המועצה להשכלה גבוהה/היבטים בניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות

 ♦ . .מבוא .קניין רוחני מוגדר כ"זכות הקניין שיש לאדם על יצירי רוחו" 4 . יוצריהם של ידע ויצירות אמנותיות ואינטלקטואליות מסוגים שונים זכאים לקבל, מכוח חוקים מסוימים, זכות בעלות הכוללת את הרשות הבלעדית להשתמש בנכסים אלה ולהפיק מ הם רווח כלכלי, לתקופה מוגבלת. זכות זו נועדה, בין היתר, לשמש תמריץ להשקעה בפיתוח ידע ומוצרים חדשניים לתועלת החברה כולה. זכויות קניין רוחני כוללות פטנטים, זכויות יוצרים, מדגמים, סימני מסחר, סודות מסחריים וכד'. מוסדות להשכלה גבוהה העוסקים במחקר, ובראשם האוני ברסיטאות, הם מקור ראשון במעלה ליצירת ידע חדש, תגליות מדעיות, תרופות מצילות חיים, טכנולוגיות מתקדמות ויצירות .__________________ .4 'על פי מילון אבן שושן, כרך חמישי (התשס"ד), עמ 1,683. המוסדות להשכלה גבוהה 197 .אינטלקטואליות מקוריות 5 . העברת ידע יישומי מהאקדמיה לתעשייה הוא אחד ממנועי הצמיחה הכלכלית החשובים ביותר במשק המודרני: האקדמיה מספקת את בסיס הידע החד שני, והתעשייה "מתרגמת" אותו לייצור של מוצרים מתקדמים באמצעות הקמת מפעלים והעסקת עובדים. בעידן של תחרות גלובלית וטכנולוגיה המתחדשת בקצב מואץ, נעשה הידע החדשני לבסיס שעליו מושתת קיומה של התעשייה המתקדמת6 . בה בעת, עשויים הידע והטכנולוגיה שמפתחים בתעשייה לצרכ ים שימושיים להשביח ולקדם את המחקר וההוראה באוניברסיטאות. קיימות דרכים רבות ומגוונות להעברת ידע הדדית בין האקדמיה לתעשייה, המזינות זו את זו, ובהן: הוראה והכשרה של בוגרים המשתלבים בתעשייה, פרסום תוצאות של מחקרים, מימון מחקרים באקדמיה על ידי התעשייה וייזום של מחקרים משותפים, ייעוץ של חברי סגל לתעשייה, פארקים מדעיים וחממות טכנולוגיות. בעשורים האחרונים נוספה דרך להעברת הידע - מסחור קניין רוחני. בשנות השמונים של המאה העשרים בוצעו בארה"ב שינויי חקיקה7 שהעבירו את הזכות לרישום זכויות על הקניין הרוחני שנוצר במוסדות להשכלה גבוהה באמצעות מימון ציבורי מהמדינה למוסדות עצמם ועודדו את העברתו לציבור באמצעות מסחורו. בעקבות ארה"ב הלכו מדינות מתועשות נוספות ועודדו העברת ידע ממוסדות להשכלה גבוהה לתעשייה שהתבססה על רישום הזכויות ומסחורן לחברות תעשייתיות באמצעות יחידות בתוך המוסד או חברות שבבעלותו8. בשונה מהדין בארה"ב, לפני שינויי החקיקה האמורים, לא הגביל החוק הישראלי את זכותם של המוסדות להשכלה גבוהה לרשום זכויות קניין רוחני על המצאות של עובדיהם9 , גם כאשר המצאות אלה פותחו בעקבות מחקרים שמומנו מכספי המדינה. לפיכך, מעולם לא הייתה למוסדות בישראל מניעה חוקית למסחר קניין רוחני. .__________________ .5 ,יצוין כי דוח זה מתמקד בקניין רוחני מסוג המצאות ותגליות בעלות פוטנציאל יישומי הניתנות להגנה על פי רוב באמצעות רישום פטנטים. הדוח אינו מתייחס לקניין רוחני המוגן באמצעות זכויות יוצרים, כדוגמת פרסומים אקדמיים וספרי לימוד, שהוא בעל מאפיינים שונים וייחודיים. 6 על היחס שבין מדע לטכנולוגיה: "המדע מתאפיין בחקר הקיים ובשאיפה לגלות תופעות בטבע ולהבין ולהסביר תהליכים ומנגנונים של תופעות קיימות. הטכנולוגיה, לעומת זאת, מתאפיינת במניפולציה על הטבע, בהמצאה וביצירה של מוצרים לתועלת האדם ולתועלת הסביבה, על בסיס חוקי הטבע". חגית מסר -ירון, "הקפיטליזם של הידע", הוצאת משרד הביטחון ( 2008 ) (להלן- הקפיטליזם של הידע), עמ' 72. 7 החוק העיקרי בנושא זה ידוע בשם Bayh -Dole Act (להלן- חוק ביי-דול): Patent and Trademark Law Amedments Act, 35 U.S.C section 200 -211(1980) ; חוק נוסף עיגן את כוונת הממשל האמריקני לקדם את ניצולן של המצאות שנוצרו באוניברסיטאות למען הכלכלה והחברה בכלל והתעשייה המקומית ועסקים קטנים בפרט: The Stevenson - Wylder Technology Innovation Act, 15 U.S.C 3701 -3714 (1980) Sec.2 8 בארה"ב שינויי החוק כאמור גרמו לעלייה חדה במספר הפטנטים שנרשמו על שמם של מוסדות להשכלה גבוהה, על פי נתוני איגוד מנהלי הטכנולוגיות בארה"ב (AUTM - The Association of University Technology Managers ). על פי הערכות שונות כתוצאה מהעלייה במסחור אותם פטנטים זכתה הכלכלה האמריקנית בהכנסות של עשרות מיליארדי דולרים. 9 עד שנת 1967 הוסדרו זכויותיהם של ממציאים בישראל במסגרת פקודת הפטנטים והמדגמים. חוק ה פטנטים, התשכ"ז - 1967 (להלן- חוק הפטנטים), שנכנס לתוקף באפריל 1968 החליף את הפקודה. סעיף132 לחוק מסדיר את נושא הבעלות על המצאות של עובד עקב שירותו ובמהלכו וקובע כי הקניין הרוחני בהן שייך למעביד בהיעדר הסכם אחר בין הצדדים. 198 דוח ביקורת שנתי63א .ואמנם, אוניברסיטאות המחקר בישראל 10 (להלן- האוניברסיטאות) היו בין החלוצות בעולם במסחור קניין רוחני שפותח באקדמיה, ומאז סוף שנות החמישים של המאה העשרים הקימו חברות ליישום הידע (להלן - חברות היישום)11 . תהליך מסחור הקניין הרוחני על שלביו השונים מוסדר בתקנון שקבעה כל אוניברסיטה לעצמה, ובו מפורטים, בין היתר, זכויותיהם וחובותיהם של הממציאים ותפקידיהן של חברות היישום. לרוב כולל תהליך המסחור את השלבים האלה: (א) הודעה של הממציא 12 לחברת היישום על המצאתו; (ב) החלטת חברת היישום אם להגיש בקשה לרישום פטנט על ההמצאה או להחזירה לממציא, והוא יהיה רשאי לעשות בה כרצונו; (ג) ביצוע כל הפעולות הדרושות על ידי חברת היישום לצורך הרישום במדינות שבהן תחליט לרשום את הפטנט; (ד) חיפוש אחר אפשרויות למסחר את הידע לתעשייה; (ה) התקשרות של חברת היישום עם גורם המעוניין למסחר את ההמצאה, לרוב על ידי מתן רישיון שימוש בפטנט תמורת תשלום של אחוז מוסכם מהכנסותיו ממכירת המוצר המבוסס על הפטנט (תמלוגים מהמכירות); (ו) חלוקת התמלוגים המתקבלים בחברת היישום, בניכוי הוצאותיה בגין מסחור ההמצאה, בין הממציא, חברת היישום והאוניברסיטה לפי יחס שנקבע בתקנון של כל אוניברסיטה. בשנים האחרונות חלה עלייה מתמדת במספר ההמצאות עליהן דיווחו ממציאים לחברות היישום, במספר הפטנטים שרושמות החברות, במספר עסקאות המסחור שהן מבצעות ובסכומי הכנסותיהן ממסחור. בתרשים שלהלן מובאת השוואה בין מספר הפטנטים שנרשמו בממוצע בכל שנה בשנים 1999 -2001 בארבע אוניברסיטאות (העברית, תל-אביב, בן -גוריון והטכניון), על פי דוח של פרופ' דניאל שפר וד"ר אמנון פרנקל13 , ובין מספר הפטנטים שנרשמו בכל שנה בשנים- 2008 2010 , לפי נתונים שמסרו האוניברסיטאות למשרד מבקר המדינה: .__________________ .10 האוניברסיטה העברית בירושלים (לה לן - האוניברסיטה העברית או העברית), אוניברסיטת תל-אביב (להלן גם - תל-אביב), אוניברסיטת בר -אילן (להלן גם - בר- אילן), אוניברסיטת חיפה (להלן גם - חיפה), אוניברסיטת בן -גוריון בנגב (להלן - אוניברסיטת בן-גוריון או בן -גוריון), הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל (להלן - הטכניון) ומכון ויצמן למדע (להלן - מכון ויצמן או ויצמן או המכון). 11 יצוין כי משנת 2006 מתבצעת פעילות מסחור הטכנולוגיות של הטכניון במסגרת יחידה עסקית בתוך חברה בת שלו - "מוסד הטכניון למחקר ופיתוח בע"מ" (להלן - מוסד הטכניון). עד אז טיפלה בנושא חברה בת של מוסד הטכניון. 12 הממציא שעליו חלות הוראות התקנון מוגדר בתקנוני האוניברסיטאות ולרוב כולל את עובדי האוניברסיטה וכן את כל המועסקים בה במחקר עם עובדיה או משתמשים במשאביה כמו סטודנטים, חברי סגל בגמלאות וחוקרים ממוס דות אחרים (להלן - חברי סגל אקדמי או חברי סגל). 13 ,פרופ' דניאל שפר, ד"ר אמנון פרנקל ניתוח וגיבוש מדיניות להעברת טכנולוגיות מהאוניברסיטה לתעשייה דוח סופי, מוסד שמואל נאמן למחקר מתקדם במדע וטכנולוגיה, הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל ( 2003 ) (להלן- דוח שפר ופרנקל), עמ' 93. המוסדות להשכלה גבוהה 199 מהתרשים עולה כי בשלוש מארבע האוניברסיטאות שנבדקו חל גידול של עשרות אחוזים במספר הממוצע של הפטנטים שנרשמו בכל שנה בשנים האמורות. הכנסות כל חברות היישום ממסחור קניין רוחני בכל שנה בשנים 2008 -2010 , לפי נתונים שמסרו האוניברסיטאות למשרד מבקר המדינה, הסתכמו בכ -1.3 מיליארד ש"ח, 1.5 מיליארד ש"ח ו-1.2 )מיליארד ש"ח (בהתאמה14. עיסוק האוניברסיטאות במסחור קניין רוחני בכלל, והשיטות שאומצו על ידן לשם כך בפרט, מעוררים מחלוקות אידאולוגיות ומעשיות. תהליך המסחור טומן בחובו יתרונות וסיכויים גדולים לצד חסרונות ו סיכונים ממשיים. המצדדים במסחור מצביעים על היתרונות העיקריים האלה: (א) תמריץ לפיתוח יישומים מסחריים להמצאות של האקדמיה; (ב) הגדלת תקציב האוניברסיטאות כתוצאה מהכנסותיהן ממסחור; (ג) הרחבת בסיס המימון של המחקרים באמצעות עידוד השקעות של המגזר הפרטי; (ד) תגמול ותמרוץ כלכלי לחוקרים באוניברסיטאות. המתנגדים למסחור מצביעים בין היתר על החסרונות האלה: (א) סכנה להטיית מרכז הכובד המחקרי ממחקר מדעי בסיסי (טהור) המונע מסקרנות אינטלקטואלית למחקר יישומי המונע בין היתר משאיפה לרווח כלכלי; (ב) פגיעה אפשרית בערוצים אחרים להעברת ידע, כגון ייעוץ של חוקרים לתעשייה, עקב מתן בלעדיות לחברות היישום בטיפול בקניין הרוחני; (ג) חסמי גישה לידע - ריבוי פטנטים במחקר האקדמי עלול להקשות את הפעילות המחקרית ולייקר אותה; (ד) פגיעה בתרבות הארגונית האקדמית המבוססת על שיתוף במי דע כמו - פרסום מאמרים והשתתפות בכנסים; (ה) חשש לכרסום במעמדן הציבורי של האוניברסיטאות עקב טשטוש הגבולות שבין מחקר אקדמי ציבורי למחקר תעשייתי פרטי15. .