שנקר הנדסה. עיצוב. אמנות. (חל_צ)/היבטים בפעילות שנקר

 ♦ . . מבוא .שנקר - בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב (להלן - שנקר או בית הספר) השוכן ברמת גן נוסד ביזמת ממשלת ישראל, לפי החלטת הוועידה הכלכלית הבין -לאומית הראשונה שהתקיימה בירושלים בשנת 1968 , ובה נקבע כי יש להקים מוסד להשכלה גבוהה אשר ימלא את הצורך בהוראה, במחקר, בפיתוח ובהכשרה של עתודה מקצועית אקדמית לתעשיית הטקסטיל. שמו המקורי של בית הספר היה "בית הספר הגבוה על שם שנקר". שנקר פתח את שעריו בשנת 1970 , ובשנת 1977 קיבל הכרה אקדמית מהמועצה להשכלה גבוהה (להלן- מל"ג)7 . שנקר מאוגד כחברה מוגבלת בערבות, בלי הון מניות. .__________________ .7 מל"ג היא המוסד הממלכתי לענייני השכלה גבוהה במדינה; את חבריה ממנה נשיא המדינה על פי הצעת הממשלה, ובראשה עומד שר החינוך. מל"ג פועלת כגוף עצמאי שמטרתו להסדיר את נושא ההשכלה הגבוהה ולפקח עליה בלי מעורבות ישירה של הממשלה. הקמת מל"ג וסמכויותיה עוגנו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח- 1958 . תפקידיה העיקריים הם הכרה במוסדות כמוסדות להשכלה גבוהה; הסמכתם להעניק תארים אקדמיים שהיא מכירה בהם; בחינת תכניות לימוד חדשות שהמוסדות מגישים לאישורה; גיבוש הצעות לשיתוף פעולה בין מוסדות, לפיתוח תחומי מחקר והוראה ולהקמת מוסדות נוספים; ומתן רישיון לשלוחו ת של מוסדות להשכלה גבוהה מחו"ל לפעול בישראל. 1356 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 עד תחילתשנות התשעים של המאה העשרים עסק שנקר בעיקר בתחום הטקסטיל והאפנה, ולמדו בו כמה מאות סטודנטים. בית הספר התפתח מאוד מאמצע שנות התשעים במספר הסטודנטים הלומדים בו, במגוון מסלולי הלימוד שהוא מציע וכן בפיתוח הפיזי של הקמפוס שלו. בשנת הלימודים התשס"ט ( 2009- 2008)8 היו קיימים בשתי הפקולטות של שנקר - הפקולטה לעיצוב והפקולטה להנדסה - 11 "חוגי לימוד. שנקר מוסמך להעניק תואר "בוגר במגוון מקצועות ובהם: עיצוב טקסטיל, עיצוב אפנה, עיצוב תעשייתי ותקשורת חזותית, ותואר "בוגר במדעים" בין היתר בהנדסת פלסטיקה, הנדסת אלקטרוניקה, הנדס ת תכנה והנדסת תעשייה וניהול. מוסדותיו של שנקר הם חבר הנאמנים, הוועד המנהל, המועצה האקדמית והנשיא. תקנון שנקר9 .קובע את תפקידיהם של מוסדותיו ואת הרכבם בשנת הלימודים התשס"ט למדו בשנקר כ - 2,000 סטודנטים במסלולים אקדמיים וכ -500 סטודנטים במסלול הנדסאים; כמו כןלמדו בשנקר כ - 1,000 תלמידים במסגרת לימודי-חוץ. צוות העובדים כלל באותה שנה כ-110 אנשי סגל אקדמי קבוע, כ-400 מורים מן החוץ וכ- 160 .אנשי סגל טכני ומינהלי קבוע המוסדות המנהלים של שנקר 1. חבר הנאמנים - הגוף בעל הסמכות העליונה בשנקר. תקנון שנקר קובע את תפקידיו, ובהם להתוות את מדיניות בית הספר ולפקח על יישומה ולמנות את הנשיא ואת ועדת הביקורת. לפי תקנון שנקר, בחבר הנאמנים יהיו 60 חברים לפחות, והוא יכלול נציגים מישראל ומחו"ל וכן נציגים מחברי סגל בית הספר. בשנת 2009 היו בחבר הנאמנים כ-130 .חברים 2. הוועד המנהל - תפקידי הוועד המנהל קבועים בתקנון בית הספר, ועיקרם: פיקוח על יישום המדיניות שקבע חבר הנאמנים, התוויית דרך הניהול השוטף של בית הספר ובקרה על ביצועה ומינוי ועדת הכספים. חברי הוועד המנהל הם נציגי חבר הנאמנים אשר נבחרו על ידם ובעלי תפקידים בכירים בשנקר, בהם הנשיא. בתקנון שנקר נקבע כי מספר החברים בוועד המנהל לא יפחת מ-16 חברים ולא יעלה על20 .. חבר הנאמנים הוא שבוחר את יו"ר הוועד בשנת 2009 היו בוועד המנהל13 .חברים בלבד 3. המועצה האקדמית של שנקר - הסמכות האקדמית בבית הספר שתפקידה לקבוע את מדיניותו בתחום האקדמי. חברי ם בה חברי סגל ההוראה של בית הספר ואנשי אקדמיה בכירים ממוסדות אחרים. נשיא שנקר מכהן כיו"ר המועצה האקדמית. על פי התקנון, הנשיא גם "יעמוד בראש ביה"ס וינהלו בפועל, בהתאם למדיניות -על שנקבעה על ידי חבר הנאמנים". 4. נשיא שנקר - מתמנה כאמור בידי חבר הנאמנים לתקופה של ארבע שנים; משנת 1994 ועד מועד סיום הביקורת, במשך כ-16 .שנה, מכהן פרופ' אמוץ וינברג כנשיא שנקר בתקופתו הגדיל בית הספר את מספר הסטודנטים הלומדים בו ממאות ספורות ליותר מ- 2,000 סטודנטים והרחיב את מקצועות הלימוד שלהם הוא רשאי להעניק תואר אקדמי. בית הספר הפך בתקופתו ממוסד אקדמי המתמקד בתחום הטקסטיל למוסד מוביל בתחום העיצוב בכלל ובשילוב טכנולוגיות שהן בחזית הטכנולוגיה בפרט; תחומי הלימוד בבית הספר התרחבו והם כוללים גם מקצועות הנדסיים מתקדמים אחרים העונים על צורכי שוק העבודה. .__________________ .8 .שנת הלימודים מתחילה באוקטובר ומסתיימת בספטמבר 9 התקנון שבתוקף הוא ממאי 2008. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1357 .תקציב שנקר 1 . מהדוחות הכספיים של שנקר עולה שהכנסותיו לשנת הלימודים התשס"ח ( 2007 -2008 ) היו כ-82 מיליון ש"ח, ועיקרם- כ-46 מיליון ש"ח (כ-56% ) היו הקצבות הוועדה לתכנון ולתקצוב של המועצה להשכלה גבוהה (להלן - ות"ת)10, וכ -20 מיליון ש"ח (כ -%24 ) היו תשלומי שכר לימוד ונלוות. הוצאותיו של שנקר בשנה זו היו כ-88 מיליון ש"ח, ועיקרם- כ- 57 מיליון ש"ח (כ -65% ) היו הוצאות שכר ונלוות, וכמעט 7 מיליון ש"ח (כ -8% ) היו הוצאות שוטפות. להלן נתונים מן הדוחות הכספיים על ההכנסות וההוצאות של שנקר בשנות הלימודים התשס"ה-התשס"ח ( 2008- 2004)11 (הסכומים הנקובים הם באלפי שקלים): .התשס"ה התשס"ו התשס"ז התשס"ח פירוט .% סכום % סכום % סכום % סכום . . הכנסות .63 44,911 57 45,819 58 49,069 56 45,943 הקצבות מהוועדה לתכנון .ולתקצוב .27 19,177 23 18,422 24 19,833 24 20,208 שכר לימוד ונלוות .3 2,443 3 2,482 2 1,741 2 1,499 תרומות .1 964 2 1,335 1 1,184 1 812 )הכנסות מימון (נטו .6 4,290 6 4,918 6 5,235 6 4,936 הכנסות מהמדור ללימודי-חוץ .- - 9 6,853 9 7,694 11 9,034 הכנסות מבית הספר להנדסאים .- 13 - - - 56 - - הכנסות ממימוש נכסים .100 71,798 100 79,829 100 84,812 100 82,432 סך הכנסות . . הוצאות .68 48,483 63 50,692 62 52,781* 65 57,032 הוצאות שכר ונלוות .5 3,679 5 3,693 4 3,745* 5 4,167 רכישת ציוד מדעי, ספרים .וציוד אחר .13 9,071 10 8,041 10 8,215* 8 6,694 הוצאות שוטפות .5 4,008 4 3,468 7 5,966* 5 5,021 הוצאות אחזקה .4 2,841 4 2,837 3 2,584 2 2,131 סיוע לסטודנטים .5 3,602 5 4,310 5 4,362 5 4,113 הוצאות המדור ללימודי-חוץ .- - 9 6,769 9 7,120 10 8,853 הוצאות בית הספר להנדסאים .100 71,684 100 79,810 100 84,773 100 88,011 סך הוצאות . . 114 19 39 ( 5,579) עודף (גירעון) הכנסות .מהוצאות .__________________ .10 ביוני 1977 ;החליטה הממשלה לסמוך את ידה על כינונה של ות"ת כוועדת משנה של מל"ג בוות"ת שבעה חברים: ארבעה פרופסורים הנמנים עם הסגל האקדמי של האוניברסיטאות, שני אנשי ציבור מתחומי הכלכלה, העסקים או התעשייה, ואיש סגל בכיר מאחת המכללות האקדמיות המתוקצבות. בין יתר תפקידיה ות"ת מציעה לממשלה את התקציב הרגיל ואת תקציב הפיתוח להשכלה הגבוהה, בהתחשב בצורכי החברה והמדינה. כמו כן ות"ת מסייעת ומיי עצת למל"ג בדיוניה בעניין פתיחת מוסדות חדשים להשכלה גבוהה ובעניין אישור יחידות ותכניות חדשות במוסדות קיימים. 11 .הדוחות הכספיים ערוכים לפי שנת לימודים אקדמית 1358 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 * .על פי דוחות כספיים לשנת התשס"ח .להלן תרשים התפלגות מקורות ההכנסות של שנקר לשנת התשס"ח: . .2. מנתוני ההכנסות וההוצאות של שנקר לשנים התשס"ה -התשס"ח עולה כי פרט לשנת התשס"ח, שבה היה לשנקר עודף הוצאות מהכנסות בסך 5.5 מיליון ש"ח וזכויות העובדים הופרשו בדוחות הכספיים, בתום יתר השנים היה לשנקר עודף קל של הכנסות מהוצאות (בין כ- 20,000 ש"ח לכ- 110,000 ש"ח). יצוין כי בדוחות רואה החשבון המבקר לשנים אלה צוין כי הדוחות הכספיים אינם כוללים את מלוא ההפרשות לזכויות עובדים כ- 200,000 ( ש"ח לשנת התשס"ז 2006 -2007 ), כ- 150,000 ש"ח לשנת התשס"ו ( 2005 -2006 ), וכ- 450,000 ( ש"ח לשנת התשס"ה 2004 -2005 ); חישוב שעשה משרד מבקר המדינה המכליל התחייבויות אלה מצביע על תוצאות הפוכות במאזן לשנים האמורות: עודף הוצאות מהכנסות באותן שנים (כ - 161,000 ש"ח בשנת התשס"ז, כ- 131,000 ש"ח בשנת התשס"ו וכ- 336,000 .)ש"ח בשנת התשס"ה תלונות על תפקוד שנקר בשנת 2007 התקבלו במשרד מבקר המדינה תלונות על פעולות בל תי תקינות ואי -סדרים לכאורה בנושאים שונים הנוגעים לתפקוד שנקר ועל אופן תפקודו של נשיא בית הספר, פרופ' אמוץ וינברג (להלן - הנשיא). התלונות התבססו, בין היתר, על ממצאי דוח ביקורת מיוחד שהוגש באוקטובר 2006 על ידי מבקר הפנים של שנקר, רו"ח יהודה עזרא (להלן- מבקר הפנים), לבקשת חבר הנאמנים של בית הספר, שעסק בניהול האקדמי והמינהלי של שנקר (להלן - דוח הביקורת או דוח מבקר הפנים). הדוח כלל ממצאים מהותיים בנושאים אלו וכן בנוגע לתפקוד הנשיא. בנובמבר 2007 , בעקבות פניות של חברים במוסדות שנקר למל"ג ולמשרד מבקר המדינה בעניין פעולות בלתי תקינות לכאורה שבוצעו בשנקר, מינה מנכ"ל מל "ג וות"ת את רו"ח שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1359 . איריס שטרק לבודקת (להלן- הבודקת מטעם מל"ג) לבחינת פעולות שנקר. הוטל על הבודקת לבחון בין היתר את הממצאים שעלו מדוח הביקורת, את יישום ההמלצות וכן חריגות מהנחיות, כללים והחלטות של מל"ג וות"ת. במאי 2008 הגישה הבודקת מטעם מל"ג ממצאי ביניים, ובאפריל 2009 הגישה את טיוטת דוח הבדיקה בנושא, והיא הועברה לשנקר לקבלת תגובתו. את תשובתו המלאה על טיוטת דוח הבדיקה העביר שנקר למל"ג בסוף אוקטובר 2009 . בתגובתו התנגד שנקר בתוקף למרבית הממצאים והמסקנות בטיוטת הדוח. בתחילת פברואר 2010 החלה הבודקת להעביר למל"ג חלקים מרכזיים מדוח הבדיקה הסופי בעניין שנקר, וב - 17.2.10 השלימה את גיבושו. הבודקת ציינה בדוח הסופי כי היא אינה מקבלת את תגובות שנקר על ממצאי טיוטת הדוח ופירטה בהרחבה את הנימוקים והאסמכתאות לאי -קבלתן, ובכך היא הותירה למעשה את הממצאים בטיוטת הדוח על כנם. ב- 22.2.10 העביר מנכ"ל מל"ג וות"ת ליו"ר חבר הנאמנים, ליו"ר הוועד המנהל ולנשיא שנקר את הדוח הסופי12 . פעולות משרד מבקר המדינה בחודשים מאי 2008 - אוגוסט 2009 ,לסירוגין בדק משרד מבקר המדינה בשנקר, בין היתר את הנושאים האלה: הטיפול בממצאי דוח הביקורת, משך תקופת כהונתו של הנשיא, הליכי סיום עבודתו של המנכ"ל ומינוי מנכ"ל חדש, העסקת היועץ המשפטי של בית הספר וקשרי הנשיא עמו, תרומה כספית מקרן תרומות מסוימת (פרטים להלן), הקמת חברה לפיתוח מוצרים ("שנטק"), רישום פרוטוקולים, הסדרת נהלים בנושא קשרים עסקיים ומשפחתיים בשנקר והפיקוח של מל"ג וות"ת על פעילות שנקר. משרד מבקר המדינה גם ביצע מעקב אחר תיקון הליקויים שהובאו בנושאים שבהם דן בדוחותיו הקודמים על שנקר משנת 200213 ומשנת 200314 , ואלו הם: מינוי צוות לתיקון ליקויים, בטיחות, הסדרת השימוש בקרקעות, ניהול הרכש והרכוש הקבוע ונושאי כוח אדם. ביקורת השלמה בנושאים אלה נעשתה במשרד להגנת הסביבה, במינהל מקרקעי ישראל במל"ג ובוות"ת. ממצאי המעקב יובאו להלן בפרק נפרד15. .דוח הביקורת של מבקר הפנים .במאי 2006 הטיל כאמור חבר הנאמנים של שנקר על מבקר הפנים לבצע "ביקורת עומק מיוחדת". בין היתר הוטל עליו לב דוק את התפקוד האקדמי והמינהלי של שנקר ולבדוק פעולות שנעשו לגיבוש תכנית חמש-שנתית של בית הספר. כמו כן התבקש מבקר הפנים לוודא .__________________ .12 האזכורים המובאים בדוח זה של משרד מבקר המדינה בעניין ממצאי הבודקת מטעם מל"ג מתייחסים לניסוחם בדוח הסופי. 13 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה , שנת 2002, 'עמ767. 14 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה , שנת 2003, 'עמ691. 15 'בעמ 1407 .בדוח זה 1360 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 בבדיקתו שכל האורגנים של בית הספר פועלים לפי התקנון של שנקר ולפי הכללים המחייבים את בית הספר. הביקורת של מבקר הפנים נעשתה בחודשים יו ני-אוגוסט 2006 . באוגוסט 2006 , לאחר בירורים שקיים עם הנשיא וקבלת התייחסותו לממצאים שהעלה, הגיש מבקר הפנים ליו"ר חבר הנאמנים ולנשיא, ולבקשת יו"ר חבר הנאמנים גם לחמישה בעלי תפקידים בכירים בשנקר, את טיוטת דוח הביקורת לשם קבלת תגובתם. באוקטובר 2006 , לאחר פגישות השלמה שקיים המבקר עם הנשיא ועם גורמים נוספים ולאחר קבלת כל תגובותיהם, הוא הגיש ליו"ר חבר הנאמנים את דוח הביקורת הסופי. חודש לאחר מכן התכנס חבר הנאמנים של שנקר לדיון מיוחד בממצאי הדוח והחליט למנות ועדת ביקורת מיוחדת מטעמו שתעקוב אחר ביצוע ההמלצות לתיקון הל יקויים שצוינו בדוח (להלן - ועדת הביקורת). באפריל 2007 ובפברואר 2008 הגיש מבקר הפנים לוועדת הביקורת ולמוסדות שנקר דוחות מעקב אחר אופן יישום ההמלצות ותיקון הליקויים שהועלו בדוח הביקורת. 1 . תגובת הנשיא על דוח הביקורת (א) בתגובת הנשיא מספטמבר 2006 על טיוטת דוח הביקורת הוא ציין באמצעות בא כוחו, בין היתר, כי "הדוח רצוף באי דיוקים ואינטרפרטציות עד כדי מגמתיות". לטענתו, הוא לא קיבל את טיוטת הדוח ולא ניתנה לו הזדמנות להגיב עליה לפני הפצתה לגורמים נוספים. כמו כן ביקש הנשיא ממבקר הפנים למשוך לאלתר את טיוטת דוח הביקורת מכל הגורמים שאליהם היא נשלחה ולגנוז את נוסח הטיוטה בשפה האנגלית, מאחר שלטענתו הוא אינו תואם לנוסח שלה בשפה העברית. הוא ביקש שמבקר הפנים יזמנו לשימוע שבו הוא יוכל להגיש התייחסויות וטיעונים בכתב. הנשיא הדגיש כי "לא יהסס לנקוט כל אמצעי משפטי על מנת להגן על שמו הטוב ועל זכויות היסוד שלו". במענה על טענות הנשיא ציין מבקר הפנים כי טיוטת הדוח לא פורסמה ברבים אלא הועברה, על פי החלטת יו"ר חבר הנאמנים, להתייחסותם האישית של שישה נושאי משרה בלבד, שחתמו על כתב שמירת סודיות. (ב) בסוף אוקטובר 2006 , בעקבות הפצת הדוח ה סופי, פנה הנשיא באמצעות בא כוחו למבקר הפנים ושלל את ממצאי הדוח. לטענת הנשיא, הדוח "נועד להכפשת שמו... וחמור מכך, להכנת הקרקע להדחתו ", וכי "אם יפעל חבר הנאמנים על סמך דו"ח פגום זה במתכונתו הנוכחית... יהווה הדבר עדות להכשלתך את גוף זה. בנוסף, פעולה שתינקט נג, תעיד על התרשלותך כמבקר ]הנשיא[ ד-פנים". הנשיא נימק טענתו זו בכך שמבקר הפנים עצמו היה אמון על חלק ניכר מאי -הסדרים שעלו בדוח, וכי הוא יכול היה להתריע עליהם לפני חבר הנאמנים עם גילוים. הנשיא הוסיף כי אם לא יתקבל מענה הולם ומספק על דרישותיו הוא לא יהסס להעמיד את טענותיו במבחן שיפוטי לשם הגנה על זכויותיו. התייחסות דומה הציג הנשיא בתחילת נובמבר 2006 גם לחבר הנאמנים. הוא הדגיש כי בדוח הביקורת יש טעויות ואי-דיוקים, וכי יש להתייחס אליו "כמוטה וכמטעה". עם זאת, למרות הסתייגותו מממצאי הדוח, הוא הבטיח לתקן את הליקויים שהועלו. בתשובת הנשיא למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 (להלן- תשובת הנשיא) הוא ציין כי טענתו התבססה בין היתר על כך שדוח הביקורת הסופי של מבקר הפנים לא כלל את מסקנת המבקר שצוינה על גבי טיוטת הדוח: " לדעת המבקרים יש ביכולת הנשיא לתקן את בדוח[ הליקויים המופיעים". הנשיא הוסיף שמבקר הפנים מסר לו שמסקנה זו הושמטה כי ] " הופעלו עליו לחצים שלא לכלול ממצא זה במסגרת דו"ח הביקורת" (ההדגשות במקור). שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1361 .2 . מסמך המבקר בנוגע לתגובת הנשיא (א) בנובמבר 2006 " הכין מבקר הפנים מסמך פנימי שכותרתו ריכוז איומים ישירים ועקיפים של נשיא שנקר נגד המבקרים", ובו הוא ריכז את הפעולות שנקט הנשיא במישרין ובעקיפין ואת ההתבטאויות כלפיו בנוגע לדוח הביקורת (להלן - המסמך הפנימי). המסמך תורגם לאנגלית, נחתם על ידי מבקר הפנים ושני עובדיו שעסקו בביקורת בשנקר ונשלח לידיעת יו"ר חבר הנאמנים. בין היתר, הוצגו במסמך דרישותיו התקיפות של הנשיא לשינויי נוסח שייעשו בדוח הביקורת וכן ציטוט מדבריו כלפי המבקר: "אם לא נגיע לתמימות דעים ביחס לדוח, תפוטר; אני אפעיל את כל הכלים המשפטיים נגדכם מיידית אם לא תתקנו את הדוח כפי שאני מבקש" (ההדגשה אינה במקור). עלה גם שמבקר הפנים פירט את תגובת הנשיא על עבודת הביקורת במסמך פנימי נוסף שכתב באותו חודש. במסמך הוא ציין ש"במשך כל תקופת עבודת הביקורת איים הנשיא על המבקרים בדרכים שונות (כולל בכתב), מתוך כוונה לאלץ אותם להציג את הדוח בצורה הנוחה לו. יתרה מזאת, במהלך העבודה, ובסיומה כאמצעי ]כתב הנשיא [ ...נוסף להפעיל לחץ על המבקרים למבקרים מכתבים מאיימים, דרש לגנוז את הדוח, או למשוך אותו ממקבליו". מבקר הפנים בחר שלא להפיץ את המסמך. באשר למסמך הפנימי ששלח כאמור מבקר הפנים ליו"ר חבר הנאמנים ציין שנקר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי המסמך לא הוצג מעולם לפני הנשיא, כי הוא לא קיבל את האפשרות להגיב על האמור בו, וכי הוא מכחיש את רובו. עוד צוין בתשובה כי מבקר הפנים נשאל הן על ידי יו"ר ועדת הביקורת והן על ידי יו"ר הוועד המנהל אם הופנו אליו איומים או הופעלו כלפיו לחצים בנוגע לדוח הביקורת והוא ענה בשלילה; כמו כן צוין כי בשנת 2008 אף הבהיר מבקר הפנים ליו"ר הוועד המנהל כי "מה שנחזה בעיניו כאיומים כבר לא נראה כאיומים, כיום, במבט לאחור, או במועד שנשאל על כך". בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ציין מבקר הפנים כי המסמך הפנימי נשלח לידיעת יו"ר חבר הנאמנים אש ר ביקש לבצע את הביקורת, וכי " בהבאת נושא האיומים וחומרתם לידיעת יו"ר חבר הנאמנים, ביצעתי את המוטל עלי מבחינת האתיקה המקצועית". עוד הוא ציין כי ההחלטה אם להעביר את הנושא לידיעת חבר הנאמנים או אורגנים אחרים בשנקר אינה החלטה בתחום סמכותו אלא נתונה בידי יו"ר חבר הנאמנים. המבקר הוסיף כי " להעלות טענה על איומים, לאחר החלטת חבר הנאמנים, היה מתפרש ]שלי[ כל ניסיון כניסיון של מבקר הפנים להוביל מהלך להחלטה שונה של חבר הנאמנים והיה מסייע ועומדים ]הביקורת[ לנשיא לחזור ולטעון שמניעים זרים עמדו מאחורי כתיבת דוח מאחורי העלאת הטענה בדבר האיומים" (ההדגשות במקור). (ב) בנובמבר 2006 , בעקבות הטענות וההאשמות של הנשיא, ביקש מבקר הפנים אישור מיו"ר חבר הנאמנים להתקשר עם עורך דין לשם הגנה במקרה של תביעה כלפיו מצד הנשיא וקיבל את אישורו. המבקר העביר לעורך דין טיוטה של מכתב תשובה לנשיא ו בו פירט בהרחבה את התייחסותו לטענותיו. המבקר בחר שלא להעביר את המסמך לנשיא. (ג) בינואר 2009 , במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה בנושא, ביקש יו"ר הוועד המנהל של שנקר מהיועץ המשפטי של הוועד המנהל לחוות דעתו האם במכתבים שכתב כאמור בא כוח נשיא שנקר למבקר הפנים יש איום כלשהו כלפיו. בחוות הדעת כתב היועץ המשפטי ליו"ר הוועד המנהל: "במקרה דנן, פנייה לערכאות היא אמצעי חוקי טבעי וישיר , לנוכח הפגמים שנפלו, לשיטתו, בהליך הביקורת. לפיכך, אין ]הנשיא[ להגנה על זכויותיו של בהודעה על נכונותו לנקוט הליכים משפטיים, ככל שלא יענו טענותיו, משום איום כלפי מבקר הפנים". 1362 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 )(ד הנשיא ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ביקש לעמוד על זכויותיו משום שלדעתו נפלו כמה פגמים בהליך הכנת דוח הביקורת. כמו כן טען הנשיא כי מעולם לא איים על מבקר הפנים בפיטורין, שכן אין זה בסמכותו לפטרו וכי סמכות זו נתו נה בידי הוועד המנהל. . . ביקורת פנימית נועדה להבטיח ניהול תקין ותפקוד ראוי של הארגון בכל תחומי פעילותו. תפקיד הביקורת הפנימית להציג לפני מנהלי הארגון נתונים ו מידע אובייקטיביים שנבחנו באופן מקצועי ומה ימן ומטרתם ל סייע בידם לשפר את תפקודם ואת תפקוד הארגון. משרד מבקר המדינה מעיר כי לנשיא, כמו לכל מבוקר אחר, זכות להציג את עמדתו והסבריו בנוגע לממצאים שהועלו בביקורת - במהלך ביצועה ולאחר הגשת טיוטת דוח הביקורת. מתיאור פעולותיו של הנשיא בנוגע לתגובתו על ממצאי הביקורת עולה שהוא לא פעל באופן המצופה מנושא משרה בכירה במ וסד ציבורי. על הנשיא היה לאפשר למבקר הפנים וצוותו לבצע את תפקידם במקצועיות, באופן בלתי תלוי, חופשי וחף מחשש, שמא הסבריו, שלוו בסגנון תקיף יובנו כאיום. .דיון בממצאי דוח המעקב .1. באפריל 2007 הגיש מבקר הפנים לוועדת הביקורת דוח מעקב אחר תיקון הליקויים שהעלה בדוח הביקורת (להלן - דוח המעקב). בעקבות זאת נדונו ממצאי דוח המעקב בוועד המנהל ובוועדת הביקורת. בישיבת הוועד המנהל ציין מבקר הפנים באשר להמלצות שהופיעו בדוח כי "%95-90 מכל מה שקשור בפרוצדורות שנמצאו טעונות תיקון בעבר, תוקנו. מה שלא תוקן באופן מלא הוא בשלבי תיקון" (ההדגשה במקור). לאחר ישיבות ועדת הביקורת בעניין ממצאי דוח הביקורת היא גיבשה מסמך החלטות והגישה אותו לחבר הנאמנים בישיבתו במאי 2007 :. בין היתר היא ציינה במסמך (א) מדוח המעקב עולה כי הליקויים שהועלו בדוח הביקורת טופלו או נמצאים בטיפול; (ב) ועדת הביקורת המליצה לנשיא למנות יועץ ארגוני שיבחן את סמכויות חבר הנאמנים, הוועד המנהל והנשיא ואת יחסי הגומלין ביניהם; (ג) ועדת הביקורת קיבלה שתי חוות דעת משפטיות בעניין מינוי הנשיא16 , ולאחר שלמדה את האמור בהן המליצה כי הארכת כהונתו תישאר בתוקף עד שנת 2010, וכי בישיבת חבר הנאמנים שתתקיים בשנת 2008 תמונה ועדת חיפוש לתפקיד הנשיא והיא תביא את המלצותיה בעניין המועמד לנשיא לישיבת חבר הנאמנים שתתקיים בשנת 2009 . )(ד ועדת הביקורת סבורה כי שנקר לא חרג מסמכותו בנושא משך תקופת כהונת הנשיא, וכי מל"ג תקבל את החלטת חבר הנא מנים. .__________________ .16 בעניין זה ראו את הפרק על העסקת היועץ המשפטי והתקשרויות הנשיא עמו, עמ' 1376. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1363 . חבר הנאמנים קיבל את המלצות ועדת הביקורת שהובאו במסמך ההחלטות: הוא אישר את דוח המעקב ואשרר את ההחלטה בדבר הארכת כהונת הנשיא עד שנת 2010 והקמת ועדת חיפוש לתפקיד הנשיא. 2. בפברואר 2008 הגיש מבקר הפנים ליו"ר חבר הנאמנים, ליו"ר הוועד המנהל, ליו"ר ועדת הביקורת, לחברי הוועד המנהל ולנשיא שנקר את הנוסח הסופי של דוח המעקב. המבקר ציין בדוח כי ההמלצות לתיקון הליקויים מקובלות על מוסדות שנקר והנהלתו והן מיושמות. הוא הוסיף וציין כי "יישום ההמלצות יש בו כדי לגרום לשיפור מערכות הבקרה במכללה ולשקיפות ניהולית ביחסי ה עבודה ובקבלת ההחלטות במוסדות שנקר וכן ביחסים עם חבר הנאמנים". 3. בישיבת חבר הנאמנים שהתקיימה במאי 2008 ציין יו"ר ועדת הביקורת כי הוועדה התכנסה פעמיים לקבלת דיווחים ממבקר הפנים, וכי היא מרוצה מהתיקונים שנעשו ומיישום ההמלצות שבדוח הביקורת. מפרוטוקול הדיון עולה כי מלבד הדיווח האמור של יו"ר ועדת הביקורת לא קיים חבר הנאמנים כל דיון בעניין ולא נמסרו לו נתונים נוספים הנוגעים לתיקון הליקויים, והוא גם לא ביקש לקבל כל מידע בעניין. משרד מבקר המדינה מעיר שהליקויים שדווח שהם תוקנו או מצויים בשלבי תיקון מתייחסים לליקויים שהם בני תיקון. עם זאת עלו בדוח הביקורת של מבקר הפנים ליקויים המעלים חשש לפגיעה בסדרי מינהל, אולם הם התייחסו ל"מעשה עשוי" וכבר לא ניתן היה לתקנם. ליקויים אלו חייבו התייחסות נפרדת של ועדת הביקורת; ראוי היה לנתחם, ללמוד אותם ולהפיק מהם לקחים לעתיד. ועדת הביקורת, הוועד המנהל וחבר הנאמנים של שנקר לא עשו זאת, ובכך הוחמצה הזדמנות לנשיאה באחריות ולשיפור. .