברות הנמל. כמו כן נחתמו הסכמים בין חנ"י ובין חברות הנמל. בהסכם הקיבוצי המיוחד בין החברה לעובדיה מ- 24.2.05 נקבע כי בשנים 2005 -2014 תעמיד חנ"י לרשותה של כל אחת מחברות הנמל רשת ביטחון 5 . בהתאם להסכם האמור היקף ההלוואה שתתן חנ"י לחברה, בהתאם לרשת הביטחון, תלוי בין היתר גם בהיקף ההשקעות בפועל של החברה אך עד לסכום מירבי מסוים אשר נקבע כתקרה ואשר צויין בנספח לאותו הסכם לגבי כל אחת מן השנים 2005 -2014 .. תקרה זו נועדה לשמור על האיתנות הפיננסית של החברה הדירקטוריון של החברה אישר לה להשקיע בשנים האמורות סכומים מעבר לתקרות שנקבעו בהסכם רשת הביטחון - בשנת 2006 אושר לחברה תקציב השקעות בסך136 .מיליון ש"ח יצוין שבהסכם רשת הביטחון נקבעה תקרת השקעות לאותה שנה ל-105 :מיליון ש"ח. כלומר הייתה חריגה של %306 ; ובשנת 2007 אושר לחברה תקציב רכש והשקעותבסך כ - 400 מיליוני ש"ח. יצוין שבהסכם רשת הביטחון נקבעה תקרת ההשקעות לאותה שנה ל -125 מיליון ש"ח. כלומר: היתה חריגה של 221%. .__________________ .4 .חברות הנמל: חברת נמל חיפה בע"מ, חברת נמל אשדוד בע"מ וחברת נמל אילת בע"מ 5 .במסגרתו חנ"י תלווה להן סכום מסוים כדי להבטיח את פעילותן הפיננסית 6 במחירי נובמבר 2005 . 1344 דוח שנתי58ב .בתשובתה של חנ"י למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 נמסר כי החברה והדירקטוריון שלה רשאים לקבוע בעצמם את סכום השקעותיה של החברה, וכי מחויבותה של חנ"י כלפי החברה מסתכמת בערבות לשיעור ההשקעה שנקבע בהסכם רשת הביטחון וכי ההשלכות של היקף ההשקעות של חברת נמל חיפה על רשת הביטחון שחנ"י העניקה, הינן רק על גובה ההשקעה במודל הביטחון; ובעקבות זאת פנתה רשות החברות הממשלתיות (להלן - הרשות) לחנ"י לשם הסדרת העניין. עוד מסרה חנ"י כי היא לא נענתה לבקשה זו בחיוב, "כך שהסיכון על ההשקעה מעבר למצוין במסמך של רשת הביטחון חל על חברת נמל חיפה בע"מ בלבד" . בדצמבר 2007 מסרה הרשות למשרד מבקר המדינה כי ההשקעה הנוספת, דהיינו ההפרש בין הסכום שהשקיעה החברה בפועל ובין סכום ההשקעה המרבי בתקרה שנקבעה בהסכם רשת הביטחון, היא השקעה רב -שנתית הנאמדת בכ -800 מיליון ש"ח ומיועדת לרכישת מנופים לנמל הכרמל - נמל חדש שבנייתו עדיין לא הסתיימה באותה עת. הרשות הוסיפה כי לפני חברת הנמל עמדו שתי דרכים למימון רכישתם של המנופים: האחת - חנ"י תממן את רכישת המנופים ובתמורה תשלם לה החברה דמי שימוש המגלמים ריבית שנתית של 7.5% , והשנייה - החברה תרכוש בעצמה את המנופים. החברה הגיעה לכלל מסקנה כי משתלם לה יותר לרכוש בעצמה את המנופים, מכיוון שאם תעשה כן תשלם ריבית נמוכה מ- 7.5% .לשנה עוד עולה מתשובת הרשות מדצמבר 2007 כי הרשות, אגף התקציבים במשרד האוצר, החברה וחנ"י בוחנים בסיוע יועץ חיצוני, את האפשרות לתקן את נספח א'7 להסכם באופן שישקף את השקעות החברה במנופים עבור נמל הכרמל. לדעת משרד מבקר המדינה על הרשות, אגף תקציבים שבמשרד האוצר, החברה וחנ"י לפעול ללא דיחוי לסיום בחינת הצורך לתיקון האמור. .אגף רכש ולוגיסטיקה .כדי שתוכל החברה לקיים סדרי בקרה פנימיים נאותים ולפעול על פי כללי מינהל תקין, עליה להקפיד שלא יהיו יחסי כפיפות בין האחראים לביצוע סדרי הרכישה של החברה לבין האחראים לביצוע התשלומים עבור אותן הרכישות ולרישומם בספרי החברה. אגף רכש ולוגיסטיקה בחברה מופקד על הרכש המקומי והרכש מחו"ל. נמצא כי ראש אגף רכש ולוגיסטיקה בחטיבת כלכלה וכספים כפוף לסמנכ"ל לכלכלה וכספים, מר אלי דליצקי. הדבר אינו מתיישב עם סדרי הבקרה הפנימיים, שכן סמנכ"ל כספים אחראי, בין השאר, לתשלומים עבור הרכישות. החברה הסבירה בתשובתה מדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי בעת הקמתה ביצעה הפרדה בין פעילות אגף הרכש והממונה על האגף ובין פעילות אגף הכספים והממונה על ביצוע התשלומים ורישומם בספרי החברה, כדי שהמבנה הארגוני של חטיבת הכספים יעלה בקנה אחד עם סדרי הבקרה הפנימיים. .__________________ .7 .