__________________ .14 הנתונים שמסר מכון ויצמן לשנת 2010 הם לתקופה שבין ינואר 2010 לספטמבר 2010. 15 ראו: פרופ' ניבה אלקין -קורן, העברת ידע באמצעות מסחור קניין רוחני , מוסד שמואל נאמן למחקר מתקדם במדע וטכנולוגיה והטכניון מכון טכנולוגי לישראל ( 2007 ) (להלן- דוח אלקין-קורן), עמ' 6 , 68-80. 200 דוח ביקורת שנתי63א .בישראל אין חקיקה ספציפית הקובעת עקרונות מנחים וכללים להעברת ידע מהאקדמיה לציבור. כך גם לא גובשה מדיניות ברמה הממשלתית 16 או ברמה האסדרתית על ידי המועצה להשכלה גבוהה (להלן - מל"ג) והוועדה לתכנון ולתקצוב שלה (להלן - ות"ת) להעברת ידע מסוג זה 17 . המשימה של התוויית המדיניות לניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות והפיקוח על יישומה נותרה על כתפי המוסדות המנהלים שלהן. בחודשים אפריל -דצמבר 2011 בדק משרד מבקר המדינה כמה היבטים בניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות. בין היתר, נבחנו התווייתה ויישומה של מדיניות הקניין הרוחני באוניברסיטאות; הטיפול בקניין הרוחני בעבודות מחוץ לאוניברסיטה; מסחור המצאות בתחום של טכנולוגיות המידע והתקשורת; הקשרים שבין האוניברסיטאות לחברות היישום; יישום החלטת הממשלה בנושא הבעלות על הקניין הרוחני; ופעילותן של מל"ג וות"ת בנושא ניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות. במהלך הביקורת הפיץ משרד מבקר המדינה שאלונים בנושא ניהול הקניין הרוחני בשמונה אוניברסיטאות: האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת תל-אביב, אוניברסיטת בר -אילן, אוניברסיטת בן -גוריון, אוניברסיטת חיפה, הטכניון, מכון ויצמן והאוניברסיטה הפתוחה 18 ,. כמו כן נעשו בדיקות השלמה במכון ויצמן בטכניון, במל"ג ובוות"ת. במהלך הבדיקה נעשו בירורים והתקיימו פגישות עם בעלי תפקידים באונ יברסיטאות ובחברות היישום, חברי סגל אקדמי, גורמים מהמגזר הפרטי והציבורי ומומחים בתחום הקניין הרוחני. . הסדרת נושא הקניין הרוחני באוניברסיטאות .הבסיס הנורמטיבי והארגוני לקידום המצאות וידע .1. במדינות המתועשות מתרחשים בשלושת העשורים האחרונים תהליכים שנועדו לקדם את ניצול ההמצאות והידע החדש שנוצר במוסדות להשכלה גבוהה לפיתוח התעשייה והכלכלה. תהליכים אלה של העברת טכנולוגיה ( technology transfer ) יכולים להתבצע בערוצים רבים ומגוונים. ואכן מדינות שונות בעולם הנהיגו מגוון הסדרים בנושא הקניין הרוחני הנוצר .__________________ .16 :ראודין וחשבון של הוועדה לקשרי אוניברסיטה -תעשייה של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים והוועדה לתכנון ולתקצוב של המועצה להשכלה גבוהה ( 2005 )- דוח ועדה בראשות פרופ' חנוך גוטפרוינד, רקטור ונשיא לשעבר של האוניברסיטה העברית (להלן - דוח גוטפרוינד) - עמ' 9. 17 בדיקה השוואתית של מדיניות הקניין הרוחני בישראל ובעולם העלתה כי לא נקבעה מדיניות-על שתגדיר את המטרות והיעדים של מדינת ישראל בתחום זה. עוד העלתה הבדיקה כי אף שקיימים בישראל גופים שונים העוסקים בחקיקה, ביישום ובאכיפה של זכויות הקניין ה רוחני, לא קיים גוף מרכזי אחד האחראי לקביעת המדיניות הכוללת ולהכוונת הגופים האחרים. ראו: ד"ר מאיר פוגטש, התוויית מדיניות של קניין רוחני בישראל - המצוי והרצוי, הדו"ח השנתי של הפורום הישראלי לקניין רוחני 2007 , 'עמ7-8 . 18 עד תום תקופת הביקורת התקיימה באוניברסיטה הפתוחה פעילות מחקרית המייצרת קניין רוחני במידה מועטה בלבד, ולכן החליט משרד מבקר המדינה שלא לכלול אוניברסיטה זו בממצאי הביקורת. המוסדות להשכלה גבוהה 201 .באוניברסיטאות19 . מגוון זה והשינויים שחלו בתחום במהלך השנים מצביעים על המורכבות שבהסדרת הנושא הנובעת בין היתר מריבוי הגורמים הנוגעים בדבר או המושפעים ממנו: הממשלה, האוניברסיטה, החוקר באוניברסיטה, הגוף המופקד מטעם האוניברסיטה על המסחור, רשם הפטנטים, התעשייה והכלכלה המקומית, התעשייה העולמית והציבור הרחב. 2. החוק שהניח את התשתית לבעלות של האוניברסיטאות על ההמצאות הנוצרות על ידי עובדיהן ולאפשרות לרשמן כפטנטים, הוא כאמור חוק הפטנטים משנת 196720 . בסעיף131 " לחוק נקבע כיעובד חייב להודיע למעבידו בכתב על כל אמצאה שהגיע אליה עקב שירותו או בתקופת שירותו, סמוך ככל האפשר לאחר שהמציא אותה, וכן על כל בקשת פטנט שהגיש ". בסעיף 132 לחוק נקבע, בין היתר: "אמצאה של עובד, שהגיע אליה עקב שירותו ובתקופת שירותו (להלן - אמצאת שירות), תקום לקנין מעבידו, אם אין ביניהם הסכם אחר לענין זה, זולת אם ויתר המעביד על האמצאה תוך ששה חדשים מיום שנמסרה לו ההודעה לפי סעיף 131 ." בשנת 2004 הוגשה לכנסת "הצעת חוק לעידוד העברת ידע וטכנולוגיה לתועלת הציבור, התשס"ה - 2004"21 . מטרתה הוגדרה כעידוד "היישום המעשי והמסחרי של ידע וטכנולוגיות שנוצרים בקרב גופים ומוס דות מחקר ממשלתיים וציבוריים, במהלך פעילותם השוטפת או פעילותם המחקרית, על ידי יצירת תשתית נאותה להעברת ידע וטכנולוגיות אלה למגזר הפרטי, לשימוש ולניצול". הצעת החוק לא עלתה לדיון בכנסת מעולם, ולא הגיעה לקריאה ראשונה22 . בשנת 2005 הוגשה לכנסת הצעת חוק נוספת, "הצ עת חוק לעידוד העברת ידע וטכנולוגיות לתועלת הציבור, התשס"ו- 2005"23, .שהוציאה את האוניברסיטאות מתחולת החוק המוצע בדברי ההסבר להצעת החוק צוין שהבעיות הקשורות להיעדר ניצול ידע שפותח במימון ציבורי אינן נחלתן של האוניברסיטאות, היות ופועלות בהן חברות ליישום טכנולוגיות24 . גם הצעה זו, שנדונה בוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, לא התקבלה בסופו של דבר. 3 . ישראל חתומה על אמנות והסכמים בין -לאומיים בנושא קניין רוחני, הרלוונטיים גם לרישום פטנטים ברחבי העולם על קניין רוחני הנוצר באוניברסיטאות. החשוב שבהם הוא הסכם ה TRIPS - ( Agreement on Trade .__________________ .19 ארה"ב חוקקה כאמור את חוק ביי-דול שהושתת על העקרונות האלה: (א) הבעלות על קניין רוחני הנובע ממחקר שמומן מכספי ציבור היא של המוסד שבו התבצע המחקר. (ב) מוסד המחקר חייב לעשות כמיטב יכולתו כדי להעביר ידע בעל פוטנציאל יישומי לתעשייה. (ג) המדינה אינה מתערבת בתהליך העברת הטכנולוגיה ואינה דורשת חלק בהכנסות. (ד) על מוסד המחקר להעדיף תעשיות קטנות הפועלות בארה"ב; קנדה ודנמרק אימצו מודל דומה; בגרמניה בוצעה בשנת 2002 רפורמה שהעבירה את הבעלות על ההמצאות שפותחו באוניברסיטה מבעלות החוקרים לבעלות האוניברסיטה; בדרום אפריקה נחקק בשנת 2008 חוק שמטרתו ניצול ומסחור קניין רוחני שנוצר במימון ציבורי, למען כלל הציבור במדינה, למטרות חברתיות, כלכליות, צבאיות או אחרות. על פי חוק זה הוקמו במשרד המדע והטכנולוגיה בדרום אפריקה רשות לאומית לניהול קניין רוחני וקרן קניין רוחני, ונקבעו כללים להקמת יחידות למסחור טכנולוגיות במוסדות מחקר; באיטליה אומץ העיקרון שהחוקרים במוסדות מחקר ציבוריים הם הבעלים הבלעדיים של המצאותיהם, והזכות לרשום עליהם פטנטים נתונה להם. 20 ראו הערה9. 21 /ה"ח פ 2776. 22 דוח אלקין-קורן, עמ' 26. 23 /ה"ח פ 4098. 24 דוח אלקין-קורן, עמ' 26 , הערה12 , וההפניה לדברי חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך בפרוטוקול ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת מתאריך 12.7.06 . 202 דוח ביקורת שנתי63א .Related Aspects of Intellectual Property ) של ארגון הסחר העולמי משנת 1994 שישראל חתומה עליו. ישראל חתומה גם על אמנת ה -PCT ( Patent Cooperation .Treaty .), העוסקת בתהליכי רישום פטנטים בעולם 4 . החשב הכללי במשרד האוצר הקים בשנת 2003 ועדת היגוי בין-משרדית במטרה להסדיר את נושא הקניין הרוחני במגזר הממשלתי והציבורי. הוועדה התמקדה במשרדי הבריאות, החקלאות המוסדות להשכלה גבוהה 203 .והביטחון25 . יזמות של הוועדה הביאו לידי קבלת שתי החלטות ממשלה: האחת מספטמבר 2004 , שעסקה בקידום ובפיתוח ידע שנוצר במוסדות המחקר במימון ממשלתי, והשני יה מאוגוסט 2005 , שעסקה בהסדרת נושא הקניין הרוחני במערכת הבריאות26 . ההחלטה מספטמבר 200427 נועדה להסדיר את מעמדן של המצאות שנוצרו במוסדות מחקר, בין היתר באוניברסיטאות, במהלך מחקרים שהוזמנו ומומנו על ידי משרדי ממשלה. בהחלטה נקבע כי הבעלות על הקניין הרוחני תינתן למוסד המחקר, והוא יוכל לרשום עליו פטנטים ולנצלו למטרה מסחרית. עם זאת יוטלו עליו חובות שונות, ובהן החובה לפעול להעברת הידע לתעשייה לשם ניצולו ויישומו, והחובה לשלם תמלוגים למדינה בגובה 5% מההכנסה שהתקבלה ממסחור תוצרי הידע, עד סכום המענק הממשלתי שניתן למחקר 28 . יודגש כי החלטת הממשלה נוגעת רק לחלק קטן מהמחקרים הנעשים באוניברסיטאות. 5 . ביולי0201 קיבלה הממשלה החלטה נוספת 29 שכותרתה: "תכנית לחיזוק הקשר בין האקדמיה לתעשייה". החלטה זו נועדה להסדיר את הקמתו והפעלתו של מסלול לקידום מחקר אקדמי בעל פוטנציאל תעשייתי, באמצעות מתן מענקים למחקרים שיתאימו לאמות מידה מסוימות. על המדען הראשי במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת) הוטל ליישם את ההחלטה, והוא הפעיל לשם כך תכנית בשם "קמין", כמפורט להלן. 6 . החל בשנת 1994 מפעיל משרד התמ"ת כמה תכניות שמטרתן לבנות ולחזק את התשתית הטכנולוגית של תעשיות ישראליות באמצעות שיתוף פעולה בין חברות תעשייתיות ובין אוניב רסיטאות. התכנית הראשונה שהופעלה היא תכנית גנרי טרום תחרותי), שבמסגרתה מתקיימים ]מחקר ופיתוח [ מגנ"ט (מו"פ פרויקטים משותפים לכמה חברות תעשייתיות ולכמה אוניברסיטאות. 