משך תקופת כהונת הנשיא .על פי תקנון שנקר, "הנשיא יעמוד בראש ביה"ס וינהלו בפועל, בהתאם למדיניות-על שנקבעה על ידי חבר הנאמנים", ועליו להיות "בעל דרגת פרופסור מן המניין ויועסק במוסד במשרה מלאה, והמוסד יהיה מקום עבודתו היחיד". התקנון מגדיר גם את סמכויותיו ותפקידיו של הנשיא ולפיהם, בין היתר, הוא קובע, תוך היוועצות במועצה האקדמית, את תכניות הלימוד של בית הספר ואת תנאי הקבלה של הסטודנטים; מפקח על ההוראה במגמות הלימוד; מפקח, תוך הסתייעות במנכ"ל, על פעולתו התקינה של בית הספר בתחומי הארגון, המינהל, הכספים והבינוי. מהפירוט האמור של תפקידי הנשיא וסמכויותיו עולה שמדובר במשרה רמה, שיש לה השפעה של ממש על תפקודו האקדמי והניהולי של בית הספר. במרס 1994 נבחר פרופ' אמוץ וינברג לנשיאשנקר, והוא מכהן כאמור בתפקיד זה כ -16 שנה ברציפות. במהלך תקופה זו האריך חבר הנאמנים של שנקר את כהונתו שלוש פעמים. ההארכה האחרונה נעשתה במאי 2004 , לתקופה של ארבע שנים (מאי 2006 - מאי 2010 .) 1364 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 1 . ממצאי ביקורת הפנים מבקר הפנים העיר בדוח הביקורת מאוקטובר 2006 על שלושה נושאים: על השינוי בתקנון שנקר ב- 1998 שאפשר את הארכת כהונת בעלי התפקידים בבית הספר (ראו להלן); על אופן אישור השינוי על ידי מוסדות שנקר; ועל אי-עדכון מוסדות בית הספר בהחלטות מל"ג בנושא משך כהונת הנשיא. מבקר הפנים ציין בדוח הביקורת כי תקנון שנקר משנת 1998 קובע כי הנשיא ייבחר לכהונה של ארבע שנים, וכי בסיומה יוכל להיבחר לתקופת כהונה נוספת. בתום שתי תקופות כהונה רצופות יקים יו"ר חבר הנאמנים ועדת איתור, והנשיא המכהן יוכל להציג את מועמדותו לתקופת כהונה נוספת. עוד ציין מבקר הפנים כי בתקנון משנת 1998 נקבעה הוראת מעבר חדשה ולפיה: "תחולת כל המינויים לבעלי התפקידים ונושאי משרות על פי תקנון זה הינה ממועד אישורו על ידי חבר הנאמנים". 2 . תגובת הנשיא על הערות ביקורת הפנים מתגובת הנשיא מספטמבר 2006 על ממצאי הביקורת של מבקר הפנים עולה שהוא החשיב את מועד תחילת כהונתו כמועד פרסום התקנון, דהיינו שנת 1998 , לכן, בשנת 2004 הוא השלים שש שנות כהונה בלבד, ותקופת כהונתו אינה ארוכה מהתקופה שקבעה מל"ג17 . הוא אף הוסיף להלן [ שלשיטתו "המל"ג מתיר בהוראות המעבר- ההחלטה מנובמבר 200318 תוספת בת] נוסף על התקופה המרבית [ שנתיים לנשיא מכהן , ]על פי הנחיות מל"ג, שהיא עשר שנים כלומר עד 12 שנה שזו התקופה משנת 1998 עד 2010." בתשובת שנקר מדצמבר 2009 על ממצאי דוח הביקורת למשרד מבקר המדינה (להלן - תשובת שנקר) צוין כי הנשיא טעה בהבנתו את החלטת המל"ג דלעיל, אך טעותו זו נעשתה בתום לב. משרד מבקר המדינ ה מציין בנוגע לתשובת שנקר בדבר הטעות של הנשיא, כי החלטת מל"ג מנובמבר 2003 קובעת כי "במוסדות בהם מכהן ראש המוסד/הנשיא 10 שנים ומעלה יבחר/ימונה ראש מוסד/נשיא במקומו בתוך שנתיים ממועד פרסום החלטות המל"ג בדבר הניהול האקדמי"; בהחלטה זו לא נאמר שכל נשיא מכהן יזכה באופן אוטומטי בתוספת של שנתיים לכהונה של יותר מעשר שנים. לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם חשב הנשיא כי החלטת המל"ג האמורה מאפשרת את המשך כהונתו לאחר שנת 2008 , היה עליו להעביר את ההחלטה בצירוף כל חומר שנתקבל ממל"ג לגביה ואף את הפרשנות שלו בעניין זה לידי המוסדות המנהלים של שנקר כדי שיקבעו את עמדתם בנושא. 3 . דיונים של מוסדות שנקר על הערות דוח הביקורת (א) ישיבת חבר הנאמנים שהתקיימה בשנת 2 0 0 6 בסוף נובמבר 2006 .התכנס חבר הנאמנים לישיבה מיוחדת כדי לדון בממצאי דוח הביקורת מפרוטוקול הדיון ומהקלטתו עולה כי חלק מחברי חבר הנאמנים התנגדו לקיום הדיון בנושא .__________________ .17 בעניין זה ראו את הפרק "הנחיות מל"ג והחלטותיה בעניין משך תקופת הכהונה של נשיאי מכללות", עמ' 1364 . 18 'בעניין החלטה זו של מל"ג, ראו להלן עמ 1364. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1365 . בטרם תבוטל החלטה שקיבל באותו חודש יו"ר חבר הנאמנים דאז, מר סטיבן רובין, להקים ועדת חיפוש לתפקיד נשיא שנקר. בהמשך לכך אשרר חבר הנאמנים את החלטתו ממאי 2004 להאריך את כהונתו של הנשיא עד שנת 2010 . באשר לדוח הביקורת - מבקר הפנים לא הציגו, וחבר הנאמנים החליט כי הנשיא ומוסדות שנקר יבחנו אותו, יסיקו מסקנות ויתקנו את הליקויים עד ישיבת חבר הנאמנים הבאה, שתתקיים במאי 2007 בשנה שלאחר מכן. לצורך כך מינה כאמור חבר הנאמנים ועדת ביקורת ייעודית למעקב אחר תיקון הליקויים שהועלו בדוח הביקורת. מהקלטת הישיבה עולה כי יו"ר חבר הנאמנים סבר שקיום הצבעה בנושא ביטול החלטתו על הקמת ועדת החיפוש לפני שמיעת דבריו של מבקר הפנים בעניין תמוהה; בעקבות הדרך שבה התנהלה הישיבה וההחלטות שהתקבלו בה התפטר היו"ר מתפקידו. לדעת משרד מבקר המדינה, על חבר הנאמנים היה לדון בממצאי דוח הביקורת של מבקר הפנים כפי שתוכנן מראש וכפי שנקבע בסדר היום של הישיבה. בהתניה שקבע חבר הנאמנים ולפיה ממצאי דוח הביקורת יידונו רק לאחר שתבוטל החלטת יו"ר חבר הנאמנים בדבר הקמת ועדת החיפוש ולאחר שיאושר המשך כהונת הנשיא, הייתה משום חריגה מסדר היום שנקבע ומסדרי מינהל תקין. מהחלטות חבר הנאמנים נוצר אגב כך מצג ולפיו מסקנות הביקורת אינן נוגעות להמשך כהונת הנשיא. (ב) דיון בוועד המנהל שהתקיים בשנת 2 0 0 6 בדצמבר 2006 דן הוועד המנהל בממצאי דוח הביקורת. משרד מבקר המדינה העלה שהוועד המנהל לא קיים דיון ממצה לגבי ממצאי הדוח בעניין הארכת כהונת הנשיא (שנדונה בהרחבה בדוח) ואף לא בירר ממצאים אלה עם הנשיא. שנקר ציין בתשובתו כי "הוועד המנהל לא ראה לנכון לקיים דיון ממצה בכל הנושאים שעלו בדו"ח מבקר הפנים, משום שחבר הנאמנים מינה ועדת ביקורת אד -הוק לעקוב אחר יישום דו"ח המבקר". לדעת משרד מבקר המדינה, אין בקיומה של ועדת ביקורת אד -הוק מטעם חבר הנאמנים כדי לפטור את הוועד המנהל מהחובה לדון בממצאים הנוגעים לנשיא שנקר בדוח הביקורת. ראוי היה שבד בבד עם מינוי ועדת הביקורת ליישום התיקונים המתחייבים מהדוח, יקיים הוועד המנהל, שהוא הגוף המפקח באופן שוטף על ניהולו של שנקר, דיון ממצה בעניין משך תקופת הכהונה של הנשיא והממצאים הנוגעים לתפקודו. 4 . הנחיות מל"ג והחלטותיה בעניין משך תקופת הכהונה של נשיאי מכללות בשנים 2003 -2009 קיבלה מל"ג החלטות והוציאה הנחיות העוסקות בנושאי הניהול האקדמי של מוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות (להלן - מכללות). משרד מבקר המדינה העלה כי במהלך תקופה זו בחנה ושינתה מל"ג שוב ושוב את ההנחיות הללו, וכי היא לא השלימה את טיפולה בנושא. כתוצאה מכך נגרמו תקלות ואי-סדרים ב מילוי ההנחיות. להלן יפורטו ההנחיות וההחלטות של מל"ג: 1366 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 )(א ועדת אריאב : בנובמבר 2002 קיימה מל "ג דיון בסוגיית הניהול האקדמי של המכללות, והחליטה להקים ועדה לבחינה מחודשת וכוללת של סוגיית ניהולן. ליו"ר הוועדה מונתה ד"ר תמר אריאב (להלן - ועדת אריאב). ביוני 2003 הגישה הוועדה דוח על עבודתה ובו הציעה, בין היתר, כי "ראש המוסד/הנשיא יכהן על בסיס קדנציאלי ותהיה מגבלה על מספר השנים הכולל לכהונתו בתפקידו". עוד הציעה הוועדה כי לגבי נשיאי מכללות המכהנים בתפקידם במשך תקופה החורגת ממגבלת השנים הכוללת, ייושמו הוראות מעבר (רא ו להלן). הוועדה המליצה כי משך הקדנציה של נשיא המכללה ייקבע על ידי המכללה ויעוגן בתקנונה, אולם התקופה המצטברת של כהונת נשיא המכללה לא תעלה על עשר שנים. (ב) החלטות מל"ג וות"ת בעקבות ועדת אריאב : (1 ) בנובמבר 2003 , בעקבות דוח ועדת אריאב, החליטה מל "ג להוציא הנחיות חדשות בנושא הניהול האקדמי של מכללות. בין היתר נקבעו בהן הוראות מעבר הקובעות כי "במוסדות בהם מכהן ראש המוסד/הנשיא 10 שנים ומעלה יבחר/ימונה ראש מוסד/נשיא במקומו בתוך שנתיים ממועד פרסום החלטות המל"ג בדבר הניהול האקדמי". עוד נקבע כי מזכירות מל"ג (האגף האקדמי), תהיה אחראית לדווח למליאת המועצה על יישום ההחלטות בנושא הניהול האקדמי במכללות עד תחילת שנת הלימודים התשס"ה, וכי בדיוני ות"ת בבקשות להקצבה כספית שיוגשו על ידי המכללות, יובא בחשבון יישום הנחיות מל"ג האמורות לעיל. (2 ) בינואר 2004 החליטה ות"ת על הפעלת סנקציות נגד מוסדות להשכלה גבוהה "שאינם עומדים בכללי והנחיות מל"ג וות"ת". בהחלטה נקבעו שני סוגי סנקציות: סנקציות תקציביות, שאותן הוסמכו להפעיל יו"ר ות"ת ומנכ"ל מל"ג וות"ת; וסנקציות אקדמיות, שאותן הוסמכו להפעיל יו"ר ות"ת, סגן יו"ר מל"ג ומנכ"ל מל"ג וות"ת. (3 ) במרס 2004 פנתה מל"ג למשרד עורכי דין חיצוני כדי לקבל חוות דעת משפטית לגבי תוקף הנחיותיה האמורות מנובמבר 2003 . ביוני 2004 התקבלה חוות הדעת, ובה נאמר, בין היתר: "החלטה בדבר הניהול האקדמי, שתחייב את המכללות, צריכה להיות מעוגנת בכללים, ביחד עם יתר התנאים הקבועים בכללי ההיתר ובכללים להכרה... לסיכום, החלטותיה של המל"ג מצויות במסגרת סמכותה של המל"ג מכוח תפקידה לפקח על המוסדות להשכלה גבוהה ולשמור על רמה אקדמית נאותה בהן. יחד עם זאת, הדרך לחייב את המוסדות לקיים החלטה זו היא על ידי קביעת כללים, שהם בבחינת תקנת משנה". משרד מבקר המדינה מוסיף כי בעקבות חוות הדעת דלעיל החליטה מל"ג בנובמבר 2004 לפעול לעיגון החלטתה בדבר הניהול האקדמי בכללים, הטעונים, לפי חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח- 1958 (להלן- חוק מל"ג), היוועצות עם ועדת החינוך של הכנסת ופרסום ברשומות. הועלה כי מל"ג לא פעלה בהתאם להחלטתה ולא עיגנה את הנחיותיה בעניין הניהול האקדמי של המכללות בכללים כנדרש. (4) בפברואר 2005 החליטה מל"ג לתקן כמה נושאים בהחלטתה מנובמבר 2003 בעניין הניהול האקדמי של המכללות, אולם הסעיף בהחלטה העוסק במשך תקופת כהונתו של ראש המוסד לא שונה. כמו כן פרסמה מל"ג הוראות מעבר לצורך יישום הנחיותיה ובהן נקבע כי "במוסדות בהם מכהן ראש המוסד/הנשיא 10 שנים ומעלה יבחר/ימונה ראש המוסד/נשיא במקומו בתוך שנתיים ממועד פרסום החלטות המל"ג בדבר הניהול האקדמי" (ההדגשה במקור). שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1367 .)(ג עמדת שרת החינוך ויו"ר מל"ג דאז - באוקטובר 2007 דנה מל"ג, בין היתר, בדיווחו של סגן יו"ר מל"ג דאז על אודות דיון שהתקיים כאמור בוועדת משנה שלה העוסקת במכללות, בנושא אכיפת החלטות מל"ג19 . בדיון זה אמרה יו"ר מל"ג ושרת החינוך דאז, יולי תמיר: " הנו מתמשך... אין לאפשר ]מל"ג וות"ת[ הניסיון לשחוק את מעמדן של למוסדות להשכלה גבוהה לזלזל בסמכותן. יש להוציא מכתב התראה חמור, בהסכמת חברי המועצה, כי המועצה רואה עניין זה בחומרה רבה וכי אם המוסדות לא יפעלו יופעלו נגדם סנקציות]מל"ג וות"ת[ בהתאם להחלטות". באותו דיון הסמיכה מל"ג את המנכ"ל שלה למנות צוות אשר יגבש דרכים לאכיפת החלטות המועצה והוראותיה באשר לסמכויות המועצה להטיל סנקציות על מכללות החורגות מהוראות חוק מל"ג, הנחיות מל"ג וכלליה. (ד) ועדת טרזי - בספטמבר 2007 מינתה מל "ג ועדה בראשות פרופ' עזרי טרזי (להלן - ועדת טרזי) כדי שתבחן את החלטת מל"ג מפברואר 2005 . בדצמבר 2007 שינה סגן יו"ר מל "ג את כתב המינוי של ועדת טרזי ל"ועדת בדיקה של המועצה להשכלה גבוהה לבחינת השינויים והע מפברואר [ דכונים הנדרשים בהחלטת מל"ג 2005 בנושא הניהול האקדמי של מוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות". הוועדה] .התבקשה להציע אמצעי אכיפה כלפי מכללות שאינן מיישמות את החלטות מל"ג ביוני 2008 הגישה ועדת טרזי את המלצותיה, וביולי אותה שנה אישרה אותן מל"ג וביצעה שינויים אחדים בהחלטתה בנושא הניהול האקדמי; הקביעה כי תקופת הכהונה הרצופה של כהונת נשיא לא תעלה על עשר שנים לא השתנתה. העדכונים העיקריים בהחלטות היו קביעת תקופת צינון של ארבע שנים לנשיא מוסד שכהונתו תמה והוא רוצה לשוב ולכהן, ועיגון הליך בחירת הנשיא בתקנון המוסד, המאושר על ידי מל"ג. כמו כן נקבע שמזכיר מל"ג יציג לפניה בתחילת כל שנת לימודים אקדמית את אופן יישום החלטות מל"ג או את החריגות מהחלטותיה בנושא הניהול האקדמי במכללות. עוד נקבע שתוקם במל"ג ועדה מיוחדת שתדון בחריגות של כלל המוסדות להשכלה גבוהה מהחלטות מל"ג האמורות לעיל ותמליץ על דרכי הטיפול בחריגות אלה. מל"ג הסמיכה את מנכ"ל מל "ג וות"ת ואת היועץ המשפטי של מל"ג להכין הצעות קונקרטיות בנושא. (ה) ועדת המעקב של מל"ג ליישום החלטות בעניין הניהול האקדמי - בספטמבר 2008 מינו יו"ר ות"ת וסגן יו"ר מל"ג ועדת מעקב לי ישום הוראות הניהול האקדמי שתדון בחריגות המוסדות להשכלה גבוהה מהנחיות מל"ג ותמליץ למל"ג על דרכי הטיפול בהן (להלן - ועדת המעקב). במרס 2009 החליטה מל"ג להרחיב את סמכויות ועדת המעקב כך שיכללו גם טיפול בחריגות האמורות לעיל. לדעת משרד מבקר המדינה, מהתיאור שלעיל בדבר ההנחיות וההחלטות של מל"ג באשר לקציבת תקופת כהונתו של נשיא מכהן של מכללה, עולה חוסר נחישות של מל"ג לבצע את מדיניותה. נראה כי מל"ג קיבלה החלטות, אך נוכח התנגדות של המוסדות20 להחלטותיה היא חזרה בה, לכאורה כדי לשוב ולדון בהן, אולם גם כאשר היא אשררה את החלט ותיה, בפועל היא השהתה את יישומן ואפשרה למוסדות להכתיב את רצונם. .__________________ .19 הדיון לא נסב על שנקר אלא על מכללות אחרות שלא פעלו לפי הנחיות מל"ג. 20 בעניין זה ראו את הפרק "פעולות ור"ם בעניין הנחיות מל"ג בנושא תקופת כהונה של נשיא מכללה", עמ' 1372 . 1368 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 )(ו תשובת מל"ג מדצמבר 2 0 0 9 למשרד מבקר המדינה - בתשובתה ציינה מל"ג בין היתר כדלהלן: (1) תוקף הנחייתה בעניין הצורך בקציבת תקופת כהונת הנשיא - על מנת שעמידת המוסדות בהחלטת הניהול האקדמי תהיה תנאי להיתר והכרה, עליה להיות מעוגנת בכללים. עם זאת החלטות מל"ג מחייבות את המוסדות גם ללא עיגונן בכללים, והתחייבות המוסדות לציית להן היא "תנאי לקבלת תקצוב ות"ת " (ההדגשה במקור). עוד ציינה מל"ג כי בישיבה שקיימה בנובמבר 2004 היא ביקשה ממינהל מל"ג לפעול לעיגון ההחלטה בכללים. יצוין כי במהלך הביקורת הסבירה הממונה על התחום המשפטי במל"ג למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2004 נבחרה מליאה חדשה למל"ג, וכי חבריה ביקשו לעיין מחדש בהחלטה בעניין הניהול האקדמי ומינו ועדה לבחינת ההחלטה. הוועדה הגישה את מסקנותיה בפברואר 2005 . בשנת 2007 החליטה מל"ג לבחון מחדש את מידת התאמתה של החלטתה מפברואר 2005 ומינתה ועדה לבחינת הכללים בעניין (ראו להלן); וזו הסיבה העיקרית לכך שמל"ג לא אכפה את ביצוע ההחלטה ולא פרסמה את הכללים בחקיקת משנה. (2) אי-נקיטת הסנקציות - מל"ג ציינה כי ממועד קבלת החלטתה המתוקנת בשנת 2005 היא שבה ושלחה למוסדות מכתבים בדבר חובתם ליישם את ההחלטה. היא אמנם לא נקטה סנקציות כלפי מוסדות שלא נמצאו עומדים בהחלטה, אך הורתה למוסדות לקיים החלטה זו. מל"ג הוסיפה כי "החלטת המועצה הקיימת (כל עוד לא תוקנה) תקפה ומחייבת והיא המדיניות שנקבעה ע"י המועצה. בנוסף הקימה המועצה, ועדת משנה משותפת למל"ג וות"ת שמתפקידה המועצה האמורה ולהמליץ בפני מל"ג וות"ת על נקיטת ]מהחלטת[ לדון במוסדות החורגים סנקציות, במידת הצורך". מל"ג גם ציינה כי ועדת המשנה שלה החלה את דיוניה בנושא הניהול האקדמי, "ובהמלצתה קיימה ות"ת דיו ן בעניין אי עמידת שנקר בהחלטה על משך בשנת [ כהונת הנשיא ואף הטילה סנקציות 2009 .) כלפי המוסד" (ראו להלן] עם זאת הוסיפה מל"ג בתשובתה כי "נוכח טענות שהועלו בעניין תוקפה המשפטי של החלטת המועצה על הניהול האקדמי, הוחלט על בחינת הטענות וכן שקילה מחדש של חלק מההוראות העקרוניות בהחלטה. על כן, לא נראה ראוי וסביר להתחיל ולפעול באופן אקטיבי כלפי מוסדות שלא נמצאו עומדים בהחלטה באופן מלא, טרם הסתיימו הבדיקות בנושא". לדעת משרד מבקר המדינה, תשובותיה של מל"ג משקפות את חוסר ההחלטיות באשר להחלטותיה שלה; מל"ג טוענת כי כל עוד לא שונו ההחלטות הן עומדות בתוקפן, וכי היא אף מתכוונת לנקוט סנקציות כלפי החורגים מהן, ובד בבד היא מודיעה כי היא ערה להתנגדויות להחלטותיה ועל כן משהה את נקיטתן של הסנקציות. (ז) תשובת שנקר מדצמבר 2 0 0 9 למשרד מבקר המדינה - בתשובת שנקר צוין, בין היתר, כדלהלן: (1) החלטת מל"ג על קציבת תקופת כהונת הנשיא - נשיא שנקר הניח כי בשל התנגדות המכללות לסעיף המגביל את תקופת כהונת הנשיא ובשל הדיונים המחודשים של מל"ג בעניין זה לא תאכוף מל"ג את החלטתה לקצוב את תקופת כהונת הנשיא. לדעת שנקר החלטת מל"ג מפברואר 2005 באותו עניין הקפיאה כל פעולת אכיפה עד פברואר 2007 , מאחר שבהמשך להחלטת מל"ג האמורה נקבע שבכל מוסד שבו כבר מכהן נשיא במשך תקופה העולה על עשר שנים ייבחר נשיא חדש בתוך שנתיים ממועד זה (פברואר 2005 ). שנקר ציין עוד כי יו"ר שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1369 . ועדת המעקב הודיע בינואר 2009 ליו"ר ועד ראשי המכללות (להלן - ור"ם21 ) כי מל"ג תקיים דיון עם נשיאי המכללות בעניין הנחיותיה בנושא הניהול האקדמי של המכללות, ומבחינתו משמעות הודעה זו הייתה כי ההחלטה, לרבות עניין משך תקופת כהונת הנשיא, נבחנת מחדש בידי מל"ג. (2) אישור מיוחד לחריגה - שנקר ציין כי אחת מסמכויות ועדת המעקב הייתה "לאשר חריגה מן ההחלטה במקרים מסוימים, ובכלל כך במקרים שבהם נשיא מוסד להשכלה גבוהה מכהן למעלה מעשר שנים". משרד מבקר המדינה מעיר כי לא נמצא מסמך המתעד כי מל"ג נתנה אישור כאמור למכללה כלשהי. 5 . פניות מל"ג לנשיא בעניין משך תקופת כהונתו (א) מדצמבר 2003 עד אוגוסט 2006 פנתה מל"ג כמה פעמים לנשיאי מכללות, ובכללם נשיא שנקר, וביקשה לדעת כיצד יש בכוונתם ליישם את החלטתה בעניין הניהול האקדמי, שכוללת בתוכה, כאמור, את הגבלת תקופת כהונת הנשיא לעשר שנים. בעקבות פניות מל"ג החלו נשיאי המכללות להתארגן כנגד המגבלה על המשך כהונתם. מל"ג לא הביאה לידיעת המוסדות המנהלים של המכללות את פניותיה אלו. הביקורת העלתה כי נשיא שנקר לא עדכן בכתובים את הוועד המנהל ואת חבר הנאמנים של שנקר בדבר פניות מל"ג לנשיאי המכללות ובכללם אליו בכל הנוגע למשך כהונתם ובדבר התארגנותם נגד הוראת מל"ג. כמו כן לא דיווח הנשיא על הפניות האמורות למבקר הפנים, שבדק באותה תקופה את נושא משך כהונתו ואת קיום הנחיות מל"ג בנושא. . משרד מבקר המדינה מעיר כי אי-העברת מידע מהותי שלנשיא יש בו עניין אישי - משך תקופת כהונתו - למוסדות המנהלים של שנקר ולמבקר הפנים, אינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין וגם לא עם חובות הנשיא כלפי המוסדות המנהלים של בית הספר. למידע זה הייתה משמעות מיוחדת נוכח העובדה שבתקופה שבה התקבלו פניות מל"ג דנו כאמור מוסדות שנקר בהארכת כהונת הנשיא. (ב) שנקר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, שהנשיא הנ יח כי אין כל בעייתיות בהמשך כהונתו מאחר שסבר כאמור כי הוראות המעבר שבהחלטה בדבר הניהול האקדמי מאפשרות לנשיאים מכהנים להשלים שנתיים נוספות של כהונה, ומסיבה זו הוא לא עדכן את המוסדות המנהלים של בית הספר. שנקר הוסיף כי "הגם שנפלה טעות בידו של הנשיא בכל הנוגע לפרשנות הוראת המעבר והחלטת המל"ג, הרי שפעל בתום לב". (ג) נשיא שנקר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מאחר שמכתבי מל"ג כללו סעיפים רבים הנוגעים לשינויים במבנה האקדמי של המכללות ואף הוכתרו בכותרת "הניהול האקדמי של המכללות", ומאחר שמדובר היה במסמכים שעניינם אקדמי - הוא לא מצא לנכון להעבירם למוסדות שנקר. הנשיא הביא בתשובתו עוד נימוקים לאי-הבאת העניין לידיעת מוסדות שנקר, ובהם המשא ומתן שמנהל ור"ם עם מל"ג בנושא משך כהונת נשיאי המכללות; המצג שיצרה מל"ג עצמה, כאילו ההחלטה אינה מחייבת מאחר שמעולם לא אכפה אותה, וגם העובדה שבאותה תקופה כיהנו בחבר הנאמנים של שנקר חברים שהיו בקיאים בהלכות מל"ג ובהחלטותיה, ושידעו על החלטות מל"ג האמורות. .__________________ .21 .הוועד הוא גוף וולונטרי של המכללות הציבוריות 1370 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 משרד מבקר המדינה מעיר לנשיא כי היה עליו, כעומד בראש המוסד, לנהוג בשקיפות כלפי מוסדות שנקר ולהביא לפניהם במועד את המידע שהיה בידיו. גם אם לדעתו המידע אינו מוחלט או אינו סופי או זמני וגם אם הוא עומד בניגוד להשקפותיו, אין הדבר יכול להיות שיקול לעצם הצורך להציג את המידע. על אחת כמה וכמה, יש לנהוג בשקיפות כאשר מדובר במידע שיש בו משום נגיעה אישית בנשיא עצמו. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי ראוי היה שהוועד המנהל של שנקר יעמוד על משמעות אי -העברת המידע על ידי הנשיא הן בהיבט הענייני - הודעות מל"ג והצורך ליישמן, והן בהיבט של תקינות סדרי המינהל - חובתו של הנשיא לנהוג בשקיפות. על הוועד המנהל של שנקר להסיק את המסקנות ולקיים בקרה ופיקוח הדוקים יותר על ניהול בית הספר ועל הנהלתו וכן על הטיפול בהנחיות מל"ג. 6 . פעולות מל"ג לאכיפת הנחיותיה והחלטותיה על שנקר (א) הביקורת העלתה כי רק בדצמבר 2006 יידעה מל"ג את יו"ר הוועד המנהל של שנקר בדבר המכתבים ששלחה לנשיא ובדבר התארגנות ור"ם כנגד הנחיות מל"ג: מזכירת מל"ג22 שלחה לנשיא שנקר וליו"ר הוועד המנהל דאז של שנקר מכתב ובו היא הדגישה שבית הספר עדיין לא עומד בהחלטת מל"ג מפברואר 2005 , וכי בדיוני מל"ג בבקשות התקציב שיגישו המוסדות להשכלה גבוהה תובא בחשבון מידת עמידתם בעניין זה. מזכירת מל"ג ביקשה לדעת בדחיפות כיצד שנקר מתכוון ליישם את החלטת מל"ג האמורה לעיל. יו"ר הוועד המנהל דאז של שנקר השיב למל"ג בדצמבר 2006 כי "עפ"י התקנון הנוכחי של שנקר מחושבת כהונתו של נשיא המוסד החל משנת 1998 , היא אושרה פה אחד ע"י חבר הנאמנים, ותסתיים בשנת 2010 . לאחרונה קוימה ישיבה מיוחדת של חבר הנאמנים של שנקר שאישרר את ההחלטה הקודמת בדבר כהונת הנשיא. למותר לציין שהדבר נעשה מתוך ידיעה כי זאת בחזקת הוראת מעבר ולאחר סיום כהונת הנשיא בשנת 2010 יבחר נשיא חדש עפ"י החלטות המועצה להשכלה גבוהה". במרס 2007 כתב יו"ר הוועד המנהל דאז של שנקר למזכירת מל"ג: "בעקבות מכתבך שבנדון, מדצמבר [ 2006 התקיימה בפברואר ] 2007 סגן יו"ר [ פגישה בהשתתפותי יחד עימך ועם מל"". במכתבו הלין יו"ר הוועד המנהל על שמזכירות מל"ג לא מצאה לנכון לשלוח גם את ]ג מכתביה הקודמים בנושא לוועד המנהל של שנקר. עוד כתב כי הוא מציע למל"ג להוסיף את יו"ר הוועד המנהל לרשימת המכותבים שלה בפניותיה למוסדות כדי למנוע נתק כזה בעתיד. מצב זה, שבו המידע הדרוש למוסדות שנקר לקבלת החלטותיהם אינו מובא לידיעתם במלואו, תואר במכתב ששלח אחד מחברי הוועד המנהל של שנקר ליו"ר ות"ת בספטמבר 2007 , ובו נאמר, בין היתר: "כפי שהתברר להוותי בעת האחרונה, חבר הנאמנים, הועד המנהל וועדת הכספים הוזנו במשך תקופה ארוכה מאד במידע חלקי, מסונן ומצונזר. ככזה, אפשרי מאד - הייתי אומר - כמעט ודאי - כי תהליך קבלת ההחלטות לקה בחסר... מתברר - בדיעבד - כי מידע חשוב הוסתר במשך תקופה ארוכה - ולא במקרה - הן מחבר הנאמנים, הן מהועד המנהל ומוועדת הכספים". חבר הוועד המנהל התלונן במכתבו גם על אי-קיום הוראות מל "ג על ידי .