נספח המפרט את ההשקעות השנתיות המרביות של חברת הנמל חברת נמל חיפה בע"מ 1345 . לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמנהלי אגפי הרכש והכספים כפופים ישירות לסמנכ"ל לכלכלה וכספים, לא מתקיימת הפרדה מספקת בין האחראים לביצוע רכישות עבור הנמל ובין האחראים לביצוע תשלומים עבור הרכישות ולרישומן בספרי החשבונות של החברה. לכן מן הראוי לשקול הפרדה בין שני תפקידיו של הסמנכ"ל לכספים, באופן שתחום הרכש לא יהיה באחריותו. .נוהלי מכרזים .על החברה, בהיותה חברה ממשלתית, חלים הן חוק חובת המכרזים, והן תקנות חובת המכרזים. התקנות קובעות בין היתר את כללי ההתקשרות עם הספקים, את התנאים לפטור ממכרז ואת התנאים לקיום מכרז פומבי. במועד סיום הביקורת, למעלה משנתיים לאחר הקמת החברה, נמצא כי עדיין לא נשלמה הכנתם של נוהלי החברה בתחום הרכש, ועד לאישורם, על פי החלטת הדירקטוריון, מחייבים נוהלי רנ"ר. .התקשרויות המשך .סעיף 3(4 ) לתקנות חובת המכרזים קובע כי חברה תהיה פטורה מחובת מכרז, בין היתר, אם מדובר בהתקשרות נוספת המהווה המשך להתקשרות ראשונה אשר נעשית בתוך שלוש שנים ממועד ההתקשרות הראשונה, בתנאים זהים לה או מטיבים עם עורך המכרז, בנסיבות שבהן השמירה על האחידות נדרשת מטעמי חסכון או יעילות; שווין המצטבר של כל התקשרויות ההמשך לא יעלה על שווי ההתקשרות הראשונה; עלה שווין המצטבר של התקשרויות ההמשך על חמישים אחוזים משווי ההתקשרות הראשונה - טעונה התקשרות ההמשך אישור המנכ"ל, ובהעדרו מי שהוא הסמיכו לע ניין זה; המנכ"ל רשאי לאשר, בנסיבות מיוחדות ומטעמים שיירשמו, התקשרות המשך אף אם היא נעשית לאחר שלוש שנים ממועד ההתקשרות הראשונה, אף אם עלה שוויין המצטבר של התקשרויות ההמשך על שווי ההתקשרות הראשונה או אף אם ההתקשרות הראשונה נעשתה שלא בעקבות מכרז. רכישת גוררי מכולות בספטמבר 2005 החליטה ועדת המכרזים לאשר לחברה לרכוש45 'גוררי מכולות מחברה א במשך שלוש שנים (15 יחידות בכל שנה) באותם התנאים שבהם רכשה ממנה את הגוררים בשנים 2003 ו- 2004 בעקבות פרסום מכרז בין-לאומי. הוועדה ציינה כי התקשרות ההמשך האמורה מקנה לחברה יתרון - הדבר יאפשר לה להשתמש באותו סוג של ציוד, ויקל עליה להפעיל את הציוד ואף תחזוקתו תוזל. 1346 דוח שנתי58ב .על פי החוזה המקורי, מחירו של כל גורר מכולה שיירכש עד 31.12.03 הוא 87,249 ,אירו ומחירו של כל גורר שיירכש בין 1.1.04 ל- 31.12.04 הוא 90,798 אירו. בהחלטת ועדת המכרזים מספטמבר 2005 נקבע כי מחירו של כל גורר הוא 93,950 אירו, דהיינו מחיר הגבוה ב - 3,152 ( אירו 3.5% ) ממחירו ב - 31.12.04 . יצוין כי בחוזה המקורי לא נקבע כי תהיה אופציה לרכישת גוררי מכולות מחברה א' לאחר שנת 2004 . רכישת 45 הגוררים במסגרת התקשרות ההמשך הסתכמה בכ -4.2 מיליון אירו , סכום הגדול ב - 114% מסכום הרכישה המקורית - 1.96 .מיליון אירו נמצא כי הוועדה לא וידאה שתנאי ההתקשרות עם חברה א' לרכישת גוררי המכולות מקנים לחברה פטור מהתקשרות המשך לפי סעיף 3(4 .) לתקנות משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי על הוועדה, בבואה לאשר פטור ממכרז במסגרת התקשרות המשך, לדאוג לקבל לידיה את כל המידע הנדרש, לרבות תחשיבים שאפשר ללמוד מהם אם תנאי התקשרות ההמשך זהים לתנאי ההתקשרות הקודמת או מיטיבים לעומתם; וכי לנוכח המידע האמור עליה לבחון אם ההתקשרות עומדת בתנאי הפטור הקבועים בתקנות. עוד מעיר משרד מב קר המדינה לחברה כי על הוועדה להקפיד שכל התקשרות המשך תעמוד בתנאי הפטור האמורים. רכישת גוררת 55 טון במסמך של אגף הרכש בחברה תוארה השתלשלות המשא ומתן לרכישת גוררת, כדלהלן: 1. בשנת 2004 החליטה רשות הנמלים לרכוש גוררת בעלת כוח דחף של55 טון, הזהה מבחינה טכנית לגוררת "אמציה" שרכשה בשנת 2001 ממספנה בחו"ל שנקבע כי היא ספק יחיד (להלן - המספנה). ההחלטה לבחור בגוררת האמורה התבססה הן על שיקולים תפעוליים והן על שיקולים כלכליים. ביצוע הליך הרכישה הופסק בשנת 2005 בשל הרפורמה בנמלים (ראו לעיל). 