80% מהוצאות הפרויקטים מממן המדען הראשי במשרד התמ"ת (להלן - המדען הראשי), ו -20% - החברות הנוגע ות בדבר. מהתוצרים של כל פרויקט אמורים ליהנות כל הגורמים המעורבים בו. בעקבות תכנית מגנ"ט הופעלה תכנית ה"מגנטון", שנועדה לתמוך בפרויקטים שכל אחד מהם הוא פרי שיתוף פעולה בין חברה תעשייתית אחת ובין קבוצת מחקר באוניברסיטה אחת. המדען הראשי מממן 66% מהוצאות הפרויקט, והקניין הרוחני שייווצר בעקבות פרויקט זה יהיה שייך לאוניברסיטה. בשנת 2002 החלה לפעול תכנית נוספת בשם "נופר", שמטרתה לתמוך במחקרים אקדמיים בעלי פוטנציאל יישומי בליוּויה של חברה תעשייתית. לכל מחקר הקציב המדען הראשי כ- 400,000 ש"ח שיינתנו לשנת עבודה אחת. החברה התעשייתית המלווה את המחקר נדרשת להשקיע 10% מסכום זה בתמורה לאפשרות להשפיע על כיווני המחקר ולקבל זכות ראשונים על מסחור תוצאותיו. בדומה ל"נופר", אך ללא מעורבות של חברה תעשייתית, נוספה בשנת 2011 , בעקבות החלטת הממשלה האמורה מיולי 2010 וביזמת אגף התקציבים במשרד האוצר, תכנית "קמין". במסגרתה מוקצים בסך הכול 38 מיליון ש"ח- 400,000 ש"ח לפרויקט לכל .__________________ .25 דוח ועדת ההיגוי הבין-משרדית להסדרת הקניין הרוחני במשרדי הממשלה, דצמבר 2005. 26 נושא ניהול הקניין הרוחני במערכת הבריאות הממשלתית נבדק בדוח מבקר המדינה שפורסם במאי 2010 : דוח שנתי60ב, עמ' 429. 27 /חכ122. 28 ראו להלן בפרק "החלטת הממשלה בנושא הבעלות על הקניין הרוחני ויישומה". 29 החלטת ממשלה מספר 1986. 204 דוח ביקורת שנתי63א .שנה. תקציב המדען הראשי לכל התכניות הללו לשנת 2011 היה כ -200 מיליון ש"ח30. 7 . המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי (להלן - המולמו"פ או המועצה) הוקמה בשנת 2004 על פי חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי, התשס"ג- 2002 (להלן- חוק .__________________ .30 בעניין הסיוע של המדען הראשי למחקר ופיתוח תעשייתי ראו גם בכרך זה בדוח "סיוע ממשלתי למחקר ופיתוח תעשייתי", עמ' 135. המוסדות להשכלה גבוהה 205 . המולמו"פ), ותפקידה, בין היתר, לייעץ לממשלה בנושאי התכנון, הארגון וההסדרה של המחקר והפיתוח האזרחי ולהמליץ לה על קווים למדיניות לאומית כוללת בתחום זה31. בדברי ההסבר להצעת חוק המולמו"פ32 נאמר בין היתר כי מטרתה של המולמו"פ היא להבטיח "קיומו של תיאום בתחום המחקר והפיתוח האזרחי, לרבות בין המגזרים השונים שמהם הוא מורכב. התיאום נדרש במישורים שונים, לרבות נושא המדיניות הכוללת וקביעת סדרי העדיפויות הלאומיים, נושא התקצוב וכן הגברת היעילות ומניעת החפיפה. למועצה תהיה 'ראיית על' בתחום המחקר והפיתוח האזרחי". במסגרת המולמו"פ פעלה גם תת -ועדה לקשרי אקדמיה ותעשייה שעסקה, בין היתר, בהעברת טכנולוגיות מהאוניברסיטאות לתעשייה ובטיפול בקניין הרוחני באוניברסיטאות33 . בשנת 2007 קיבלה הכנסת תיקון לחוק שהעביר את ניה ול תקציב המולמו"פ מהאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים (להלן - האקדמיה למדעים) למשרד המדע והטכנולוגיה. בשנת 2010 הגישה המועצה לוועדת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה ולוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת דוח מקיף לשנים 2008 -2009 , שנדרש גם לנושא של קשרי אקדמיה ותעשייה34 . בדברי הפתיחה לדוח הודיע יו"ר המועצה דאז כי עקב הפגיעה במעמדה העצמאי של המועצה והערמת קשיים על פעילותה, שנגרמו כתוצאה מהפיכתה בפועל ליחידה במשרד המדע והטכנולוגיה, החליטו חבריה, בינואר 2010 , להפסיק לאלתר את פעילותם במועצה35 . בשל כך נקטעה גם עבודת תת-הוועדה לקשרי אקדמיה ותעשייה, והיא לא הספיקה לגבש דוח סופי על פעילותה. ביולי 2010 מונה למולמו"פ יו"ר חדש, ומפברואר 2010 עד מרץ 2012 הוארכה כהונתם של חלק מחברי המועצה המכהנים ומונו חברים חדשים. בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 , ציין משרד המדע והטכנולוגיה כי עם מינוים של חברי המועצה החדשים חודשה עבודת ועדות המשנה, לרבות הוועדה לקשרי אקדמיה-תעשייה, וכי הוא פועל לקיום יחסי עבודה תקינים ושוטפים עם המולמו"פ, "על מנת לאפשר לגוף חשוב זה לבצע את תפקידו, לטובת המו"פ בישראל". 8 . כל אוניברסיטה אימצה לעצמה כללים ומנגנונים לניהול ולטיפול בהמצאות שנוצרו על ידי עובדיה. הכללים והמנגנונים הללו מפורטים בתקנונים דומים זה לזה בנושאים המרכזיים. להלן הנושאים המוסדרים באופן דומה בכל האוניברסיטאות: חברה ליישום המצאות: כל אוניברסיטה מנהלת את פעילות הרישום והמסחור של הפטנטים שלה באמצעות חברת יישום פרטית שהיא ישות משפטית נפרדת אך נמצאת בשליטתה המלאה. .__________________ .31 מועצה לאומית למחקר ופיתוח פעלה משנות השישים של המאה העשרים, אולם פעולתה לא הייתה רציפה ולא היה לה בסיס סטטוטורי. עוד בעניין מועצה זו ראו שם, עמ' 156. 32 הצעת חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי, התשס"ב- 2002 , ה"ח930. 33 יצוין כי סעיף18 "לחוק המולמו"פ קובע כי אין בהוראותיו כדי לפגוע ב"חופש האקדמי של האוניברסיטאות המעוגן בסעיף 15 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח - 1958 ,, ולפיו האוניברסיטאות חופשיות לכלכל את ענייניהן האקדמיים והמינהליים במסגרת תקציבן, כטוב בעיניהן. 34 המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח, דוח לשנים 2008 ו- 2009. 35 על פי הדוח, באוגוסט 2008 פקע תוקף מינוים של חברי המועצה והוכנה רשימת מועמדים ממשיכים וחדשים, אולם מאחר שהליך המינוי התעכב התבקשו כל המועמדים לפעול במסגרת המועצה כחברים בפועל. 206 דוח ביקורת שנתי63א .חובת דיווח של הממציא: על הממציא לדווח לחברת היישום על המצאה סמוך ככל האפשר להמצאתה. בעלות על המצאת שירות: בכל התקנונים נקבע כי הבעלות על המצאות עובדים שהומצאו עקב שירותם באוניברסיטה ובמהלכו (להלן - המצאת שירות) היא של האוניברסיטה, כאשר התקבולים ממסחור ההמצאה מתחלקים בין האוניברסיטה ובין הממציא (ראו להלן). ועדה המוסדות להשכלה גבוהה 207 . המורכבת מבעלי תפקידים באוניברסיטה ובחברת היישום יכולה לקבוע, לפי בקשת הממציא, שהמצאה אינה המצאת שירות, ולכן היא שייכת לממציא. כאשר מדובר בהמצאת שירות, על חברת היישום להודיע לממציא, בתוך פרק זמן מוגדר (בדרך כלל שישה חדשים), אם בכוונתה לרשום פטנט על ההמצאה, לנצלה ללא רישום פטנט או לוותר עליה. אם החליטה החברה לוותר על ההמצאה, רשאי חבר הסגל למסחרה בעצמו. חלק מהאוניברסיטאות קבעו כי במקרה כזה האוניברסיטה זכאית ל-20% .מהתקבולים שיקבל חבר הסגל ממסחור ההמצאה חובות הממציא: חובות הממציא כוללות, בין היתר, שמירת סודיות ההמצאה עד רישום הפטנט, סיוע ברישום ככל הנדרש ושיתוף פעולה עם חברת היישום ועם הגורמים המסחריים המעוניינים למסחר את ההמצאה. ניגוד עניינ ים: התקנונים מנסים למנוע את היווצרותם של ניגודי עניינים בעבודתם של חברי הסגל בשל התקשרויותיהם עם גורמים חיצוניים. חבר סגל המבקש לעסוק בעבודה נוספת מחוץ לאוניברסיטה נדרש, בדרך כלל, לקבל אישור לכך מהאוניברסיטה, ונאסר עליו להעביר ידע שנוצר לפני התחלת עבודה זו. איסור כזה חל גם במקרים שחבר סגל הנמצא בשבתון או בחופשה ללא תשלום עובד אצל גורם חיצוני. חלוקת תקבולים: במקרה שהמצאה מוסחרה לגורם חיצוני על ידי חברת היישום, וכתוצאה מכך קיבלה חברת היישום תקבולים, מתחלקים התקבולים בין הממציא ( 40% עד60% ), האוניברסיטה או חבר ת היישום ( 40% עד60% ,) ( ולעתים גם המעבדה של החוקר20% .) מהאמור לעיל עולה כי המחוקק הישראלי ומשרדי הממשלה הנוגעים בדבר הותירו למעשה בידי האוניברסיטאות ובידי חברות היישום שלהן את השמירה והניצול של הקניין הרוחני שנוצר בהן. לדעת משרד מבקר המדינה, מדובר במצב מורכב עבור האוניברסיטאות, שכן עליהן לנהל נכסים אלה בתבונה ובאופן מיטבי ולדאוג בד בבד הן לאינטרסים שלהן והן לאינטרס הציבורי הרחב. .מדיניות קניין רוחני באוניברסיטאות - התוויה ויישום .חשיבותו של הנושא והיעדרה של הסד רה ספציפית מטעם המדינה מקנים לאוניברסיטאות תפקיד מרכזי בהתוויית מדיניות הקניין הרוחני ויישומה. נושא הקניין הרוחני באוניברסיטאות הוא מורכב, רב -גוני ודינמי. אם בעבר ניתן היה להתייחס אליו כאל תחום שולי ומנותק מפעילות האוניברסיטה, כיום ברור שהוא חלק בלתי נפרד מפעילות זו, ויש לו השפעה מכרעת על נושאים הנמצאים בליבת עיסוקה. נושאים אלו כוללים, בין השאר, את הפעילות המחקרית (השפעה על תקציבים, נושאי מחקר ושיטות מחקר), שיתוף הפעולה עם אוניברסיטאות אחרות, שיתוף פעולה עם התעשייה, גיוס חברי סגל ומניעת "בריחת מוחות" והתרבות האקדמית של שיתוף בידע. אשר על כן, המדיניות בנושא קניין רוחני באוניברסיטאות אמורה לעסוק במכלול הערכים, היעדים והפעולות של האוניברסיטאות בנוגע ליצירתו, שמירתו וניצולו של הקניין הרוחני הנוצר בהן. 208 דוח ביקורת שנתי63א .הטיפול בתחום הקניין הרוחני מערב כאמור בעלי אינטרסים רבים ובהם האוניברסיטה, חברת היישום, חברי הסגל, חברות תעשייה, יזמים פרטיים והציבור הרחב. דוגמה לקשיים המתעוררים כתוצאה מריבוי האינטרסים המעורבים בנושא ניתן למצוא במסקנות דוח שפר ופרנקל שבהן המוסדות להשכלה גבוהה 209 .