__________________ .22 בינואר 2006 .מונתה מזכירה חדשה למל"ג שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1371 . שנקר וציין כי "לא יתכן כי הוראות/הנחיות המל"ג והוות"ת- באם לא הוחרגו - לא יקוימו ככתבן וכרוחן" (ההדגשה במקור). לא נמצאו אסמכתאות המעידות כי חבר הוועד המנהל קיבל ממל"ג מענה על תלונתו, וכי מל"ג נקטה פעולות כלשהן בעקבותיה. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי פניות עקרוניות ומהותיות שמל"ג מעבירה לנשיאי מכללות יועברו גם לוועד המנהל שלהן. בכך יובטח שמידע מהותי יהיה בידי המוסדות המנהלים של המכללות במועד הנכון. (ב) במרס 2007 כתב סגן יו"ר מל"ג ליו"ר ות"ת כי הוא נפגש עם יו"ר הוועד המנהל של שנקר ודן עמו בנושא המשך כהונתו של הנשיא, וכי סוכם ביניהם שהנושא יובא לדיון בוות"ת והיא תחליט בעניין. (ג) באפריל 2007 הודיעה מל"ג למשרד מבקר המדינה כי בתחילת החודש החליטה ות"ת כי אין לחרוג מהכללים ומהחלטת מל"ג בנושא הניהול האקדמי של המכללות, וכי על נשיא שנקר לסיים את תפקידו בתום עשר שנות כהונה. כן צוין כי החלטה זו "תוצג כהמלצה לקראת הדיון בנושא במליאת המל"ג באחת מישיבותיה הקרובות". (ד) במאי 2007 כתבה מל"ג ליו"ר הוועד המנהל דאז של שנקר ולנשיא כי "לפי החלטת מפברואר [ מל"ג 2005 מאפריל[ ... ובהתאם להחלטת הות"ת ] 2007 ועל פי מידע שהגיע ] ,לידינו, תוקף כהונת הנשיא הגיעה לדעתנו לסיומה. נודה לכם עבור עדכוננו, בהקדם האפשרי באשר לפעולות שננקטו ליישום האמור לעיל". פנייה דומה היא ביצעה גם באוגוסט 2007 , והוסיפה כי "היה ולא נקבל עדכון כאמור, יהיה על המועצה להשכלה גבוהה ו/או הוועדה לתכנון ולתקצוב שלה, לשקול נקיטת אמצעים על מנת להבטיח עמידה בהחלטה". (ה) ביוני 2007 התקיימה במל"ג פגישה בעניין משך תקופת כהונת הנשיא בהשתתפות יו"ר הוועד המנהל של שנקר, יו"ר הוועד המנהל לשעבר, יו"ר ות"ת ומנכ"ל מל"ג וות"ת. בעקבות הפגישה כתב יו"ר הוועד המנהל של שנקר למנכ"ל מל"ג וות"ת כי: "בעקבות פניותיכם נדון הנושא בוועד המנהל, בועדת הביקורת של חבר הנאמנים ובחבר הנאמנים של שנקר... 1 ) הוחלט לשנות את תקנון שנקר באופן שכהונתנשיא שנקר תהא בהתאם להנחיותיכם. התקנון שונה בהתאם בחודש מאי שנה זו. 2 ) הוחלט לקיים הליך של בחירת נשיא חדש בתהליך הבא: א) בחודש מאי 2008 תמונה ע"י חבר הנאמנים ועדת חיפוש לנשיא חדש. ב) בחודש מאי 2009 תובא המלצת ועדת החיפוש לחבר הנאמנים, ייבחר נשיא חדש וייקבע מועד לתחילת חפיפה. ג) בחודש מאי 2010 ."ייכנס הנשיא החדש לכהונתו באופן מלא יו"ר הוועד המנהל הסביר במכתבו האמור כי יצר ]של הנשיא לתקופת כהונה נוספת[ "המינוי מחויבות חוזית -משפטית לתקופה קצובה ומוגדרת מראש בין המוסד לנשיא. מהתייעצויות משפטיות שקיימנו עולה, כי הפרת התחייבות זו עלולה... להביא לכך שהמוסד יחויב בתשלום עושה ]כי הנשיא המכהן[ מלא של שכר הנשיא המכהן עד לתום הקדנציה... חשוב גם לציין עבודה מצוינת... בתקופה האחרונה התחלף המנכ"ל... כמו כן התחלף יו"ר הוועד המנהל... ואנו מחפשים גם יו"ר חדש לחבר הנאמנים. החלפת נשיא בתקופה כזו עלולה לפגוע ביציבות ]בדצמבר[ המוסד... בהתחשב בכך שהנושא הובא בפנינו על ידכם רק 2006 , אחרי שהמוסדות החליטו על הקדנציה הנוספת לנשיא ובהתחשב בכל הנתונים האחרים המוזכרים במכתבי... החלטה על פיטורי הנשיא בשלב זה נראית לנו לא נכונה וכזו שתגרום למוסד נזק". בסיום מכתבו ביקש יו"ר הוועד המנהל להיפגש עם הנהלת ות"ת כדי לדון בנושא. 1372 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 )(ו ביולי 2007 ביקש מנכ"ל מל"ג וות"ת מסגן יו"ר מל"ג להביא את נושא משך תקופת כהונת נשיא שנקר לדיון ולהחלטה בישיבת מל"ג הבאה. באוגוסט אותה שנה כתב מנכ"ל מל"ג וות"ת למשרד מבקר המדינה כי היו"ר החדש של הוועד המנהל של שנקר פנה אליו בבקשה לאשר לשנקר מתווה להפסקת כהונת הנשיא במאי 2010 וכי בקשה זו תידון בישיבת מל"ג באוקטובר 2007 . )(ז ביולי 2008 כתבה מזכירת מל"ג לנשיאי המכללות ובכללם נשיא שנקר, כי בעקבות דיוני ועדת טרזי "תוקם וועדה אשר יהא לה מנדט לדון אד-הוק בחריגות של כלל המוסדות להשכלה גבוהה מהחלטות המל"ג בנושא הניהול האקדמי ולהמליץ למל"ג על דרכי טיפול" (להלן - ועדת הטיפול בחריגות)23 . יצוין כי יו"ר חבר הנאמנים ויו"ר הוועד המנהל של שנקר לא היו מכותבים למכתב. בהמשך לכך, ב אוגוסט 2008 :השיב נשיא שנקר למזכירת מל"ג "בחירת הנשיא או פיטוריו נתונים בידי חבר הנאמנים של המוסד בלבד... תקופת הכהונה של הנשיא הנוכחי על פי החלטת חבר הנאמנים שהתקבלה פה אחד... תסתיים בשנת 2010 ." מכתב הנשיא נשלח גם ליו"ר הוועד המנהל של שנקר. נוכח הממצאים ד לעיל, היה על מל"ג להקפיד כי פנייתה מיולי 2008 תובא גם לידיעת מוסדות שנקר. (ח) בסוף ספטמבר 200924 ,דנה מליאת ות"ת בתפקוד שנקר. בפרוטוקול הישיבה נאמר בין היתר, כי: של [ "ות"ת רואה בחומרה רבה, את הממצאים העולים מדוח הביקורת שנקר[ על התנהלות]הבודקת מטעם מל"ג, המעידים על אי ]- סדרים לכאורה בניהול המוסד לרבות: התעלמות מכוונת מהחלטות וכללי מל"ג וות"ת (ובמיוחד בנושא משך כהונת הנשיא), ריכוזיות יתר של הנשיא... כשל בתפקוד המוסדות המנהלים של שנקר. לעניין משך כהונת הנשיא, על פי ... 'התקופה המצטברת של כהונת ר]מל"ג[ החלטתאש מוסד/נשיא לא תעלה על 10 שנים'. מכתבי המל"ג הרבים שנשלחו לנשיא... בהם נדרש המוסד ]מכללות[ להשיב איך הוא מתכוון ליישם את החלטות מל"ג, בעניין ניהול ובהם טענות לאי- כהונת הנשיא, ]משך[ בהחלטה, כולל בנושא]שנקר[ עמידת לא הובאו לידיעת חבר הנאמנים והמוסד המשיך ל נהל סחבת לא ראויה בנושא". .בהמשך לכך החליטה מליאת ות"ת באותה ישיבה, בין היתר, להפסיק את הזרמות הכספים לשנקר החל מדצמבר 2009 ולחדש אותן רק אם וכאשר יפסיק שנקר את כהונתו בפועל של הנשיא, ימנה תחתיו ממלא מקום זמני ויפתח בהליך לבחירת נשיא חדש. מנכ"ל מל"ג וות"ת הביא את ההחלטות הללו לידיעת יו"ר חבר הנאמנים של שנקר, יו"ר הוועד המנהל והנשיא. שנקר הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2010 , בין היתר, כי לדעתו נפלו פגמים מהותיים בתהליך קבלת ההחלטה האמורה של מליאת ות"ת. (ט) באוקטובר 2009 הודיע יו"ר הוועד המנהל ליו"רות"ת כי שנקר פתח בהליך לבחירת נשיא חדש, וכי בחודשים נובמבר 2009 - ינואר 2010 תפעל ועדת החיפוש באופן אקטיבי .__________________ .23 בספטמבר 2008 מינו יו"ר ות"ת וסגן יו"ר מל"ג אתועדת הטיפול בחריגות שעל הקמתה החליטה מל"ג ביולי 2008. 24 בספטמבר 2009 .נכנס לתפקידו יו"ר חדש לוות"ת שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1373 . לאיתור המועמד המתאים ביותר לתפקיד הנשיא. על פי ההודעה, בחודש מאי 2010 יובא המועמד לתפקיד הנשיא לאישור חבר הנאמנים וייכנס לתפקידו. בעקבות ההודעה חידשה ות"ת את הזרמות הכספים לשנקר. משרד מבקר המדינה מעיר לוות"ת כי ההחלטה על סיום כהונתו של הנשיא במאי 2010 התקבלה כבר בישיבת חבר הנאמנים שהתקיימה במאי 2004 ואושררה לאחרונה בישיבתו ממאי 2007 , על כן הודעת יו"ר הוועד המנהל בעניין מועד סיום כהונתו של הנשיא לא הוסיפה דבר. 7 . טיפול מוסדות שנקר בהנחיות מל"ג והחלטותיה (א) כאמור, רק בדצמבר 2006 שלחה מל"ג אל יו"ר הוועד המנהל דאז של שנקר בפעם הראשונה העתק של פנייתה לנשיא בעניין עמידתו בהחלטתה בעניין הניהול האקדמי, העוסקת כאמור גם במשך כהונת הנשיא. ביום קבלת המכתב כינס יו"ר הוועד המנהל ישיבה, ובה דיווח כי מל"ג ביקשה "דברים מסוימים משנקר והתשובות שקיבלו לא מספקות אותם. הנשיא גם הוא קיבל עותק מהמכתב ומטפל בנושא". הוועד המנהל החליט כי יו"ר הוועד המנהל יעביר את המכתב למבקר הפנים ויבקש ממנו לבדוק את הנושא ולהנחות את הוועד כיצד לפעול. משרד מבקר המדינה מעיר כי מבקר הפנים אינו דרג מבצע ואינו דרג מקבל החלטות ובוודאי שאינו בר סמכא לפרש את הוראות מל"ג או להורות לוועד המנהל כיצד לפעול. על חברי הוועד המנהל היה לקיים דיון בעניין הודעת מל"ג ולדרוש את הסברי הנשיא לאי-הבאת מכתבי מל"ג לידיעתם. (ב) במאי 2007 זימן יו"ר הוועד המנהל דאז את חברי הוועד לישיבה מיוחדת כדי לדון במכתבי מל"ג מאותו חודש. בישיבה הציג היו"ר את עמדת מל"ג וציין: "הם לא אמרו שהנשיא צריך לסיים את הקדנציה שלו אלא רק שאסור לו להיות יותר מ-10 שנים. בעקבות השיחה מנכ"ל מ [ הטלפונית בינינו שלח מכתב נוסף שבו כתב ש'נהיה מוכנים לדון עמכם ]ל"ג בהשלכות וביישום עמדת ות"ת/מל"ג לגבי תום כהונת נשיא שנקר'". באותה ישיבה המליץ היועץ המשפטי של הוועד המנהל של שנקר לשאת ולתת עם מל"ג ואמר, בין היתר: "רואים שהמל"ג לא נחרצים בדעתם, כי הם לא אומרים או שהנשיא הולך הביתה או שמחר אין לכם תקציב... לכן אני מציע שתמנו וועדה או אדם שילך וידון איתם". (ג) היועץ המשפטי של הוועד המנהל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 תהיה מוכנה לדון]מל"ג[" כי דבריו נאמרו על רקע מכתבו של מנכ"ל מל"ג לשנקר כי עם שנקר בהשלכות ובייש ום עמדת ות"ת/מל"ג לגבי תום כהונת נשיא שנקר. המסקנה הברורה העולה מן המכתב היא, כי המל"ג אינה עומדת על סיום מיידי של כהונת הנשיא ומוכנה להידבר עם שנקר בנושא". היועץ המשפטי ציין כי המליץ לבית הספר "לפעול על פי מכתב המל"ג, לדון בנושא עם נציגי המל"ג ולהגיע לפיתרון מוסכם". בידי מל"ג שני כלים משמעותיים - יש בידה סמכות חוקית לאכוף את הנחיותיה על המוסדות להשכלה גבוהה שתחת אחריותה, והיא זו המממנת, באמצעות ועדת המשנה שלה - ות"ת, את עיקר תקציביהם ויכולה להתנות את התקצוב במילוי הנחיותיה. דברי יו"ר הוועד המנהל של שנקר והיועץ המשפטי של הוועד המנהל 1374 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 מצביעים על כך שמהמסר שהעבירה מל"ג בעניין קציבת תקופת כהונת הנשיא נעדרה הנחרצות הנדרשת ממל"ג כגוף המפקח על המוסדות להשכלה גבוהה. לדעת משרד מבקר המדינה, פעולותיהן של מל"ג וות"ת ליישום החלטותיהן בעניין זה היו בעיתיות מאחר שלא עשו שי מוש מושכל בכלים שעמדו לרשותן מתוקף תפקידן כרגולטורים המפקחים על המוסדות להשכלה גבוהה. על מל"ג להשלים את הפעולות לגיבוש מדיניותה בנושא הניהול האקדמי, ובכלל זאת משך תקופת כהונת נשיאי מכללות, ולאכוף אותה על המוסדות בשיקול דעת ובאחריות. 8 . פעולות ור"ם בעניין הנחיות מל"ג בנושא תקופת כהונה של נשיא מכללה (א) בינואר 2008 קיים ור"ם דיון שעסק, בין היתר, בנושא קציבת תקופת הכהונה של נשיא מכללה. בדצמבר 2008 העביר עורך דין מטעם מכללת עמק יזרעאל מכתב למשרד מבקר המדינה וממנו עולה כי בדיון האמור של ור"ם צוין כי עשרה נשיא ים של מכללות מכהנים בתפקידם יותר מעשר שנים, וכי ור"ם מינה עורך דין מטעמו לטפל בנושא מול מל"ג. (ב) באוקטובר 2008 התכנסה מליאת ור"ם ונכח בה עורך הדין ששכר ור"ם. בסעיף "סיכומים והחלטות" שבפרוטוקול הישיבה נאמר כי עורך הדין הציג את הבעייתיות "שעולה מכפיית הנהל ים על הנהלות המכללות בשונה מהנהלות האוניברסיטאות. כמו כן, נראה כי כפיית הנהלים מנוגדת לסעיף 15 לחוק המל"ג הקובע חופש ניהול אקדמי וכלכלי". בהמשך לכך הודיעה יו"ר ור"ם לשרת החינוך כי ור"ם החליט כי "לפי שעה, לא תמלאנה המכללות אחר הוראות המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ולתקצוב, ככל שאלה אינן עולות בקנה אחד עם סמכויותיהן על פי החוק, ככל שהנהלים שהן מוציאות חורגים מסמכויות מי מהן, ו/או מפלים לרעה את המכללות לעומת מוסדות אקדמיים אחרים, וככל שלא נשמר-מעמדן העצמאי של המכללות". יו"ר ור"ם הציעה שוור"ם ומל"ג יקימו צוות משותף לגיבוש נהלים מתאימים למכללות ולהגדרת מעמדן. (ג) בדצמבר 2008 מסר סגן יו"ר מל"ג, פרופ' נחום פינגר, ליו"ר ור"ם כי הנושא נמצא בבדיקה, לרבות בדיקה משפטית, וכי בסיום הבדיקה תשיב מל"ג על פניית ור"ם. (ד) כאמור, ביולי 2008 , בעקבות דוח טרזי, החליטה מל"ג עלהקמת ועדת מעקב ליישום הוראות הניהול האקדמי שתדון בחריגות המכללות מהנחיות מל"ג. בינואר 2009 הודיע ממלא מקום יו"ר ועדת המעקב ליו"ר הוועד המנהל וליו"ר חבר הנאמנים של כל המכללות כי בעקבות פניית יו"ר ור"ם לשרת החינוך ויו"ר המל"ג דאז, פרופ' יולי תמיר, בנושא החליטה הוועדה לאפשר זכות טיעון בכתב לכל המכללות בעניין ניהולן האקדמי, וכי נשיאי המכללות התבקשו להעביר למל"ג את עמדותיהם בנושא עד אמצע פברואר 2009. בתגובה על כך הודיעה יו"ר ור"ם למ"מ יו"ר ועדת המעקב כי היא הורתה לנשיאי המכללות שלא להשיב על מכתב הוועדה וביקשה לקיים פגישה בין נציגי ור"ם לוועדת המעקב כדי לדון בנושא. (ה) בפברואר 2009 .התקיימה ישיבה בהשתתפות נציגי המכללות ונציגי ועדת המעקב בישיבה סוכם כי ייעשה ניסיון של הוועדה לגבש הצעה אשר תספק פתרון לבעיה. (ו) ביוני 2009 מסרה מרכזת הוועדה במל"ג למשרד מבקר המדינה כי דיוני ועדת המעקב בנושא עדיין נמשכים, וכי הוועדה טרם סיימה את עבודתה מאחר שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1375 . ,שיו"ר הוועדה התפטר, ויש למנות לוועדה יו"ר חדש. במועד סיום הביקורת דצמבר 2009 ., טרם השלימה הוועדה את עבודתה (ז) בדצמבר 2009 הודיעה יו"ר ור"ם למשרד מבקר המדינה כי ור"ם הגיש למל"ג הצעה משלו לפתרון בעיית תקופת הכהונה של נשיאי מכללות אך טרם קיבל את תגובתה, וכי ור"ם דן עם מל"ג בעניין ובקרוב יגיש גם הצעה כללית לניהול המכללות. .אי-ביצוע חלק ב של דוח הביקורת .מבקר הפנים ציין בדוח הביקורת (להלן - חלק א של דוח הביקורת) כי הוא כולל רק חלק מהנושאים שתכנן לבדוק בביקורת האמורה, וכי הנושאים שעדיין לא נבדקו ייכללו בדוח ביקורת נוסף (להלן - חלק ב של דוח הביקורת). מוסדות שנקר (חבר הנאמנים והוועד המנהל) וועדת הביקורת לא דנו מאוקטובר 2006 (מועד הגשת חלק א של דוח הביקורת) ועד יולי 2008 בביצוע המתוכנן של חלק ב של דוח הביקורת. רק בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה ביולי 2008 שאלה יו"ר חבר הנאמנים את מבקר הפנים אם נבדקו הנושאים הנוספים שהוא ראה בהם ראויים לבדיקה בחלק ב של דוח הביקורת, ומבקר הפנים השיב כי רק נושא אחד או שניים מהנושאים המתוכננים נבדקו. יו"ר הוועד המנהל החליט כי ועדת הביקורת תדון בשילובם של כמה נושאים שתוכננו להיבדק בחלק ב של דוח הביקורת. מפרוטוקול של ישיבת ועדת הביקורת שהתקיימה בדצמבר 2008 , עולה כי הוועדה לא דנה בשילוב הנושאים האמורים לעיל בתכנית העבודה של מבקר הפנים לשנת 2009 . שנקר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "ועדת הביקורת הגדירה למבקר הפנים תכנית עבודה הכוללת נושאים אחרים, החשובים לא פחות - ואולי אף יותר מן הנושאים שהוצעו ".]בחלק ב[ לבדיקה ראוי כי שנקר יבחן את הצורך בשילוב נושאים מתכנית הביקורת שלא יושמה (חלק ב של דוח הביקורת) במסגרת דיונים שי קיים בעתיד בתכניות העבודה של מבקר הפנים. .טיוטת דוח הבודקת מטעם מל"ג .1. בנובמבר 2007 הודיע מנכ"ל מל"ג וות"ת למשרד מבקר המדינה כי הוא מינה כאמור את רו"ח איריס שטרק לבודקת חיצונית מטעמו. במכתב שכתבה הבודקת למנכ"ל מל"ג וות"ת במאי 2008 היא ציינה, בין היתר, כי מפאת חשיבות הנושאים שעלו בבדיקה היא ראתה לנכון להמציא ממצאי ביניים לפני הגשת הדוח הסופי, כי הממצאים ראויים לשיקול דעת מעמיק, וכי 1376 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 .יש לשקול להביאם לפני חבר הנאמנים של שנקר הבודקת פירטה בדוח הביניים את ממצאיה בנושאים האלה: התקנון הכללי, ועדת ביקורת, תרומה כספית מהקרן (ראו להלן), התפטרות נושאי משרה, התייחסות (חלקית) לדוח מבקר הפנים, תכנית חמש-שנתית של שנקר והעסקת קרובי משפחה. דוח הבדיקה הסופי של הבודקת מפברואר 2010 מאשר כאמור את שציינה הבודקת בטיוטת הדוח. 2. במאי 2008 פנה מנכ"ל מל"ג וות"ת במכתב ליו"ר חבר הנאמנים של שנקר, עו"ד דנה עזריאלי, ליו"ר הוועד המנהל, מר יוסי לב25 , ולנשיא, ובו הוא ציין כי "מאחר ומינוי הנשיא ומשך כהונתו נבחנים עתה ע"י המל"ג ומבקר המדינה, הינכם מתבקשים להביא עובדות אלה לידיעת חבר הנאמנים המתכנס בימים אלה וכן להימנע מכל פעולה או החלטה הנוגעת לתנאי העסקתו של הנשיא ללא אישורנו המפורש בעניין זה", ואף כי "יש לוודא שכל ההחלטות בחבר הנאמנים תעשנה לאחר בחינה ויישום הערות והמלצות מבקר הפנים וכל המידע הרלוונטי יובא בפני חבר הנאמנים בטרם תתקבלנה החלטות". יצוין כי לבקשת מנכ"ל מל"ג וות"ת, לא קיבל חבר ה נאמנים בישיבתו ממאי 2008 החלטה הנוגעת לתנאי העסקתו של הנשיא. 3. באפריל 2009 הגישה כאמור הבודקת למל"ג טיוטה של דוח הבדיקה (להלן- טיוטת דוח הבדיקה) שהכינה בעניין שנקר. בטיוטת הדוח נכללו גם נושאים שמבקר הפנים עסק בהם בדוח הביקורת והפעולות ששנקר נקט בעקבותיו. בדוח הסופי שהגישה כאמור הבודקת למל"ג בפברואר 2010 (להלן- דוח הבודקת) צוין, בין היתר, בפרק "מסקנות מעודכנות וסופיות - דוח סופי" כדלהלן: מאוקטובר [ "דוח מבקר הפנים 2006 , הינו דוח חלקי, שלא נגע כלל בסוגיות ] הקשורות בהיבטים הכספיים. הועד המנהל נדרש לבצע תוכנית ביקורת יסודית להשלמת הביקורת בנושאים בעיתיים, הן נושאים הקשורים לניהול הכספי, והן על פי רשימת הנושאים המוזכרת בדוח ביקורת פנים שטרם הושלמו. קיים ביצוע יישום חלקי וחסר, של המלצות המבקר. קיימים נושאים מהותיים בדוח המבקר... שטרם קיבלו מענה הולם ומלא... יש להמשיך לשפר באופן ניכר את תרבות הממשל התאגידי, המחויבת בחברה לתועלת הציבור ולהגביר בצורה ניכרת את הבקרות והפיקוח על ההנהלה הפעילה... ראוי לציין כי החל משנת 2008 ,הפרוטוקולים של האורגנים השונים וביניהם הועד המנהל, המועצה האקדמית וועדת הכספים, מפורטים יותר וניתן ללמוד מהם על דיונים במגוון נושאים שבעבר לא נדונו. כמו כן, ניתן ללמוד על עומק הדיונים ועל אקטיביות רבה יותר מבעבר של נושאי המשרה. עובד ]פעילה יותר[ ...ת היותם של יו"ר חבר הנאמנים וכן, של יו"ר ועד מנהל מעורב יותר, תורמת לשיפור אופן פעילות המוסד. למרות האמור האורגנים בשנקר עדיין לא טיפלו בכל הנושאים המהותיים, אלא עסקו בעיקר בענייני פרוצדורות ובחרו שלא להתמודד עם חלק מהבעיות... מן הדוח עולה כי במהלך השנים היה כשל בתפקוד האורגנים של שנקר הן בקביעת המדיניות והן בפיקוח על ההנהלה תוך קבלת החלטות על סמך מידע חסר. וממצאים שעלו בדוחות מעקב, ]מבקר הפנים [ גם לאחר דוח הביקורת של לא הגיבו באופן הראוי והמלא, לא הסיקו את כלל ]מוסדות שנקר [ האורגנים המסקנות שהיה ראוי להסיק ולא נקטו סנקציות כנגד חלק מנושאי משרה שפעלו . יש לשקול את ]חברה לתועלת הציבור[ שלא כראוי ואף שלא על פי חוק החברות ועל פי דוח זה כשלו ]מבקר הפנים[ המשך תפקידם של נושאי משרה שעל פי דוח .__________________ .25 יו"ר הוועד המנהל מונה לתפקידו במאי 2007 ויו"ר חבר הנאמנים מונתה במאי 2008. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1377 .במילוי תפקידם ו/או לא ביצעו אותו כראוי וכנדרש. מדידת הישגיו של המוסד בתחום האקדמי אינה ערובה למדידת איכות הממשל התאגידי" (ההדגשה במקור). 4. במאי 2009 העביר מנכ"ל מל"ג וות"ת לשנקר את טיוטת דוח הבדיקה וביקש את התייחסותו לליקויים שצוינו בו. כמו כן הוא דרש כי הממצאים יובאו לפני חבר הנאמנים והוועד המנהל. משרד מבקר המדינה העלה כי אף שטיוטת הדוח כללה כאמור ממצאים מהותיים, לא כינס יו"ר הוועד המנהל את הוועד המנהל לפני ישיבת חבר הנאמנים כדי לדווח לו על עיקרי טיוטת דוח הבדיקה ועל דרישת מל"ג וות"ת ולקבל את הנחיותיו לגבי המשך פעולותיו בנושא. 5 . מפרוטוקול ישיבת חבר הנאמניםשהתקיימה במאי 2009 עולה כי יו"ר חבר הנאמנים הציגה בישיבה את המכתב של מנכ"ל מל"ג וות"ת בדבר הצורך להביא את ממצאי טיוטת הדוח לידיעת חבר הנאמנים והוועד המנהל; היא ציינה כי שנקר קיבל ממל"ג את טיוטת דוח הבדיקה לשם תגובתו עליה, וכי על שנקר להשיב בהקדם על ממצאיה. עוד עולה מהפרוטוקול כי חבר הנאמנים הסמיך את הוועד המנהל לבחון את הממצאים שהועלו בטיוטת הדוח והחליט כי ראשי אגודות הידידים של שנקר במדינות השונות המכהנים בחבר הנאמנים יקבלו בהמשך דיווח על נושאים מהותיים שפורטו בטיוטת הדוח ועל תגובת שנקר לגבי הממצאים שהועלו בו. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח אופי הממצאים שעלו בטיוטת דוח הבדיקה ודרישת מל"ג וות"ת להביאם גם לפני חבר הנאמנים, היה על יו"ר חבר הנאמנים להביא לידיעת חבר הנאמנים כבר בדיון זה את עיקרי טיוטת דוח הבדיקה ולא לדחות את הדבר לישיבתו הקבועה הבאה, שנה לאחר מכן. 6. בסוף מאי 2009 החליט הוועד המנהל למנות ועדה שתבחן את הממצאים של טיוטת דוח הבדיקה ותכין את תגובת שנקר עליהם. באוקטובר 2009 העביר שנקר כאמור למל"ג את תגובתו על טיוטת דוח הבדיקה. בתשובותיו הסתייג שנקר ממרבית ממצאיה של הבודקת. בפברואר 2010 אישרה הבודקת אתהממצאים והותירה את הממצאים האמורים על כנם. . . משנת 2003 עוסקות מל"ג וות"ת בבחינת ההחלטה בנושא הניהול האקדמי של המכללות ובאופן אכיפתה באמצעות ועדות שונות שהן מינו, אולם במשך למעלה משבע שנים הן לא השלימו את הטיפול בנושא. לדעת משרד מבקר המדינה, החלטות מל"ג ו אי-נקיטת הצעדים לאכיפתן יצרו חוסר ודאות בשנקר ובמכללות נוספות. בשל כך נוצרה תובנה כי מל"ג וות"ת נוהגות בהנחיותיהן כ"הלכה ואין מורין כן". רפיון הידיים של מל"ג וות"ת אפשר לשנקר לפעול על פי רצונו ולהתעלם מהחלטות מל"ג וות"ת בעניין משך כהונת נשיא. 1378 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 "תפקודה של מלג מביא למסקנה כי עבודת המטה שעשתה לקראת קבלת ההחלטה בנוגע לקציבת כהונת נשיאי מכללות לא הושלמה, וכי מל"ג לא הביאה בחשבון את היבטיה המשפטיים של ההחלטה ואת המתחייב מכך ולא עמדה על בעיות אפשריות באכיפתה. דרך פעולה זו של מל"ג באשר לאכיפת הנחיותיה אינה עומדת באמות המידה של יעילות ומועילות הנדרשות מגוף זה. על מל"ג וות"ת להשלים ללא דיחוי נוסף את הפעולות לגיבוש מדיניותן בנושא ולהסדיר בהקדם את התוקף המשפטי של כל הנחיותיהן, לרבות נושא משך כהונת נשיאי המכללות. כמו כן עליהן לנקוט את כל הצעדים הדרושים לקיום הנחיותיהן על ידי המכללות ולהפיק את הלקחים הדרושים מתפקודן הכושל בנושא זה כדי למנוע את הישנותו. .העסקת היועץ המשפטי והתקשרויות הנשיא עמו .שנקר מקבל שירותים משפטיים משני יועצים משפטיים חיצוניים - האחד הוא יועץ משפטי המשרת את שנקר (להלן - היועץ המשפטי), והשני - יועץ משפטי של הוועד המנהל. התשלום ליועצים המשפטיים נעשה על בסיס תשלום חודשי קבוע ("ריטיינר") ותשלומים ייחודיים עבור טיפול בתביעות משפטיות. היועץ המשפטי משמש בתפקידו משנת 1997 ברציפות26. משרד מבקר המדינה בדק היבטים אחדים של ההתקשרות בין שנקר ליועץ המשפטי וכן את הקשרים האישיים בין הנשיא ליועץ המשפטי ואת פעולותיהם לקבלת תרומה מקרן תרומות מסוימת (להלן - הקרן). כמו כן נבדקו היבטים בעניין אופן טיפולם של מוסדות שנקר בנושאים הנוגעים ליועץ המשפטי. ההתקשרות בין שנקר לבין היועץ המשפטי 1. חוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), קובע כי הגופים שנמנו בחוק "לא יתקשרו בחוזה לביצוע עיסקה בטובין או במקרקעין, או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, אלא על-פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו". תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993, מעניקות פטור מביצוע מכרז ל"ה תקשרות לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים, לרבות עריכת דין, ראיית חשבון, בוררות, ייעוץ או ביצוע מחקר ", אולם נקבע בהן כי " התקשרות כאמור ... המבוצעת שלא באמצעות מכרז תיערך לאחר בדיקת מספר הצעות הבאות בחשבון". הוראות חוק חובת המכרזים יחולו גם על המוסדות להשכלה גבוהה החל מאוגוסט 201027. באשר לחובתו של שנקר לפעול על פי דיני המכרזים כבר קבע מבקר המדינה בדוח משנת 200228 כי "מאחר ששנקר ממלא תפקיד בעל אופי ציבורי וחלק ניכר מתקציבו מקורו .