2. בדיון שהתקיים בנמל חיפה ב- 23.06.05 בין המנכ"ל ורמ"ח ים בחברה ובין מהנדס ימי בחנ"י הוחלט כי יש צורך לרכוש בדחיפות גוררת 55 טון לקראת פתיחת נמל הכרמל. בעקבות זאת פנתה החברה למספנה וביקשה לקנות גוררת זהה לזו שמכרה לה בעד כשישה מיליון אירו בשנת 2001 . המספנה הציעה לספק לחברה את הגוררת בעד 7.25 מיליון אירו, דהיינו במחיר הגבוה ב -21% מהמחיר שדרשה בעדה במסגרת ההתקשרות הקודמת מ - 2001 . לטענת המספנה, הסיבות להתייקרות הגוררת מהדגם של "אמציה" הן ההתייקרות של עלויות הייצור שלה והגידול בהפסדים שנגרמו למספנה בעקבות בנייתה. לפני שהתקשרה החברה עם המספנה (הספק המקורי) היא לא בחנה הצעות חלופיות להספקת הציוד בתנאים טובים יותר. עוד עולה מהמסמך האמור כי עד ינואר 2006 קיימו נציגי החברה משא ומתן עם נציגי המספנה; אף שהם לא סיכמו עם נציגי המספנה את המפרט הטכני של הגוררת ולא וידאו שמחירה נשאר 7.25 מיליון אירו כשם שנקבע בהצעת המחיר הראשונה (ראו לעיל). בהצעת מחיר שהגישה המספנה לחברה ב- 1.1.06 נקבע כי מחירה של גוררת שמפרטה הטכני זהה לזה של הגוררת "אמציה" יהיה 8.4 ,מיליון אירו, וכי מכיוון שלטענת המספנה יהיה צורך בעקבות נתונים שקיבלו מהחברה, לשנות את המפרט הטכני של הגוררת, יעלה המחיר ל-8.66 .מיליון אירו בדיון פנימי שקיימה החברה בהשתתפות המנכ"ל הוחלט שהחברה תודיע למספנה כי מאחר שדרשה בעד הגוררת מחיר גבוה מזה שסוכם בשנת 2005 .יופסק המשא ומתן שהתקיים אתה חברת נמל חיפה בע"מ 1347 .:במסמך האמור צוינו הלקחים שהופקו מהעסקה עד אותו מועד, כמפורט להלן (א) כאשר רוצים לבצע עסקה לרכישת ציוד זהה לזה שנרכש בעבר, יש להגיש לספק מפרט טכני מעודכן ולקבל ממנו הצעה מפורטת בכתב. הדבר נדרש הן כדי למנוע חילוקי דעות על המפרט בעתיד והן כדי שתהיה ביד הנמל שהות מספקת לבחינת כל ההיבטים המשפטיים והמסחריים של העסקה. (ב) אף אם העסקה מוגדרת התקשרות עם ספק יחיד, רצוי שהחברה תבחן עסקאות חלופיות לפני שתפנה לספק היחיד. 3. ב- 1.6.06 פורסם מכרז בין -לאומי לרכישת גוררת. ארבע חברות, ובכללן המספנה, רכשו את מסמכי המכרז, ורק המספנה דלעיל הגישה לחברה הצעה להתקשרות לצורך רכישת הגוררת. בהצעה האמורה צוינו הסתייגויות מדרישות שנכללו במכרז. ב - 26.3.07 החליטה ועדת המכרזים לבטל את הליך המכרז. 4. ביוני 2007 פרסמה ועדת המכרזיםRFI . שלוש חברות מחו"ל וחברה מישראל הגישו הצעות מחיר. נמצא כי תהליך זה לא הושלם. 5. בסופו של דבר שבה החברה וקיימה משא ומתן עם המספנה, וב - 29.11.07 חתמה עמה על חוזה לרכישת גוררת של 53 טון במחיר9.6 מיליון אירו, מחיר הגבוה ב-60% ממחיר הגוררת "אמציה" שנרכשה בשנת 2001. בסופו של דבר, בגלל אילוצי זמן, נחתם בנובמבר 2007 חוזה לרכישת הגוררת עם המספנה המקורית, אף שהמחיר שדרשה עבורה ( 9.6 מליון אירו) היה גבוה ב - 32% (מהמחיר שנקבע בהצעת המחיר בתחילת התהליך 7.25 מיליון אירו) וכן גבוה ב- 60% ממחיר הגוררת בשנת 2001 . על החברה לאמץ וליישם בהקדם את הלקחים שהפיקה מעיסקה זו. .רכישה מספקים יחידים .1. סעיף3(29 ) לתקנות קובע כי התקשרות בחוזה לביצוע עסקה בטובי ן או במקרקעין, לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, אינה טעונה מכרז אם היא "התקשרות עם מי שלפי זכויות מכוח דין או בהתאם למצב הדברים בפועל הוא היחיד המסוגל לבצע את נושא ההתקשרות, ובלבד שמי שהוא הסמכות המקצועית במשרד לאותו עניין חיווה דעתו בכתב על כך שהספק הוא יחיד כאמור, והמנהל הכללי של החברה אישר את ההתקשרות". ב- 29.10.06 הגיש האחראי לרכש חו"ל בחברה לוועדת המכרזים רשימה של 45 ספקים וביקש כי תאשר שהם ספקים יחידים לרכש מחו"ל, לפי המלצתה של ועדה מקצועית של החברה מ- 28.6.06 . בבקשה צוין כי כל הספקים האמורים הם היחידים המוסמכים לספק או לייצר את החלפים הנדרשים לציוד בנמל ואף היחידים המחזיקים בשרטוטים ובתכניות התחזוקה של אותם חלפים. יצוין כי בעת שהייתה רנ"ר אחראית לתפעול החברה נכללו ברשימה יותר ממאה ספקים. ב- 5.11.06 אישרה ועדת המכרזים כי הספקים שנכללו ברשימתו של האחראי ל רכש חו"ל ייחשבו ספקים יחידים. הוועדה ציינה בהחלטתה כי ההחלטה תהיה תקפה בכפוף לסייגים 1348 דוח שנתי58ב .