נאמר36 : "דגש על מנגנונים אשר יגדילו את ההכנסה הכספית לאוניברסיטה (רישום פטנטים ותמלוגים) יפגעו ללא ספק במנגנונים של העברת ידע באמצעות פרסומים וכנסים, אשר התעשייה מעניקה להם חשיבות מרובה. גישה כזו יתכן ותגדיל את ההכנסה לאוניברסיטה אך לא מן הנמנע שהיא תגרום להקטנת התועלת לחברה ותפגע בהחזר החברתי כפי שמציין Mansfield ( 1991 ). לכן בקב יעת מנגנונים להעברת טכנולוגיה יש צורך בשמירה על איזונים, תוך התייחסות לתועלת החברתית (במובן הכלכלי של המילה), שאיננה עולה בהכרח בקנה אחד עם התועלת הכספית הישירה לאוניברסיטה"37 . . מדיניות האוניברסיטאות בתחום הקניין הרוחני .בכל האוניברסיטאות קיים כיום תקנון קניין רוחני שנועד להסדיר את תהליך הדיווח על המצאות, את הבעלות עליהן בנסיבות שונות ואת החובות והזכויות של חברי הסגל, האוניברסיטה וחברת היישום בקשר אליהן. חלק מהתקנונים כוללים מבוא המצהיר על המדיניות, החזון או המטרות של האוניברסיטה בקשר לקניין הרוחני. הטכניון הודיע למשרד מבקר המדינה במרץ 2011 כי זה שנה וחצי הוא שוקד על עדכון נוסח התקנון בתהליך שבו מעורבים חברי הסגל, הדקנים, ההנהלה, מוסד הטכניון וגורמים חיצוניים, וכי התקיימו ארבעה מפגשים בנושא זה. מכון ויצמן הודיע למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 כי ביולי 2011, במהלך הביקורת בנושא, מינה נשיא המכון ועדה מייעצת לבחינה חוזרת של כללי הקניין הרוחני. אוניברסיטת חיפה הודיעה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 כי היא "מצויה מזה זמן בשלב של גיבוש החזון האסטרטגי שלה" בנושא הקניין הרוחני, ומשנת 2010 היא שוקדת על גיבוש תקנון חדש בנושא. בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 ציינה אוניברסיטת בר -אילן כי היא מכירה בפוטנציאל הרב של הקניין הרוחני הנוצר באוניברסיטה וכי ממצאי דוח מבקר המדינה והמלצותיו יסייעו לה לממשו. .__________________ .36 'דוח שפר ופרנקל, עמ13. 37 'בהרצאה שנשא ד"ר דיויד סצ'ר, מנהל תחום העברת ידע באוניברסיטת קיימברידג באנגליה, בשנת 2010 , הוא נדרש לשיקולי המדיניות של האוניברסיטה בהעברת ידע, וציין בין היתר את הנקודות הללו: (א) כשמודדים ביצועים של יחידות להעברת טכנולוגיות, לא נכון להסתכל רק על ההכנסות הישירות מפעילות זו אלא גם על היתרונות הפחות מוחשיים; (ב) בדרך כלל העברת ידע אינה מקור הכנסה ממשי לאוניברסיטאות. נתונים שאסף איגוד מנהלי הטכנולוגיות בארה"ב ( AUTM ) לשנת 2008 מכ-200 אוניברסיטאות אמריקניות מראים שאחרי שלושים שנות ניסיון במסחור טכנולוגיות, למעט שש אוניברסיטאות שבהן היו הכנסות גבוהות, עמד ממוצע ההכנסות ממתן רישיונות בקניין רוחני על פחות מ -4% מתקציבי המ חקר; (ג) הכנסות האוניברסיטאות מגורמי חוץ, כגון מימון מחקרים על ידי תעשייה, ייעוצים חיצוניים ותרומות - גבוהות בהרבה מהכנסותיהן ממסחור טכנולוגיות. מסקנותיו אפוא הן: (א) הכנסות ממסחור אינן צריכות להיות המטרה העיקרית של האוניברסיטה; (ב) מסחור משול להימור - אין לראות בו השקעה עסקית בטוחה; (ג) התפיסה החדשה במסחור טכנולוגיות מדגישה את ההשפעה ולא את ההכנסה (" Impact, not income".) 210 דוח ביקורת שנתי63א . משרד מבקר המדינה מעיר כי בחינת התקנונים הקיימים של האוניברסיטאות בתח ום הקניין הרוחני מעלה כי הם חסרים מידע על היבטים עקרוניים ומעשיים הנוגעים לניהול הקניין הרוחני כדוגמת ההיבטים שלהלן: (א) מה המטרה העיקרית של האוניברסיטה בהעברת ידע וטכנולוגיה: האם חשוב יותר לחתור ליישום הידע ולהעברתו המהירה לחברה ולתעשייה, או שיש לתת עדיפות למיצוי הפוטנציאל המסחרי שלו לטובת תקציב האוניברסיטה ולתגמול חברי הסגל 38 ; (ב) מהי הדרך הנכונה לעודד העברת ידע הדדית ושיתוף פעולה בין האוניברסיטה לתעשייה באמצעות קניין רוחני; (ג) האם יש צורך להגן על המחקר הבסיסי מפני מגמות המסחור, אם כן - כיצד; (ד ) כיצד לשמור על השיתוף בידע הנהוג באקדמיה; (ה) האם יש לתת עדיפות לתעשייה הישראלית בהעברת הידע ומסחורו; (ו) האם נכון לרשום פטנטים בכל מצב; (ז) באיזו מידה ראוי לשתף סטודנטים לתארים מתקדמים במחקרים במימון תעשייה וכיצד ייקבעו זכויותיהם בקניין הרוחני; (ח ) כיצד עשויה מדיניות בנושא קניין רוחני להגדיל את מוניטין המוסד ולמשוך אליו חברי סגל איכותיים וסטודנטים. 1 . עוד בשנת 2005 כתבה בעניין זה ועדת גוטפרוינד, שמונתה על ידי האקדמיה למדעים39 :וות"ת "בנושא של העברת טכנולוגיה לא הגדירו האוניברסיטאות בישראל מטרות, עקרונות של מדיניות וסדרי עדיפויות הנגזרים מהיעדים הכלליים של האוניברסיטה ומהמחויבות הציבורית שלה... הוועדה סבורה שעל האוניברסיטאות לגבש עקרונות הנוגעים לא רק לדרכי העברת הטכנולוגיה, אלא גם למטרותיה של פעילות זאת. בהקשר זה חשוב להדגיש שיש לאוניברסיטאות מחוי בות ציבורית, ולכן עליהן לקחת בחשבון, לצד ההכנסות למוסד, גם מטרות נוספות, כמו: תרומה למשק ולחברה, ובצדה - יצירת מוניטין למוסד; טיפוח קשרים טובים עם התעשייה, המהווה מקור חשוב למימון מחקר, להזמנת מחקרים ושירותים ולתמיכה כללית באוניברסיטה; מקור הכנסה נוסף לסגל המדעי ומניעת עזיבה של חוקרים מצליחים; העברת ידע מהתעשייה שעשוי לתרום למחקר המתבצע באוניברסיטה; הרחבת האפשרויות להכשרת תלמידי מחקר... הוועדה ממליצה שהאוניברסיטאות יגבשו מדיניות ברורה ועקבית שתתייחס לכל .__________________ .38 לעניין אי-הבהירות ביעדי המדיניות של העברת ידע ומסחור ידע ראו: דוח אלקין -קורן, עמ' 8 ,22 '. בעמ8 : "הדיון הציבורי במדיניות העברת ידע סובל מחוסר בהירות בנוגע ליעדי המדיניות, דבר העלול לפגוע בהשגת היעדים. לעיתים משמשת הרטוריקה של העברת ידע לתועלת הציבור לשם הצדקת המדיניות של מסחור ידע אקדמי, בעוד שמטרתה האמיתית של המדיניות היא ניצול הפוטנציאל המסחרי... מסחור עלול לעיתים להכשיל את העברת הידע ולהפך". 39 האקדמיה למדעים נוסדה לפי חוק האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, התשכ"א- 1961 ,. מטרותיה ותפקידיה העיקריים הם: לרכז בתוכה מטובי אישי המדע בישראל לטפח ולקדם פעילות מדעית, לייעץ לממשלת ישראל בענייני מחקר ותכנון מדעי בעלי חשיבות לאומית, לקיים מגע עם גופים מקבילים במדינות אחרות, לייצג את המדע הישראלי במוסדות ובכינוסים בין-לאומיים, לפרסם כתבים שיש בהם כדי לקדם את המדע. המוסדות להשכלה גבוהה 211 .ההיבטים של קשריהן עם התעשייה, ושתהיה מכוונת להגברת הקשרים ולניצול נרחב ואפקטיבי של הידע שנוצר בתוכן"40 .)(ההדגשות במקור מהאמור לעיל עולה כי לדעת ועדת גוטפרוינד יש לאוניברסיטאות מחויבות ציבורית, ובשל כך עליהן להביא בחשבון מטרות נוספות, אף אם הן אינן עולות בקנה אחד עם האינטרסים הישירים שלהן. .__________________ .40 'דוח גוטפרוינד, עמ 19-21. 212 דוח ביקורת שנתי63א .דוח ציבורי נוסף שעס ק, בין היתר, בקשרי אקדמיה ותעשייה הוא כאמור דוח המולמו"פ לשנים 2008 -2009 (להלן- דוח המולמו"פ). בדוח נכללו המלצות ומסקנות שונות הנוגעות לממשק שבין המחקר האקדמי ובין התעשייה, ובהן המלצה להוסיף יעד אסטרטגי ליעדי האוניברסיטה והוא - תרומה לכלכלה ולחברה על ידי השתתפות פעילה בתהליכי הנחלת הידע המדעי והמקצועי למגזר העסקי - חברות ועובדים41. במכתב הלוואי לדוח המולמו"פ צוין כי העתקים מהדוח הועברו, בין היתר, לוות"ת ולראשי כל האוניברסיטאות. לפי מידע שנמסר למשרד מבקר המדינה מהאקדמיה למדעים, גם דוח גוטפרוינד נשלח לכל האוניברסיטאות. ואולם, לפי תשובות האוניברסיטאות על השאלון שהפיץ משרד מבקר המדינה (להלן - השאלון), דוח המולמו"פ לא התקבל על ידי אף אחת מהן, וארבע מהן לא קיבלו גם את דוח גוטפרוינד (הטכניון, אוניברסיטת תל -אביב, האוניברסיטה העברית ואוניברסיטת חיפה) 42. מתוך השלוש שק יבלו את דוח גוטפרוינד (מכון ויצמן, בר-אילן ובן -גוריון) רק שתיים (ויצמן ובן -גוריון) השיבו שדנו בו. אוניברסיטת בן-גוריון אף השיבה ששינתה את מדיניותה בעקבותיו באופן שהביא לידי גידול משמעותי בפעילותה עם התעשייה, וכן לאישור נוהל קניין רוחני חדש. משרד מבקר המדי נה מעיר כי ראוי היה שדוחות של גופים ציבוריים חשובים - כמו ות"ת, האקדמיה למדעים והמולמו"פ - ואשר יש להם נגיעה גם לאוניברסיטאות, ייבחנו ויידונו על ידי המוסדות המנהלים של האוניברסיטאות ויהוו נדבך בתהליך קבלת ההחלטות ועיצוב המדיניות בנושא הקניין הרוחני. על ות" ת, האקדמיה למדעים והמולמו"פ לוודא שדוחות שהן מעבירות מגיעים ליעדם. 2. במסמך סיכום של סדנה שהתקיימה ביוני 2011 באקדמיה למדעים בנושא "הסרת חסמים לשיתוף פעולה בין חוקרים ממוסדות מחקר ציבוריים ובין התעשייה" בהשתתפות נציגים מאוניברסיטאות, בתי חולים, חברות יישום , אנשי תעשייה ומשרדי ממשלה43 נאמר, בין היתר: "בארץ אין הגדרה והצהרה ברורה של עם התעשייה ]בשיתוף פעולה [ האוניברסיטאות בנוגע לתפקידן בשת"פ - האם המטרה בשת"פ עשיית כסף, תגמול החוקרים, פיתוח הכלכלה המקומית, או עידוד המחקר על ידי משאבים וידע מהתעשייה. ללא הגדרת מטרות ברורות לא ניתן לגשר בין הרצון לקיים שיתופי פעולה עם חברות ישראליות לעומת הסיכון של זליגת מידע או העדפת חברות בינלאומיות או סקטורים מסוימים בלבד". .__________________ .41 דוח המולמו"פ, עמ' 71-72 , 87-88 , 103-112 . 42 ראו גם להלן בפרק "פעילות ות"ת ומל"ג בנושא ניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות". 