__________________ .26 היועץ המשפטי הועסק על ידי שנקר כיועץ משפטי עוד לפני 1997 , שלא על בסיס תשלום חודשי קבוע; בעניין זה ראו גם בהמשך פרק זה. 27 'בעניין זה ראו את הפרק "מעקב אחר תיקון ליקויים בשנקר", עמ 1433. 28 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה, שנת 2002, 'עמ774 . שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1379 .בתקציב המדינה, מן הראוי שיפעל לפי אמות מידה הנדרשות מגופים בעלי אופי ציבורי... הגם ששנקר אינו כפוף רשמית לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 ,, ולתקנות חובת מכרזים התשנ"ג- 1993 ,, מן הראוי שיאמץ את דיני המכרזים, כפי שנקבעו בחוק ובתקנות האמורים כדי להבטיח קיום עקרונות יסוד אלה". כמו כן יצוין כי בדוח שפרסם מבק ר המדינה בנושא "היבטים בניהול נכסי דלא ניידי של האוניברסיטאות" שהתפרסם בשנת 200729 העיר מבקר המדינה לטכניון בעניין התקשרותו לקבלת שירותים משפטיים כי "אם יוחלט להמשיך בהסדר הקיים ולקבל ייעוץ מיועץ משפטי חיצוני... יש מקום לשקול לקצוב את תקופת ההתקשרות עם היוע ץ המשפטי החיצוני. קבלת שירותים משפטיים מאותו גורם במשך תקופה כה ארוכה יש לה אמנם יתרונות, אך יש לה גם חסרונות ידועים עבור הטכניון, ובהם החשש לתלות יתר שיפתח ביועץ משפטי, ותיתכן גם פגיעה בעקרון השוויון בהקצאת משאבים ציבוריים". הועלה שבמשך כל תקופת ההתקשרות עם היועץ המשפטי לא בחן שנקר הצעות אחרות, לא פנה ליועצים משפטיים נוספים לקבלת הצעה למתן שירותים ולא עיגן בכתב את תפקידיו וחובותיו של היועץ המשפטי. אמנם על שנקר, כמו על יתר המוסדות להשכלה גבוהה, טרם הוחלו חוק חובת המכרזים ותקנותיו, אולם נוכח מעמדו הציבורי כ מוסד אקדמי הנותן שירות לציבור, שרוב הכנסותיו הן מתמיכה כספית של המדינה, ראוי היה שהוא יפעל בהתקשרויותיו, ובכלל זאת התקשרויות לקבלת שירותים משפטיים, לפי עקרונות דיני המכרזים, לפחות משנת 2002 - .מועד המלצתו האמורה של מבקר המדינה 2. הביקורת העלתה כי בשנים הרבות שבהן הועסק היועץ המשפטי בשנקר לא דן הוועד המנהל בצורך להמשיך ולהתקשר עמו ובתנאים לכך, למשל - תנאי העסקתו, הצורך לחתום עמו חוזה העסקה מסודר, ולקבל ממנו הצהרה על ניגוד עניינים, אם קיים, בין תפקידו כיועץ המשפטי של שנקר לבין עיסוקיו האחרים. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח תפקידו המרכזי של היועץ המשפטי והשפעתו על גיבוש העמדות של שנקר ושל נושאי תפקידים בו בעניינים משפטיים הנוגעים לבית הספר, ראוי כי מוסדותיו יקבעו שבחירת יועץ משפטי ותנאי העסקתו וכל שינוי בהם, ובכלל זאת הארכת תקופת ההתקשרות עמו, יובאו לפניהם בעוד מועד, כדי שידונו בהם ויחליטו אם לאשרם, וכי חובה זו תעוגן בנוהלי שנקר. התקשרויות פרטיות של הנשיא עם היועץ המשפטי של שנקר 1. ההתקשרויות : הביקורת העלתה כי בשנים שבהן העסיק שנקר את היועץ המשפטי התקשר עמו הנשיא פעמיים, בתשלום, לצורך קבלת סיוע משפטי בעניינים אישיים: (א) בתחילת 1999 התקשר הנשיא באופן אישי עם היועץ המשפטי על מנת שייצגו בהליך משפטי שקיים בנוגע לירושה משפחתית; (ב) במרס 2008 התקשר עמו הנשיא שוב לשם קבלת ייעוץ משפטי לרכישת דירה. .__________________ .29 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2007 '), עמ843, 881. 1380 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 הביקורת העלתה כי הנשיא לא דיווח למוסדות שנקר על התקשרויותיו האישיות האמורות עם היועץ המשפטי, לא לפניהן ולא אחריהן. שנקר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הנשיא חשב שמאחר ששילם מכיסו הפרטי בגין השירותים שניתנו לו, הוא לא היה צריך לדווח על התקשרויותיו האישיות עם היועץ המשפטי לוועד המנהל. עוד הוא ציין כי הנשיא סבר שהיועץ המשפטי יעמיד אותו על הצורך בדיווח כאמור, ככל שיש בו צורך. הנשיא טען בתשובתו כי "לא מוטלת כל חובה, חוקית, מהיועץ [ מוסרית או אחרת, לדווח למוסדות שנקר על כך שקיבל שירותים בתשלום מלא , ככל שאכן שולמה בגין שירותים אלו מלוא התמורה הראויה והסבירה (וכך היה)]המשפטי". עוד ציין שנקר בתשובתו כי היועץ המשפטי לא הועסק בשנקר בעקבות טיפולו בענייניו האישיים של הנשיא, אלא להפך, ההחלטה להעסיקו הייתה נקייה מכל שיקול זר וכי הנשיא שילם ליועץ המשפטי מכיסו תשלום מלא עבור השירותים המשפטיים שניתנו לו. גם נשיא שנקר כתב בתשובתו מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה, כי הוא "שילם את מלוא התמורה בגין העבודות שבוצעו" (ההדגשה במקור). היועץ המשפטי ציין בתשובתו מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה כי לא היה כל קשר וכל זיקה בין ההתקשרויות האישיות של הנשיא לבין ענייני שנקר, וכי הוא הסכים לטפל בשני המקרים "שכן לפי מיטב שיקול דעתי המקצועי ומצפוני ובשים לב לכללי לשכת עורכי הדין (אתיקה מקצועית) לא הייתה כל מניעה לטיפולי". היועץ המשפטי ציין כי לא היה לו כל חשש שלא יוכל לקיים את חובתו המקצועית כלפי שנקר "בשל עניין אישי כלשהו, ובוודאי שאין המדובר בניגוד אינטרסים". 2. העלאת שכר היועץ המשפטי של שנקר - בתחילת תקופת העסקתו של היועץ המשפטי עמד שכרו על סכום של 500 דולר לחודש; בדצמבר 1998 הורה הנשיא למנכ"ל שנקר דאז (שסיים את תפקידו ביולי 2007 ) להעלות את שכר היועץ המשפטי ל-750 ,דולר בחודש. מאז, מעת לעת, עודכן והוגדל שכרו. לפי נתוני הנהלת החשבונות של שנקר תשלומי בית הספר ליועץ המשפטי מינואר 2005 עד יוני 2009 הסתכמו בכ - 647,000 .ש"ח באפריל 2000 כתב היועץ המשפטי לנשיא כי הוא מבקש להגדיל את שכרו החודשי מ-750 דולר ל- 1,000 דולר. באוקטובר 2000 אישר הנשיא את הגדלת התשלום החודשי מאותו החודש והודיע על כך למנכ"ל שנקר דאז. בינואר 2001 הודיע המנכ"ל ליועץ המשפטי כי ההעלאה מאושרת ותחול למפרע מאוקטובר 2000 . בדצמבר 2002 שוב פנה היועץ המשפטי לנשיא וציין כי נוכח הגידול במספר הסטודנטים והרחבת פעילות שנקר גדל גם היקף השירותים המשפטיים שלהם נזקק בית הספר. לפיכך הוא ביקש להעלות את שכרו ל- 1,250 דולר בחודש. הנשיא הגיש את הבקשה לאישור יו"ר הוועד המנהל של שנקר דאז, וכתב על הבקשה: "אני ממליץ. שנקר משתמש בשרותי העו"ד באופן אינטנסיבי". יו"ר הוועד המנהל אישר את תחולת ההעלאה מינואר 2003. לדעת משרד מבקר המדינה, משעה שהעסיק הנשיא את היועץ המשפטי באופן פרטי (תחילת 1999 ) היה עליו להימנע מכל מעורבו ת בקביעת תנאי העסקתו בשנקר. למצער היה עליו ליידע את מוסדות שנקר בדבר התקשרותו הפרטית עם היועץ המשפטי, דבר שהוא לא עשה. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1381 . שנקר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מאחר שהטיפול בעניינו האישי של הנשיא הסתיים כבר ב- 1999 , "חלוף הזמן מנתק את הזיקה בין השירות האישי שניתן לנשיא לבין הטיפול בהעלאת השכר". 3 . באוקטובר 2008 ביקש משרד מבקר המדינה מהנשיא להשיב על כמה שאלות הנוגעות למהות קשריו עם היועץ המשפטי, ובכללן השאלות האלה: האם היועץ המשפטי שימש או משמש יועץ משפטי אישי שלו, ואם כן האם הנשיא דיווח על כך למוסדות שנקר; וה אם הנשיא נמנע מלעסוק בעניינים הנוגעים להעסקתו ולשכרו של היועץ המשפטי. באותו חודש השיב הנשיא למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי היועץ המשפטי אינו משמש יועץ משפטי אישי שלו אלא לאחרונה בחן עבורו בשנת 2008 חוזה לקניית דירה וקיבל שכר טרחה עבור שירותו. הנשיא הוסיף: "לא דיווחתי למוסדות שנקר על כך אך גם לא הסתרתי מאיש קבלת שירות בתשלום ממשרד היועץ המשפטי". עוד ציין הנשיא: "נושא אישור העסקת משרד היועץ המשפטי וגובה שכרו לא עלה כלל לדיון במסגרת דיוני הוועד המנהל, אלא נדון לבין יו"ר הוו]משרדו של היועץ המשפטי[ ישירות ביןעד המנהל שהיה גם יו"ר ]דאז[ .]דאז[ ועדת בכספים של שנקר ונמסר לביצועו של מנכ"ל שנקר אני לא נטלתי כל חלק בקביעת שכרו ובעדכון שכרו של היועץ המשפטי" (ההדגשות אינן במקור). בנובמבר 2008 , לאחר שמשרד מבקר המדינה הציג לנשיא מסמכים בעניין זה, אישר הנשיא את דבר התקשר ותו הנוספת עם היועץ המשפטי ב - 1999 , וטען כי התקשרות זו השתכחה ממנו. מהאמור לעיל עולה כי תשובת הנשיא לא תאמה במלואה את העובדות בנושא - לא בעניין מעורבותו בקביעת השכר של היועץ המשפטי ולא בעניין שירותים פרטיים שנתן לו. בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 אישר הנשיא כי הוא נעזר בשירותי היועץ המשפטי בשני המקרים האמורים (ב- 1999 וב- 2008 ), וכי הוא שילם לו על כך. כמו כן הוא ציין שהיועץ המשפטי נשכר על ידו כבא כוחו עוד ב- 1999 , שעה שהוא כבר שימש יועצו המשפטי של שנקר וכי "משמעות הדבר היא כי 'הקשר האישי' כביכול ביני לב ין היועץ המשפטי, שבא לידי ביטוי בטיפול בשני תיקים בהפרש של שנים רבות, לא היה יכול לעמוד ברקע יצירת ההתקשרות בין 'שנקר' לבין היועץ המשפטי. ההיפך הוא הנכון". הנשיא ביקש להבהיר כי הוא לא ניסה להסתיר את העובדה שהוא נעזר בעבר בשירותיו של היועץ המשפטי, וכי היא הייתה ידועה לכמה בעלי תפקידים בשנקר. עוד הוא הוסיף כי השכר אשר קיבל היועץ המשפטי היה "כמקובל בתחום, ולעיתים אף נמוך מהמקובל". בנוגע למעורבותו באשר להעסקת היועץ המשפטי בשנקר הוא ציין כי "כנשיא המוסד אמנם הייתי מיודע בנוגע לאותן החלטות בטרם הן התקבלו ולאחר מכההדגשה [ "ן, אולם בשום פנים ואופן לא נטלתי בהן חלק . ]במקור שנקר טען בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי כשכתב הנשיא את תשובתו האמורה למשרד מבקר המדינה הוא התייחס לתקופה המאוחרת יותר (שלאחר שנת 2002 ), שבה לא היה מעורב בקביעת שכרו של היועץ המשפטי. כמו כן טען שנקר כי בשל הזמן הרב שחלף לא התייחס הנשיא לעניין ההתקשרות הראשונה שלו עם היועץ המשפטי. הנשיא ציין כי תשובתו מאוקטובר 2008 נעשתה בתום לב מאחר שלא זכר את ההתקשרות עם היועץ המשפטי בשנת 1382 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 1999 . יו"ר הוועד המנהל דאז כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי לא היה "מודע לכך שנשיא בית הספר נעזר באופן פרטי בשירותיו המשפטיים של היועץ המשפטי". יצוין כי בשנקר לא נמצאו כל מסמכים המבססים את טענתו של הנשיא ולפיה בעלי תפקידים בשנקר ידעו שהוא נעזר בשירותיו של היועץ המשפטי לצרכיו האישיים; יו"ר הוועד המנהל דאז הכחיש כאמור כי ידע על כך. לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם חלק מבעלי התפקידים בשנקר אכן ידעו על כך, הרי שהיה על הנשיא להביא את העניין לדיון במוסדות שנקר. זאת ועוד, גם אם הם ידעו על כך, הדבר לא פוטר אותו מהצורך לברר האם ההתקשרות הפרטית שלו עם היועץ המשפטי אינה מחייבת אותו להימנע ממעורבות בעניין תנאי העסקת היועץ המשפטי כיועצו של שנקר ומהצורך לקבוע הסדר הולם למניעת חשש לניגוד עניינים. יצוין כי ממסמכי שנקר עולה כי באפריל 1997 כבר קבע הוועד המנהל, בנוגע לפעולות לא תקינות אחרות שביצע הנשיא במסגרת רכישת ציוד לשנקר במטרה לפתח לימודי תואר שני בשנק... נעשו תוך חריגה ממינהל ]בנושא[ ר, כי "פעולותיו תקין ועל כך תירשם הערה בתיקו האישי של הנשיא... הוחלט להסתפק בהערה זו תוך תקווה ודרישה מהנשיא להקפיד בהמשך כהונתו על פעולותיו על פי כללי המינהל התקין". משרד מבקר המדינה מעיר לנשיא שנקר כי כנושא משרה בחברה היה עליו להימנע מכל פעולה שיש בה חשש לניגוד עניינים בין מילוי תפקידו בחברה ובין ענייניו האישיים. על הנשיא היה להודיע למוסדות שנקר בעוד מועד על כוונתו לבצע את ההתקשרויות האמורות עם היועץ המשפטי על מנת שיוכלו לשקול אם הדבר מעורר חשש להיווצרות ניגוד עניינים בין העסקה זו לבין החלטות שהנשיא נדרש להן באשר להעסקת היועץ המשפטי כיועצו של שנקר, למשל בעניין הגדלת שכרו ובעניין המשך העסקתו. כן ראוי היה להביא לידיעת מוסדות שנקר קשרים אלה, כדי שיילקחו בחשבון כאשר היועץ המשפטי מחווה את דעתו בענייני הנשיא לפני מוסדות שנקר. לדע ת משרד מבקר המדינה יש לראות בחומרה את פעולות הנשיא בעניין זה. עוד יצוין כי בתשובתו של הנשיא על פניית משרד מבקר המדינה הוא מסר מידע חלקי שכלל אי -דיוקים בעניין קשריו האישיים עם היועץ המשפטי ובעניין מעורבותו בהעלאת שכרו. בתשובת שנקר למשרד מבקר המדינה נכתב כי בית הספר מקבל את הביקורת בנושא ובעתיד יקפיד על כך שבחירת היועץ המשפטי ותנאי העסקתו יובאו בעוד מועד לדיון ולאישור בוועד המנהל. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1383 . התקשרות פרטית של הנשיא עם קבלן המשנה של קבלן שיפוצים .באוגוסט 2008 התקשר שנקר עם קבלן שיפוצים לביצוע עבודות בינוי וגמר (להלן - קבלן) במבנה שהעמידה עיריית רמת גן לרשות שנקר (בניין עלית). מהאסמכתאות בשנקר עולה כי בעת שביצע הקבלן את עבודתו בשנקר, התקשר הנשיא ישירות עם קבלן משנה שהיה אחראי מטעמו של הקבלן לביצוע העבודות בשנקר (להלן - קבלן המשנה), לצורך ביצוע עבודות שיפוץ פרטיות. בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2009 בעניין זה ציין הנשיא, בין היתר, כי ההתקשרות לביצוע העבודה הפרטית הייתה עם קבלן המשנה, שעמו לא הייתה לשנקר כל התקשרות חוזית, והיא נעשתה רק בפברואר 2009 , לאחר סיום עבודת הקבלן בפרויקט של שנקר. הנשיא הדגיש כי הוא שילם את מלוא התמורה עבור העבודה הפרטית. עוד ציין הנשיא כי הוא לא היה מעורב בנושא פרויקט השיפוץ של שנקר, וכי בתחילת פברואר 2009 החליט שנקר להפסיק את עבודת הקבלן והתקשר עם קבלן אחר לביצוע העבודות. הביקורת העלתה כי הנשיא לא דיווח בעוד מועד למוסדות שנקר או לגורם אחר בשנקר על התקשרותו עם קבלן המשנה לצורך עבודות פרטיות ולא עשה זאת גם אחריה. הביקורת העלתה גם אי-דיוקים בתשובת הנשיא: התברר כי הנשיא התקשר עם קבלן המשנה בסוף שנת 2008 - ולא בפברואר 2009 - לאחר סיום עבודתו של הקבלן בפרויקט, כפ י שציין בתשובתו האמורה לעיל; יצוין כי באוקטובר 2009 אישר הנשיא בפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה כי הוא התקשר עם קבלן המשנה בסוף שנת 2008 , אולם בתשובתו מדצמבר 2009 .הוא חזר בו מאמירה זו יצוין כי באותה פגישה באוקטובר 2009 אף אישר הנשיא כי אכן השתתף בחלק מפגישה בנושא עבודות השיפוץ בבניין עלית שבה השתתף גם קבלן המשנה ובה נדון תשלום בונוס לקבלן תמורת סיום עבודתו במועד שנקבע, וכי טעה בכך שבחר להעסיק את קבלן המשנה לצרכיו הפרטיים. שנקר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מי שטיפל במגעים עם הקבלן בעניין פרויקט השיפוץ היה המנכ"ל הקודם של שנקר, ואילו הנשיא השתתף רק בחלק מצומצם ביותר של הישיבות שהתקיימו עם הקבלן. לדעת משרד מבקר המדינה, התקשרות פרטית של מנהל עם נותן שירות למוסד שהוא מנהל ע לולה לפתוח פתח לפגיעה בטוהר המידות. גם התקשרות עם גורם הקשור לנותן שירות כזה היא בעייתית. ההתקשרות הפרטית של הנשיא עם קבלן המשנה אינה ראויה ואינה תקינה, מה גם שלא מן הנמנע שהנשיא היה מעורב, בהיבטים מסוימים, בהתקשרות של שנקר עם הקבלן. כמו כן יש לראות בחומרה את הדיווח הלא מדויק שמסר הנשיא למשרד מבקר המדינה בעניין זה. ההתקשרויות הפרטיות של הנשיא עם נותני שירותים לשנקר מחזקות את הצורך שמוסדות שנקר יקבעו נהלים בדבר מניעת ניגוד עניינים וחובת גילוי הולמת של עובדים ונושאי תפקידים בשנקר. 1384 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 . תרומה כספית מהקרן .1. התח ייבות הנשיא כלפי היועץ המשפטי בדבר גובה דמי עמלה: נושא נוסף שבו עסק דוח הביקורת של מבקר הפנים היה תשלום עמלה ששולמה בשנת 2002 .ליועץ המשפטי בגין תרומה של הקרן לשנקר בסך של יותר מחצי מיליון דולר ממסמכי שנקר עולה כי בנובמבר 2001 , לפני קבלת התרומה, כתב הנשיאליועץ המשפטי: לשם מתן תרומה כספית לשנקר. ידוע לי ]הקרן[ "אני מעריך את מאמציך לקשר אותנו עם ואני מקבל את ההתניה שאם בקשתנו תענה ונקבל תרומה מקרן זו, התרומה תהא מחויבת בכ- 25% עמלה לגורמים המטפלים בבקשתנו" (להלן- מכתב ההתחייבות). הועלה כי אף על פי שמדובר בהתחייבות כספית משמעותית של שנקר, לא חתם על המכתב מורשה חתימה נוסף, כמתחייב מנוהלי שנקר. יתרה מזו, למכתב לא היו מכותבים נושאי תפקידים כלשהם בשנקר. בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 ציין היועץ המשפטי, בין היתר, כי "שנקר היה מודע היטב ומראש להיותי בא כוח הקרן בישראל והקרן ידעה כי אני עורך הדין הקבוע של שנקר... אני נתבקשתי לפעול ולעשות כמיטב יכולתי לשכנוע הקרן למתן התרומה לשנקר והקדשתי לכך זמן, משאבים ומאמצים ניכרים. התניתי במפורש ומראש את הסכמתי לטיפול בגיוס התרומה (אם תתקבל) תמורת שכר בשיעור שנקבע בשנקר קודם לכן כתקדים על פי בשיעור של ]קרן אחרת [ החלטת הועד המנהל בעבור גיוס תרומה מאת 25% מסכום התרומה". לא נמצא כל מסמך המעיד שבהחלטתו לאפשר ליועץ המשפטי לפעול לצורך גיוס התרומה מהקרן והסכמתו לתשלום עמלה בגין הצלחה, שיתף הנשיא בעלי תפקידים אחרים בשנקר, או למצער יידע אותם. נוכח ניסוח מכתב ההתחייבות שנעדר מכותבים נוספים והמותיר עמימות באשר לגורם העתיד ליהנות מדמי העמלה (הנשיא כתב: "הגורמים המטפלים בבקשתנו") ונוכח תגובות הנשיא 30 והיועץ המשפטי למשרד מבקר המדינה שמהן עלה כי הנשיא ידע שמדובר ביועץ המשפטי (הדבר הוכחש על ידי הנשיא בשלב מאוחר יותר - בפברואר 2010 ,) המסקנה המתבקשת היא שהעסקה, בשלב זה לפחות, התגבשה בין הנשיא ליועץ המשפטי בלבד. ממסמכי שנקר עולה כי באפריל 2002 , לאחר קבלת התרומה, חתמו יו"ר הוועד המנהל דאז והנשיא על המחאה עבור עמלה בסך כ- 650,000 ש"ח שניתנה ליועץ המשפטי. בספח ההמחאה צוין: "דמי טיפול ועמלה בקשר עם תרומת 'הקרן'". בתשובת יו"ר הוועד המנהל דאז למשרד מבקר המדינה הוא אישר כי התוודע לעניין התרומה עת התבקש לחתום על המחאה לתשלום ליועץ המשפטי בגין דמי העמלה. עוד הוא ציין כי בטרם אישר את תשלום העמלה ליועץ המשפטי ובטרם חתם לו על ההמחאה הוא ערך מספר בדיקות ובירורים. הוא מצא כי העמלה מיועדת ליועץ המשפטי מכוח תפקידו כנציג הקרן .__________________ .30 בעניין זה ראו להלן את מכתבו של הנשיא למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1385 . .בישראל, וכי היועץ המשפטי לא טיפל בנושא התרומה בכובעו כיועץ המשפטי של שנקר בנוסף, הוא שקל את טובת בית הספר שאלמלא הסכמתו לתשלום העמלה היה מפסיד תרומה בסכום ניכר. כן הביא בחשבון כי עמלה בשיעור זהה אושרה כבר על ידי הוועד המנהל של שנקר בעניין תרומה שניתנה להקמת בניין בשנקר. לנוכח האמור, ולאור העובדה שהוועד אישר את התרומה להקמת הבניין שניתנה בתנאים דומים, הוא לא סבר שיש מקום לדיון בנושא בוועד המנהל. עוד הוא ציין כי תרומת הקרן הובאה לאחר מעשה לדיון בוועד המנהל של שנקר, והוא לא מצא כי נדרשים צעדים כלשהם בנושא, כגון ויתור על התרומה או תביעת השבה. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמדובר היה בתשלום עמלה בסכום ניכר ליועץ המשפטי של המוסד, היה על יו"ר הוועד דאז שלא להסתפק בבדיקות ובבירורים שערך, אלא ליזום דיון בנושא בוועד המנהל לפני ביצוע התשלום. בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 הכחיש הנשיא את הטענה כי נתן את הסכמתו למתן תשלום עמלה ליועץ המשפטי בגין תרומה שגייס לשנקר בלי ששותפו בכך המוסדות המוסמכים בבית הספר. הנשיא כתב בתשובתו: "שכרו של היועץ המשפטי בגין גיוס הכספים הוסכם ונקבע מראש על דעת יו"ר הוועד המנהל אשר אף חתם על ]ההדגשה במקור[ ,ההמחאה שניתנה ליועץ המשפטי. מובן עם זאת שידעתי על אותה עמלה שקיבל היועץ המשפטי וזאת מתוקף תפקידי כנשיא המוסד המגייס תרומות עבורו... ההדגשה אינה [ . יש להבהיר כי שיעור העמלה שניתנה למג]במקור אינו חורג משיעור ]מהקרן[ ייס התרומה העמלות המקובלות בתחום". בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 הוסיף הנשיא וציין כי "מאחר ולא הותנו תנאים כלשהם ביחס לשימוש בכספי התרומה , כגון הקמת בניינים על שם ]ההדגשה במקור[ ,התורם או נקיטה של פעולות מסוימות כלפי תורם לא היה כל צורך בהעלאת הנושא לישיבת הוועד המנהל או בחתימת מורשה חתימה נוסף מלבד הנשיא, על ההתחייבות שניתנה לתשלום העמלה". הנשיא גם ציין כי סמכותו בתחום גיוס התרומות הייתה ידועה בשנקר והיא מעוגנת ב"תקנון המצוי למוסדות להשכלה גבוהה" וגם במסמך הבנה שנחתם ב - 1995 בינו לבין מנכ"ל שנקר דאז, וכי לא היה מוטל עליו "כל נטל להביא את עניין התרומה לדיון במוסדות שנקר או לחתום על מסמך כלשהו במשותף עם איש, על מנת שתאושר התרומה שתתקבל בהפחתת סכום העמלה". שנקר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "הנשיא לא היה הגורם היחיד שעסק בנושא ... תשלום העמלה נקבע על דעתו ]דאז[ תשלום העמלה. בעניין טיפל גם... יו"ר הועד המנהל , אשר אף חתם על שיק העמלה יחד עם הנשיא".]הוועד המנהל דאז[ של יו"ר משרד מבקר המדינה מעיר כי כאמור הסבריהם של הנשיא ושל שנקר אינם נתמכים בכתב. יתרה מזו, יו"ר הוועד המנהל דאז, שלטענתם תשלום העמלה נקבע בשיתוף עמו, הודיע כאמור למשרד מבקר המדינה כי נודע לו לראשונה על ההתחייבות לשלם את העמלה ליועץ המשפטי רק כאשר נדרש לחתום על ההמחאה. 2. העסקת היועץ המשפטי והתקשרויות פרטיות של הנשיא עמו: הנשיא לא הביא לידיעת המוסדות את העובדה שהיועץ המשפטי של שנקר הועסק על ידו בתשלום בשנת 1999 וגם לא את העובדה שהיועץ המשפטי הוא כאמור גם בא כוחה של הקרן ומקבל העמלה. 