שלהלן: האישור יוגבל לשנה; האישור יוגבל לעסקאות בסכום מרבי של מיליון ש"ח לכל ספק; כל התקשרות לצורך עסקה בסכום גדול יותר תחייב פנייה נוספת לוועדת המכרזים. נוסף על כך הוגשה לוועדת המכרזים רשימה של 25 ספקים בארץ שיצרנים מחו"ל אישרו כי הם נציגיהם הבלעדיים, וב- 14.5.07 היא אישרה, על פי המלצת ועדה מקצועית מ- 9.5.07 , כי הספקים שנכללו ברשימה ייחשבו ספקים יחידים. נקבע כי תוקפה של החלטת ועדת המכרזים בעניין זה יוגבל לשנה בלבד, וכי לקראת סיומה של תקופה זו תכונס שוב הוועדה המקצועית ותעדכן את הרשימה, אם יהיה צורך בכך. למרות שלחלפים מסוימים נקבעו ספקים יחידים, הביקורת העלתה כי ב-80 מקרים רכשה החברה חלקי חילוף אלו מספקים שלא נכללו ברשימת הספקים היחידים שאישרה ועדת המכרזים ב - 5.11.06 (להלן- ספקים נוספים). דבר המצביע כי נקבעו ספקים יחידים לחלפים שיש להם ספקים נוספים. האחראי לרכש חו"ל הסביר כי מדובר בחלפים שהם חלק ממכלול 8 , ולפיכך אפשר לקנותם מיצרני המכלול ואין צורך לקנותם מיצרני הציוד המקורי דווקא. לדעת משרד מבקר המדינה על החברה להגדיר במדויק אילו פריטים מהמכלול יש לרכוש מהספק שהוגדר ספק יחיד ומה ניתן לרכוש מספקים נוספים במסגרת הליך תחרותי. ב-18 מקרים(מתוך ה-80 ) היו החלפים לא מקוריים, ומחירי החלפים שסיפק הספק הנוסף היו יקרים ב -3%- 139% ממחירי החלפים המקוריים שדרשו הספקים היחידים. החברה הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי הרכישות בוצעו עקב השבתת ציוד וכי רכשה חלפים שהספק בארץ החזיק במלאי. עוד הודיעה החברה כי היא מבצעת בחינה כוללת בעניין הציוד התפעולי והמכלולים כדי לקבוע אילו חלקי חילוף תוכל לקנות מספקים שאינם יצרני הציוד עצמו אלא יצרני המכלול, וכי הדבר יאפשר לה להגדיל את מספר מקורות האספקה שלה ולהגביר את התחרות על מחירי חלקי החילוף. 2. ב- 2.5.07 ,פנה ראש אגף רכש ולוגיסטיקה למר אלי דליצקי, סמנכ"ל לכלכלה וכספים והמליץ לו בין השאר לאפשר רכישה של חלק מרכיבי הציוד התפעולי מספקים פוטנציאליים נוספים במקום לרכוש במרוכז את הציוד התפעולי כולו מספק יחיד, ובכך לצמצם את רשימת הספקים היחידים. במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2007 , נמצא כי הטיפול בנושא זה עדיין לא הסתיים. 3. נמצאו16 מקרים (מתוך ה -80 ) שבהם חלפים שספקיהם הוגדרו ספקים יחידים נרכשו מספקים נוספים בנימוק שיש לרכוש את החלפים בדחיפות עקב חוסר במלאי. נמצא כי חוסר במלאים נגרם בשל היעדר עיתוד מלאי בחברה9. ב-12 מ-16 המקרים האמורים היו מחירי הפריטים שסיפק הספק הנוסף יקרים בשיעורים של 10%- 330% מהמחירים שדרש הספק היחיד, ובארבעה מהם היו מחירי הפריטים שסיפק הספק הנוסף יקרים בשיעורים של 55% - 526% ממחירי הפריטים המקוריים. מהאמור לעיל עולה שעקב הליקוי בתכנון ובמעקב בעניין המלאים בחברה, היה מחסור באותם חלפים והיה צורך לרכשם בדחיפות ובמחיר .__________________ .8 מכלול- מערכת המורכבת מכמה רכיבים (למשל מנוע או משאבה). 9 עיתוד מלאי הוא קביעת הכמויות המזעריות והמרביות של פריטי מלאי שיש להחזיקם במחסן וכן נקודת ההזמנה (רמת המלאי המחייבת הזמנה נוספת של הפריט ). חברת נמל חיפה בע"מ 1349 . גבוה יותר כדי למנוע השבתה של ציוד. יתרה מזו, נמצא כי לעתים הציוד מושבת עד שהחלפים מסופקים. 4. החברה רוכשת חלפים מספקים מחו"ל שנקבע כי הם "ספקים יחידים" הן ישירות מהספק מחו"ל והן באמצעות הסוכן בארץ. בביקורת נבדקו 24 מקרים שבהם נקנו חלפים באמצעות סוכנים בארץ, ונמצא כי בכל המקרים האמורים היו מחירי החלפים שסיפק הסוכן גבוהים בשיעורים של 527%-26% ממחירי הספק בחו"ל. 5. בביקורת נבדקו18 מקרים שבהם רכשה החברה חלפים מספקים נוספים בארץ שאינם סוכנים של הספק מחו"ל, ונמצא כי ב-17 מהם היו מחירי הפריטים שסיפקו אותם הספקים יקרים בשיעורים של 139%-14% .ממחירי הפריטים שסיפק הספק היחיד מחו"ל משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי בכל פעם שהיא נדרשת לרכוש חלפים עליה לבקש הצעת מחיר מכל הספקים הנוספים שמספקים אותם ולבחור בהצעה המיטבית. החברה הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי ועדה מקצועית שמינתה בוחנת מחדש את רשימת הספקים היחידים של חלקי חילוף לציוד התפעולי שהיא משתמשת בו, וכי המלצותיה יוגשו לאישור סמנכ"ל הכספים ומנכ"ל החברה. .עיתוד מלאי .1. החברה שכרה את שירותיו של יועץ בתחום ניהול המלאי. במרס 2006 ביצע היועץ סקר לשיפור תהליכים במדור אפסנאות כדי לשפר את השמשת10 .