43 ( הסדנה נערכה במימון הגוף הבינלאומי שמרכז את האקדמיות למדעים International Academy .Panel - IAP .). יצוין כי מסמך סיכום הסדנה לא הופץ בין משתתפיה למתן הערות המוסדות להשכלה גבוהה 213 . דוח גוטפרוינד פורסם כאמור בשנת 2005 ,. הועלה כי גם לאחר מכן משנת 2006 ועד דצמבר 2011 , לא גיבשו המוסדות המ נהלים של האוניברסיטאות מדיניות ברורה בשאלות עקרוניות בנושא שהוא בעל חשיבות ציבורית. חלק מהאוניברסיטאות נמצאות בתהליך של שיפור התקנון ובדיקת הדרכים למסחור הידע שלהן, וחלקן לא ביצע בדיקה כזו במשך שנים רבות. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שכל האוניברסיטאות, בין אם החלו בתהליך ובין אם לאו, ייזמו בהקדם בדיקה מעמיקה בנושא מדיניות הקניין הרוחני שלהן, ובה ייתנו גם מענה על השאלות העקרוניות שהועלו לעיל. 214 דוח ביקורת שנתי63א .בתשובתה על טיוטת דוח מבקר המדינה מאפריל 2012 הודיעה אוניברסיטת תל- אביב כי היא תלמד לעומק את ממצאי דוח גוטפרוינד ותעשה עבודת מטה לבחינת יישום המלצותיו בנושא קביעת מטרותיה ומדיניותה של חברת היישום שלה תוך שימת לב לשאלות העקרוניות שמעלה משרד מבקר המדינה. אוניברסיטת בן-גוריון הודיעה בתשובתה מאפריל 2012 למשרד מבקר המדינה כי הנהלתה מקיימת מעת לעת דיונים בסוגיות הללו וכי הוחלט למסד את אופי הדיונים ולקיימם פעם בשנה בפורום ההנהלה. .מדיניות האוניברסיטאות במבחן היישום .בעל התפקיד הממונה על קידום פעילויות המחקר, ובכלל זה המחקר היישומי ומסחור המצאות, בכל אוניברסיטה הוא סגן הנשיא למחקר ופיתוח או סגן הנשיא למחקר. מכון ויצמן הוא המו סד היחיד שמינה, נוסף על סגן נשיא שאחראי בין היתר לקידום פעילויות המחקר הבסיסי, גם סגן נשיא ליישומים טכנולוגיים שעיקר תפקידו הוא יישום המצאות. הגוף העיקרי האחראי ליישום מדיניות הקניין הרוחני של אוניברסיטה הוא חברת היישום שלה, שאליה מסבה האוניברסיטה את זכויו תיה בקניין הרוחני לצורך מסחורו (למעט בטכניון, שבו כאמור המקבילה לחברת היישום היא היחידה העסקית בתוך מוסד הטכניון שהוא חברה בת של הטכניון). בראש כל חברת יישום עומד מנכ"ל, ומעליו מועצת מנהלים המורכבת כולה או חלקה מעובדי האוניברסיטה. לצורך קבלת החלטות כמו האם להגיש בקשה לפטנט, לפטור המצאה מבעלות האוניברסיטה וכיו"ב, פועלת בכל אוניברסיטה ועדה (שבאוניברסיטאות השונות ניתנו לה שמות שונים: ועדת פטנטים, ועדת תגליות, ועדת קניין רוחני וכיו"ב; להלן - הוועדה). הרכב הוועדה משתנה מאוניברסיטה לאוניברסיטה, ואולם על פי רוב חברים בה סגן הנשיא למחקר ועובדים נוספים של האוניברסיטה וכן מנכ"ל חברת היישום (עם או בלי זכות הצבעה). תקנון הקניין הרוחני בכל אוניברסיטה אמנם קובע כללים לטיפול בקניין הרוחני, ואולם לא בכל התקנונים מוסדרים כל הנושאים הרלוונטיים, וגם כאשר הם מוסדרים, רבים הם המקרים שבהם נדרשות החלטות פרטניות הכרוכות בהפעלת שיקול דעת של חברת היישום או הוועדה. בניגוד לאוניברסיטאות שהן גופים ללא כוונת רווח, חברות היישום, מעצם טיבן כחברות לפי חוק החברות, התשנ"ט- 1999 (להלן- חוק החברות), אמורות לפעול על פי שיקולים עסקיים. מטרתן למקסם את רווחיהן 44 , ועל כן החלטותיהן בנושאים שונים מכוונות במידה רבה להשגת מטרה זו. לדוגמה, בישיבת דירקטוריון חברת היישום של אוניברסיטת תל-אביב - רמות ליד אוניברסיטת תל-אביב בע"מ (להלן - חברת רמות) - מדצמבר 2009 הוצבו יעדים לשנת 2010 שכללו יעדי הכנסות וחתימה על הסכמים. מנכ"ל החברה דאז ציין בהקשר זה: "המטרה להיות גוף מוביל למסחור טכנולוגיות המניב תזרים מזומנים משמעותי מתמלוגים לאוניברסיטת תל אביב תוך הגדלת הכנסות החברה בטווח הקצר להבטחת פעילותה השוטפת". .__________________ .44 סעיף11 " :(א) לחוק החברות קובעתכלית חברה היא לפעול על פי שיקולים עסקי ים להשאת רווחיה, וניתן להביא בחשבון במסגרת שיקולים אלה, בין השאר, את ענ יניהם של נושיה, עובדיה ואת ענינו של הציבור". המוסדות להשכלה גבוהה 215 . לדעת משרד מבקר המדינה, לקביעה כי השיקול הכלכלי הוא שיקול מרכזי בכל הנוגע להכנסות ממסחור פטנטים והמצאות, יש השפעה על קבלת ההחלטות בשאלות שהתקנון או הנהלים אינם נותנים עליהן מענה חד-משמעי, גם כאשר מדובר בשאלות שראוי שהנהלות האוניברסיטאות ייתנו עליהן מענה. למשל, בשאלות: האם לרשום פטנט; האם להיענות לבקשת ממציא לקבל בעלות על המצאתו בטענה שאינה המצאת שירות; האם לשחרר פטנטים שלא מוסחרו ומתי; האם להעדיף תעשייה ישראלית; והאם לאשר לממציא להקים חברה. נושא זה נדון על ידי ועדת גוטפרוינד ונקבע על ידה: "האוניברסיטאות העבירו את האחריות והסמכות של טיפול בקשריהן המסחריים עם התעשייה לחברות-בנות להעברת טכנולוגיה. הדירקטוריונים של חברות אלה קובעים למעשה את כללי ההתנהגות של המוסדות האקדמיים עם התעשייה על פי שיקולים עסקיים מובהקים... אבל הנהלת האוניברסיטה אינה יכולה להתחמק מלקבוע מדיניות כוללת הלוקחת בחשבון את כל השיקולים. בסופו של דבר, חברת יישום אוניברסיטאית, אף שהיא חברה עסקית האמורה להפיק רווחים, חייבת לפעול במסגרת היעדים וסדרי העדיפויות של האוניברסיטה"45 . להלן כמה דוגמאות לנושאים שהמדיניות לגביהם נקבעת למעשה על ידי חברות היישום בעוד שהאינטרס של האוניברסיטה או הציבור מחייב כי המדיניות בנושא תותווה על ידי המוסדות המנהלים של האוניברסיטה: רישום הפטנטים ושחרורם 1. האוניברסיטאות לא הנחו את חברות היישום מה לעשות בפטנטים והמצאות הממתינים זמן רב למסחור, ובפועל רשומים כיום בחברות היישום בין עשרות למאות פטנטים והמצאות כאלה. מנתונים שהמציאו האוניברסיטאות למשרד מבקר המדינה עולה כי מספרי הפטנטים וזכויות הקניין האחרות הממתינים למסחור למעלה משנה ממועד הדיווח עליהם הם כלהלן: מכון ויצמן - 658 ; אוניברסיטת תל-אביב - 489 ; האוניברסיטה העברית- 474 ; הטכניון- 362 ; אוניברסיטת בן- גוריון - 81 ; אוניברסיטת בר-אילן - 53 ; אוניברסיטת חיפה- 27 . הצוות המקצועי בכל חברת יישום הממונה על מסחורם של הפטנטים (להלן - ממוני מסחור) מונה אנשים ספורים בלבד: במכון ויצמן - שלושה, בעברית - שבעה (ועוד אחד בחצי משרה), בתל-אביב - ארבעה, בטכניון - שלושה (ועוד אחד בחצי משרה), וביתר האוניברסיטאות אף פחות מזה. על הפער בין כמות המשימות של חברות היישום ובין כוח האדם הדל יחסית העומד לרשותן עמדו גם חברים בהנהלת האוניברסיטאות. לדוגמה, בפרוטוקול ישיבת דירקטוריון חברת רמות מדצמבר 2010 צוין כי סגן הנשיא למחקר ופיתוח באוניברסיטת תל-אביב דאז "חזר ע ל טענתו מהעבר שבהתייחס לכמות המשימות העומדת בפניה רמות אינה מעסיקה מספיק אנשי פיתוח עסקי". בישיבת הוועד המנהל של אוניברסיטת בן -גוריון מדצמבר 2007 אמר אחד החברים כי יש חברת [ "חשיבות לאיכות האנשים בחברה ורמת השירות, התחושה שבב.ג.נגב אי]היישום של האוניברסיטהן מספיק אנשים לתת מענה. כוח אדם נוסף הוא חיוני ביותר". אחד מממוני המסחור בטכניון מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 .__________________ .45 'דוח גוטפרוינד, עמ 18-19. 216 דוח ביקורת שנתי63א .כי הוא מטפל במאות פטנטים, מה שלא מאפשר לקדם את כולם באופן שווה, וידוע לו כי כך המצב גם בחברות יישום אחרות - קשה להשתלט על כמויות המוסדות להשכלה גבוהה 217 . .הפטנטיםהוא ציין כי בטכניון נעזרים בממונה מסחור נוסף בחצי משרה, כדי לקדם את הטיפול בהמצאות נבחרות, אולם גם זה לא מספיק46. ,משרד מבקר המדינה מעיר כי המצב הקיים בחלק מהאוניברסיטאות ולפיו חברות היישום שלהן מחזיקות מאות המצאות ופטנטים בלתי מטופלים בעיקר בשל מחסור בכוח אדם, מחייב בחינה של הנהלות האוניברסיטאות. בחינה זו נועדה למנוע מצב שבו המצאות ישימות ירדו לטמיון. 2. הועלה כי רוב האוניברסיטאות לא קבעו כללים או קווים מנחים לנסיבות שבהן אין לרשום פטנט. יצוין כי כבר בשלב הרישום עשויים להיות שיקולים שונים אשר יצדיקו הימנעו ת מהגשת בקשה לרישום פטנט, לדוגמה אם חשיפת ההמצאה תפגע ביכולת למסחר אותה וכן הפרזה ברישום פטנטים בתחומים מסוימים עלולה לפגוע בשימוש הציבורי בידע47 . 3. עוד עולה מתשובות האוניברסיטאות על השאלון, כי למעט מכון ויצמן לא גיבשו האוניברסיטאות וחברות היישום שלהן נוה ל כתוב לטיפול בהמצאות הנמצאות בחברות היישום ולא מוסחרו בתוך פרק זמן מוגדר, כמפורט להלן: כללי הקניין הרוחני שקבע המכון מאפשרים לחברת היישום שלו להעביר לממציא פטנטים שלא מוסחרו בתוך מספר שנים (מספר השנים משתנה לפי הטכנולוגיה והשוק). על פי כללים אלה, אם יהיו לממציא הכנסות או תמורה מכל סוג שהוא מהפטנט, הוא יצטרך להעביר לחברת היישום 25% מהן וכן להחזיר לה את עלויות הניהול שהיו לה בגין הפטנט. הטכניון ציין בתשובתו כי הפרמטר הקובע הוא הסיכוי למסחור ההמצאה, וכי כשנדרש לקבל החלטה אם להמשיך ולהשקיע בתהליך רישומו של פטנט48 , הרי שבמקרה של פטנט ישן גדל הסיכוי שממונה המסחור יטיל ספק בסיכוי למסחורו בעתיד, ויהא על הוועדה למסחור פטנטים, שהנושא יועבר לטיפולה, להחליט אם להחזיר את ההמצאה לממציא 49. אוניברסיטת בר -אילן השיבה כי ההחלטות על אופן הניצול של קניין רוחני נדונות בחברת היישום שלה בכל מקרה לגופו על פי שיקולים מסחריים, וסגן הנשיא למחקר הוא הגורם המטפל בשחרור תגליות .