1386 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 היועץ המשפטי ציין בתשובתו מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה: "פעולותי בגיוס התרומה עבור שנקר נעשו על דעתם ובהסכמתם של כל הנוגעים בדבר ולא היה במקרה זה כל חשש לניגוד עניינים ולו גם למראית עין. האינטרס היה משותף והרמוני לכל הצדדים ולא מנוגד - מטרת הקרן הייתה לתרום למוסד בישראל שיימצא ראוי לכך (וכך עשתה במיליוני דולרים) ומטרת שנקר הייתה לקבל את התרומה ולתגמל את מגיסה בשכר בשיעור של 25% , כפי שנקב ע בעבר על ידי הוועד המנהל... השיק ע"ס 655,282 ש"ח... שנמסר לידי ביום 18.4.02 מהווה הוכחה חותכת וקונקלוסיבית למוסכם ותוכנו מעיד על כך כמאה עדים: השיק ". עוד ]הנשיא ויו"ר הוועד המנהל[ נחתם כדין ע"י שני מורשי החתימה החוקיים של שנקר כתב היועץ המשפטי: "עובדת היו תי באותה עת יועץ משפטי לשנקר ובא -כוח הקרן אינה אמורה להיזקף לחובתי ולהפלותני לרעה. לו היה אדם שעיסוקו בגיוס תרומות... פונה לשנקר ומציע את שירותיו לגיוס תרומות מתורם שאינו מוכר למוסד והמוסד אינו מוכר לו ומציע כי אם תצלח מלאכתו יהיה זכאי לשכר בשיעור של 25% , הרי שהצעתו זו הייתה מתקבלת בברכה ובחיוב. כך נהג שנקר בעבר וכך נוהגים מוסדות רבים אחרים המשוועים לתרומות". בתשובת הנשיא למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 הוא ציין כי "מתן שירותים משפטיים לנשיא בנוגע לענייני ירושה, אינו יוצר קשר אישי, קשר גומלין או יחסי תלות בין הצדדים. מעבר לכך - בחלוף תקופה של כשלוש שנים מיום היווצרו של אותו 'קשר אישי' בין הנשיא לעוה"ד, הרי שממילא לא נותרה עוד צל צילה של השפעה... בייחוד כאשר מדובר במראית עין לחשש ואף לא בחשש ממשי" (ההדגשות במקור). שנקר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "הנשיא לא היה בניגוד עניינים בעניין התרומה מהקרן..., הנשיא ויו"ר הוועד המנהל דאז לא סברו שיש להביא את העניין לוועד המנהל לאחר שערכו בירורים בנושא התרומה והעמלה כמו גם על סמך התקדים של התרומה להקמת בניין בשנקר, שגם בו שולמה עמלה בשיעור זהה". עוד הסביר שנקר כי עמד ו לפניו שתי אפשרויות: לקבל את התרומה תוך הסכמה לתשלום העמלה או לוותר על התרומה כליל, וטובת המוסד חייבה אותו לקבל את התרומה. בתשובתו מפברואר 2010 כתב "כולם קיבלו את המסקנה, לפיה בבחירה בין האפשרות לקבל את התרומה בניכוי 25% בגין העמלה או לא לקבלה כלל, עדיף היה לקבל את התרומה ולשלם את העמלה הנדרשת". לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הזיקה של הנשיא ליועץ המשפטי ונוכח העובדה שמקבל העמלה הוא גם היועץ המשפטי של המוסד וגם בא כוחה של הקרן בארץ - עובדה שהייתה ידועה לנשיא, היה על הנשיא להביא בעוד מועד את עניין התרומה והעמלה בגינה לידיעה ולאישור של הוועד המנהל. פעילותו של הנשיא בעניין זה פגעה בתקינות תהליך קבלת ההחלטות של המוסד. 3. טיפול הוועד המנהל בנושא - בישיבות הוועד המנהל שהתקיימו בדצמבר 2006 ובאפריל 2007 הציג מבקר הפנים את ממצאי דוח הביקורת, ובכלל זה את עניין העמלה בגין התרומה מהקרן, ואת דוח המעקב בנושא תיקון הליקויים שהועלו בדוח הביקורת. להלן הממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה בעניין הדיונים שקיים הוועד בממצאי דוח הביקורת בנוגע לתשלום העמלה מהקרן: (א) עלה כי הנשיא ויו"ר הוועד המנהל דאז השתתפו בדיונים האמורים של הוועד המנהל בנושא. שנקר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "הנשיא ויו"ר הועד המנהל דאז לא היו פסולים , אלא נהפוך הוא ]הקרן[ מלהשתתף בדיוני הועד המנהל בעניין - הם היו חייבים להשתתף שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1387 . בדיון, על מנת למסור את כל המידע והפרטים הרלבנטיים, וזכאים להביע את דעתם ואף להצביע בתור חברי הועד המנהל". לדעת משרד מבקר המדינה, היות והדיונים נסבו, בין היתר, על ממצאי הביקורת באשר לתשלום העמלה שבו היו מעורבים הנשיא ויו"ר הוועד דאז ותפקודם בעניין, היה על הוועד לחלק את הדיון לשניים: האחד בהשתתפות הנשיא והיו"ר ובו הם יציגו את גרסתם בנושא, והשני - דיון וקבלת החלטות ללא הנשיא והיו"ר. בכך היה הוועד מבטיח שלא יתעורר כל חשש להשפעה של הנשיא והיו"ר על קבלת ההחלטות בדיונים. (ב) מהקלטת הדיון מדצמבר 2006 עולה כי הדיון היה ארוך וסוער; המשתתפים בדיון השיגו, בין היתר, על הדרך והעיתוי שבה נודע להם שהיועץ המש פטי הוא הגורם המתווך בעסקת התרומה ועל כך שהיה מקום שהוועד המנהל ידון בנושא. כמו כן עלו השאלות האם על היועץ המשפטי להשיב את העמלה שקיבל והאם יש מקום להשעותו עד בירור העניין. גם בדיון שקיים הוועד המנהל באפריל 2007 על ממצאי דוח המעקב של מבקר הפנים בנושא יישום ההמלצות שבדוח הביקורת הועלה הצורך בתגובה על עניין המשך העסקת היועץ המשפטי נוכח מעורבותו בנושא התרומה. עלה כי על אף חומרת הדברים לא החליט הוועד המנהל בדבר נקיטת צעדים בנושא התרומה והעמלה ששולמה בגינה ובעניין המשך העסקת היועץ המשפטי. הנושא גם לא נדון שוב עד מועד סיום הביקורת של משרד מבקר המדינה בספטמבר 2009 . בדצמבר 2009 מסר שנקר כי בעקבות הערות משרד מבקר המדינה בדבר הצורך ברענון ספקי השירותים השונים לבית הספר 31 , הוחלט להפסיק את העסקתו של היועץ המשפטי החל מ- 31.12.09 . לדעת משרד מבקר המדינה, על מוסדות שנקר להפיק לקחים מתפקודם באשר לגיוס התרומה מהקרן על מנת שהפעילות לגיוס תרומות עבור בית הספר תהיה הגונה ושקופה. על שנקר לשים דגש על הצורך בקביעת נוהל שיגדיר מי הם בעלי הסמכות לאשר התקשרות עם מתווך לגיוס התרומות, כיצד יש לקבוע את שיעור העמלה בגין התיווך ומי הגורם שיאשר אותה, וכיצד יובטח שלא יתעורר חשש לאי-תקינות, לרבות חשש לניגוד עניינים כלשהו במהלך הגיוס ותשלום העמלה עבורו. התייחסות הבודקת מטעם מל"ג לנושא התרומה בטיוטת דוח הבדיקה שהגישה הבודקת מטעם מל"ג באפריל 2009 היא דנה גם בעניין התרומה מהקרן ועמדה אף היא על הבעייתיות שבעיסוקו של היועץ המשפטי בעניין גיוס התרומה. הבודקת אישרה כאמור את ממצאיה בפברואר 2010 בדוח הבדיקה הסופי. בין היתר היא ציינה כדלהלן: .__________________ .31 בעניין זה ראו את הפרק "מעקב אחר תיקון ליקויים בשנקר", עמ' 1440. 1388 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 1. "העסקתו של היועץ המשפטי, כיועץ משפטי, נמשכת למרות בעיות קשות מאוד של . למרות החשש שעולה מהנסיבות ]מהקרן[ ניגוד עניינים שעולות בסוגיית עמלת גיוס תרומות לפיו תשלום העמלה הועבר ליועץ המשפטי, לא ]של מבקר הפנים[ המתוארות בדוח הביקורת המבקר ]ידי[ ראיתי כל הליך של בדיקה יסודית של השאלות שהועלו עלולא נענו על ידי למרו]היועץ המשפטי[ ת חשיבותם וחומרתם... ולא ניכר כל הליך של המשך טיפול בנושא על כמו גם טיפול על ידי ועדת ביקורת אד הוק שהוקמה במיוחד ]שנקר[ ידי מוסדות העמותה ולהחזר ]היועץ המשפטי[ למטרה זו. דרישת חברי הנהלה מסוימים שהתפטרו אח"כ, לפיטורי העמלה לא קיבלו ביטוי הולם בפרוטוקול". 2. עוד ציינה הבודקת מטעם מל"ג כי "סוגיית ניגודי עניינים מהווה סוגיה רגישה ביותר, ולא בכדי התווספה בחוק החברות הדרישה לפרט בדוח המילולי ראוי שתאושר ]ועסקה כזו[ ...גילוי מלא של עסקאות שנעשו עם צדדים קשורים בשקיפות ומראש במוסדות המנהלים, ובמיוחד כאשר מדובר בתפקיד כה רגיש של יועץ משפטי". הבודקת מטעם מל"ג גם הגיעה לכלל מסקנה כי הליך בדיקת העמלה ששולמה ליועץ המשפטי בנושא תרומת הקרן לא מוצה, וכי לא נבחנו העובדות בנושא נסיבות מתן התרומה ואישור העמלה בגינה. בתשובת שנקר למשרד מבקר המדינה נכתב כי בית הספר הקים צוות בדיקה משותף עם מל"ג לטיפול בנושאים שטרם זכו למענה בדוח הבודקת מטעם מל"ג. . . הממצאים האמורים לעיל מצביעים על ליקויים בתפקודם של נשיא שנקר והיועץ המשפטי של שנקר, שלא דיווחו למוסדות שנקר על ההתקשרות ביניהם בענייניו הפרטיים של הנשיא ועל כך שהיועץ המשפטי הו א גם בא כוחה של הקרן וגם מקבל העמלה. לאחר שהחליט שנקר לסיים את העסקתו של היועץ המשפטי שלו, ראוי שבבואו לבחור יועץ משפטי חדש הוא יפעל על פי עקרונות דיני המכרזים ויקיים הליך תחרותי שיבטיח בחירה של האדם הכשיר ביותר לתפקיד בתנאי התקשרות מיטביים. על אף היתרונות שבהעסקה ממושכת של אותו יועץ משפטי, על שנקר לשקול לקצוב את תקופת כהונתו; בכך יימנע שנקר מלהיקלע למצב של תלות יתר ביועץ וגם יאפשר כניסת כוחות רעננים לבית הספר. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1389 . חברה לפיתוח מוצרים .הקמת החברה הקמת חברות מוחזקות, ובכללן חברות למסחור פטנטים וקניין רוחני, על ידי מוסדות להשכלה גבוהה היא פעולה כלכלית הדורשת, לפי הנחיות מל"ג, את אישורה של ות"ת. במהלך השנים הקימו כמה מהמוסדות להשכלה גבוהה חברות בנות למסחור פטנטים וקניין רוחני שהם יצרו; חלק מהחברות הללו אף זכו להצלחה כלכלית. מבקר המדינה דן בדוחות קודמים בסוגיות מסחור פטנטים וזכויות יוצרים: בדוח על ביקורת בנושא "קשרי אוניברסיטת בר אילן עם חברה פרטית"32", בדוח על ביקורת בנושא "התאגידים של הטכניון והפיקוח עליהם33 ובדוח על ביקורת בנושא "מכון ויצמן למדע - מיסוי ההכנסות מיישום מסחרי של מחקרים"34. 1. בנובמבר 2001 הוקמה באנ גליה החברה Shenkar Technologies Limited (להלן- חברת שנטק או החברה). הבעלות עליה התחלקה שווה בשווה בין שנקר ובין חברת Europe Land Limited (להלן- אי-אל-אל). על פי החוזה שנחתם בין אי -אל-אל לשנקר ולחברת שנטק בספטמבר 2001 (להלן- חוזה ההקמה), שבו נכללו העקרונות להסכם רישיון בין שנקר לחברת שנטק, החברה נועדה לעסוק בפיתוח מוצרים המבוססים על מוצרים שפותחו בשנקר, בייצורם ובמכירתם. בחוזה התחייבה אי-אל-אל לתת לחברת שנטק הלוואת בעלים להקמתה ולפעילותה השוטפת, ושנקר התחייב להעמיד לרשותה מוצרים שפותחו בו, לשם פיתוחם ושיווקם המסחרי. בחוזה ההקמה צוין כי אם החברה תניב רווחים יהיה הדירקטוריון שלה רשאי לחלק אותם על פי החלטתו, לאחר כיסוי הוצאות הפיתוח של שנקר והחזר ההלוואות לאי-אל-אל; על חוזה ההקמה חתמו מטעם שנקר הנשיא ויו"ר הוועד המנהל דאז. בחוזה ההקמה נקבע כי לחברת שנטק ימונו שלושה דירקטורים: אחד מטעם אי-אל-אל, אחד מטעם שנקר ויו"ר דירקטוריון. יו"ר הדירקטוריון הראשון ייבחר בהסכמת שני הצדדים והחל מהשנה השנייה ה וא ימונה על בסיס רוטציה שנתית, כאשר תחילה הוא יהיה מטעם שנקר ואחר כך מטעם אי-אל-אל. עוד נקבע בחוזה ההקמה כי מניין חוקי לישיבת דירקטוריון של החברה יהיה שני דירקטורים - אחד מטעם שנקר ואחד מטעם אי -אל-אל; גם ליו"ר הדירקטוריון יהיה קול אחד, אך קולו לא יהיה קול מכריע בעת מחלוקת בין הדירקטור מטעם שנקר לדירקטור מטעם אי-אל-אל. יו"ר הדירקטוריון הראשון של החברה היה חבר בחבר הנאמנים של שנקר והוא שימש בתפקיד זה מ- 2001 עד 200835 ברציפות. הביקורת העלתה כי מאז הקמת החברה משמש בה הנשיא דירקטור מטעם שנקר, בלא שהוועד המנהל דן באישור מינויו לתפקיד ובהארכת כהונתו בשנים אלה. 2. הביקורת העלתה כי אף על פי שהמשא ומתן על הקמת חברת שנטק החל בסוף שנת 2000 , רק ביוני 2001 ,דיווח על כך הנשיא לוועד המנהל של שנקר לראשונה לאחר שכבר גובשה - בסיועו של היועץ המשפטי של שנקר - טיוטת מזכר הבנות בין הצדדים להקמת החברה. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שנושא זה - הקמת חברה מוחזקת האמורה לעסוק בפיתוח ומסחור של מוצרי שנקר - הוא נושא חשוב ומשמעותי בעל היבטים משפטיים וכלכליים עם גורם חוץ - היה על הנשיא ובעלי התפקידים בשנקר הנוגעים בדבר להביאו לדיון בוועד המנ הל לקבלת החלטה .__________________ .32 ,מבקר המדינהדוח על הביקורת במוסדות להשכלה גבוהה , דוח מס' 1 /שנת 1999 ', עמ71 . 33 ,מבקר המדינהדוח על הביקו רת במוסדות להשכלה גבוהה, דוח מס' 1 /שנת 1999 ', עמ79. 34 ,מבקר המדינהדוח על הביקורת באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה (יוני 2004 '), עמ241. 35 בעניין העברת הבעלות על החברה בשנת 2008 'ראו עמ 1393. 1390 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 עקרונית ולקביעת תחומי סמכותם בנושא עוד לפני תחילת המשא ומתן על הקמת החברה, ובכל מקרה לפני גיבוש טיוטת מזכר ההבנות. 3. ביוני 2001 החליט הוועד המנהל למנות ועדה מצומצמת לטיפול בהתקשרות להקמת החברה. בשנקר לא נמצאו כל פרוטוקולים הנוגעים לפעילותה של ועדה זו, ועל כן לא ניתן לדעת אם היא התכנסה, ואם כן מה היו החלטותיה. מפרוטוקול ישיבת הוועד המנהל אין עולה שהוא דן בפרטי טיוטת מזכר ההבנות שגובשה בעניין הקמת החברה ואישר אותם. 4. הביקורת העלתה כי גם את הנוסח הסופי של חוזה ההקמה לא הביאו הנשיא או יו"ר הו ועד המנהל דאז לאישור הוועד או ועדת הכספים לפני חתימתו, אלא דיווחו עליו לוועד המנהל בדיעבד באוקטובר 2001 . מוסדות אלה אף לא טרחו להעיר להם על כך. שנקר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "לצורך קידום ההתקשרות וחתימה על הסכם ברוח טיוטת מזכר ההבנות שהוצגה בפניו החליט הוועד המנהל, בישיבתו מיום 14.6.01 , למנות ועדה מצומצמת שתפקידה להמשיך בהתקשרות עד לחתימת הסכם. הועדה המצומצמת דנה בפרטי ההתקשרות שהתגבש לכדי הסכם מחייב... ההסכם הסופי שגובש בין הצדדים נערך במתווה של טיוטת מזכר ההבנות שהוצגה בפני הוועד המנהל. על כן לא נדרש אישור של הוועד המנהל לפני חתימת ההסכם, והליך חתימתו נעשה באופן תקין". גם הנשיא וגם יו"ר הוועד המנהל דאז ציינו בתשובתם למשרד מבקר המדינה עמדה זו. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועדה המצומצמת היה לתעד את ישיבותיה כמתחייב מכללי מינהל תקין. בהיעדר מסמכים המ תעדים את תוכן הישיבות לא ניתן לדעת באילו נושאים דנה הוועדה ומה היו החלטותיה, ועל איזה בסיס עובדתי הוכן ההסכם. מימון השקעות בחברה וחלוקת הרווחים וההפסדים שיזקפו לה 1 . הבעלים של חברת אי[ על פי תשובת שנקר, "נאות-אל- להעמיד ]אלמימון מלא לצורך הקמת חברה למס חור הקניין הרוחני שפותח בשנקר מבלי ששנקר תתחייב להשקיע דבר בחברה שתוקם... מבלי ששנקר תישא בכל סיכון ו/או חיוב כספי בגין ההקמה ומבלי ששנקר תישא בכל התחייבויות עתידיות" (ההדגשה במקור). בתשובה נוספת של הנשיא מפברואר 2010 הוא חזר על הטענה כי החברה הוקמה כתרומה וכי שנקר לא היה חשוף בגינה לסיכון כלשהו. משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובת שנקר על כי לא התחייב להשקיע דבר בחברה אינה מדויקת, שכן כנגד המימון של אי-אל-אל העניק שנקר לחברה רישיון בלעדי וכלל -עולמי בעל פוטנציאל כלכלי ניכר לכל זכויות הקניין של המוצרים שעליהם יש לשנקר זכויות יוצרים. 2. באשר לרווחי החברה, החוזה קובע, כאמור, כי אם יהיו רווחים, יהיה הדירקטוריון רשאי לחלק אותם על פי החלטתו, לאחר כיסוי הוצאות הפיתוח של שנקר והחזר ההלוואות לאי-אל- אל. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1391 . זכויות למסחור מוצרי שנקר בתקנון הפטנטים של שנקר (להלן - תקנון הפטנטים) נקבע כי "ביה"ס רשאי להקים גוף משפטי מטעמו לצורך טיפול, רישום ומימוש זכויות של המצאות ופטנטים שתקנון זה חל עליהם. כל זכויות ביה"ס המעוגנות בתקנון זה הוא רשאי להעבירם לאותו גוף משפטי - אלא שכלפי עובד ביה"ס הוא זה שיישא באחריות לשמירת הזכויות המוקנות לו בתקנון זה". כן נקבע בתקנון הפטנטים כי כל הזכויות הנובעות מניצולו המסחרי של פטנט שפותח במוסד וכל זכות ממונית אחרת הנובעת מההמצאה יחולקו בין הנהלת שנקר ובין העובד ממציא הפטנט, לפי השיעורים שנקבעו בתקנון, אלא אם כן תסכים הנהלת שנקר לחלוקה אחרת. בחוזה ההקמה נקבע כי דירקטוריון חברת שנטק הוא שיבחר את המוצרים שתפתח החברה מהמוצרים שעליהם יש לשנקר זכויות יוצרים. שנקר יעניק לחברת שנטק רישיון לפתח ולשווק את המוצר באופן בלעדי, בלא שהוא יהיה זכאי, במישרין, לתגמולים. אם יהיו רווחים בחברת שנטק הם יחולקו בין הצדדים, על פי המפורט בחוזה ההקמה. על שנקר לפעול לכך שכל מי שהיו שותפים בפיתוח הפטנט והמוצר (סטודנטים, חברי סגל וכיו"ב) יעשו את כל הנדרש על מנת להבטיח את זכותה של חברת שנטק על המוצר. חוזה ההקמה קבע עוד כי חברת שנטק תקבל זכויות על מוצרי שנקר לפי ההתקדמות במסחורם, וכי זכויות הממציאים יישמרו על פי תקנון הפטנטים. הועלה כי למרות ההשפעות האפשריות על זכויות שנקר לקבל תגמולים מהמוצרים ולמרות הצורך לוודא שזכויות אלה תואמות את האמור בתקנון הפטנטים, חוזה ההקמה לא אושר על ידי הוועד המנהל לפני חתימתו ולא דווח לוועדת המחקר או לוועדת הכספים של שנקר, שנושא זה נמצא בתחום אחריותן. שנקר ציין בתשובתו כי עוד לפני החתימה על חוזה ההקמה דן הוועד המנהל בטיוטת מזכר ההבנות שכללה את הסעיף העוסק בבחירת מוצרי שנקר, וכי "לאחר שאישר הוועד המנהל את קווי המתאר המהווים את התקשרותה של שנקר בעניין חברת שנטק, לא היה צורך לשוב ולדון בהם במסגרת ישיבותיה, גם לא באופן בחירת הפטנטים - דבר אשר בוצע בהתאם לקווי מתאר אלו". משרד מבקר המדינה מעיר כי מפרוטוקול ישיבת הוועד המנהל שהתקיימה ביוני 2001 עולה כי הוועד המנהל לא דן בפרטי טיוטת מזכר ההבנות אלא מינה ועדה מצומצמת לשם כך; גם אם הוועד המנהל דן בפרטים האמורים באותה ישיבה, מן הראוי היה שחוזה ההקמה היה מובא לאישורו לפני חתימתו ולא אחריה. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי ששנקר יקבע בהקדם נוהל לאישור העברת זכויותיו לחברות מוחזקות. אי-בקשת אישור ות"ת להקמת החברה בסעיף 3 (יא) להנחיות מל"ג למוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים על ידי ות"ת בעניין אופן פעילותם נקבע כי מוסד להשכלה גבוהה לא יבצע "עסקה כלכלית משמעותית (לרבות רכישה או מכירה של נכס), להיכנס לשותפות , להקים חברות בנות, גופים נשלטים... ללא קבלת אישור מראש בכתב של ות"ת. הס כמת ות"ת תהיה בכפוף להשלכות העסקה המוצעת על 1392 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 איתנותו הכלכלית של התאגיד" (ההדגשה אינה במקור). התניה זו מופיעה גם במסמך הבקשה להשתתפות בתקציב שהגיש שנקר לוות"ת מדי שנה בשנה ולפיה התחייבו הנשיא והמנכ"ל של שנקר, בין היתר, "לא להכנס לשותפות, להקים חברות בנות, גופים נשלטים... ללא קבלת אישור מראש ובכתב של ות"ת" (ההדגשה אינה במקור). ממסמכי שנקר עולה כי הנשיא והמנכ"ל דאז הם שחתמו מטעם שנקר על מסמכי הבקשות לוות"ת בשנים שבהן הוקמה ופעלה חברת שנטק. שנקר והנשיא ציינו בתשובתם למשרד מבקר המדינה כי הקמת חברת שנטק לא הייתה מבחינתם עסקה כלכלית -מסחרית מהותית, וכי לדעתם היא לא חייבה את אישור ות"ת, שכן עסקה זו אינה עלולה להשפיע על יציבות בית הספר. התשובה נתמכה בחוות דעת של מומחה. לדעת משרד מבקר המדינה, מהנחיית מל"ג האמורה לעיל עולה כי על שנקר היה לבקש, בכל מקרה, את אישורה והסכמתה של ות"ת להקמת החברה, והוא לא יכול היה להחליט על דעת עצמו כי אין צורך בכך. גם העובדה שמדובר בחברה למסחור מוצרים של מוסד להשכלה גבוהה שהמדינה מממנת כאמור חלק ניכר מתקציבו, מחייבת הבאת מידע זה לידיעת ות"ת, כדי שתוכל לבחון האם נשמרים האינטרסים של המדינה בנושא. הביקורת העלתה כי למרות האמור לעיל לא ביקש שנקר את אישורה של ות"ת להקים את חברת שנטק ולא דיווח לה, גם לא בדיעבד, על הקמתה. גם אם תתקבל הטענה כי אישור ות"ת נדרש רק לעסקה מהותית - על פי חוזה ההקמה העניק שנקר לחברת שנטק רישיון בלעדי וכלל עולמי לזכויות הקניין שלו כנגד המימון של אי -אל-אל, ולכן מדובר באירוע בעל משמעות כלכלית מהותית. המנכ"ל דאז טען בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 , בין היתר, כי הנשיא נכנס בשנת 2001 למשרדו ודרש ממנו לחתום על חוברת באנגלית. לדברי המנכ"ל, הנשיא הסביר כי "מדובר בגורם באנגליה הק שור לאנשי חבר הנאמנים שלנו, שינסה למסחר פטנטים שהומצאו בשנקר וכשזה יצליח - שנקר יקבל תגמולים". המנכ"ל הוסיף כי הנשיא סירב לבקשתו לאפשר לו לעיין בהסכם בטרם יחתום עליו ועמד על כך שהחתימה תיעשה בו במקום, וכי הנשיא אמר כי המנכ"ל עלול לאבד את משרתו אם לא יחתום עליו; לטענת המנכ"ל, הנשיא גם ציין לפניו כי המסמך כבר עבר ייעוץ משפטי. בנסיבות אלו, טען המנכ"ל, הוא חתם על המסמך בלי לקרוא אותו. לטענתו הוא לא ידע שמדובר "בחברה בת/אחות או בחברה בכלל, ובודאי לא בשותפות מסחרית המחייבת גם את שנקר" (ההדגשה במקור). בפברואר 2010 הודיע הנשיא למשרד מבקר המדינה כי הוא מכחיש נחרצות את האמור בתשובת המנכ"ל. משרד מבקר המדינה מעיר כי המסר העולה מהשתלשלות העניינים בעת הקמתה של החברה הוא שהנשיא, שיזם והוביל את הקמת החברה, התעלם לחלוטין מהנחיות מל"ג, הוא לא מצא לנכון לבקש את אישורה של ות"ת לעסקה ואף לא טרח ליידע אותה על כך. על מוסדות שנקר להקפיד למלא את הנחיות מל"ג, ועל מל"ג לפעול בהתאם למעמדה כגוף המפקח על פעילות המוסדות להשכלה גבוהה ולקבוע מנגנוני בקרה ליישום הנחיותיה. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1393 .דיווחים למוסדות שנקר ותפקוד המוסדות תפקידו של הנשיא כדירקטור מטעם שנק ר בחברת שנטק הוא בין היתר לייצגו בנאמנות ולקדם את ענייניו בכל הנוגע למסחור ופיתוח מוצרים. הביקורת העלתה כי הנשיא לא הקפיד לדווח באופן שוטף למוסדות שנקר על פעילות החברה ועל מידע מהותי הנוגע לה שהגיע לידיו, ואילו מוסדות שנקר לא עמדו על הצורך להיות מעודכנים ב נוגע לחברה ולא דרשו מהנשיא דיווחים אלו. 1. מדצמבר 2004 עד דצמבר 2006 לא מסר הנשיא לוועד המנהל שום דיווח על פעילות החברה, וגם הוועד המנהל לא דרש כל דיווח. 2. עד תחילת שנת 2007 לא מסר הנשיא לוועד המנהל או לוועדת הכספים את הדוחות הכספיים של חברת שנטק, ואף מוסדות אלה לא דרשו אותם. 3. בסוף פברואר 2007 הודיע מנכ"ל חברת שנטק לנשיא כי אם בחודשים הבאים לא יהיה גידול של ממש בהכנסות החברה והיא לא תקבל פרויקטים חדשים, תפחית אי-אל-אל במידה ניכרת את תמיכתה הכספית בפעילות החברה. במאי 2007 ,מסר הנשיא למנכ"ל חברת שנטק על פי בקשתו, רשימת פטנטים נוספים של שנקר. הועלה כי עד אוקטובר 2007 לא דיווח הנשיא למוסדות שנקר ולמבקר הפנים, שבדק באותה עת את הנושא, על התרעתו של מנכ"ל החברה ועל כך שהוא העביר אליו את הרשימה האמורה. בספטמבר 2007 הודיע יו"ר הוועד המנהל לוועד כי בכוונת בעלי אי-אל-אל להפסיק את התמיכה בחברת שנטק בנובמבר אותה שנה. 4. דיווחים בעניין חברת שנטק נמסרו לחבר הנאמנים רק במאי 2004 ובמאי 2006 . בכל הישיבות השנתיות של חבר הנאמנים ביתר השנים עד שנת 2006 לא נמסרו לו דיווחים בעניין החברה; מאז הקמת החברה גם לא הומצאו לחבר הנאמנים דוחותיה הכספיים. להלן תגובת שנקר מדצמבר 2009 :לעניין דיווחי הנשיא לוועד המנהל 1 . הצורך בדיווחים לוועד המנהל נגזר מהיקף הפעילות בחברת שנטק ומרמת הסיכון הצפויה מפעילות זו. הנשיא עדכן את הוועד המנהל בעת שהיה בכך צורך. בתקופות שבהן לא הייתה כל התקדמות או פעילות ראויה לציון בחברה, לא נמסרו דיווחים. 2. מאחר שלא קיימת כל התחייבות כספית מצדשנקר בשל פעילות שנטק אין צורך לדווח לוועדת הכספים בעניין פעילות חברת שנטק ומצבה הכספי ואין צורך להציג את דוחותיה הכספיים. 3 . בעניין כוונת בעלי אי-אל-אל להפסיק את התמיכה בחברת שנטק צוין כי לא היה בכוחו של שנקר לשנות את ההחלטה, ומכל מקום ההחלטה אינה חושפת אותו לסיכונים. לכן "הגם שמדובר בהודעה מהותית לחברת שנטק, אין הדברים כך מבחינת שנקר, בפרט לאור העובדה כי לא מדובר במידע העלול לחייב את שנקר בהוצאות כספיות כלשהן". 4 . בעניין רשימת המוצרים צוין כי משעה שמוסדותיו של שנקר אישרו את חוזה ההקמה אין צורך באישור נו סף לקבלת הפטנטים, וכי הנושא "אינו מצוי בשיקול דעת של גוף כלשהו בשנקר". 5. לעניין חבר הנאמנים טען שנקר כי הוא גוף שאמון על אסטרטגיה, כיווני דרך ומדיניות כללית, ותפקידיו מצומצמים; לכן אין זה מחובתו לדרוש לקבל דיווחים ולהיות מעורב בפעילות החברה, מה גם שיו"ר הדירקטוריון של חברת שנטק היה חבר בחבר הנאמנים של שנקר. 1394 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 ,משרד מבקר המדינה מעיר לשנקר כי חברה מוחזקת על ידו היא חלק מישותו ומשכך עליו להקפיד ולעמוד על פעולותיה לא רק לצורך צבירת מידע אלא בעיקר על מנת להבטיח כי האינטרסים שלו לא ייפגעו מפעולותיה. נשיא שנקר לא הקפיד על דיווחים שוטפים למוסדות שנקר כנדרש, ובכך לא מילא את חובתו כלפי שולחו - שנקר. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד המנהל של שנקר להקפיד ולדרוש מנציגיו בחברות כאלו, ככל שיהיו, דיווח תקופתי קבוע בנוגע לפעילות החברות ומצבן הכספי ולהבהיר להם חובה זו בעת מינוים. מלבד הדיווחים התקופתיים, על שנקר לדרוש מנציגיו בחברות לדווח לו במועד על כל מקרה משמעותי או חריג שעשויות להיות לו השפעות על שנקר; פעולות כגון הפסקת תמיכה של השותף בחברה מוחזקת או העברת רשימת מוצרים שהם מקניינו הרוחני של שנקר נחשבות מקרים משמעותיים שיש לדווח עליהם במועד. גם הנחיה זו ראוי שתעוגן בנוהל. דיווח בדוחות הכספיים של שנקר 1. לפי סעיף172 לחוק החברות, התשנ"ט- 1999 , "חברה פרטית, תערוך לכל שנה דוחות כספיים" הדוחות ייערכו "לפי כללי חשבונאות מקובלים וישקפו באופן נאות את אשר הם אמורים לשקף בהתאם לכללים אלה". גילוי דעת מס' 68 של לשכת רואי החשבון בישראל קובע כי השקעה בחברה מוחזקת שלחברה המחזיקה יש השפעה מהותית בה תוצג בדוחות הכספיים של החברה המחזיקה בשיטת השווי המאזני; אם המשקיעה מחזיקה במניות המושקעת המקנות לה זכות הצבעה בשיעור של 20% או יותר או שיש לההזכות למנות 20% או יותר מחברי הדירקטוריון, ההנחה היא שיש למשקיעה השפעה מהותית, אלא אם כן ניתן להראות בעליל שאין זה המצב. מאחר ששנקר החזיק כאמור במחצית ממניות חברת שנטק ועל פי הסכם ההקמה היו לו 50% מזכויות ההצבעה בחברה וכן זכות למנות%50 מחברי הדירקטוריון36 , ניתן לקבוע שלשנקר הייתה השפעה מהותית בחברת שנטק, כמשמעותה בגילוי הדעת האמור לעיל, ולכן היה עליו להציגה בדוחותיו הכספיים. הועלה כי שנקר לא דיווח בדוחותיו הכספיים לשנים 2001 -2005 על הקמת חברת שנטק ועל החזקת מנייתה; עד שנת 2007 לא ידעו רואי החשבון של שנקרדאז על קיומה של החברה ועל מעורבותו של שנקר בה37. שנקר הציג חוות דעת של מומחה לראיית חשבון ולפיה לא היה צריך לאחד את הדוחות הכספיים של חברת שנטק ושנקר. שנקר גם טען כי בשל כך הוא לא היה צריך לתת ביטוי לחברה בדוחותיו הכספיים. .__________________ .36 .לא כולל יו"ר הדירקטוריון 37 רואי החשבון של שנקר לא סתרו בתשובתם למשרד מבקר המדינה קביעה זו. שנקר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2010 כי רואי החשבון ידעו על קיומה של חברת שנטק. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1395 . לדעת משרד מבקר המדינה, הטענה שאיןצורך לתת ביטוי לחברת שנטק בדוחות הכספיים אינה מדויקת; יש להבדיל בין הצורך באיחוד הדוחות הכספיים לבין הצורך במתן ביטוי הולם לכך בדוחות הכספיים (בצורה של ביאור, למשל). יש לשים לב כי עקרון הגילוי הנאות מחייב להביא לידי ביטוי בדוחות הכספיים מידע מהותי, ואין ספק כי הקמת חברה זו, אשר הוענק לה רישיון בלעדי וכלל -עולמי לכל מוצרי שנקר (שייבחרו על ידיה) היא אכן מידע מהותי. 2. סמנכ"ל הכספים של שנקר בתקופה האמורה (להלן- הסמנכ"ל) היה אחראי בין היתר לנושאים הכספיים והחשבונאיים בשנקר, לעריכת התקציב השנתי ולהכנת הדוחות הכספיים ושימש איש הקשר עם רואי החשבון החיצוניים של שנקר המבקרים את הדוחות הכספיים. באוגוסט 2008 מסר הסמנכ"ל למשרד מבקר המדינה כי נודע לו על קיומה של חברת שנטק רק בשיחות אקראיות שקיים עם בעלי תפקידים בשנקר. לדבריו, לשאלתו לגבי פעילותה של החברה השיב הנשיא כי "אין לשנקר כל השקעה בחברה זו". נוכח תשובה זו הוא לא הפנה לנשיא או לגורמים אחרים בשנקר שאלות נוספות בעניין. מנכ"ל שנקר דאז ציין בתשובתו מנובמבר 2009 כי לא ידע שמדובר בחברה מוחזקת של שנקר, כי הוא קיבל את הסבריו של הנשיא ולא בדק אותם בעצמו, וכי הוא לא ידע שעליו להעביר את המידע על החברה לרואי החשבון של שנקר. שנקר ציין בתשובתו כי "מנכ"ל שנקר כמו גם סמנכ"ל הכספים בשנקר, העוסקים בהכנת הדו"חות הכספיים השנתיים, היו מודעים כל העת לפעילותה של שנטק, ושניהם לא מצאו לנכון לתת לה ביטוי בדו"חות הכספיים". לדעת משרד מבקר המדינה, העובדה שמשנת 2001 ועד שנת 2007 לא ידעו רואי החשבון של שנקר על קיומה של חברת שנטק מעוררת ספק באשר לשלמות המידע שהמציא להם שנקר לצורך הכנת דוחותיו הכספיים. נמצא כי אף שברור כי הגורמים הבכירים בשנקר - המנכ"ל דאז וסמנכ"ל הכספים - ידעו במועד זה או אחר על קיומה של חברת שנטק, הם התנערו מאחריותם לכך שהדוחות הכספיים של שנקר לא כללו דיווח עליה, כמתחייב. גורמים אלה הסתפקו בדברי הנשיא כי לשנקר אין השקעה בחברה ופטרו עצמם מהצורך לעמוד על דיוקם של הדברים שעשויים להיות בעלי משמעות מהותית לשנקר - לרבות מתן ביטוי מתאים להקמתה ופעילותה של חברת שנטק בדוחות הכספיים של שנקר. 3 . )(א הועלה כי אף שהדוחות הכספיים של שנקר לשנת 2006 תוקנו באפריל 2007 , לא המציא שנקר למשרד מבקר המדינה את דוחותיו הכספיים המתוקנים לשנה זו, שכללו לראשונה מידע על החזקתו בחברת שנטק, אלא את הדוחות הכספיים הקודמים, שלא כללו את החזקתו בחברה. רק בעקבות בקשה מפורשת של משרד מבקר המדינה המציא לו שנקר את הדוחות המתוקנים. שנקר ציין בתשובתו כי "מתוך טעות משרדית לא נשלחו הדו"חות המתוקנים. לא היה בכך כל כונת זדון... שנקר מתנצלת על טעות משרדית זו". 1396 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 )(ב הועלה כי גם בדוחות המפורטים 38 שהגיש שנקר למשרד מבקר המדינה בשנים 2001 -2004 לא דווח על חברת שנטק, ולמותר לציין כי לא צורפו להם דוחותיה הכספיים של החברה. את הדוחות המפורטים של שנקר לשנים 2005 - 2007 המציא רואה החשבון של שנקר למשרד מבקר המדינה בסוף אוקטובר 2008 , במהלך ה ביקורת של משרד מבקר המדינה בנושא, ולפי בקשתו; לדוחות המפורטים לא צורפו הדוחות הכספיים של חברת שנטק כנדרש. בדיקת מבקר הפנים הגם שלפי אסמכתאות שבידי משרד מבקר המדינה הדוחות הכספיים של חברת שנטק לשנת 2005 נשלחו בדואר אלקטרוני למבקר הפנים בעת שביצע את הביקורת, דוח הביקורת של מבקר הפנים שהוגש לחבר הנאמנים באוקטובר 2006 לא דן בחברת שנטק, למעט אזכור קצר בלבד ובעקיפין. הדוח גם לא התייחס לכך שהדוחות הכספיים של שנקר לא הציגו מידע בנוגע לחברה. בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה בדצמבר 2006 ובה סקר מבקר הפנים את ממצאיו העיקריים בדוח הביקורת, הוא ציין בעניין החברה כי "היינו מבקשים שתהיה יותר שקיפות בעניין זה, וזה יבוא לדיון בוועד המנהל". בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ציין מבקר הפנים כי כל עוד לא היה בידיו מידע לגבי החברה, "האם היא פעילה, האם יש התחייבויות כספיות לשנטק ומה היקפם וכו' לא יכול היה להביע עמדה מקצועית 'למתחייב מכללי ]לדוחות הכספיים של שנקר ו [ ביחס חשבונאות מקובלים'" (ההדגשה במקור). לדעת משרד מבקר המדינה, היה על מבקר הפנים לברר את כל המידע החסר בנוגע לחברת שנטק ולייחד לה התייחסות פרטנית בדוח הביקורת ובהמלצותיו. העברת הבעלות לבקשת יו"ר ועדת הביקורת, הגיש מבקר הפנים באפריל 2007 טיוטת דוח ביקורת בנושא זכויות שנקר על הפטנטים, ובה הועלה כי שנקר חשוף לסיכונים כספיים בשל הגירעון הנצבר בחברת שנטק. נוכח זאת ולבקשת יו"ר הוועד המנהל של שנקר, אישרה אי -אל-אל בכתב ביולי 2007 כי שנקר לא יידרש להחזיר את ההלוואות שנתנה אי-אל-אל לחברת שנטק, וכי קיימת הבנה ששנקר גם אינו אחראי לתשלום חובותיה של החברה. יו"ר הוועד המנהל דיווח כאמור לחברי הוועד כי בנובמבר 2007 תפסיק אי-אל-אל את תמיכתה בחברה. דיון בנושא התקיים באותו יום גם בוועדת הכספים, והוחלט בו כי על שנקר להפסיק את מעורבותו בחברה. באמצע אוקטובר 2007 שלח הנשיא לבעלי אי -אל-אל מכתב ובו סיכום ההחלטות שקיבלו בפגישתם שהתקיימה בתחילת אותו חודש, ולפיהן חברת שנטק תמשיך לקדם את שני הפרויקטים שהחלה בהם, ואם יהיו פרויקטים חדשים בעלי פוטנצ יאל מסחרי הם יובאו להערכת אי-אל-אל. עוד ציין הנשיא במכתבו כי בישיבת הוועד המנהל של שנקר שבה דיווח .__________________ .38 דוח שעל רואה החשבון של איגוד להגיש למשרד מבקר המדינה ובו יצוינו, בין יתר, "השקעות האיגוד בכל אחת מחברות-הבת והחברות הקשורות שלו ובכל גוף אחר שהאיגוד משתתף בהנהלתו". לדוח המפורט יש לצרף דוחות כספיים שנתיים מפורטים של החברה הקשורה. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1397 . על פגישתם טען הוועד המנהל כי בשל ההחלטות האמורות תצומצם פעילותה של החברה במידה ניכרת, ולכן הציע ששנקר יעביר ללא תמורה את מנייתו (חלקו בשותפות) בחברת שנטק לאי-אל-אל. בתשובתו לנשיא ציין בעלי אי-אל-אל כי להערכתו חברת שנטק לא תקטין את פעילותה בטווח הארוך, וכי ייעשה ניסיון להרחיב את הפרויקטים שבהם החברה עוסקת ולגייס משקיע חדש לחברה. הוא הדגיש כי חשוב ששנקר יישאר שותף בחברה, וכי הוא יהיה מחויב לה. בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה בינואר 2008 דיווח היו"ר כי "החברה שטפלה בפטנט המרכזי של שנטק באנגליה פשטה את הרגל", וכי יש צורך להסדיר את היציאה מהשותפות בחברת שנטק בלי שתהיה לשנקר מחויבות כלשהי בגין חובות החברה. בפברואר 2008 .החליט הוועד המנהל כי על שנקר להתנתק מחברת שנטק במרס 2008 נחתם בין אי-אל-אל, שנקר וחברת שנטק הסכם ולפיו יעביר שנקר את מניית החברה שבבעלותו לאי -אל-אל; הוראות חוזה ההקמה שנחתם בספטמבר 2001 יישארו בתוקף, למעט אלו המתייחסות אל שנקר כבעל מניה בחברה; לשנקר אין כל מחויבות כספית בגין הלוואות הבעלים שהועמדו לרשות החברה. בישיבת ועדת הביקורת שהתקיימה באפריל 2008 בשנטק ]שנקר[ ציין הנשיא כי "מניות לאי[ הועברו-אל- של החברה ]פשיטת רגל [ ... ובכך הוסרו הסיכונים של אפשרות ]אל כנגד שנקר[ ותביעות39 .", נכון שכרגע יש בידיהם שני פטנטים שעתידם לא ברור] מפרוטוקול הישיבה עולה כי הנשיא לא הסביר לוועדה מה דינן של חובות שנקר כלפי חברת שנטק בכל הנוגע להתחייבויות העבר, לרבות חובת השיפוי, וכיצד הוראות חוזה ההקמה, ובכללן חובת שיתוף הפעולה של שנקר עם החברה, יוכלו להישאר בתוקף לאחר שמניית שנקר בחברה הועברה לאי -אל-אל, ובכך למעשה פסק שנקר מלהיות שותף בחברה. שנקר ציין בתשובתו כי "הסכם הסיום... אינו גורע מזכויות שנקר בפטנטים... זכויות שנקר בפטנטים, ככל שהועברו לשנטק... נותרו שרירות וקיימות, בהתאם להסכם ההקמה... גם בבסיס ההסכם מ - 2008 בעלי אי [ עומדת הנחת שיתוף הפעולה בין התורם -אל- לבין ]אל שנקר... באופן שיביא לכך שלא ישית על שנקר סיכון כלשהו... בנסיבות אלה, בהן הסכם הסיום אינו משנה את מצבה של שנקר לרעה, לא ברורה הערת הביקורת בדבר הצורך בהסברים נוספים לחברי ועדת הביקורת על ההסכם". לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד המנהל לבחון ביסודיות את נושא חברת שנטק ואת היחסים המשפטיים וקשרי הגומלין של שנקר עמה לאחר העברת המניה שלו בחברה, ולהנחות את הגורמים המתאימים בשנקר לדון עם החברה בחובות ובזכויות של שנקר בחברה ובדרכי שיתוף הפעולה עמה ולהגדירם מחדש בהסכם ביניהם. . .__________________ .39 בעניין ההסדר שעשה שנקר עם אי-אל-אל במרס 2008 .להעברת מנייתו בחברה ראו להלן 1398 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם בסופו של דבר לא נגרם נזק כספי ממשי לשנקר, הליקויים שעלו בביקורת זו בעניין חברת שנטק בעינם עומדים. אין זה תקין שמוסד להשכלה גבוהה שרוב תקציבו ממומן על ידי המדינה יקים חברה מוחזקת בלי שמוסדותיו יהיו מעורבי ם כראוי בהליכי הקמתה ובמעקב אחר פעילותה, ובלי שקיבל, כנדרש, את אישור ות"ת להקמת החברה. על הוועד המנהל וחבר הנאמנים של שנקר ללמוד את הממצאים שהועלו בעניין חברת שנטק, לרבות אי -ידיעתם, כאמור, במשך כמה שנים, של רואי החשבון המבקרים את דוחותיו הכספיים של שנקר, על החברה המוחזקת על ידו, להפיק את הלקחים הדרושים ולנקוט את כל הצעדים וסדרי הבקרה המתחייבים מכך, לרבות קביעת נוהלי עבודה מתאימים, כדי למנוע את הישנות הליקויים. על מוסדות שנקר לבחון אם נושא זכויות הקניין הרוחני וזכויות על הפטנטים של שנקר מוסדר באופן מיטבי, כ די שהמוסד יוכל להשיא את התועלת מהצלחת השקעותיו, פרי המחקר והפיתוח שלו. על מל"ג וות"ת לקבוע הנחיות ונהלים למוסדות להשכלה גבוהה בעניין הקמת חברות מוחזקות ובכללן חברות למסחור פטנטים וקניין רוחני ולעגן בהם את מתכונת הדיווח הנדרשת לגבי פעילותן של חברות אלה. כמ ו כן עליהן לפתח מנגנוני בקרה על פעילות המוסדות בעניין זה. .רישום פרוטוקולים .כללי מינהל תקין מחייבים רישום של פרוטוקולים מדויקים ואמינים בישיבות של גופים ציבוריים, בייחוד בדיונים שבהם מתקבלות החלטות בעלות השפעה ניהולית או כלכלית ניכרת. על הפרוטוקול לתאר את מה שהתרחש בדיון, לכלול את שמות המשתתפים בדיון ואת שמות הנעדרים ממנו, ולציין את עיקרי הדברים שנאמרו, את המחלוקות שהתגלעו, את ההחלטות שהתקבלו והנימוקים להן, את הצעדים האופרטיביים הנדרשים, את לוח הזמנים לביצועם ועל מי מוטל הביצוע. ככל שהעניין חשוב ורגיש יו תר, רמת הפירוט הנדרשת בפרוטוקולים גבוהה יותר. בפסק דין של בית המשפט העליון הדגיש השופט אהרן ברק את חשיבות רישום פרוטוקולים המשקפים את הנאמר בישיבה40 : " הפרוטוקול הוא כלי לשיקוף המציאות. השיקוף של המציאות יכול להיות מלא או מתומצת. הוא חייב להיות אמיתי. אם האמת היא מרה, חייב הפרוטוקול לשקף (באופן מלא או מתומצת) אמת מרה זו. אין להוציא מהפרוטוקול דברים שאינם ראויים להישמע. אין לתקן פרוטוקול בשל אי הנחת (המוצדקת או הבלתי מוצדקת) מתוכנם של הדברים שנאמרו. הפרוטוקול הוא 'עיוור צבעים'. הוא צילום של מציאות. שינוי בפרוטוקול יכול להיעשות רק כדי להתאימו למציאות. אין לשנות את הפרוטוקול כדי שהלה לא ישקף את המציאות". .__________________ .40 בג"ץ 990/92 מורדוב נ' עירית תל-אביב-יפו, פ"ד מז(1 )474 ', עמ478. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1399 . בדוחות רבים של משרד מבקר המדינה הוזכרה חשיבות רישום ראוי של פרוטוקולים על ידי גופים ציבוריים בשל עקרון השקיפות וכללי מינהל תקין. בדוחות הודגש שעל הפרוטוקול לשקף באופן מלא את עיקרי הדברים הנאמרים בדיונים ואת שיקולי הגופים השונים בהחלטותיהם41 . 1. על פי הנחיות מל"ג, "התקנון המצוי 42 " של מכללה אקדמית המתוקצבת על ידי ות"ת יכלול סעיף הקובע כי "מזכיר האסיפה הכללית ינהל את פרוטוקול האסיפה. יו"ר האסיפה הכללית יחתום על הפרוט ינהל פרוטוקול מישיבותיו והחלטותיו. יו"ר ]המנהל[ וקול... הוועד הוועד המנהל יחתום על הפרוטוקול". 2. על פי תקנון שנקר, בישיבות חבר הנאמנים יירשם פרוטוקול "בידי מי שימונה לשם כך על ידי יו"ר החבר". עוד נאמר בתקנון כי "יו"ר הוועד המנהל יהיה אחראי, בין היתר, לרישום פרוטוקולים מישיבות הועד המנהל... יו"ר הוועד המנהל יחתום על פרוטוקולי ישיבת הועד המנהל והם יופצו לכל המרכזים של חברי חבר הנאמנים בארצות השונות". הביקורת העלתה כי על אף האמור לעיל הפרוטוקולים של ישיבות חבר הנאמנים והוועד המנהל של שנקר שהתקיימו בשנים האחרו נות נרשמו על ידי עובדת בלשכת הנשיא, וכי בשנקר אין נוהל לגבי רישום ואישור פרוטוקולים של ישיבות חבר הנאמנים והוועד המנהל. דוח הביקורת הפנימית בדוח הביקורת של מבקר הפנים מאוקטובר 2006 הועלו ליקויים באשר לרישום הפרוטוקולים כדלהלן: 1 . הפרוטוקולים של הוועד המנהל הוקדשו למתן דיווחים מאת הנשיא והמנכ"ל על הנעשה בשנקר וכמעט לא נכללו בהם נושאים שהובאו לדיון ולקבלת החלטות. 2 . הפרוטוקולים של ישיבות חבר הנאמנים נושאים אופי של "סיכום החלטות" ולא של פרוטוקול. 3. יו"ר האספה הכללית ויו"ר הוועד המנהל אינם חותמים על הפרוטוקולים של הישיבות כנדרש על פי תקנון שנקר והנחיות מל"ג. יו"ר הוועד המנהל דאז כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי בעקבות הערות דוח מבקר הפנים, החל לחתום על הפרוטוקולים של הוועד המנהל כנדרש על פי התקנון. עוד ציין כי בוועד המנה ל קיים הליך שוטף של אישור פרוטוקולים ובו נשלחים הפרוטוקולים לעיון המשתתפים, ובמידת הצורך מוסיפים להם נספח ובו ההתייחסויות החסרות. נוסף על כך נשמרות בשנקר הקלטות הישיבות, כך שניתן לשחזר במדויק את כל הנאמר בישיבה בצורה שקופה וראויה. .__________________ .41 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 ), בפרק "מינוי מנכ"לים למשרדי הממשלה ונושאי משרות אחרות שאיושן טעון אישור הממשלה", עמ' 145 , ובפרק "אשרא- החברה הישראלית לביטוח יצוא בע"מ", עמ' 185 ; דוח שנתי57 ב( 2007 ), בפרק "היבטים בפעולות מפעל הפיס", עמ' 897 ; דוח שנתי56 ב( 2006 '), בפרק "איגוד הכדורסל בישראל", עמ837 . 42 ."התקנון המצוי" הוא חלק מהנחיות מל"ג שהמוסדות להשכלה גבוהה מחויבים בהן 1400 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 אופן תיעוד הדיונים 1. מהשוואה שעשה משרד מבקר המדינה בין הקלטות של ישיבות אחדות של חבר הנאמנים ושל הוועד המנהל שהתקיימו לאחר דוח מבקר הפנים מאוקטובר 2006 לבין פרוטוקולים של אותן ישיבות עלה שלעתים הושמטו מהפרוטוקולים פרטים מהותיים, כך שהם לא שיקפו בצורה נאותה את תוכן הישיבות ואת ההחלטות שהתקבלו בהן. שנקר הודיע בתשובתו כי נושא רישום הפרוטוקולים יועבר לדיון בוועד המנהל, והוא יגבש כללים בנושא. כן הוא הוסיף כי לישיבות חבר הנאמנים נרשמת סטנוגרמה אשר "מבטאת את הנאמר בישיבה באופן שקוף וראוי". 2 . משרד מבקר המדינה בחן גם את תיעוד ניהול הדיונים של שתי ועדות שמינה שנקר: ועדת ביקורת מיוחדת לבדיקת תיקון הליקויים שעלו בדוח מבקר הפנים, וועדה לבחירת מנכ"ל חדש לשנקר43 . הבדיקה העלתה ששנקר לא הקפיד על תיעוד הדיונים של ועדות אלה. שנקר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "ועדת החיפוש למינוי מנכ"ל היא ועדה שהקים המוסד באופן וולונטרי (מבלי שהדבר יתחייב על פי תקנונו) ולא חלה עליה כל חובה - מכוח התקנון או חוק החברות לנהל פרוטוקול". 3. בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה נמצא ששנקר גם לא הקפיד כראוי על שמירת הקלטות המתעדות את דיוניו. . . מהמתואר לעיל עולה כי גם לאחר שאושר דוח מבקר הפנים של שנקר באוקטובר 2006 .נמשכה תופעת הרישום החסר של פרוטוקולים בישיבות של מוסדות שנקר לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה תופעה זו שכן היא אינה עולה בקנה אחד עם סדרי מינהל תקינים ובכלל זה עם עקרון השקיפות. רישום חסר של פרוטוקולים, שאין בו אזכור של נושאים מהותיים ומחלוקות שהועלו בדיון, פוגע באמינותו של הפרוטוקול. בהיעדר מסמכים המתעדים באופן מלא את תוכן הישיבות לא ניתן לדעת מה הם הנושאים שנדונו, מה הן עמדותיהם של המשתתפים ומהו הבסיס להחלטות שהתקבלו. עריכת הקלטה ושמירתה אינה פוטרת את מ וסדות שנקר מהחובה לוודא שהפרוטוקולים אכן ישקפו נכונה ובאופן מלא את מהלך הדיונים. צירוף דוח או מסמכים לפרוטוקול גם הוא אינו פוטר את המוסדות מהחובה לכלול בפרוטוקול את עיקרי הדברים הנאמרים בדיון. באשר לסטנוגרמה, אמנם היא מתעדת באופן מדויק את מהלך הדיון, אולם היא אינה נגישה, אינה יעילה ואינה נוחה לשימוש בשל .__________________ .43 'בעניין ממצאי הביקורת בנושא זה ראו עמ 1401. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1401 . עודף המידע שיש בה. לכן קיומה אינו מייתר את הצורך ברישום נאות של הפרוטוקול. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר ששנקר ממלא תפקיד ציבורי וחלק ניכר מתקציבו מקורו בתקציב המדינה, ראוי שיפעל לפי אמות מידה הנדרשות מגופים ציבוריים וינהג לפי כללי מינהל תקין גם לעניין ניהול פרוטוקולים. הצורך בשמירת סודיות אינו פוטר את שנקר מחובה זו; עליו להפעיל מנגנונים שימנעו פגיעה בסודיות של הפרוטוקולים, וזאת בלי לוותר על תיעוד ראוי של הדיונים. על מוסדות שנקר לנקוט בהקדם את כל הצעדים הדרושים על מנת להבטיח רישום נאות של פרוטוקולים של ישיבות חבר הנאמנים והוועד המנהל ושל ישיבות מהותיות אחרות המתקיימות בשנקר. כמו כן עליו לקבוע נוהל מתאים לשמירת הקלטות של דיוניו. .הסדרת נהלים בנושא קשרים עסקיים ומשפחתיים בשנקר .שנקר ממלא תפקיד ציבורי ופעילותו ממומנת בעיקר מכספי המדינה, לפיכך עליו ועל העומדים בראשו לפעול כאמור על פי כללים מתחום המשפט הציבורי, ובכלל זאת הנורמות הציבוריות האוסרות הימצאות במצב של ניגוד עניינים ואף חשש למצב זה, ולקבוע הסדרים שימנעו חשש לניגוד עניינים, בין היתר בעת העסקתם של קרובי משפחה44. באוגוסט 2009 פנה משרד מבקר המדינה לנשיא שנקר וביקש, בין היתר, לקבל דיווח על קשרי משפחה וקשרים עסקיים בין חברי הוועד המנהל וחבר הנאמנים, עובדים ובעלי תפקידים בשנקר: בינם לבין עצמם ובינם לבין ספקים ונותני שירותים. שנקר גם התבקש לצרף לתשובתו את נהליו בנושא זה. בתשובתו למשרד מבקר המדינה באותו חודש דיווח שנקר על 15 .קשרי משפחה של עובדים שנקר לא התייחס לקיומם של קשרים משפחתיים ועסקיים בין בעלי תפקידים בכירים בשנקר לבין ספקים ונותני שירותים. כמו כן שנקר לא המציא נהלים בנושא. הביקורת העלתה כי בשנקר אין נהלים בנושאי העסקת קרובי משפחה, התקשרויות עסקיות בין בעלי תפקידים, עובדים, ספקים ונותני שירותים ודיווח על זיקות אלה. בתקנון האקדמי צוין רק כי "במקרה שקיים קשר משפחתי בין דיקן לבין ראש מחלקה באותה פקולטה, יהא ראש מחלקה כפוף לנשיא". .__________________ .44 1 . )על פי ההגדרות שנקבעו בכללי שירות המדינה (מינויים (סייגים בקרבת משפחה), התשכ"ט- 1969 ,, ובתקשי"ר, קרוב משפחה הוא הורה, בן, בת, אח, אחות, בן זוג, גיס, גיסה, דוד דודה, אחיין, אחיינית, חם, חמות, חתן, כלה, נכד, נכדה. יש לציין שהתקשי"ר אמנם אינו חל על שנקר, אולם ראוי היה שגופים הממלאים תפקידים ציבוריים דוגמת שנק ר יפעלו בעניין קשרי משפחה על פי רוח הכללים והוראות התקשי"ר. 2 . ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 58א ( 2007 ), בפרק "העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים", עמ' 3-103 . 1402 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 עוד העלתה הביקורת כי למל"ג ולוות "ת אין הנחיות המחייבות את המוסדות להשכלה גבוהה לדרוש מעובדיהם ומבעלי התפקידים בהם להצהיר על קשרי משפחה או קשרים אחרים, לרבות קשרים עסקיים בינם לבין עצמם ובינם לבין ספקים ונותני שירותים. . . קשרים משפחתיים ועסקיים עלולים לגרום לניגוד עניינים ולפגוע בפעילות ו התקינה של גוף ובאינטרסים שלו. שנקר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוועד המנהל יקיים ]וכי[ "ועדת הביקורת תידרש לנושא ותדון בו בהתאם לצורך דיון בנושא הטיפול בקשרים משפחתיים ועסקיים בבית הספר". מכל מקום, לדעת משרד מבקר המדינה, על שנקר לאכוף על בעלי תפקידי ם בו חובת גילוי של קשרים כאמור, ולפעול לפי המתחייב מכך. נוכח חשיבות הנושא ורגישותו, על מל"ג וות"ת להכין הנחיות מחייבות להסדרת הטיפול במקרים של קשרי משפחה וקשרים עסקיים בין עובדים ובעלי תפקידים במוסדות להשכלה גבוהה לבין עצמם ובינם לבין ספקים ונותני שירותים ולהנחות את המוסדות ליישם את הנחיותיהן האמורות. .הליכי סיום עבודתו של המנכ"ל ומינוי מנכ"ל חדש .