כלי התפעול במחלקת הציוד היועץ מצא כי לא מתבצע כל עיתוד מלאי, וכי הדבר גורם מחד למחסור תכוף בחלפים, ומאידך להזמנות מיותרות של חלפים רבים שכבר נמצאים במלאי. עוד נמצא כי עקב אי - עיתודו של המלאי נוצר עומס עבודה רב במערכת הרכש בנמל. לנוכח האמור לעיל קבע היועץ כי ראוי להתחיל מיד בביצוע עיתוד מלאי באמצעות המערכת הממוח שבת שכבר הותקנה בחברה. להלן בטבלה נתוני השבתת כלים בסדנאות כפי שהועלו בסקר שערך היועץ; חלק מימי ההשבתה הם כתוצאה ממחסור בחלפים: .שיעורם מכלל .ימי ההשבתה סך ימי השבתה .שנגרמו ממחסור .בחלפים סך ימי ההשבתה .37% 1,795 9,066 מספר ימי ההשבתה .7% 129 3,381 מספרהכלים שהושבתו עקב .מחסור בחלפים .__________________ .10 השמשה- הכנסה לשימוש (בעיקר של מערכת חדשה או מערכת לאחר תיקון). 1350 דוח שנתי58ב .2. לדעת היועץ, ממצאי הבדיקה מלמדים כי אומנם שיעור הכלים המושבתים עקב מחסור בחלפים קטן יחסית לשיעורם של סך הכלים המושבתים, אולם המחסור בחלפים גורם נזק גדול מאוד לנמל, מאחר שתהליך אספקתם אורך זמן רב. 3. ב- 5.10.06 אימץ המנכ"לאת המלצות היועץ, לרבות המלצותיו לבצע בהקדם עיתוד מלאי. במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2007 , שנה לאחר שהוחלט לאמץ את המלצות היועץ, נמצא כי עדיין לא הושלם תהליך עיתוד המלאי בחברה. בתשובתה של החברה למשרד מבקר המדינה נאמר כי נבצר ממנה לבצע את עיתוד המלאי כראוי; מאחר שמערכת הרכש הקודמת שלה לא פעלה באופן תקין ולא יכלה לספק לה נתונים על תנועות מלאי קודמות. עוד מסרה החברה בתשובתה כי כשנה לפני כן, בספטמבר 2006 , היא התקינה מערכת מידע חדשה, וכי מאז השלימה את הליך סידור המלאי ואף צברה כמות מספקת של נתוני אמת על תנועות המלאי, ולפיכך יש באפשרותה לבצע עיתוד מלאי לפרק הזמן שמספטמבר 2006 ואילך. החברה הוסיפה כי היא פועלת להשלמת עיתוד המלאי באמצעות איסוף נתונים הנוגעים לתנועות המלאי בפרק הזמן שלפני ספטמבר 2006 , אף שבנסיבות העניין היא מתקשה לעשות כן. .העסקת יועץ רכש .כלל יסוד במש פט הציבורי בישראל, הוא שחל איסור על עובד ציבור לפעול בנסיבות המעוררות חשש ממשי לניגוד עניינים. ב- 28.11.05 פנה ראש אגף רכש לוועדת המכרזים בבקשה להעסיק בעל חברת ייעוץ בתפקיד יועץ לענייני רכש (להלן - יועץ א'). בבקשה צוין כי יועץ א' שימש בתפקיד סמנכ"ל כספים ברכבת ישראל, כי במסגרת תפקידו האמור קנה ניסיון רב ברכישות בהיקפים גדולים מאוד בארץ ובחו"ל ובניהול משא ומתן בתחום זה, וכי בזכות ניסיונו הרב יהיה באפשרותו לתרום רבות לחברה בתחום הרכש. הביקורת העלתה כי החברה לא פנתה ליועצים אחרים בבקשה שיגישו את מועמדותם לתפקיד, וכי הוועדה לא דרשה מהחברה לעשות כן, כנדרש על פי נוהל החל על התקשרויות החברה11 . ב- 28.11.05 התקיים דיון בוועדת המכרזים העליונה בראשות המנכ"ל ויו"ר הוועדה, מר עמוס עוזני. בדיון ציין יו"ר הוועדה "כי ליועץ א' ניסיון בניהול רכש בהיקפים גדולים מאוד, בהצלחה רבה והוא מוכר עם ניסיון כנ"ל". הוועדה החליטה להתקשר עם יועץ א' בחוזה למתן שירותי ייעוץ בתחום הרכש בהיקף של 45,000 ש"ח, על פי תקנה 3(1 ) לתקנות חובת המכרזים. עוד החליטה הוועדה כי העבודה תבוצע באמצעות מטלות בכתב, וכי היקפה הכספי של כל מטלה ייקבע מראש. ב- 11.12 .05 .נחתם עם יועץ א' הסכם חוזה העסקה שתוקפו שנה .__________________ .11 נספח ט' לנוהל התקשרויות בביצוע עבודה לביצוע עיסקה בטובין לרכישת שרות מנובמבר 1993. חברת נמל חיפה בע"מ 1351 .ב- 21.3.06 החליטה ועדת המכרזים בראשות מר עוזני לאשר את הגדלת היקף ההתקשרות בסכום של 45,000 ש"ח, וב - 12.7.06 )החליטה ועדת המכרזים (בראשות מר עמוס עוזני לאשר את הגדלת היקף ההתקשרות עם בעל חברת הייעוץ בכ- 45,000 ש"ח נוספים. משרד מבקר המדינה העלה כי הייתה הכרות מוקדמת בין מר עוזני ליועץ א' כדלהלן: בהיותו של מר עוזני מנכ"ל הרכבת שימש יועץ א' כסמנכ"ל כספים ברכבת והיה כפוף לו ישירות; למר עוזני הייתה חברה פרטית בבעלותו המלאה (להלן - חברה ב'). בדוח השנתי של חברה ב' ממאי 2003 , שהוגש לרשם החברות לפי סעיף141 לחוק החברות, התשנ"ט- 1999 צוין, כי יועץ א' ממלא את תפקיד הדירקטור בחברה (מר עוזני היה הדירקטור השני בחברה). עוד צוין כי יועץ א' מכהן בחברה כ"מנהל או מנהל כללי או מנהל עסקים ראשי או בכל תפקיד ממונה על ניהולה הכללי של החברה". נמצא כי מר עוזני לא דיווח