__________________ .46 דוח גוטפרוינד נדרש לנושא כוח האדם בחברות היישום, ובין היתר הפנה לדוח מוניטור (דוח משנת 2001 בנושא מימוש פוטנציאל הביו -טכנולוגיה בישראל, שהוכן על ידי חברה בשם "מוניטור" לבקשת המדען הראשי במשרד התמ"ת). דוח מוניטור ציין את ההיקף המצומצם של כוח האדם המועסק על ידי חברות היישום המחייב כל אדם לעסוק במספר גדול מדי של פרויקטים, ואינו מאפשר פעילות אקטיבית ויזומה של חיפוש ואיתור מחקרים בעלי פוטנציאל מסחרי ועידוד חוקרים להשתלב בתהליך של העברת ידע. 47 לסיכונים הטמונים בניהול ידע באוניברסיטאות באמצעות פטנטים ראו: דוח אלקין - קורן, עמ' 65-78. 48 אחרי שנה מהרישום הראשוני נדרש בעל פטנט לשלם כל כמה שנים תמורת המשך הרישום. 49 מנהל הפטנטים ביחידה העסקית בטכניון מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2011 , כי חצי שנה קודם לכן עבר עם ממוני המסחור על כ- 400-500 תיקים מרשימת הפטנטים של הטכניון, והם המליצו לשחרר כעשרה פטנטים. ועדת מסחור הפטנטים אישרה לשחרר חלק מהם. 218 דוח ביקורת שנתי63א .(המצאות או פטנטים). אוניברסיטת בן-גוריון ציינה כי חברת היישום שלה "מנהלת מדיניות ברורה לרישום ושחרור פטנטים", וכי נעשות בדיקות תקופתיות של מצב הפטנטים. הועלה כי ברו ב תקנוני האוניברסיטאות (מלבד זה של מכון ויצמן), קיים כלל שלאחר שהאוניברסיטה מוותרת על המצאה ומחזירה אותה לממציא, הוא מחויב להעביר לה כ-20% מפירותיה העתידיים. לא ברור מתקנוני האוניברסיטאות, אם כלל זה חל גם במקרה של שחרור המצאה עקב אי-מסחורה. המוסדות להשכלה גבוהה 219 . בתשובתה למשרדמבקר המדינה מאפריל 2012 הודיעה אוניברסיטת תל-אביב, כי היא נמצאת בעיצומו של תהליך לייעול הליך המסחור בחברת המסחור שלה, וכי "אחת ממטרותיו המוצהרות של הליך זה הוא מציאת איזון בין הקצאת המשאבים לבין כמות מסחור המצאות שירות". לעומתה טענו האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת בן -גוריון והטכניון כי הליכי מסחור הפטנטים הנהוגים על ידם יעילים: העברית ציינה, בין היתר, כי "תחזוקת הפטנטים נעשית בהקפדה רבה ותוך אופטימיזציה של עלות -תועלת"; הטכניון הסביר, בין היתר, כי "רוב שחרורי הפטנטים הנם בשלבים טרם אישור הפטנט", וכי רבים מהמחקרים מקדימים את זמנם ולכן "יכולות לחלוף שנים רבות בין גילוי הטכנולוגיה לבין ההגנה עליה באמצעות רישום פטנט ובין מסחורה". לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטאות לעגן בכתב הליכים ברורים ומסודרים של הטיפול בהמצאות על שלביו השונים, לרבות טיפול תקופתי בהמצאות שכבר נרשמו כפטנטים וממתינות למסחורן וקבלת דיווחים תקופתיים על הטיפול של חברות היישום בפטנטים. כמו כן, בשל המגבלות בכוח אדם ובמשאבים של חברות היישום, וכדי למנוע את הפיכתן של המצאות בעלות פוטנציאל יישומי לאבן שאין לה הופכין, כדאי שהאוניברסיטאות יבחנו את עמדתן בנושא רישום פטנטים ושחרורם. מתן עדיפות לתעשיות הישראליות נושא הסיוע לכלכלת המדינה כמטרה חשובה של האוניברסיטאות נדון הן בדוח גוטפרוינד והן בדוח המולמו "פ50 . כך גם חלק מהאוניברסיטאות מצהירות בחוקותיהן או בתקנון הקניין הרוחני שלהן על מחויבותן לקידום הכלכלה והתעשייה במדינת ישראל. 1. הועלה כי אף שחלק מהאוניברסיטאות השיבו למשרד מבקר המדינה כי במסחור המצאותיהן הן נוהגות לתת עדיפות לתעשיות הישראליות או לחברות המתכוונות לפתח או לייצר את המוצר נשוא ההמצאה בישראל, אף אחת מהן לא עגנה בכתב מדיניות זו ואת הפעולות המת חייבות ממנה. העברית ציינה שאף על פי שאין החלטה רשמית בנושא, בדרך כלל חברות ישראליות משותפות באופן שוטף בתהליכי המסחור ובמרבית המקרים מסחור הטכנולוגיות נעשה לחברה או לקבוצת יזמים ישראלית. הטכניון ציין כי בשל הקרבה לשוק הישראלי, העדיפות דה-פקטו היא לחברות יש ראליות ולכן אין צורך בהצהרה רשמית על העדפה כזו. אוניברסיטת בן-גוריון אמנם השיבה שקיבלה החלטה להעדיף תעשיות ישראליות, אך לא צרפה החלטה בכתב בעניין זה, וכן השיבה בשלילה לשאלה אם בפועל היא מבצעת פעולות למתן העדפה כזו. אוניברסיטת חיפה השיבה שאמנם לא קיבלה החלטה כזאת, אך בפועל היא נוהגת לפנות לחברות ישראליות תחילה. 2. גם חברות היישום לא גיבשו כללים להעדפת חברות ישראליות. חלק מחברות היישום ציינו לפני משרד מבקר המדינה את הנוחות והקלות היחסית .__________________ .50 ראו הערות40 ו-41 . 220 דוח ביקורת שנתי63א .שבהתקשרויות למסחור פטנטים עם חברות זרות בהשוואה לחברות ישראליות, מבחינת הנכונות שלהן לקבל את תנאי המסחור ואף לשלם יותר. מנכ"ל חברת רמות לשעבר מסר כי הוא תומך במתן עדיפות לתעשייה המקומית, ובלבד שהדבר ייעשה בתנאים תחרותיים. המוסדות להשכלה גבוהה 221 . משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטאות כי ראוי שיגבשו עם חברות היישום את עמדתן באשר לשאלת מתן העדיפות לתעש יות הישראליות ולחברות העתידות לפתח או לייצר את המוצרים נשוא הטכנולוגיה הממוסחרת בישראל, בבואן למסחר את המצאותיהן. לאחר שתגובש עמדה בנושא, מן הראוי שהיא תיקבע בתקנון הקניין הרוחני תוך פירוט המרכיבים המעשיים ליישומה. איתור המצאות בין מאות ואלפי המחקרים המ תבצעים באוניברסיטאות מדי שנה בשנה עשויות להיות טמונות תגליות מדעיות פורצות דרך, תרופות מצילות חיים, טכנולוגיות חדשניות וכיוצא באלה המצאות העשויות לתרום לחברה האנושית כולה כמו גם לפיתוח משמעותי של התעשייה והכלכלה בישראל. היות והמטרות המוגדרות של מרבית המחקרים הן בתחום המדעי הבסיסי ולא בתחום היישומי, לא מן הנמנע שתגליות יישומיות רבות לא ייחשפו ואף לא יזוהו על ידי חוקריהן. חברי סגל רבים מודעים לפוטנציאל היישומי של מחקריהם והם מיומנים בקידום תהליכי העבודה עם חברות היישום. לעומתם חברי סגל אחרים אינם מודעים לכך באותה מידה, אינם מגלים בכך עניין, ואף נרתעים מפנייה לחברות היישום. נוסף על כך לא תמיד יודעים חברי הסגל לזהות את צורכי התעשייה ולהגדיר את כל השימושים האפשריים של המצאתם51. יצוין כי אחת מהמלצות דוח גוטפרוינד בעניין זה הייתה שהאוניברסיטאות ימנו איש קשר בכל פקו לטה שתפקידו יהיה לעזור בזיהוי מחקרים בעלי פוטנציאל יישומי ולסייע לחוקרים בכל הנוגע לתהליך העברת הידע52. הועלה כי מלבד פעולות הסברה שנוקטות חברות היישום מעת לעת להעלאת המודעות של חברי הסגל לתהליך המסחור, חלק מהאוניברסיטאות לא מינו אנשי קשר בפקולטות לטיפול בנ ושא; חלקן הודיעו למשרד מבקר המדינה בתשובותיהן על השאלון כי ממוני המסחור בחברות היישום אחראים לכך. העברית ציינה כי חברת יישום נעזרת לשם כך לעתים תכופות באנשים בעלי ניסיון רב בתעשייה, לרבות חברי הדירקטוריון שלה, וכן מעסיקה למטרה זו, בשיתוף האוניברסיטה, עובד ים שנמצאים בפועל בבית הספר לרוקחות, במרכז לננו - טכנולוגיה ובפקולטה לחקלאות, שהם מוקדים חשובים להמצאות יישומיות; אוניברסיטת בן-גוריון ומכון ויצמן השיבו כי בעבר נעשה ניסיון בכיוון זה אך הוא לא זכה להצלחה; הטכניון השיב כי בכמה פקולטות ומכונים מונו חברי סגל כאנשי קשר לתעשייה ולזיהוי מחקרים בעלי פוטנציאל יישומי, וכי בשנים האחרונות מתקיימת פעילות אקטיבית של איתור טכנולוגיות וטיפוחן באמצעות קשר עם התעשייה - שכירת שירותים של אנשי מקצוע ואנשים מהתעשייה לזיהוי מחקרים וטכנולוגיות .__________________ .51 ,דן וילנסקי יזם ואיש תעשייה אמר בריאיון בעיתון "גלובס" מתאריך 16.6.05 , בין היתר: "במגירותיהם של החוקרים באוניברסיטאות מונחות 'ביצי זהב' שאפשר ליישמן ולהקים סביבן מפעלים בעלי סיכוי גבוה להצלחה כלכלית; אלא שרבים מהחוקרים אינם מזהים את הפוטנציאל הכלכלי של הביצים הללו". 52 'דוח גוטפרוינד, עמ22. 222 דוח ביקורת שנתי63א .בעלי פוטנציאל מסחרי, יצירת קשר עם יזמים בתחומים שונים והצגת מגוון הטכנולוגיות הזמינות למסחור, קיום מגעים עם חברות תרופות רב -לאומיות המציגות את צורכיהן וכיו"ב. המוסדות להשכלה גבוהה 223 . בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 הודיעה בר-אילן כי בינואר 2011 מינתה חבר סגל לאיתור המצאות בתחום הננו -טכנולוגיה; תל -אביב הודיעה באפריל 2012 ,כי היא שוקלת למנות בכל פקולטה סגן דקן למחקר אשר, בין היתר יהיה אמון על חיזוק הקשר בין החוקרים ובין חברת רמות והרשות למחקר של האוניברסיטה. לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לקדם ולייעל את הטיפול באיתור המצאות חדשות, אשר עלול להיפגע בשל העומס המוטל על ממוני המסחור בטיפול בפטנטים הקיימים, מוצע לבחון דרכים חלופיות לטיפול בנושא, נוסף על מינוי אנשי קשר מתוך האוניברסיטאות, כמו למשל להסתייע באנשים עתירי ניסיון מתוך התעשייה המכירים את השוק הפוטנציאלי הרלוונטי ליישום ההמצאה53 . אנשים כאלה יכולים גם לסייע בסינון מוקדם של המצאות המצדיקות רישום פטנטים ובייעול ניהולה של מערכת הפטנטים ומסחורם. מן הראוי שהאוניברסיטאות יבחנו אפשרויות שונות לזיהוי וברירה של המצאות, כדי לייעל את טיפולן בנושא. השבחת ידע לצורך מסחורו אחד המכשולים העיקריים העומדים בדרכו של הידע הנוצר באוניבר סיטאות למסחור בתעשייה הוא הפער שבין הידע הגולמי כפי שנוצר במעבדות החוקרים, אף אם נרשם עליו פטנט, ובין יכולת היישום של הידע ודרישת התעשייה לתוצאות יישומיות מוכחות 54 . סגירת פער זה מחייבת ביצוע תהליך של השבחת הידע הגולמי והוכחת האפשרות ליישמו (להלן - תהליך הוכחת היתכנות). 