חוק החברות קובע כי מנהל כללי "ימונה ויפוטר בידי הדירקטוריון, אלא אם כן נקבע אחרת בתקנון". בתקנון שנקר ממאי 2001 נקבע כי בסמכות הוועד המנהל לאשר מינויו של מנכ"ל לפי המלצת הנשיא, וכי תקופת כהונתו של המנכ"ל תהיה ארבע שנים וניתן יהיה למנותו לתקופה או לתקופות כהונה נוספות, ללא הגבלה, באישור הוועד. עוד נאמר בתקנון שנקר כי המנכ"ל יהיה כפוף לנשיא ויהיה אחראי לניהולו השוטף של בית הספר בתחומי הארגון, הכספים והבינוי. בתקנון לא הייתה התייחסות לעניין סיום כהונת המנכ"ל. בתקנון המעודכן של שנקר ממאי 2007 נכללה תוספת בעניין זה ובה נאמר כי הנשיא רשאי לסיים בעצמו את תקופת כהונתו של המנכ"ל (בלא להזדקק לאישור הוועד המנהל). משרד מבקר המדינה ציין כי ממסמכי שנקר לא ניתן לדעת על בסיס אילו מידע ושיקולים התקבלה ההחלטה שהנשיא יהיה רשאי, על דעת עצמו בלבד, להחליט על סיום כהונת המנכ"ל. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1403 . שנקר אמור לפעול כאמור לפי נורמות החלות על גופים ציבוריים במינוי עובדים, בכלל זה בעלי תפקידים בכירים, ובעניין סיום תפקידם. הנורמות העיקריות הן45 : 1. שוויוןהזדמנויות - מתן הזדמנות לכל אלו הרואים עצמם מועמדים לתפקיד להציע עצמם אליו. שוויון הזדמנויות נשמר באמצעות הליך פומבי שבו נקראים המועמדים להציע עצמם לתפקיד. 2. תחרות הוגנת - שמירה על כללי השוויון בטיפול בהצעות המועמדים שפנו. 3. שקיפות - קיום תיעוד המאפשר לעקוב אחר הטיפול במיון המועמדים לאיוש המשרה ולבקרו: פרוטוקולים של ישיבות הגופים הממייני ם את המועמדים ותיעוד תוצאות בחינות ההערכה במידה שנערכו. נדרשת שקיפות גם בעניין ההליכים לסיום כהונתם של עובדים, כדי שניתן יהיה, בין היתר, לבחון האם הדבר נעשה כנדרש על פי כל דין. משרד מבקר המדינה בדק את הליכי סיום עבודת המנכ"ל הקודם, את הליכי הבחירה והמינוי של המנכ"ל החדש ואת עמידתם בנורמות האמורות. להלן עיקרי הממצאים: 1. סיום עבודת המנכ"ל (א) מנכ"ל שנקר לשעבר (להלן - המנכ"ל או המנכ"ל לשעבר) נכנס לתפקידו ביולי 2007 . בפגישה שקיים עמו הנשיא בסוף מאי 2009 הוא הצביע על אי-שביעות רצונו מהאופן שבו המנכ"ל ממלא את תפקידו. המנכ"ל דחה את הטענות וטען, בין היתר, כי הוא ממלא את תפקידו כראוי, וכי הנשיא פגע בסמכויותיו לאורך זמן. ביוני 2009 הוזמן המנכ"ל לשימוע אצל הנש יא בעניין המשך העסקתו. המנכ"ל הודיע למשרד מבקר המדינה כי עד ספטמבר 2009 .הוא לא קיבל מהנשיא את ההקלטה או את התמלול של השימוע, למרות בקשותיו ממסמכי שנקר עולה כי עוד לפני השימוע החל הנשיא באיתור מועמד לתפקיד המנכ"ל, וכי בסוף מאי 2009 חברה להשמת בכירים אף העב ירה אליו שם של מועמדת שהיא איתרה כמתאימה לתפקיד. (ב) לאחר השימוע, בתחילת יולי 2009 , הודיע המנכ"ל לנשיא כי מאחר שהוא אינו מאפשר לו למלא את תפקידו כנדרש "כבר תקופה לא קצרה" ונוכח הבנתו כי הנשיא אינו מעוניין שהוא ימשיך בתפקידו, ברצונו לסיים את תפקידו כמנכ"ל. שלושה ימים לאחר מכן הודיע הנשיא לגורמים שונים בשנקר, ובהם המועצה האקדמית, כי המנכ"ל "החליט לסיים את תפקידו". כמה ימים לאחר מכן, ב- 12.7.09 , אישר הוועד המנהל את מינויו של המנכ"ל החדש של שנקר. משרד מבקר המדינה מציין כי נוכח השתלשלות העניינים, לוח הזמנים של ועדת החיפוש וסמיכות המועדים בין הודעת המנכ"ל לשעבר על רצונו לסיים את תפקידו ואישור מועמדותו של המנכ"ל החדש בוועד המנהל, עולה כי כניסתו של המנכ"ל החדש לתפקיד גובשה כבר בתקופת כהונתו של המנכ"ל לשעבר. בתשובת נשיא שנקר למשרד מבקר המדינה הוא ציין כי לדעתו בפעולות שבוצעו בנושא יש כדי להצביע " על כך שבוצע הליך יעיל ומסודר לשם קבלתו וכניסתו לעבודה של מנכ"ל .__________________ .45 ,בעניין זה ראו מבקר המדינה דוח שנתי 58ב ( 2008,) בפרק "חברת נמל חיפה בע"מ, סדרי הקבלה של עובדים בכירים", עמ' 1327 ; ובפרק "חברת רכבת ישראל בע"מ, מינויים וחריגות שכר", עמ' 1355 . 1404 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 מחליף" (ההדגשה במקור). בתשובת שנקר למשרד מבקר המדינה נכתב כי "בית הספר סבור כי התנהלותו של הנשיא בעניין סיום כהונתו של המנכ"ל הייתה תקינה ותאמה את הנורמות הדרושות". משרד מבקר המדינה מצביע על חשש ולפיו הנשיא כבר החליט, למעשה, לסיים את כהונת המנכ"ל לשעבר בשנת 2009 , וכי תהליך השימוע שהוא ביצע למנכ"ל אפשר שנעשה לא בלב פתוח ושתוצאותיו נקבעו מראש. (ג) לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהסמכות למנות מנכ"ל היא בידי הוועד המנהל, מן הראוי שהסמכות להחליט על סיום תפקידו תהיה גם היא בידי הוועד המנהל. בעקבות הביקורת הודיע שנקר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוועד המנהל מאמץ את המלצת משרד מבקר המדינה, וכי הוא יביא לפני חבר הנאמנים הצעה לתיקון התקנון, ולפיה פיטורי מנכ"ל ייעשו בהמלצת הנשיא ובאישור הוועד המנהל. לדעת משרד מבקר המדינה, על מוסדות שנקר להפיק לקחים מתהליך סיום כהונת המנכ"ל ולקבוע הסדרים ונהלים שימנעו מקרים דומים בעתיד. 2. מינוי מנכ"ל חדש ב- 12.7.09 אישר הוועד המנהל את המלצת ועדת החיפוש למנות את עו"ד דרור קווה למנכ"ל החדש של שנקר. להלן הממצאים שעלו באשר להליך המינוי: (א) ביולי 2009 ביקש משרד מבקר המדינה משנקר להמציא לו את כל המסמכים שתיעדו את הליך בחירתו של המנכ"ל החדש, לרבות כתב המינוי של הוועדה לבחירת מנכ"ל (להלן - הוועדה), הפרוטוקולים של ישיבות הוועדה, המסמכים שהעבירו המועמדים לתפקיד, המלצות שהתקבלו בעניין מועמדים והבדיקות שעשתה הוועדה בעניין זה, וחוות הדעת על המועמדים שעשתה החברה להערכת התאמת מועמדים לתפקיד. ביולי ובאוגוסט 2009 השיב שנק ר למשרד מבקר המדינה כי לצורך בחירת מנכ"ל חדש, "נשיא שנקר מינה בעל פה וועדה ", המורכבת מיו"ר חבר הנאמנים, יו"ר הוועד המנהל והנשיא עצמו (להלן - ועדת החיפוש). שנקר ציין בתשובתו כי " עקב רגישות פעילות הוועדה ומתוך רצון שלא תופץ אינפורמציה בטרם עת בשנקר, לא הוצאו כתבי מינוי בכתב וכן לא נרשמו פרוטוקולים. תקנון המוסד גם אינו דורש זאת " (ההדגשות אינן במקור). עוד הוא ציין כי ועדת החיפוש היא ועדה שהקים שנקר באופן וולונטרי, בלי שהדבר יתחייב מהתקנון, וכי לא חלה עליה כל חובה - מכוח התקנון או לפי חוק החברות - לנהל פרוטוקול. לדעת משרד מבקר המדינה, הליך בחירת מנכ"ל לשנקר הוא הליך רגיש ומשמעותי; על כך עמד גם בית הספר בעצמו. דווקא משום כך, היה על שנקר לתעד כראוי את ההליך, לרבות רישום של החלטות מהותיות של הוועדה, עיקרי דברים, עמדות החברים שקיבלו את ההחלטות והמידע הנוגע למועמדים. תיעוד שכזה יש בידו להבטיח את שקיפות ההליך והגינותו והוא גם יכול לאפשר ניתוח של ההחלטות שהתקבלו, אם הדבר יידרש. רגישות ההליך אינה עילה להימנעות מתיעודו, ובידי שנקר מצויים אמצעים ודרכים להגן על סודיותו. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1405 . מאחר שלא נעשה תיעוד כלשהו בעניין פעילות הוועדה לבחירת מנכ"ל והחלטותיה, לא ניתן לדעת אם פעולות שנקר בנושא נעשו לפי הנורמות החלות בעניין זה על גופים ציבוריים, לרבות כללי מינהל תקין. (ב) בספטמבר 2009 תיאר שנקר לפני משרד מבקר המדינה את הליך הבחירה של מועמד לכהונת המנכ"ל: חברי ועדת החיפוש נדרשו לאתר מועמדים לתפקי ד ולהביא את המועמד המועדף לאישור הוועד המנהל. יו"ר חבר הנאמנים פנתה לחברה להשמת בכירים בבקשה לאתר מועמד מתאים, והנשיא פנה בין השאר לראש עיריית רמת גן. החברה להשמת בכירים המליצה על מועמדת, וראש העיר המליץ על מועמד. חברי הוועדה ראיינו את שני המועמדים וראו במועמד שהציע ראש עיריית רמת גן מועמד מתאים בשל הרקע האקדמי שלו וכישוריו הניהוליים והאחרים. המועמד נשלח לאבחון והתאמה בחברה מסוימת, וחוות הדעת שהתקבלה בעקבות האבחון הצביעה על סיכוי גבוה של המועמד להצליח בתפקיד. בהמשך לכך המליצה עליו ועדת החיפוש לפני הוועד המנ הל כמועמד המתאים לכהן כמנכ"ל שנקר. ב - 12.7.09 אישר כאמור הוועד המנהל את המינוי. שנקר גם השיב כי אין לו נוהל בעניין איוש תפקיד המנכ"ל. ראש עיריית רמת גן השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 כי "נשיא שנקר פנה ... וביקש הצעות לגבי מועמדים מתאימים לת]אלי[ מיוזמתווהבעתי את [ פקיד מנכ"ל... שנקר שום ]לי[ מקבל פניות דומות מגורמים שונים... מעבר לכך, לא הייתה]אני[ . יצוין כי]דעתי מעורבות בנושא". לדעת משרד מבקר המדינה, היה על שנקר להרחיב את מאגר המועמדים הפוטנציאליים ולהימנע מאיתור מועמדים באמצעות גורמים ששנקר תלוי בהם לצורך פעולותיו, בין היתר בתחום התכנון והבנייה. . . לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד המנהל להפיק את הלקחים מהממצאים בעניין הליכי סיום עבודת המנכ"ל הקודם והליכי הבחירה והמינוי של המנכ"ל החדש ולהנחות את הנוגעים בדבר בשנקר לגבש בהקדם נוהל בעניין מינויים ופיטורים של בעלי תפקידים בכירים בשנקר. .פיקוח מל"ג וות"ת על פעילות שנקר .המכללות האקדמיות ממלאות תפקיד ציבורי חשוב בשיפור הנגישות ללימודי השכלה גבוהה ובהגדלת מספר הלומדים במוסדות להשכלה גבוהה. חלק ניכר מהתקציב של מכללות אקדמיות רבות מקורו בתקציב המדינה ובכספי ציבור אחרים. שנקר עצמה מתוקצבת כאמור, מדי שנה בשנה, בסכום של כ-50 .מיליון ש"ח מתקציב המדינה 1406 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 על פי נתוני מל"ג וות"ת 46 , פועלות בארץ 29 ( מכללות; בשנת הלימודים התשנ"ז - 1996 1997 ) למדו במכללות האקדמיות47 (כולל המכללות להכשרת מורים) כ-%37 מהתלמידים לתואר ראשון, ואילו בשנת הלימודים התשס"ח ( 2008- 2007 ) למדו בהן כ-%60 מתלמידים אלה48. בסך הכול למדו במכללות האקדמיות בשנת התשס"ח כ- 100,000 סטודנטים לתואר ראשון. ות"ת השתתפה בשנת התשס"ז49 בתקצוב19 מ-29 המכללות האקדמיות וכן בתקצוב שתי המכללות האקדמיות האזוריות בסכום של כ-854 .מיליון ש"ח הנתונים האמורים לעיל מצביעים על שיעור גדל והולך של תלמידים לתואר ראשון הלומדים במכללות ועל היקפם הניכר של תקציבי המדינה הניתנים לגופים אלה. מנתונים אלה עולה גם החשיבות הרבה בקיום בקרה נאותה ושוטפת של הגורמים הממשלתיים המופקדים על הנושא - ובראשם מל"ג וות"ת - על פעילותן של המכללות. 1. בדוחות ביקורת שפורסמו במשך השנים הדגישו מבקרי המדינה לדורותיהם כי המוסדות להשכלה גבוהה מחויבים לפעול - בתחומים שנבדקו בביקורת המדינה ובתחומים מינהליים בעיקרם - על פי כללים מתחום המשפט הציבורי. מתחילת שנת 2007 הביאו נושאי תפקידים במוסדות שנקר לידיעת מל"ג וות"ת מידע בעניין פעולות בלתי תקינות לכאורה שנעשו בשנקר, בין היתר על ידי הנשיא. להלן דוגמאות: (א) בפברואר 2007 ,כתבה חברה בחבר הנאמנים של שנקר לשרת החינוך דאז פרופ' יולי תמיר (ששימשה יו"ר מל"ג), ליו"ר ות"ת ולסגן יו"ר מל"ג, כי דוח הביקורת של מבקר הפנים שהתקבל באוקטובר 2006 "מעלה שאלות קשות הקשורות לאופן ניהולם של עניינים אקדמיים ואדמיניסטרטיביים , והמסקנות המועלות במסגרתו לגבי רבים מהעניינים ]בשנקר[ שנבחנו על ידי , בדומה למכללות אחרות, ]שנקר[ המבקר מעוררות דאגה רבה. ברור לנו, כי חייבת לנהוג בהתאם לכללים ולנהלים אשר נקבעו על ידי המועצה להשכלה גבוהה ולציית להם. כמו כן ברור, כי האחריות לדאוג ולאכוף את נושא הציות לכללים ולנהלים האמורים, מוטלת על המועצה להשכלה גבוהה ועל ועדת התכנון והתקצוב הפועלת מטעמה" (ההדגשה במקור). (ב) באפריל 2007 כתב אחד מחברי הוועד המנהל למזכירת מל"ג כי מאחר שבידי מל"ג הסמכות לאכוף את החלטותיה, הוא מבקש לדעת מה היא עמדת מל"ג בנוגע לאי-עמידת שנקר בהנחיותיה. (ג) במאי 2007 כתב חבר בחבר הנאמנים ובמוע צה האקדמית של שנקר לשרת החינוך ויו"ר מל"ג כי קיים בשנקר כשל " בליבת הניהול האדמיניסטרטיבי והאקדמי של המוסד כולו, הנמשך מזה שנים רבות, בידיעת המל"ג " (ההדגשה אינה במקור). במכתבו פירט החבר האמור את השתלשלות העניינים בעניין דוח מבקר הפנים וממצאיו, ובכלל זה עניין אי- תפקוד גורמי הניהול בשנקר ואי-הטיפול בממצאים של דוח הביקורת, שגרם להתפטרות יו"ר .__________________ .46 'לקוח מתוך דין וחשבון מס 34/35 ( של מל"ג וות"ת לשנים תשס"ז 2006/7 ) ותשס"ח ( 2007/8 ) שפורסם בשנת 2009. 47 לרבות מכללות שאינן מתוקצבות על ידי המדינה, מסלולים אקדמיים שבאחריות אוניברסיטאות ומכללות להכשרת עובדי הוראה הממומנות על ידי משרד החינוך. 48 נתוני ות"ת אינם כוללים את הסטודנטים שלמדו באוניברסיטה הפתוחה בשל אופי הלימודים המיוחד במסגרת זו. 49 במועד מסירת הנתונים למשרד מבקר המדינה עדיין לא היו בידי ות"ת נתונים כספיים לגבי שנת התשס"ח. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1407 .חבר הנאמנים. כן ציין את התראות מל "ג על אי -עמידת שנקר בהחלטותיה בנושאים רבים והסתרת מכתביה בעניין זה על ידי הנשיא ממוסדות שנקר וממבקר הפנים. החבר אף טען במכתבו כי ועדת הביקורת שהוקמה בשנקר כדי לטפל בממצאי הדוח לא ביצעה כראוי את תפקידה. בסיכום מכתבו ציין כי "ניתן להוסיף דפים רבים על איומים והפחדות, ניהול לא תקין... ראשי המל"ג יודעים על הנעשה בשנקר זה שנים - מכתביהם מוכיחים זאת " (ההדגשה אינה במקור). העתק המכתב הועבר לסגן יו"ר מ ל"ג, יו"ר ות"ת ומנכ"ל מל"ג וות"ת. (ד) בספטמבר 2007 (" :כתב חבר נוסף בחבר הנאמנים ובוועד המנהל ליו"ר ות"ת1 ) כפי שהתברר לי... בעת האחרונה, חבר הנאמנים, הוועד המנהל וועדת הכספים הוזנו במשך תקופה ארוכה מאד במידע חלקי, מסונן ומצונזר. ככזה, אפשרי מאד - הייתי אומר כמעט ודאי - כי תהליך קבלת ההחלטות לקה בחסר. (2 ) מתברר- בדיעבד - כי מידע חשוב הוסתר במשך תקופה ארוכה - ולא במקרה - הן מחבר הנאמנים, הן מהועד המנהל ומועדת הכספים. הדוגמא הבולטת ביותר היא ההתכתבות העניפה ורבת השנים בין המל"ג למוסד בכל הקשור לנושא הקרדינלי של משך כהונת הנשיא... למיטב הבנתי וידיעתי החלק הארי של תקציב 'שנקר' ממומן ע"י משלם המיסים באמצעות הות"ת. אשר על כן, לא יתכן כי הוראות/הנחיות המל"ג והות"ת - באם לא הוחרגו - לא יקוימו ככתבן כלשונן וכרוחן. לא נראה לי כי ראוי, אפשרי וצריך להסכים לשיטה של התעלמות בוטה מהוראות האמורות ו'עולם כמנהגו נוהג'" (ההדגשה במקור). שנקר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי הוא מסתייג מהאמור במכתבים אלה ומהבאת תוכנם בדוח הביקורת. 2. כאמור, בעקבות הפניות האמורות ושאלות שהפנה משרד מבקר המדינה למל"ג וות"ת בנושא, מינה מנכ"ל מל"ג וות"ת בנובמבר 2007 בודקת חיצונית לבחינת הליקויים העולים מדוח הביקורת של מבקר הפנים וליישום המלצותיו ו"חריגות מהנחיות, כללים והחלטות מל"ג ". ]שנקר[ וות"ת, לרבות ובמיוחד בכל הנוגע לניהול האקדמי של בפברואר 2010 , סמוך לסיום דוח זה, הגישה הבודקת מטעם מל"ג כאמור את דוח הבדיקה הסופי. 3. כבר בדוח שהתפרסם במרס 200950 העיר מבקר המדינה על היעדר פיקוח ובקרה ראויים של מל"ג וות"ת על הנעשה במכללה האקדמית צפת. בדוח הודגש כי נוכח תפקידן הציבורי החשוב של המכללות האקדמיות ונוכח משקלן ההולך וגובר של המכללות מבחינת מספרן ומספר תלמידיהן והן מבחינת חלקן בהקצבות המדינה להשכלה גבוהה, ראוי כי מל"ג וות"ת ישפרו את מנגנוני הפיקוח והבקרה שלהן על פעילות המכללות ויוודאו שייקבעו בהן סדרי בקרה נאותים ושהן יפעלו לפי כללי מינהל תקין. אם יתברר שהמכללות אינן פועלות כראוי, על מל"ג וות"ת לממש את סמכויותיהן ולנקוט את כל הצעדים המתחייבים מהן. באוגוסט 2009 מסר מנכ"ל מל"ג וות"ת למשרד מבקר המדינה, כי המוסדות להשכלה גבוהה עצמאיים בניהולם, ומל"ג או ות"ת אינן יכולות לבוא במקומם, וכי במסגרת התנאים להיתר של מוסד להשכלה גבוהה נכללת גם החובה כי מבנה המוסדות המנהלים והרכבם יבטיחו ניהול תקין. עם זאת הוא הוסיף שבמקרה הצורך מל"ג וות"ת בוחנות פניות ותלונות המגיעות אליהן ממקורות שונים באשר לתפקודם של המוסדות, וכי "עקב ריבוי התופעות של חריגות מוסדות להשכלה גבוהה מהחלטות ות"ת ומל"ג, ובמיוחד בעניין הניהול האקדמי, הוקמה ועדת קבע אשר הוסמכה לדון בכל סוגי החריגות של מוסדות להשכלה גבוהה בין השאר, חריגות מחוק .__________________ .50 ,ראו מבקר המדינהדוח ביקורת על מערכת ההשכלה הגבוהה ( 2009 '), עמ285. 1408 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 המל"ג וכללי המל"ג, חריגות מהחלטות ונהלים של מל"ג והוות"ת (תקציביות, היקפי העסקה ושכר סגל וכדו'), ולקבוע סנקציות בגינן". 4. משנת 2007 , במהלך תקופה ארוכה, העבירו גורמים שונים למל"ג ולוות"ת מידע רב בעניין פעולות בלתי תקינות שבוצעו לכאורה בשנקר, אולם הן לא פעלו בנחישות לסיים את הבדיקה על היבטיה השונים. הממצאים שעלו בבדיקת מבקר המדינה מצביעים על פיקוח לקוי של מל"ג וות"ת על הנעשה בשנקר. בתשובתן למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 חזרו מל"ג וות"ת על כך שתפקידן הוא "להבטיח כי המבנה הניהולי של המוסדות להשכלה גבוהה יהיה כזה המבטיח ניהול תקין של מוסד ועצמאות אקדמית ומנהלית. עם זאת סעיף 14 ביחד עם סעיף]מל"ג[ לחוק15 , קובעים כי האחריות לניהולו התקין של מוסד להשכלה גבוהה הוא על המוסד בלבד". מל"ג וות"ת ציינו כי "לאחר קבלת תלונות באשר להתנהלות הוחלט, בהליך יוצא דופן, על מינויה ]שנקר[ ... עם קבלת הדוח הסופי יתקיימו דיונים]שנקר[ לבדוק את ניהול]הבודקת מטעם מל"ג[ של בממצאיו, לרבות בנושאים כלליים של תיקון הנחיות ות"ת/מל"ג. עם זאת יובהר... כי אין זה מתפקידן של מל"ג וות"ת להתערב באופן שוטף בניהולם של המוסדות להשכלה גבוהה. תפקידן הוא לקבוע הנחיות וסטנדרטים באשר למבנה המוסדות המנהלים עצמם". . . מהממצאים שלעיל עולה כי פעילות מל"ג וות"ת בעניין בדיקת הנעשה בשנקר התאפיינה בסחבת וחוסר נחישות; הממצאים אף מצביעים על היעדר פיקוח ראוי של מל"ג וות"ת על הנעשה בשנקר. כאמור, בתשובותיהן לביקורת האמורה טוענות מל"ג וות"ת כי אין זה מתפקידן להתערב באופן שוטף בנעשה במוסדות להשכלה גבוהה או לבוא במקום המוסדות. זאת בהתבסס על הצורך שהמוסדות יהיו עצמאיים בפעילותם ואחראים לניהולם התקין. לגישתן של מל"ג וות"ת, תפקידן בנושא זה מתמצה בהנחיית המוסדות להשכלה גבוהה באשר למבנה והרכב המוסדות המנהלים שלהם, והפעולות שהן עשו בעניין שנקר יוצאות דופן. אין חולק כי בראש ובראשונה המוסדות להשכלה הגבוהה הם שאחראים לניהולם התקין; אולם לדעת משרד מבקר המדינה, אין בכך כדי לבטל את אחריותן של מי שהופקדו על הפיקוח והבקרה על מוסדות אלה - מל"ג וות"ת. ממצאי הביקורת הנוכחית מעידים כי לא די במתן הנחיות על ידי מל"ג וות"ת כדי להבטיח את ניהולם התקין של המוסדות להשכלה גבוהה. כדי לוודא שההנחיות אכן מבוצעות, נדרש מנגנון פיקוח ובקרה אשר יפעל הן באופן שגרתי והן במקרים של חריגות או בעיות. פיקוח ובקרה של מל"ג וות"ת על הנעשה במוסדות מעת לעת - ועל אחת כמה וכמה כש מגיע לפתחן מידע חוזר ונשנה על פעולות בלתי תקינות לכאורה, כל שכן על הפרה של הנחיותיהן - הוא הכרחי להבטחת הניהול התקין של המוסדות להשכלה גבוהה ולשמירה על משאבי הציבור המושקעים במוסדות אלה ועל אמון הציבור בהם. על מל"ג וות"ת להבטיח קיום של מנגנוני פיקוח ובקרה אפקטיביים שיופעלו כדבר שבשגרה וכן לקבוע דרכים שיאפשרו להן לטפל בעתיד במהירות וביעילות במידע המתקבל אצלן על תפקוד לקוי של מוסדות להשכלה גבוהה ולפעול כנדרש. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1409 . . סיכום .1. מערכת פיקוח ובקרה פנימית של מוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים מכספי המדינה בישראל כוללת את המוסדות המנהלים (כגון חבר הנאמנים והוועד מנהל), ועדת הביקורת, מבקר המוסד ורואה חשבון מבקר. מערכת זו נועדה להבטיח את ניהולם התקין של המוסדות, בין היתר באמצעות אכיפת מגוון רחב של עקרונות ובהם: משמעת, שקיפות, נשיאה באחריות, דיווח, הגינות, וציות להוראות הדין. כאשר מערכת הפיקוח והבקרה הפנימית פועלת כראוי מתקיימים במוסד איזונים ובלמים, המיועדים למנוע פעולות שאינן תקינות ושאינן עומדות בכללי מינהל תקין. במקרים שבהם בכל זאת בוצעו פעולות כאמור - על מערכת הפיקוח והבקרה לאתר אותן במהירות, להביא לתיקון הליקויים ולמנוע את הישנותם. על פי תקנון שנקר מתקיימת בו לכאורה מערכת בקרה של איזונים ובלמים כמצוין לעיל, אולם ממצאי בדיקת משרד מבקר המדינה מעלים כי בפועל, מערכת פנימית זו כשלה: ליקויים משמעותיים לא אותרו בזמן אמת על ידי גורמים במערכת, ומשהתגלו ליקויים בדיעבד - לא נעשה די לתיקונם ולהפקת לקחים מהם. ממצאי הדוח מעלים, בין היתר, כי נשיא בית הספר ניהל אותו שנים רבות באופן ריכוזי וחסר שקיפות, לא הקפיד למסור למוסדות המנהלים (חבר הנאמנים והוועד המנהל) מידע מהותי שנדרש להם לצורך מילוי תפקידם, ובמקרים מסוימים אף פעל, למצער למראית עין, במצב של חשש לניגוד עניינים. מנגד, המוסדות המנהלים היו פסיביים והסתפקו במידע שמסר להם הנשיא מיזמתו. 2. נוסף על מערכת הבקרה הפנימית אמורה להיות מופעלת על שנקר גם בקרה ממשלתית, ובייחוד על ידי מל"ג וות"ת. זאת על סמך הסמכויות והתפקידים שהוקנו להן מכוח חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח - 1958 , והחלטת ממשלה משנת 1977 . ואולם מממצאי הביקורת הנוכחית עולה כי בכל הנוגע לפיקוח ובקרה על הניהול של שנקר - כשלו גם מל"ג וות"ת: הן נהגו בחוסר עקביות בעניין קיום הנחיותיהן בנושא הניהול האקדמי של המכללות ובכלל זה משך הכהונה של נשיאי המכללות, ובהם נשיא שנקר, ונהגו בסוגיה זאת בדרך של "הלכה ואין מורין כן". הן לא בחנו ביסודיות את הצעדים שעליהן לבצע נוכח המידע שהתקבל אצלן בעניין חריגות מכללי מינהל תקין בבית הספר; הגיבו לכך באטיות ובאופן לא מספק, וטיפולן בנושא טרם הושלם. תפקוד זה אינו עולה בקנה אחד עם התפקידים הציבוריים שהטילו עליהן המחוקק והממשלה - לפקח על מערכת ההשכלה הגבוהה ולהסדירה. 3. הביקורת נעשתה אמנם בשנקר ועסקה גם במל"ג וות"ת, אולם הלקחים העולים ממנה הם כלליים ועשויים להיות רלוונטיים למערכת ההשכלה הגבוהה בכללותה. בשנים האחרונות חל שינוי באופן שבו מנוהלים תאגידים בעולם המערבי וגם בישראל. השינוי מתאפיין במעבר לממשל תאגידי (Corporate Governance, CG) ,, שעקרונותיו נועדו לשפר את סדרי הבקרה, הפיקוח השקיפות, האמון וההגינות ושמירת האינטרסים של בעלי עניין, תוך התבססות על 1410 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 קוד אתי ושימת דגש על האחריות האישית של מנהלי התאגידים51 . לדעת משרד מבקר המדינה, עקרונות הממשל התאגידי יפים גם לארגונים ציבוריים ותאגידים אחרים שבהם יש לציבור עניין, ובהם כמובן המוסדות להשכלה גבוהה, ובייחוד המוסדות שמרבית תקציבם מקורו בתמיכה כספית מתקציב המדינה. מן הראוי שכל המוסדות להשכלה גבוהה יפיקו את הלקחים מהממצאים שהועלו בדוח זה ויוודאו שמיושמים בהם באופן נאות עקרונות הממשל התאגידי, לרבות בקרות נאותות; יש לעשות כן בשינויים המחויבים לנוכח המאפיינים התפקודיים והמבניים של מערכת ההשכלה הגבוהה. סביר להניח שבכך יהיה כדי לתרום, בין היתר, לשיפור הבקרה על תפקוד ההנהלה וזרימת מידע מהותי למוסדות המנהלים, זאת כדי לאפשר את תפקודם התקין של המוסדות להשכלה גבוהה. 4. על מל"ג וות"ת להפיק בהקדם את הלקחים מדוח זה, לנקוט את הפעולות הנדרשות לפי הדוח הסופי של הבודקת מטעם מל"ג, להגביר את הפיקוח שלהן על שנקר בפרט ועל המוסדות להשכלה גבוהה בכלל, לדרוש להחיל בהם הליכים וכלים של ממשל תאגידי נאות ולהתאים את סדרי הניהול למציאות המשתנה בתחום ההשכלה הגבוהה. עליהן לשים דגש מיוחד בעניין זה על המכללות, שרבות מהן הוקמו בשנים האחרונות, כך שהן המכללות והן מל"ג וות"ת יוכלו לתפקד כהלכה ולהגיב במהירות וביעילות על חריגות ניהוליות במכללות עוד בטרם ייגרם נזק משמעותי. יישום המלצות אלה יאפשר למל"ג ולוות"ת לבצע טוב יותר את חובותיהן ותפקידיהן, ולמכללות - למלא טוב יותר את ייעודן - שיפור הנגישות להשכלה גבוהה והגדלת מספר הלומדים בהן, תוך הקפדה על איכות הלימודים. מינהל תקין של מוסדות שנקר, לרבות של נשיאו, הכרחי להמשך התפתחותו של בית הספר, חיזוק מעמדו ושימור הישגיו הייחודיים. .__________________ .51 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2007 ,"), בפרק "מעקב ובקרה על החברות הממשלתיות עמ' 150-151 .