לוועדת המכרזים שהיו קשרים עסקיים בינו לבין יועץ א'. מנכ"ל החברה, מר עוזני, הסביר בדצמבר 2007 , למשרד מבקר המדינה כי "לפני מספר שנים היה בדעתם לעבוד ביחד ולצורך כך הוקמה חברה על ידי מר עוזני. יועץ א' לא כיהן מעולם כדירקטור בחברה ובפועל הפרוייקט לא בוצע באמצעות חברה וכבר בחודש יולי 2003 יועץ א' אינו משמש כמנהל בחברה". בדוח שמסרה חברה ב' לרשם החברות במאי 2004 לא צוין כי יועץ א' הוא דירקטור בחברה. בתשובתה מדצמבר 2007 מסרה הרשות שאם הזיקה בין יועץ א' ובין מר עוזני הופסקה לחלוטין ב שנת 2003 , דהיינו כשנתיים לפני הדיון בוועדת המכרזים בראשותו של מנכ"ל החברה, בנובמבר 2005 ., הרי שאין בעובדה זו כשלעצמה, כדי להעלות חשש לניגוד עניינים לדעת משרד מבקר המדינה, על אף ניתוקו של הקשר העסקי בין היועץ למנכ"ל, היה על המנכ"ל לדווח לחברה, לדירקטוריון החברה ולוועדת המכרזים על הקשר האמור מבעוד מועד, כדי שיהיה אפשר לדון בדבר וללבנו ואף לבחון אם יש צורך לקבוע הסדר למניעת ניגוד עניינים במסגרת הליך קבלתו של היועץ ובמהלך עבודתו. .ליקויים בהליך בחירתו של יועץ משפטי לחברה .ההוראות באשר למינוי יועצים משפטיים חיצוניים המעניקים שרותי יעוץ לחברות ממשלתיות ולקביעת שכרם הוסדרו בכללי החברות הממשלתיות (מינוי יועצים משפטיים ושכרם), התשנ"ב- 1992 (להלן הכללים). על פי הכללים, חברה המבקשת למנות יועץ משפטי חיצוני תגיש לרשות בקשה לאישור מינויו. על החברה לציין בבקשה, בין היתר, פרטים לגבי מתן ייעוץ משפטי חיצוני על ידי היועץ המשפטי המועמד לאדם או לתאגידים אחרים, בין היתר לעניין "אדם או תאגיד אחרים המקיימים קשרי עסקים עם החברה". עוד נקבע בכללים כי שר המשפטים ושר האוצר ימנו ועדה (להלן - הוועדה) שתפקידה להמליץ לרשות בדבר אישור מינויו של עורך דין ליועץ משפטי של חברה ממשלתית וכן בדבר אישור שכרו, בהסתמך על שיקולים שנקבעו בכללים; הוועדה לא תמליץ לאשר מינוי אם לדעתה עלול להיווצר ניגוד עניינים בין תפקידו של עורך הדין כיועץ משפטי של החברה ובין עיסוקיו האחרים. גם הרשות תביא בחשבון עניין זה בעת שתשקול אם לאשר את בקשת החברה לאישור המינוי. 1352 דוח שנתי58ב .ב- 29.2.05 החליט הדירקטוריון למנות באופן זמני עורכי דין ממשרד מסוים (להלן- המשרד או יועץ ב') ליועצים המשפטיים של החברה למשך שישה חודשים. יצוין כי ב - 24.3.05 - כחודש לאחר מכן- אישר הדירקטוריון למר עוזני לשמש מנכ"ל בפועל של החברה. הועלה שיועץ ב' נתן שירותים למר עוזני ולחברה ב' כאמור לעיל: (א) על פי התיעוד במרץ 2002 נתן מר עוזני ייפוי כוח ליועץ ב' לשם טיפול ברישום חברה ב' ברשם החברות ולביצוע כל הכרוך בהתאגדותה; (ב) ביולי 2005 בעת שיועץ ב' שימש יועץ משפטי לרכבת ישראל ומר עוזני היה מנכ"ל החברה, כתב משרד יועץ ב' מכתבים לרשות החברות הממשלתיות בשם מרשו מר עוזני ובשם חברה ב'. מר עמוס עוזני לא דיווח על קשריו עם יועץ ב', לא לוועדת המכרזים ולא לוועדת המשאבים של הדירקטוריון. בפברואר 2008 מסר מר עוזני באמצעות בא כוחו כי בנוגע לשנת 2002 , יועץ ב' ביצע עבור מר עוזני "שרות בלדרות גרידא לרשם החברות באמצעות הסניף הירושלמי שלו". באשר למכתב מיולי 2005 הסביר מר עוזני כי הוא לא ביקש מיועץ ב' "שום שירות אישי אלא פנה אליו כמנכ"ל חברת נמל חיפה שידווח לרשות החברות כי מילא אחר התחיבויותי ו (לענין העברת המניות בנאמנות) וכך אכן נעשה בשם חברת הנמל". 1. ב- 6.3.05 ,פנתה הרשות ליו"ר הדירקטוריון, מר דוד חרמש, וביקשה ממנו, בין היתר את רשימת היועצים המשפטיים של החברה. היא ציינה כי על החברה לבחור יועצים משפטיים על פי המפורט בחוזרים ובנוהלי הרשות. ב- 25.5.05 - כשלושה חודשים לפני תום ההתקשרות הזמנית לשישה חודשים עם המשרד- הציג המנכ"ל, מר עמוס עוזני, לפני ועדת המשאבים של הדירקטוריון בקשה להאריך בשישה חודשים את תוקפו של חוזה ההתקשרות עם יועץ ב'. על פי המלצת הוועדה אישר הדירקטוריון ב- 28.7.05 את בקשת המנכ"ל. ב- 11.10.05 פנתה הרשות לחברה וציינה כי הוועדה לאישור מינוים של יועצים משפטיים ברשות אישרה להאריך את תקופת העסקתו של יועץ ב' בשישה חודשים נוספים. עם זאת ציינה הרשות כי על החברה להתחיל בביצוע הליכים לבחירתם של יועצים