1. ניסיון לספק פתרון כלכלי לבעיה זו נעשה בעבר באמצעות קרנות פילנתרופיות חיצוניות לאוניברסיטאות ובתכניות המדען הראשי, בעבר בתכנית "נופר" וכיום בתכנית "קמין" (עד עשרה פרויקטים לאוניברסיטה)55 . הטכניון מסר למשרד מבקר המדינה כי היו לו הצעות רבות לפרויקטים, שעשרה מהם הגיש לתכנית קמין, אולם הוא עדיין זקוק לכספים ייעודיים נוספים למימון הפער האמור. עוד ציין הטכניון כי הוא נמצא במגעים עם תורם במטרה לגייס כסף לצורך השבחת רעיונות וטכנולוגיות בשלב הראשוני שלהם. במכון ויצמן ובאוניברסיטה העברית הקצו חברות היישום תקציב נפרד למטרה זו: בויצמן - קרן פנימית של ידע, חברה למחקר ופיתוח בע"מ (להלן - חברת ידע), מייעדת כ-3.5 מיליון ש"ח בשנה למטרה זו (נכון לשנת 2011 ); בעברית- מקצה חברת יישום - חברה לפיתוח המחקר של האוניברסיטה העברית בירושלים בע"מ (להלן - חברת יישום) כספים בכל שנה למטרה זו במסגרת תכנית המכונה "בייבי- סיד" התומכת בכשלושים פרויקטים בשנה; באוניברסיטת תל-אביב קיים מכון פנימי המתוקצב למטרה זו ב- 150,000 דולר בשנה. בשנים 2009 -2010 הוכפל התקציב בעזרת מימון משלים מחברה מסחרית בין -לאומית 56 ; האוניברסיטאות האחרות וחברות היישום שלהן לא הקצו תקציב למטרה זו. .__________________ .53 פרופ' דן שכטמן מהטכניון (חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2011 ) העלה הצעה להסתייע לשם כך בגמלאים של חברות טכנולוגיה גדולות. 54 ."פער זה מכונה לעתים "עמק המוות 55 ."ראו לעיל בפרק "הסדרת נושא הקניין הרוחני באוניברסיטאות 56 בשנת 2011 הקצה המכון שוב 150,000 .דולר כיוון שהמימון המשלים הופסק 224 דוח ביקורת שנתי63א .2. מלבד הצורך הכספי, תהליך הוכחת היתכנות של המצאה עלול לגזול מהחוקר זמן רב ועל פי תפיסתם של חלק מהחוקרים באוניברסיטאות, השקעת זמן כזו שלהם ולעתים גם של תלמידיהם אינה מקדמת אותם, ואף מסיטה אותם מתפקידם המרכזי כחוקרים באוניברסיטה - העיסוק במחקר המוסדות להשכלה גבוהה 225 . בסיסי וביצירה אינטלקטואלית. חוקר מהטכניון אשר פיתח כמה המצאות שחלקן מוסחרו מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 כי זהו הקושי העיקרי מבחינתו במסחור המצאותיו ואמר כי "לו היה נתיב המאפשר בהשקעת זמן מוגבלת קידום תוצאות מחקר לנקודה בה התעשייה יכולה לבחון אותו, הייתי מציע לבחינה מספר תוצאות ממעבדתי". 3. הוועדה הלאומית לקידום המחקר והפיתוח במדעי החיים והרפואה שפעלה משנת 2008 במסגרת המולמו"פ נדרשה לנושא זה בדוח המולמו "פ, ובו כתבה: "בתחום האתגרים צוינו העדר מקצוענות בשלב האקדמי הקרוי ' proof of concept ' אשר חיוני להפיכת מחקר אקדמי לבעל פוטנציאל יישום תעשייתי". הוועדה המליצה לכלול שלב זה בין שלבי המחקר שימומנו על ידי הקרן שעל הקמתה המליצה המולמו"פ - קרן למימון תשתיות מחקר לאומיות בהיקף של 100 מיליון ש"ח בשנה57. 4. נוסף על פתרונות תקציביים שאומצו כבר על ידי חלק מהאוניברסיטאות קיימות הצעות נוספות שהועלו לפני משרד מבקר המדינה על ידי חברי סגל, ממוני מסחור ויזמים פרטיים, אשר חלקן מיושמות על ידי כמה מהאוניברסיטאות: (א) התקשרות עם יזמים מנוסים שיש להם היכרות עם גורמים בתעשייה מחד-גיסא, וידע טכני רלוו נטי מאידך גיסא, שיסייעו לקשר בין המצאות לחברות תעשייה, ובדרך זו יממנו את תהליך הוכחת ההיתכנות58 ; (ב) הוכחת היתכנות של המצאה תיעשה על ידי סטודנט שהיה שותף להמצאה לאחר שיסיים את לימודיו; (ג) הקמת מרכזי פיתוח ליד האוניברסיטאות (אפשר שיהיו אזוריים וישרתו כמה אוניברסיטאות ומוסדות מחקר) או חממות טכנולוגיות שיעסקו בפיתוח טכנולוגיות בשלבים מקדמיים לטכנולוגיות ישימות בתעשייה; (ד) פנייה ליזמים או לתעשיות לקיים שיתוף פעולה במימון או במחקר משותף59. הועלה כי דרכי המימון הקיימות באוניברסיטאות נותנות פתרון חלקי בלבד לצורך לגשר על הפער שבין תוצאות המחקר לתוצאות יישומיות מוכחות; ראשית, ברוב האוניברסיטאות אין תקציב מוגדר לנושא, ותכניות המדען הראשי תומכות במספר מצומצם של המצאות בלבד. שנית, הפתרונות האמורים אינם מתמודדים עם קושי שהעלו החוקרים עצמם, והוא - הזמן הרב שעליהם להשקיע בהוכחת ההיתכנות ובתהליך השיווק של המצאתם. אוניברסיטת בן -גוריון ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא מחפשת דרכים יצירתיות כדי לגשר בין הידע הגולמי ובין צורכי התעשייה ובמסגרת זו הקימה קרנות למחקר יישומי במימון משקיעים חיצוניים או תעשיות והשתתפה במיזמים שונים לקידום פרויקטים משלב המחקר האוניברסיטאי ועד לשלב חברות ההזנק. .__________________ .57 דוח המולמו"פ, עמ' 88. 58 ,מכון ויצמן מסר למשרד מבקר המדינה כי דרך פעולה זו מקובלת אצלו זה שנים רבות וכי רק בארבע השנים האחרונות נחתמו במסגרתה יותר מארבעים מזכרי הבנות. גם בטכניון ובחיפה התקיים שיתוף פע ולה מסוג זה שבעקבותיו הוקמו מספר חברות הזנק ( start up .) 59 זוהר זיסאפל, יזם ויו"ר חברת רד תקשורת מחשבים בע"מ, חבר ות"ת לשעבר, מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 כי הוא סבור שהתעשייה יכולה לגשר על הפער שבין תוצאות המחקר הבסיסי לתוצאות היישומיות באמצעות מימון ואף הביע נכונות להעניק מימון כזה. 226 דוח ביקורת שנתי63א .לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שכל האוניברסיטאות יבחנו דרכים נוספות מלבד אלו הקיימות כיום, כדי לצמצם את התופעה הרווחת של המצאות בעלות פוטנציאל יישומי שאינן מיושמות עקב מגבלות תקציביות ואחרות. בגיבוש הדרכים הללו יש למצוא את האיזון הראוי בין יישומן של המצאות רבות יותר לתועלת החברה ובין פגיעה מצומצמת ככל האפשר במחקר המדעי הבסיסי. המוסדות להשכלה גבוהה 227 . שני נושאים נוספים העוסקים במדיניות של קניין רוחני וביישומה יידונו בנפרד בפרקים הבאים: קניין רוחני בעבודות מחוץ לאוניברסיטה; קניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע והתקשורת. .קניין רוחני בעבודות מחוץ לאוניברסיטה .כחלק מתנאי עבודתם ועל פי נהלים פנימיים של האוניברסיטאות רשאים חברי הסגל האקדמי לעבוד בגופים אחרים, בין היתר במסגרת של מתן שירותי ייעוץ בד בבד עם עבודתם באוניב רסיטה, בשנת שבתון או בחופשה ללא תשלום (חל"ת) (להלן - עבודות חוץ). לעבודות חוץ יש יתרונות שונים: (א) התעדכנות והעשרה של חברי סגל בנעשה במוסדות אחרים ובתרומה למחקר שלהם; (ב) רכישת ניסיון מעשי במסגרת ייעוץ לתעשייה המועבר דרך חברי הסגל גם לסטודנטים; (ג) קידום התעשייה וחיזוק יכולתה להתחרות בשווקים הגלובליים; (ד) סיוע לממשלה באמצעות ייעוץ; (ה) תגמול נוסף לחברי הסגל וצמצום הפער שבין שכרם ובין השכר במגזר העסקי ובאוניברסיטאות בחו"ל (מניעת "בריחת מוחות"). עם זאת, כאשר חבר סגל אקדמי עובד בגוף אחר עשוי להיווצר קניין רוחני שיעורר שאלה של בעלות - האם הוא שייך למוסד האֵם של חבר הסגל או לגוף האחר? וכן - העבודה בעבור שני מוסדות נפרדים, באופן שיוצר מחויבות כפולה, עלולה להעמיד את חבר הסגל במצב של ניגוד עניינים גם ביחס לקניין הרוחני שפיתח. החשש של האוניברסיטאות במקרים אלה הוא שידע שפותח באוניברסיטה "יזלוג" החוצה ולא ייכנס למאגר הפטנטים למסחור על ידי חברת היישום שלה, וכן שחבר הסגל ישקיע מזמנו וממרצו בגוף האחר באופן שיפגע במחויבותו לאוניברסיטה שבה הוא מועסק. מתח זה שבין החופש האקדמי של החוקרים, זכותם לבצע עבודות בעבור גורמי חוץ והיתרונות הגלומים בכך, ובין רצון האוניברסיטה להגן על הקניין הרוחני שלה ועל מחויבותם של חברי הסגל כלפיה, קיים בכל האוניברסיטאות. הדבר עלול להביא לידי עימותים בין האוניברסיטאות וחברות היישום ובין חברי סגל וגורמים בתעשייה ובמוסדות מחקר בארץ ובעולם המעוניינים בהעסקתם הזמנית של אותם חברי סגל. אחת הדרכים שהועלו בשנים האחרונות להתמודדות עם הקשיים וניגודי העניינים הנובעים ממסחור ידע אקדמי היא חיזוק האתיקה כתחליף לאסדרה (רגולציה). התייחסות מפורטת לדרך זו הובאה בספרות המקצועית60 . גם דוח גוטפרוינד כלל המלצה שכל אוניברסיטה תגבש קוד אתי מפורט וברור שיחייב את הסגל האקדמי61. .__________________ .60 'הקפיטליזם של הידע, עמ86 . יצוין כי הצעה זו מתייחסת למגוון היבטים של העברת טכנולוגיה ולא רק לנושא עבודות החוץ. 61 'דוח גוטפרוינד, עמ21 . 228 דוח ביקורת שנתי63א .הכללים באוניברסיטאות ויישומם .מתשובות האוניברסיטאות למשרד מבקר המדינה בנושא עולה כי בכל האוניברסיטאות קיימים כללים שנועדו להסדיר את עבודתם של חברי סגל בגופים אחרים במסגרת של מתן ייעוץ המבוצע המוסדות להשכלה גבוהה 229 . כעבודה נוספת. רוב האוניברסיטאות מתנות עבודות אלה בקבלת אישור מראש ודורשות מחבר הסגל להימנע מניגודי עניינים. בכל הנוגע לפירוט החובות והזכויות של חברי הסגל בעבודות אלה, לרבות חובות דיווח, הצהרות, זכות הבעלות בקניין הרוחני שייווצר וכיו"ב, וכן לפירוט החובות והזכויות האמורות של חברי הסגל בעבודות המבוצעות במהלך שבתון או חל"ת - כל אוניברסיטה אימצה כללים משלה. הועלה כי למרות קיומם של כללים אלו, נתקלות האוניברסיטאות בקשיים ביישומם ובאכיפתם או מתחבטות בצורך לשנותם. להלן סקירה של חלק מהכללים שאומצו באוניברסיטאות, והקשיים שהתעוררו בקשר אליהם: הטכניון חוקת הטכניון והתקנות האקדמיות שלו כוללות הצהרות המעודדות פעילות ייעוץ: "לשרת את מדינת ישראל ואת משקה הן במתן עצה, הן במחקר והן בדרכים מתאימות אחרות" (סעיף 2 בחוקה); "פעילות יעוץ במשק יכולה לתרום להפצת הידע והנסיון המצטבר בטכניון ובכך לשרת יעוד זה... יעוץ במשק יכול להעשיר את ידיעתו וניסיונו המקצועי של חבר הסגל, להועיל לשמו הטוב של המוסד, לשפר את איכות ההוראה, ועשוי לספק אפשרויות לשיפור אימונם של סטודנטים" (מתוך התקנות האקדמיות של הטכניון). לפי הודעת הטכניון למשרד מבקר