תקציר:
 .פרק שישי .שנקר - בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב . . 1345 . שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב . .פעולות הביקורת . נבדקו היבטים שונים של פעילותו של שנקר ובהם: משך כהונתו של נשיא בית הספר, העסקת היועץ המשפטי והתקשרויות פרטיות של הנשיא עימו, מינויו של מנכ"ל חדש לשנקר והפיקוח של המועצה להשכלה גבוהה (מל"ג) והוועדה לתכנון ולתקצוב שלה (ות"ת) על בית הספר. כן נבדקו בשנקר היבטים הנוגעים לחברה לפיתוח מוצרים שהוא היה שותף להקמתה. בשנקר, במל"ג ובוות"ת נעשתה גם ביקורת מעקב מורחבת על הטיפול בליקויים שמבקר המדינה הצביע עליהם בדוחות שפרסם על שנקר בשנים 2002 -2003 . נבדקו בין היתר: הסדרת השימוש בקרקעות שעליהן שוכן שנקר והתשלום בגינן, ניהול הרכש והרכוש הקבוע, הטיפול בחומרים מסוכנים ותנאי ההעסקה של הסגל האקדמי. בדיקות השלמה נעשו במינהל מקרקעי ישראל, בעיריי ת רמת גן, במשרד להגנת הסביבה ובמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה. .:שם הדוח היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1347 . היבטים בפעילות שנקר .תקציר .שנקר - בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב (להלן - שנקר או בית הספר) שוכן בעיר רמת גן; הוא נוסד ביזמת ממשלת ישראל, לפי החלטת הוועידה הכלכלית הבין-לאומית הראשונה שהתקיימה בירושלים בשנת 1968 , ובה נקבע כי נדרש להקים מוסד להשכלה גבוהה אשר ימלא את הצורך בהוראה, במחקר, בפיתוח ובהכשרה של עתודה מקצועית אקדמית לתעשיית הטקסטיל. שנקר פתח את שעריו בשנת 1970 , ובשנת 1977 קיבל הכרה אקדמית מהמועצה להשכלה גבוהה (להלן- מל"ג)1 .. שנקר מאוגד כחברה מוגבלת בערבות, בלי הון מניות עד תחילת שנות התשעים של המאה העשרים עסק שנקר בעיקר בתחום הטקסטיל והאפנה, ולמדו בו כמה מאות סטודנטים. בית הספר התפתח מאוד מאמצע שנות התשעים של המאה העשרי ם במספר הסטודנטים הלומדים בו, במגוון מסלולי הלימוד שהוא מציע וכן בפיתוח הפיזי של הקמפוס שלו. בשנת הלימודים התשס"ט ( 2009- 2008)2 היו קיימים בשתי הפקולטות של שנקר - הפקולטה לעיצוב והפקולטה להנדסה - 11 חוגי לימוד, ובהם למדו כ - 2,000 סטודנטים במסלולים אקדמיים וכ-500 במסלול הנדסאים. שנקר מוסמך להעניק תואר "בוגר" במגוון מקצועות ובהם: עיצוב טקסטיל, עיצוב אפנה, עיצוב תעשייתי ותקשורת חזותית, ותואר "בוגר במדעים" בין היתר בהנדסת פלסטיקה, הנדסת אלקטרוניקה, הנדסת תכנה והנדסת תעשייה וניהול. מעל 50% מהכנסותיו של שנקר מקור ן בהקצבות המדינה הניתנות באמצעות הוועדה לתכנון ולתקצוב של מל"ג (להלן - ות"ת)3 . המוסדות להשכלה גבוהה ובהם שנקר ממלאים תפקיד ציבורי, וחלק ניכר מתקציבם מקורו בתקציב המדינה. לכן ראוי שיפעלו לפי אמות מידה הנדרשות מגופים ציבוריים ובהן שמירה על כללי מינהל תקין, יעילות וחיסכון. .__________________ .1 מל"ג היא המוסד הממלכתי לענייני השכלה גבוהה במדינה; את חבריה ממנה נשיא המדינה על פי הצעת הממשלה, אולם היא פועלת כגוף עצמאי שמטרתו להסדיר את העיסוק בהשכלה גבוהה ולפקח על תחום זה בלא מעורבותה הישירה של הממשלה. הקמת מל"ג וסמכויותיה עוגנו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח - 1958. 2 .שנת הלימודים מתחילה באוקטובר ומסתיימת בספטמבר 3 ביוני 1977 החליטה הממשלה לסמוך את ידה על כינונה של ות"ת כוועדת משנה של מל"ג. בין יתר תפקידיה ות"ת מציעה לממשלה את התקציב הרגיל ואת תקציב הפיתוח להשכלה הגבוהה, בהתחשב בצורכי החברה והמדינה. כמו כן ות"ת מסייעת ומייעצת למל"ג בדיוניה בעניין פתיחת מוסדות חדשים להשכלה גבוהה ובעניין אישור יחידות ותכניות חדשות במוסדות קיימים. 1348 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 פעולות הביקורת .בחודשים מאי 2008 - אוגוסט 2009 לסירוגין בדק משרד מבקר המדינה בשנקר, במל"ג ובוות"ת בין היתר את הנושאים האלה: משך תקופת כהונתו של נשיא בית הספר, פרופ' אמוץ וינברג (להלן - נשיא שנקר או הנשיא), קשריו של הנשיא עם היועץ המשפטי של בית הספר, החברה לפיתוח מוצרים (" שנטק"), רישום פרוטוקולים, הליכי סיום כהונתו של המנכ"ל ומינוי מנכ"ל חדש, הסדרת נהלים בנושא קשרים עסקיים ומשפחתיים בשנקר והפיקוח של מל"ג וות"ת על פעילות שנקר. משרד מבקר המדינה בדק גם את טיפולם של שנקר ומל"ג בדוח ביקורת מיוחד שהגיש מבקר הפנים של שנקר לחבר הנ אמנים באוקטובר 2006 (להלן- דוח הביקורת או דוח מבקר הפנים). הטיפול של שנקר בממצאי דוח מבקר הפנים ונושאים נוספים נבדקו גם על ידי רו"ח שמינתה מל"ג כבודקת מטעמה (להלן - הבודקת מטעם מל"ג). .עיקרי הממצאים .משך תקופת כהונת הנשיא .לנשיא בשנקר השפעה של ממש על תפקודו האקדמי והניהולי של בית הספר. בתפקיד נשיא שנקר מכהן זה כ -16 .שנה פרופ' אמוץ וינברג במהלך תקופה זו האריך חבר הנאמנים של שנקר את כהונתו שלוש פעמים. ההארכה האחרונה נעשתה במאי 2004 , לתקופה של ארבע שנים (מאי 2006 - מאי 2010 .) 1 . בשנים 2003 -2009 קיבלה מל"ג הח לטות והוציאה הנחיות העוסקות בנושאי הניהול האקדמי של מוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות (להלן - מכללות). בהחלטה מנובמבר 2003 הגבילה מל"ג את משך הכהונה הרצוף של נשיאי מכללות לעשר שנים. במהלך תקופה זו בחנה ושינתה מל"ג שוב ושוב את הנחיותיה ולא השלימה את טיפולה בנושא. 2 . בינואר 2004 החליטה מל"ג על הפעלת סנקציות נגד מוסדות להשכלה גבוהה "שאינם עומדים בכללי והנחיות מל"ג וות"ת". מאז היא מינתה ועדות שונות לבחינת אכיפת החלטתה בעניין הניהול האקדמי אולם בפועל לא אכפה את החלטתה. 3 . ביוני 2004 קיבלה מל"ג חוות דעת משפטית בדבר סמכותה להוציא הנחיות למכללות בנושא הניהול האקדמי. בחוות הדעת נקבע כי על מל"ג לעגן את החלטתה בעניין הניהול האקדמי בכללים, שהם חקיקת משנה הטעונה היוועצות עם ועדת החינוך של הכנסת ופרסום ברשומות. בעקבות חוות הדעת החליטה מל"ג בנובמבר 2004 לפעול לעיגון החלטתה בכללים, אולם היא לא עשתה זאת. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1349 .4 . נשיא שנקר לא עדכן בכתובים את הוועד המנהל ואת חבר הנאמנים של שנקר בדבר פניות מל"ג לנשיאי המכללות ובכללם אליו בכל הנוגע למשך כהונתם ובדבר התארגנות של נשיאי המכללות נגד החלטת מל"ג. למידע זה הייתה משמעות מיוחדת נוכח העובדה שבתקופה שבה התקבלו פניות מל"ג דנו מוסדות שנקר בהארכת כהונת הנשיא ואף החליטו להאריכה בפעם השלישית. 5 . בסוף ספטמבר 2009 החליטה מליאת ות"ת להפסיק את הזרמות הכספים לשנקר החל מדצמבר 2009 ולחדש אותן רק אם וכאשר יפסיק שנקר את כהונתו בפועל של הנשיא, ימנה תחתיו ממלא מקום זמני ויפתח בהליך לבחירת נשיא חדש. באוקטובר 2009 הודיע יו"ר הוועד המנהל של שנקר לוות"ת כי שנקר פתח בהליך לבחירת נשיא חדש, וכי במאי 2010 יובא המועמד המתאים לאישור חבר הנאמנים וייכנס לתפקידו. בעקבות הודעה זו חידשה ות"ת את הזרמות הכספים לשנקר. .העסקת היועץ המשפטי והתקשרויות פרטיות של הנשיא עמו .היועץ המשפטי החיצוני של שנקר (להלן - היועץ המשפטי) משמש בתפקידו משנת 1997 ברציפות. בשנים הרבות שבהן העסיק אותו שנקר לא דן הוועד המנהל בצורך להמשיך ולהתקשר עמו ובתנאים לכך, כגון תנאי העסקתו, הצורך לחתום עמו חוזה העסקה ולקבל ממנו הצהרה על ניגוד עניינים, אם ק יים, בין תפקידו כיועץ המשפטי של שנקר לבין עיסוקיו האחרים. בתקופה שבה העסיק שנקר את היועץ המשפטי התקשר עמו הנשיא פעמיים בתשלום - ב- 1999 וב- 2008 , לצורך קבלת סיוע משפטי בעניינים אישיים. הנשיא לא דיווח למוסדות שנקר על התקשרויות אלה, לא לפניהן ולא אחריהן. יצוי ן שעד דצמבר 2002 היה הנשיא מעורב ישירות בהעלאת שכרו של היועץ המשפטי. הנשיא מסר למשרד מבקר המדינה מידע חלקי ולא מדויק בעניין התקשרויותיו עם היועץ המשפטי ובעניין מעורבותו בהעלאת שכרו. בדצמבר 2009 , בעקבות הערות משרד מבקר המדינה בדבר הצורך ברענון ספקי השירותי ם השונים לבית הספר, החליט שנקר להפסיק את העסקתו של היועץ המשפטי החל מ- 31.12.09. . התקשרות פרטית של הנשיא עם קבלן משנה של קבלן שיפוצים .באוגוסט 2008 התקשר שנקר עם קבלן שיפוצים לביצוע עבודות בינוי וגמר (להלן - הקבלן) במבנה שהעמידה עיריית רמת גן לרשות שנקר (בניין עלית). בעת שביצע הקבלן את עבודתו בשנקר התקשר הנשיא ישירות עם קבלן משנה של הקבלן, שהועסק במסגרת העבודות בשנקר, לצורך ביצוע עבודות שיפוץ פרטיות. הנשיא לא דיווח למוסדות שנקר או לגורם אחר בו על התקשרותו עם קבלן המשנה לצורך 1350 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 העבודות הפרטיות ולא עשה זאת גם אחריה. הנשיא השיב באופן לא מדויק על שאלות של משרד מבקר המדינה בנושא. .תרומה כספית מהקרן .נשיא שנקר התחייב בכתב לפני היועץ המשפטי של המוסד כי הגורם המטפל בתרומה לשנקר, בסך חצי מיליון דולר, יקבל עמלה בשיעור 25% מתוך התרומה. על ההתחייבות לא חתם מורשה חתימה נוסף על הנשיא, כמתחייב מנוהלי שנקר, ולא נמצא כל מסמך המעיד כי הנשיא שיתף או למצער יידע בעלי תפקידים אחרים בשנקר בעניין זה. את העמלה קיבל היועץ המשפטי עצמו, שטיפל בהשגת התרומה. הנשיא ושנקר טענו כי הסכמת הנשיא להפריש את דמי העמלה מהתרומה תואמה מראש עם יו"ר הוועד המנהל של שנקר דאז, אולם יו"ר הוועד המנהל הכחיש זאת. עמלת היועץ המשפטי הסתכמה בכ - 650,000 ש"ח, והוא קיבל אותה בהמחאה שעליה חתמו הנשיא ויו"ר הוועד המנהל. הוועד המנהל דן פעמיים בתרומה ובעמלה ששולמה בגינה, אולם על אף חומרת הדברים, הוא לא החליט בדבר נקיטת צעדים בנושא. .חברה לפיתוח מוצרים .1 . בנובמבר 2001 הוקמה באנגליה החברה Shenkar Technologies Limited (להלן- חברת שנטק או החברה). הבעלות עליה התחלקה שווה בשווה בין שנקר ובין חברת Europe Land Limited (להלן- אי-אל- אל). על פי החוזה שנחתם בין אי -אל-אל לשנקר בספטמב ר 2001 (להלן- חוזה ההקמה), החברה נועדה לעסוק בפיתוח מוצרים המבוססים על פטנטים שפותחו בשנקר, בייצורם ובמכירתם. 2 . ביוני 2001 החליט הוועד המנהל להקים ועדה לטיפול בהתקשרות להקמת החברה. בשנקר לא נמצאו כל פרוטוקולים הנוגעים לפעילותה של הוועדה, ועל כן לא ניתן לדעת אם היא התכנסה, ואם כן - מה היו החלטותיה. הנשיא או יו"ר הוועד המנהל דאז לא הביאו את חוזה ההקמה לאישור הוועד או ועדת הכספים של שנקר לפני חתימתו, אלא דיווחו עליו לוועד המנהל בדיעבד באוקטובר 2001 . מוסדות אלה אף לא העירו להם על כך. 3 . שנקר לא ביקש, כמתחייב מהנחיות מל"ג, את אישורה של ות"ת להקים את חברת שנטק ולא דיווח לה, גם לא בדיעבד, על הקמתה. 4 . הנשיא לא הקפיד לדווח באופן שוטף למוסדות שנקר על פעילות החברה ועל מידע מהותי הנוגע לה שהגיע לידיו, ואילו מוסדות שנקר לא עמדו על הצורך להיות מעודכנים בנוגע לחברה ולא דרשו מהנשיא דיווחים בעניינה. שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1351 .5 . שנקר לא דיווח בדוחותיו הכספיים לשנים 2001 -2005 על הקמת חברת שנטק ועל החזקת מנייתה. עד שנת 2007 לא ידעו רואי החשבון של שנקר על קיומה של החברה ועל מעורבותו של שנקר בה. 6 . אף שהדוחות הכספיים של שנקר לשנת 2006 תוקנו באפר יל 2007 , לא המציא שנקר למשרד מבקר המדינה את דוחותיו הכספיים המתוקנים לשנה זו שכללו את החזקתו בחברת שנטק אלא את הדוחות הכספיים הקודמים, שלא כללו דיווח זה. רק בעקבות בקשה מפורשת של משרד מבקר המדינה המציא לו שנקר את הדוחות המתוקנים. 7 . במרס 2008 נחתם הסכם בין אי-אל-אל, שנקר וחברת שנטק ולפיו יעביר שנקר את מניית החברה שבבעלותו לאי -אל-אל; הנשיא לא הסביר לוועדת הביקורת מה דינן של חובות שנקר כלפי שנטק בכל הנוגע למחויבויות העבר, לרבות חובת השיפוי, וכיצד הוראות חוזה ההקמה, ובכללן חובת שיתוף הפעולה של שנקר עם חברת שנ טק, יוכלו להישאר בתוקף לאחר שמניית שנקר בחברה הועברה לאי-אל- אל, ובכך למעשה פסק שנקר מלהיות שותף בחברה. .רישום פרוטוקולים .הפרוטוקולים של ישיבות חבר הנאמנים והוועד המנהל של שנקר שהתקיימו בשנים האחרונות נרשמו על ידי עובדת בלשכת הנשיא; אין בשנקר נוהל לגבי רישום ואישור של פרוטוקולים של ישיבות אלה. שנקר לא שמר את כל הקלטות המתעדות את דיוני הוועד המנהל. מהשוואה שעשה משרד מבקר המדינה בין הקלטות של ישיבות אחדות של חבר הנאמנים ושל הוועד המנהל שהתקיימו גם לאחר דוח מבקר הפנים מאוקטובר 2006 לבין פרוטוקולים של אותן ישי בות, עלה שלעתים הושמטו מהפרוטוקולים פרטים מהותיים, כך שהם לא שיקפו בצורה נאותה את תוכן הישיבות ואת ההחלטות שהתקבלו בהן. משרד מבקר המדינה בחן את תיעוד ניהול הדיונים של שתי ועדות שמינה שנקר: ועדת ביקורת מיוחדת לבדיקת תיקון הליקויים שעלו בדוח מבקר הפנים וועדה לבחירת מנכ"ל חדש לשנקר. בבדיקה עלה שהוועדות לא רשמו פרוטוקולים לתיעוד דיוניהן. .הסדרת נהלים בנושא קשרים עסקיים ומשפחתיים בשנקר .כאמור שנקר ממלא תפקיד ציבורי ופעילותו ממומנת בעיקר מכספי המדינה, ולפיכך עליו ועל העומדים בראשו לפעול על פי כללים מתחום המשפט הציבורי, ובכלל זאת הנורמות הציבוריות האוסרות הימצאות 1352 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 במצב של ניגוד עניינים ואף חשש למצב זה, ולקבוע הסדרים שימנעו חשש לניגוד עניינים, בין היתר בעת העסקתם של קרובי משפחה4. עלה כי בשנקר אין נהלים בנושא העסקת קרובי משפחה והתקשרויות עסקיות בין בעלי תפקידים, עובדים, ספקים ונותני שירותים ודיווח על זיקות אלה. בתקנון האקדמי מצוין רק כי "במקרה שקיים קשר משפחתי בין דיקן לבין ראש מחלקה באותה פקולטה, יהא ראש מחלקה כפוף לנשיא". למל"ג ולוות"ת אין הנחיות המחייבות את המוסדות להשכלה גבוהה לדרוש מעובדיהם ומבעלי תפקידים בהם להצהיר על קשרי משפחה או קשרים אחרים, לרבות קשרים עסקיים, בינם לבין עצמם ובינם לבין ספקים ונותני שירותים. .הליכי סיום עבודתו של המנכ"ל ומינוי מנכ"ל חדש .משרד מבקר המדינה העלה חשש שהנשיא כבר החליט, בשנת 2009 , לסיים את כהונת המנכ"ל לשעבר 5 וכי ייתכן שתהליך הש ימוע שהוא ביצע למנכ"ל לשעבר לא נעשה בלב פתוח ושתוצאותיו נקבעו מראש. נראה כי כניסתו של המנכ"ל החדש לתפקיד גובשה כבר בתקופת כהונתו של המנכ"ל לשעבר. נשיא שנקר פנה, בין היתר, לראש עיריית רמת גן כדי שימליץ לו על מועמד מתאים למשרת המנכ"ל. המועמד שהציע ראש העירייה נבחר לתפקיד המנכ"ל לאחר שנשקלו שני מועמדים נוספים. בהיעדר מסמכים המתעדים את פעילות ועדת החיפוש לבחירת מנכ"ל (שבה היו חברים הנשיא, יו"ר חבר הנאמנים ויו"ר הוועד המנהל) ואת החלטותיה, לא ניתן לדעת אם פעולות שנקר בנושא נעשו לפי נורמות החלות בעניין זה על גופים ציבוריים, לרבות כללי מינהל תקין. .פיקוח מל"ג וות"ת על פעילות שנקר .משנת 2007 העבירו גורמים שונים למל"ג ולוות"ת תלונות ומידע רב בעניין פעולות בלתי תקינות שבוצעו לכאורה בשנקר, אולם הן לא פעלו בנחישות לסיים את הבדיקה בנושא על היבטיה השונים, לא עשו שימוש מו שכל בכלים שעומדים לרשותן, ונהגו בחוסר עקביות בעניין קיום הנחיותיהן בנושא הניהול האקדמי של המכללות, ובכלל זה משך .__________________ .4 1 . ,)על פי ההגדרות שנקבעו בכללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה התשכ"ט- 1969 ,, ובתקשי"ר, קרוב משפחה הוא הורה בן, בת, אח, אחות, בן זוג, גיס, גיסה, דוד, דודה, אחיין, אחיינית, חם, חמות, חתן, כלה, נכד, נכדה. יש לציין שהתקשי"ר אמנם אינו חל על שנקר, אולם ראוי היה שגופים הממלאים תפקידים ציבוריים דוגמת שנקר יפעלו בעניין קשרי משפחה על פי רוח הכללים והוראות התקשי"ר. 2 . ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 58א ( 2007 ), בפרק "העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים", עמ' 3-103 . 5 המנכ"ל שכיהן מיולי 2007 ועד יולי 2009 . שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1353 . הכהונה של נשיאיהן ובהם נשיא שנקר. תפקוד זה של מל"ג וות"ת אינו עולה בקנה אחד עם התפקידים הציבוריים שהטילו עליהן המחוקק והממשלה - לפקח על מערכת ההשכלה הגבוהה ולהסדירה. הממצאים שעלו בבדיקת מבקר המדינה מצביעים על פיקוח לקוי של מל"ג וות"ת על הנעשה בשנקר. .דוח הביקורת של מבקר הפנים ודוח הבודקת מטעם מל"ג .מבקר הפנים של שנקר בדק לבקשת חבר הנאמנים כמה נושאים בפעילות בית הספר; הממצאים שהעלה נכללו בדוח ביקורת מיוחד שהגיש לחבר הנאמנים באוקטובר 2006. ממצאי דוח הביקורת התמקדו בניהול האקדמי והמינהלי של שנקר, וכללו, בין היתר, נושאים שונים הנוגעים לפעילות הנשיא. חלק מהנושאים האלה נבדקו גם על ידי משרד מבקר המדינה. בנובמבר 2006 , לאחר הגשת דוח הביקורת, העביר מבקר הפנים ליו"ר חבר הנאמנים מכתב בנושא "ריכוז איומים ישירים ועקיפים של נשיא שנקר", ובו פירט אמירות שלטענתו הפנה הנשיא כלפיו וכלפי מבצעי הביקורת מטעמו בשנקר. נשיא שנקר הכחיש לפני משרד מבקר המדינה את האמירות שיוחסו לו. בנובמבר 2007 מינתה מל "ג רו"ח מטעמה כדי לבדוק את הממצאים שעלו מדוח מבקר הפנים ואת יישום המלצותיו וכן את חריגות שנקר מהנחיות, כללים והחלטות של מל"ג וות"ת. באפריל 2009 הגישה הבודקת למל"ג טיוטה של דוח הבדיקה ובאמצע פברואר 2010 , לאחר שבחנה את תגובות שנקר על טיוטת הדוח, הגישה הבודקת למל"ג את דוח הבדיקה הסופי שלה. דוח מבקר הפנים ודוח הבודקת העלו שניהם ממצאים חמורים באשר לתפקוד שנקר ומוסדותיו, לרבות הנשיא. משרד מבקר המדינה העלה שהטיפול של שנקר ומוסדותיו בליקויים לא היה תקין - הן באשר לדיונים על הממצאים שעלו בדוחות והן באשר לטיפול במתחייב מהם. .סיכום והמלצות .1. מערכת פיקוח ובקרה פנימית של מוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים מכספי המדינה בישראל כוללת את המוסדות המנהלים (כגון חבר הנאמנים והוועד מנהל), ועדת הביקורת, מבקר המוסד ורואה חשבון מבקר. מערכת זו נועדה להבטיח את ניהולם התקין של המוסדות, בין היתר באמצעות אכיפת מגו ון רחב של עקרונות ובהם: משמעת, שקיפות, נשיאה באחריות, דיווח, הגינות, וציות להוראות הדין. כאשר מערכת הפיקוח והבקרה הפנימית פועלת כראוי מתקיימים במוסד איזונים ובלמים, המיועדים למנוע פעולות שאינן תקינות ושאינן עומדות בכללי מינהל תקין. במקרים שבהם בכל זאת בוצע ו פעולות 1354 דוח שנתי60ב .שם הדוח: היבטים בפעילות שנקר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 כאמור- על מערכת הפיקוח והבקרה לאתר אותן במהירות, להביא לתיקון הליקויים ולמנוע את הישנותם. על פי תקנון שנקר מתקיימת בו לכאורה מערכת בקרה של איזונים ובלמים כמצוין לעיל, אולם ממצאי בדיקת משרד מבקר המדינה מעלים כי בפועל, מערכת פנימית זו כשלה: ליקויי ם משמעותיים לא אותרו בזמן אמת על ידי גורמים במערכת, ומשהתגלו ליקויים בדיעבד - לא נעשה די לתיקונם ולהפקת לקחים מהם. ממצאי הדוח מעלים, בין היתר, כי נשיא בית הספר ניהל אותו שנים רבות באופן ריכוזי וחסר שקיפות, לא הקפיד למסור למוסדות המנהלים (חבר הנאמנים והוועד המנהל) מידע מהותי שנדרש להם לצורך מילוי תפקידם, ובמקרים מסוימים אף פעל, למצער למראית עין, במצב של חשש לניגוד עניינים. מנגד, המוסדות המנהלים היו פסיביים והסתפקו במידע שמסר להם הנשיא מיזמתו. 2. נוסף על מערכת הבקרה הפנימית אמורה להיות מופעלת על שנקר גם בקרה ממשלתית, ובייחוד על ידי מל"ג וות"ת. זאת על סמך הסמכויות והתפקידים שהוקנו להן מכוח חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח- 1958 , והחלטת ממשלה משנת 1977 . ואולם מממצאי הביקורת הנוכחית עולה כי בכל הנוגע לפיקוח ובקרה על הניהול של שנקר - כשלו גם מל"ג וות"ת: הן נהגו בחוס ר עקביות בעניין קיום הנחיותיהן בנושא הניהול האקדמי של המכללות ובכלל זה משך הכהונה של נשיאי המכללות, ובהם נשיא שנקר, ונהגו בסוגיה זאת בדרך של "הלכה ואין מורין כן". הן לא בחנו ביסודיות את הצעדים שעליהן לבצע נוכח המידע שהתקבל אצלן בעניין חריגות מכללי מינהל תקין בבית הספר; הגיבו על כך באטיות ובאופן לא מספק, וטיפולן בנושא טרם הושלם. תפקוד זה אינו עולה בקנה אחד עם התפקידים הציבוריים שהטילו עליהן המחוקק והממשלה - לפקח על מערכת ההשכלה הגבוהה ולהסדירה. 3. הביקורת נעשתה אמנם בשנקר ועסקה גם במל"ג וות"ת, אולם הלקחים העולים ממנה הם כלליים ועשויים להיות רלוונטיים למערכת ההשכלה הגבוהה בכללותה. בשנים האחרונות חל שינוי באופן שבו מנוהלים תאגידים בעולם המערבי וגם בישראל. השינוי מתאפיין במעבר לממשל תאגידי (Corporate Governance, CG) , שעקרונותיו נועדו לשפר את סדרי הבקרה, הפיקוח, השקיפות, האמון וההגינות ושמירת האינטרסים של בעלי עניין, תוך התבססות על קוד אתי ושימת דגש על האחריות האישית של מנהלי התאגידים6 ,. לדעת משרד מבקר המדינה עקרונות הממשל התאגידי יפים גם לארגונים ציבוריים ותאגידים אחרים שבהם יש לציבור עניין, ובהם כמובן המוסדות להשכלה גבוהה, ובייחוד המוסדות שמרבית תקציבם מקורו בתמיכה כספית מתקציב המדינה. מן הראוי שכל המוסדות להשכלה גבוהה יפיקו את הלקחים מהממצאים שהועלו בדוח זה ויוודאו שמיושמים בהם באופן נאות .__________________ .6 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2007 ,"), בפרק "מעקב ובקרה על החברות הממשלתיות עמ' 150-151 . שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1355 . עקרונות הממשל התאגידי, לרבות בקרות נאותות; יש לעשות כן בשינויים המחויבים לנוכח המאפיינים התפקודיים והמבניים של מערכת ההשכלה הגבוהה. סביר להניח שבכך יהיה כדי לתרום, בין היתר, לשיפור הבקרה על תפקוד ההנהלה וזרימת מידע מהותי למוסדות המנהלים, זאת כדי לאפשר את תפקודם התקין של המוסדות להשכלה גבוהה. 4. על מל"ג וות"ת להפיק בהקדם את הלקחים מדוח זה, לנקוט את הפעולות הנדרשות לפי הדוח הסופי של הבודקת מטעם מל"ג, להגביר את הפיקוח שלהן על שנקר בפרט ועל המוסדות להשכלה גבוהה בכלל, לדרוש להחיל בהם הליכים וכלים של ממשל תאגידי נאות ולהתאים את סדרי הניהול למציאות המשתנה בתחום ההשכלה הגבוהה. עליהן לשים דגש מיוחד בעניין זה על המכללות, שרבות מהן הוקמו בשנים האחרונות, כך שהן המכללות והן מל"ג וות"ת יוכלו לתפקד כהלכה ולהגיב במהירות וביעילות על חריגות ניהוליות במכללות עוד בטרם ייגרם נזק משמעותי. יישום המלצות אלה יאפשר למל"ג ולוות"ת לבצע טוב יותר את חובותיהן ותפקידיהן, ולמכללות - למלא טוב יותר את ייעודן - שיפור הנגישות להשכלה גבוהה והגדלת מספר הלומדים בהן, תוך הקפדה על איכות הלימודים. מינהל תקין של מוסדות שנקר, לרבות של נשיאו, הכרחי להמשך התפתחותו של בית הספר, חיזוק מעמדו ושימור הישגיו הייחודיים. .