משפטיים חדשים לפי הוראות חוזר הרשות /2 2001 12 (להלן- החוזר). בחוזר נקבע, בין השאר, כי בחירת יועץ משפטי לחברה תיעשה לפי הוראות חוק חובת המכרזים ולפי התקנות שהותקנו מכוחו והנוהל שפורט בחוזר. כמו כן הסב החוזר את תשומת הלב להוראת תקנה 5 (ג) לתקנות חובת המכרזים, ולפיה התקשרות עם עורך דין, הגם שהיא פטורה ממכרז, תבוצע רק לאחר שייבדקו כמה הצעות הבאות בחשבון, והפנייה לקבלת הצעות תיעשה, במידת האפשר, בסבב מחזורי, ובאופן הוגן המעניק לחברה את מרב היתרונות כדי לאפשר לחברה להפיק מההתקשרות את מרב התועלת. כמו כן הסב החוזר את תשומת הלב לתקנה 42 לתקנות החברות הממשלתיות ולפיה הדרך המיטבית לביצוע התקשרויות היא פרסום מכרז (ראו להלן). נמצא כי החברה לא פעלה לבחירת יועץ משפטי כנדרש בכללים. במרס ובאפריל 2006 פנתה עו"ד רונית תושייה, היועצת המשפטית של החברה, לרשות בבקשה לאשר את מינוים של יועצים משפטיים שעובדים עם החברה ובכללם יועץ ב'. בבקשות לא צוין כי יועץ ב' נתן שירותים כאמור למר עוזני ולחברה ב'. ביוני 2006 הודיעה הרשות לחברה כי הוועדה למינוי יועצים משפטיים דנה בבקשתה, וכי הוחלט לאשר את העסקתו של יועץ ב' רק עד 29.2.07 , משום שהוא מטפל בחברה פרק זמן ארוך המחייב ביצוע רוטציה. עוד מסרה הרשות בתשובתה כי יש לדאוג לכך שעבודת הייעוץ המשפטי תחולק בין מספר עורכי דין גדול ככל האפשר של משרדי עורכי דין. .__________________ .12 חוזר רשות החברות הממשלתיות 2001/2 מ- 4.9.01 בנושא "יועצים משפטיים לחברות ממשלתיות וחברות בנות ממשלתיות- ריענון וריכוז חוזרים". חברת נמל חיפה בע"מ 1353 .ב- 5.4.07 'הודיעה הרשות לחברה כי הוחלט להאריך את תוקפו של חוזה העסקתו של יועץ ב עד 28.2.08 לפי בקשת החברה והמלצת הוועדה למינוי יועציםמשפטיים ברשות. 2. ב- 8.5.06 פנתה היועצת המשפטית של החברה לוועדת המכרזים העליונה וציינה כי החברה התקשרה עם יועץ ב' בחוזה למתן שירותי ייעוץ משפטי שוטף. ההתקשרות המקורית בוצעה על פי הסכם בין יועץ ב' לרשות הנמלים, ולאחר שהוקמה החברה הוחל עליה ההסכם. ועדת המכרזים העליונה החליטה להאריך את תוקף חוזה ההתקשרות עד 31.12.06 . במכתב ביקשה היועצת המשפטית להאריך את תוקף חוזה ההתקשרות בשנה נוספת תמורת תשלום חודשי של 35,000 ש"ח בתוספת מע"מ. עוד ציינה היועצת המשפטית כי אם תבקש החברה להתקשר עם יועץ ב' לצורך ייעוץ הנוגע לפרויקטים מיוחדים, היא תידרש לקבל את אישורם של היועצת המשפטית ושל סמנכ"ל הכספים של החברה. בדיון של ועדת המכרזים בראשות מר עמוס עוזני ב - 8.5.06 הוחלט לאשר את הבקשה להאריך את תוקפו של חוזה ההתקשרות עד 31.12.06. ב- 2.11.06 שבה ופנתה היועצת המשפטית לוועדת המכרזיםוביקשה להאריך את תוקפו של חוזה ההתקשרות עם יועץ ב' עד 29.2.07 בתנאים זהים לאלה של ההתקשרות הקודמת ובעד אותו תשלום חודשי. כמו כן ביקשה היועצת המשפטית שהוועדה תפנה לרשות בבקשה לאשר את המשך ההתקשרות עד סוף שנת 2007 ולכלול באישור אופציה להארכת תוקפו של חוזה ההתקשרות בשלוש שנים. נוסף על כך ציינה היועצת המשפטית כי בהחלטת הוועדה הקודמת מ- 8.3.06 לא נקבע היקף ההתקשרות עבור פרויקטים מיוחדים. במאי 2006 הוגשה לוועדת המכרזים בקשה לאישור תקציבי נוסף עבור שירותי ייעוץ משפטי בסכום של 500,000 .ש"ח בבקשה צוין כי החברה נזקקה לשירותי יועץ ב' בנוגע להליכים משפטיים שהחברה מעורבת בהם, וכי במועד הגשת הבקשה עדיין לא שולם שכרו של יועץ ב'. ב- 27.11.06 דנה ועדת המכרזים בראשות מר עמוס עוזני בבקשת היועצת המשפטית של החברה והחליטה לאשר למשרד שכר טרחה של 100,000 ש"ח בתוספת מע"מ עבור פרויקטים מיוחדים, והיא אף אישרה להאריך את תוקף חוזה ההתקשרות עם יועץ ב' עד 28.2.07 .בתנאים זהים לתנאי חוזה ההתקשרות שכבר נחתם עמו יועץ ב' השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2008 שמכתבים שהוציא בעבר בשם מר עוזני ובשם חברה ב' נכתבו בטעות וכי הוא לא יצג את מר עוזני ולא קיבל ממנו שכר טרחה אלא את חברת הנמל; לצורך ההפניה לרשם החברות, מר עוזני נעזר במשרד יועץ ב' בירושלים. יועץ ב' הבהיר כי לא ביצע עבור מר עוזני אישית כל פעולה עסקית בעת כהונתו כמנכ"ל החברה. . הביקורת על תהליכי הרכש והתקשרויות בחברת נמל חיפה מצביעה על הצורך לשפר את תהליכי הרכש בכלל ואת סדרי הפיקוח והבקרה בחברה בפרט.

תקציר:
 חברת נמל חיפה בע"מ 1341 . תהליכי רכש והתקשרויות .תקציר .חברת נמל חיפה (להלן - החברה) מתקשרת עם ספקים וקבלנים לצורך רכישת טובין, קבלת שירותים וביצוע עבודות פיתוח. תקציב החברה להצטיידות לשנת 2007 הסתכם בכ-400 מיליון ש"ח (במחירים שוטפים). .פעולות הביקורת .בחודשים מאי -ספטמבר 2007 בדקמשרד מבקר המדינה את תהליכי הרכש וההתקשרויות בחברה. הבדיקה נעשתה באגף הרכש והלוגיסטיקה בחברה. .עיקרי הממצאים .1. סמנכ"ל לכלכלה וכספים בחברה אחראי הן על ביצוע סדרי הרכישה (באמצעות ראש אגף רכש ולוגיסטיקה) והן על ביצוע התשלומים עבור אותן רכישות ורישומם בספרי הנהלת החשבונות של החברה, אף שהדבר מנוגד לסדרי בקרה פנימיים נאותים וכללי מינהל תקין. 2. הביקורת העלתה כי בכמה מקרים התקשרה החברה עם ספקים בהתקשרויות המשך במחירים גבוהים מאלה שנקבעו בהצעות המחיר שנקבעו במכרזים המקוריים, שלא לפי תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993. 3. במרס 2005 החלה החברה לקיים משא ומתן לרכישת גוררת עם ספק שכבר מכר לה גוררת דומה בעבר (להלן - הגוררת הקודמת). המחיר שדרש הספק בעד הגוררת החדשה היה 7.25 מליון אירו מחיר הגבוה ב-21% ממחיר הגוררת הקודמת שנרכשה בשנת 2001 . אך רק ביוני 2007 פרסמה החברה RFI1 לבחינת עסקאות חלופיות לרכישת הגוררת. בנובמבר 2007 חידשה החברה את התקשרותה עם הספק האמור, אף שהמחיר שדרש בעד הספינה באותה עת היה 9.6 מליון אירו, גבוה ב-60% .ממחיר הגוררת הקודמת .__________________ .1 REQUEST FOR INFORMATION- .פנייה לקבלת מידע 1342 דוח שנתי58ב .4. נמצא כי ב -80 מקרים רכשה החברה חלפים מספקים שאינם ספקים יחידים 2 (להלן- ספקים נו ספים), אף שהרכישה של חלפים כאלו הוגדרה רכישה מספק יחיד. יצוין כי ב-18 מהמקרים מחיריהם של החלפים שסיפקו הספקים הנוספים היו גבוהים מהמחירים שגבו הספקים היחידים בעד החלפים המקוריים. עוד נמצא כי בחלק מהמקרים נעשה הדבר עקב ליקויים בניהול מלאי הרכיבים. 5. החברה רוכשת את החלפים מספקים יחידים מחו"ל הן ישירות מהם והן באמצעות הסוכן בארץ. בביקורת נבדקו 24 מקרים שבהם נקנו חלפים באמצעות סוכנים בארץ, ונמצא כי בכל המקרים האמורים היו מחירי החלפים שסיפק הסוכן גבוהים ממחירי הספק בחו"ל. 6. באוקטובר 2006 אימץ המנכ"ל את המלצות יו של יועץ שמינתה החברה בתחום ניהול המלאי, לרבות המלצתו לבצע מיד עיתוד מלאי3 . במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2007 , נמצא כי עדיין לא הושלם תהליך עיתוד המלאי. 7. הביקורת העלתה כי מנכ"ל החברה, מר עמוס עוזני, קיים בעבר קשרים עסקיים עם יועץ לענייני רכש ועם יועץ מ שפטי שהחברה מעסיקה. עוד נמצא כי המנכ"ל, ששימש יו"ר ועדת המכרזים של החברה, לא דיווח על כך לוועדת המכרזים ולא נמנע מלשמש יו"ר בדיוני ועדת המכרזים לבחינתם. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה ולמנכ"ל, כי הקרבה בין המנכ"ל לבין יועץ הרכש, היעדר דרישה מצד הוועדה לקבל פרטים המאמתים את הטענה בדבר ניסיונו המקצועי של יועץ הרכש, והימנעות מפנייה לקבלת הצעות נוספות בטרם החלטתה, עשויים להצביע על פעילות בלתי תקינה של החברה. .סיכום והמלצות .לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי לשקול הפרדה בין שני תפקידיו של הסמנכ"ל לכספים, באופן שתחום ה רכש לא יהיה באחריותו. על החברה להקפיד שכל התקשרות המשך תעמוד בתנאי הפטור האמורים, בתקנות. לדעת משרד מבקר המדינה על החברה לבחון אילו פריטים יש לרכוש מספק יחיד ומה ניתן לרכוש מספקים נוספים במסגרת הליך תחרותי. על החברה לסיים את הליך עיתוד המלאי . על הדירקטוריון לדון בממצאי הביקורת ובהמלצות מבקר המדינה לתקן את הליקויים ולהביא את מסקנות הדיון לרשות החברות כדי שגם הרשות תפיק את הלקחים המתאימים. .__________________ .2 ספקים יחידים - ספקים שנקבע שהם היחידים בארץ המוסמכים לספק חלפים מקוריים או לייצרם. 3 עיתוד מלאי הוא קביעת הכמויות המזעריות והמרביות של פריטי מלאי שיש להחזיק במחסן וכן נקודת ההזמנה ורמת המלאי המחייבת הזמנה נוספת של הפריט . חברת נמל חיפה בע"מ 1343 .