המדינה, קיים נוהג של הגשת בקשה לאישור עבודה נוספת בייעוץ העוברת בדיקה של נושאים שונים. תקנון הקניין הרוחני של הטכניון אינו נדרש לנושא זה, למעט בהקשר של ניגוד עניינים (סעיף 11 ד) המטיל על העובד לדאוג למניעת ניגוד עניינים במהלך הייעוץ, ולמילוי כל התחייבויותיו כלפי הטכניון, ובכלל זה שמירה על סודיות בכל הקשור להמצאות. הטכניון הזמין חוות דעת ממשרד עורכי דין שעניינה "השוואת תקנוני קניין רוחני במוסדות אקדמיים" בנובמבר 2010 (במהלך התהליך שבו החל לעדכן את נוסח התקנון שלו62 ). לפי חוות הדעת, בנוגע לייעוץ - לא מוסדרים בטכנ יון הנושאים שלהלן, המוסדרים בחלקם באוניברסיטאות אחרות: קביעת פעילויות אסורות במהלך הייעוץ (הקמת חברה, ביצוע תפקיד ניהולי); הקניין הרוחני בהמצאות שפותחו במהלך מתן הייעוץ; מתן ייעוץ לחברה הממסחרת ידע של הטכניון. במקרה שחבר סגל מבקש לצאת לשבתון או לחל"ת ובמהלכם לעבוד בגוף הדורש את הבעלות על הקניין הרוחני שיפותח במהלכו - קובע תקנון הקניין הרוחני כי על החוקר לדווח על כל ראשית המצאה או המצאה לטכניון לפני יציאתו, ולהודיע על כך לגוף שבו הוא מועסק בשבתון או בחל"ת. עם שובו מהשבתון או החל"ת נדרש חבר הסגל לדווח לאוניבר סיטה על כל המצאה או ראשית המצאה שפותחה במסגרת זו. כמו כן נקבעו כללים להכרעה בשאלת הבעלות על הקניין הרוחני במקרה ש"המוסד המארח" לא היה זכאי למלוא הזכויות בו. כמו כן נוהג הטכניון לדרוש מכל חברי הסגל שלו היוצאים לשבתון או חל"ת להתחייב כי ידווחו לפני יציאתם על כל קניין רוחני או המצאה שיש להם תרומה לפיתוחם. להלן ממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה בנוגע ליישום הכללים האמורים בטכניון: .__________________ .62 ראו התייחסות לתהליך זה בפרק "מדיניות קניין רוחני באוניברסיטאות - התווייה ויישום" לעיל וכן בהמשך פרק זה. 230 דוח ביקורת שנתי63א .1. חברים בסגל האקדמי הבכיר בטכניון, בעיקר מהפקולטות להנדסת חשמל ומדעי המחשב63 , לרבות דקני פקולטות אלה, מסתייגים מאופן יישומם של הכללים בנושא קניין רוחני הנוצר בעבודות חוץ בפרט, ומהמדיניות של הנהלת הטכניון בנושאים אלה בכלל. לטענתם, ההנהלה מערימה קשיים בשלב האישור של עבודות אלה ולעתים אף מונעת את ביצוען, מתוך חשש מופרז .__________________ .63 ראו להלן פירוט של המאפיינים הייחודיים של תחומים אלה בפרק "קניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע והתקשורת". המוסדות להשכלה גבוהה 231 .לנזקים עקב זליגת קניין רוחני. אותם חברי סגל טוענים עוד כי מדיניות זו פוגעת גם בקידום מחקרים, בהעברת ידע הדדית ובשיתוף פעולה בין האוניברסיטה לתעשייה. במצגת שהוכנה על ידי דקן הפקולטה להנדסת חשמל לשעבר בטכניון, אושרה על ידי דקני הפקולטות להנדסת חשמל ולמדעי המחשב הנוכחיים ונמסרה להנהלת הטכניון בשנת 2010 :נכתב בין היתר "קיים קונפל ]להנדסת חשמל ולמדעי המחשב[ יקט מתמשך בין הפקולטות לטכניון בנושא יעוץ וקניין רוחני. הקונפליקט בא לידי ביטוי בדרכים הבאות: (1 ( ;) עימותים רבים עם חברי סגל ופגיעה במחקר, בנראות ובאווירה2 ) ( ;אובדן הזדמנויות לקידום התעשייה בישראל3 ) המעטה בערך תרומת החוקרים לקניין רוחני בתעשייה; ( 4 ) העדפת חברות זרות הפועלות בחו"ל על פני ישראליות; (5 ,) עזיבה של חברי סגל בגלל תנאי שכר והעסקה במיוחד עקב הגבלות בייעוץ ובקניין רוחני, ורתיעה מצד מועמדים לחברות בסגל הפקולטות מסיבות אלה". 2. להלן כמה דוגמאות מעודכנות, שהציגו למשרד מבקר המדינה חברי סגל אקדמי בכיר בטכניון מהפקולטות להנדסת חשמל ולמדעי המחשב, בתמיכה לטענותיהם האמורות: (א) חבר סגל ביקש לבצע עבודת ייעוץ בחברת תעשייה, אך עקב דרישת הטכניון לבעלות על הקניין הרוחני שייווצר, ביטלה החברה את הצעת העבודה, ובמקומו הועסק חבר סגל מאוניברסיטה אחרת; (ב) בקשתו של חבר סגל מהפקולטה למדעי המחשב לצאת לשבתון בשנים 2007 -2008 לצורך עבודה בחברה שבבעלותו נדחתה על ידי הנהלת הטכניון. היא אושרה שנה לאחר מכן, ורק לאחר שהטכניון קיבל החזקות משמעותיות בחברה שלו. לטענתו של חבר הסגל, הקניין הרוחני של החברה לא היה קשור לטכניון; (ג) חברי סגל היו מעוניינים בעבודת ייעוץ בחברה בין -לאומית גדולה המחזיקה בציוד נדיר (בשל עלותו הגבוהה) לצורך קידום מחקרם בעזרתו. הטכניון דרש בעלות על הקניין הרוחני שייווצר, וחלפו חודשים רבים עד שאושרה העבודה; (ד) עבודות ייעוץ גדולות בתאגידים רב -לאומיים לא יצאו לפועל עקב אי -הסכמה בין הטכניון לתאגידים הללו על הבעלות בקניין הרוחני (כגון דרישת הטכניון מחבר הסגל לדווח לו על כל קניין רוחני שיתפתח במהלך הייעוץ, בעוד שהחברה ראתה בקניין זה סוד מסחרי). יצוין כי בעשור הקודם בדקה ועדה מטעם מל"ג את רמת לימודי הנדסת החשמל בטכניון, באוניברסיטת תל-אביב ובאוניברסיטת בן -גוריון. בראש הוועדה עמד פרופ' יעקב זיו 64 , וחבריה היו חברי סגל בפקולטות להנדסת חשמל בישראל ובארה"ב ואנשי תעשייה (להלן - ועדת זיו). הדוח שהגישה הוועדה באוקטובר 2007 כלל נספח בנושא "מחקר ונושאי קניין רוחני באוניברסיטאות בישראל" (להלן - דוח ועדת זיו) 65 . בנספח זה הדגישה הוועדה את חשיבות הייעוץ של חברי סגל לתעשייה ולממשלה, לאוניברסיטה ולחברי הסגל, והתריעה על כך שמדיניות האוניברסיטאות פוגעת בפעילות הייעוץ ובערך המוסף שלה. בין היתר הצביעה על הבעיות שיוצרת מדיניות שאינה מבחינה בין קניין רוחני המפותח במהלך מחקר לקניין רוחני המפותח במהלך ייעוץ חיצוני: לדוגמה, כללי האוניברסיטאות המחייבים, במקרים מסוימים, גילוי של קניין רוחני שמפותח במהלך ייעוץ של חברי .__________________ .64 פרופ' יעקב זיו כיהן בעבר, בין היתר, כיו"ר ות"ת, כנשיא האקדמיה למדעים, כמשנה לנשיא הטכניון וכדקן הפקולטה להנדסת חשמל בטכניון. 65 דוח ועדת זיו, נספח2 ', עמ2. 232 דוח ביקורת שנתי63א .סגל, עלולים לעמוד בסתירה לכללים הנ הוגים בחברות רבות שאינם מאפשרים חשיפה של הקניין הרוחני העתידי שלהן, ובכך לסכל את הייעוץ66. 3. עמדת הטכניון בעניין זה, כפי שנמסרה למשרד מבקר המדינה, היא שמדיניותו שקולה ומאוזנת, הוא בוחן כל מקרה לגופו וצריך למצוא את האיזון בין הגישה הליברלית לגישה הנוקשה: ליברליות יתר תביא לאבדן רוב הקניין הרוחני, ואילו גישה נוקשה מדי תגרום לכך שחוקרים לא .__________________ .66 בעניין המלצות ועדת זיו ראו בפרק "קניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע והתקשורת". המוסדות להשכלה גבוהה 233 . ידווחו עליו ויתחמקו מלפעול על פי כללי הטכניון בנושא. הטכניון הבחין בין ייעוץ לחברה גדולה, שאותו הוא מאשר בדרך כלל, ובין ייעוץ לבודדים שנועד למעשה להקמת מיזם - ייעוץ שהטכני ון אינו מעוניין לעודד. לדבריו, הטעם לכך הוא שחברות גדולות אינן תלויות בקניין הרוחני שיפתח החוקר, ולכן קל יותר להגיע אתן להסכמה, אם כי גם במקרים אלה הוא לא יאפשר לקניין הרוחני שלו לזלוג; לעומת זאת, ייעוץ לבודדים שנועד למעשה להקמת מיזם או חברת הזנק, תלוי בקניין הרוחני לקיומו, וכאמור אין לטכניון אינטרס שחברי סגל יקימו מיזמים כאלה. לעתים לא יאושר ייעוץ, כי יש לטכניון עניינים לא פתורים עם הגורמים שחבר הסגל מבקש לייעץ להם. עוד ציין הטכניון כי הוא זקוק לתוספת תקציב, והקניין הרוחני הוא אמצעי לכך. עם זאת הוסיף, כי ב תקנון החדש שהוא מגבש תהיה יותר גמישות בנושא עבודות הייעוץ. 4. הטכניון נוהג להתנות אישור שלו לעבודת חוץ של חבר סגל בהסכמתו של חבר הסגל כי "במידה וייווצר קניין רוחני יהא זה שייך לטכניון". לדברי הטכניון תנאי זה הוא "די סטנדרטי" אם כי לא בכל המקרים הוא נדרש. סייג זה, הקובע מראש שכל קניין רוחני שיפותח על ידי חבר הסגל במהלך עבודת הייעוץ שייך לטכניון, אינו בא לידי ביטוי בנוסח תקנון הקניין הרוחני של הטכניון שהוראותיו מחייבות את הטכניון, שכן התקנון אינו קובע כלל מסוג זה אלא מסתפק בחובה להימנע מניגוד עניינים במהלך עבודת ייעוץ ושמירת סודיות לגבי המצאות (סעיף 11 .)ד כאמור, חברי סגל בטכניון, ובכלל זה חברי סגל בכירים, מסתייגים מאופן יישומם של הכללים בנושא קניין רוחני בעבודות חוץ. בנובמבר 2011 פנה דקן הפקולטה למדעי המחשב למשנה לנשיא לעניינים אקדמיים ולמשנה לנשיא למחקר במכתב שבו נאמר בין היתר: "כידוע לכם, לדעתי הטכניון אינו אמור לדרוש זכויות קניין רוחני על עבודות ייעוץ של חברי סגל מחוץ לטכניון, וכך גם נאמר על-ידי ועל -ידי אחרים במפגשים בנושא בשנה שעברה... אני מוחה על התניה זו, המונעת מחבר הסגל ומהתעשייה את הייעוץ, בעוד אינה תורמת לטכניון דבר". בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין הטכניון בין היתר כי הוא חולק על האמור במכתב לעיל וכי מדיניותו נועדה להגן על קניינו הרוחני ולמנוע מצב שבו פעילות יצירתית שממנה הוא צריך ליהנות תתועל לדרכים עוקפות ולגורמים אחרים מצד אחד, ולאפשר לחברי הסגל לייעץ ולחברות לקבל ייעוץ כחלק מהמטרה של עידוד קשרי אקדמיה-תעשייה מצד אחר. לצורך כך הוא פועל על פי שני עקרונות: (א) תוצרי הקניין הרוחני של הייעוץ יתוחמו, במידת האפשר, לתחום צר ומוגדר היטב. דבר זה ישמר את החופש של המחקר האקדמי וכן יספק לתעשייה "שקט נפשי"; (ב) אם חבר סגל יתוגמל עבור הייעוץ ביותר משכר ייעוץ סביר, שכר זה יהיה בגדר "פרי המצאה", ואותו יהיה עליו לחלוק עם הטכניון לפי תקנון הקניין הרוחני. הדבר נחוץ כדי למנוע "פעילות מחקרית עצמאית, ולמען רווח אישי של החוקר, המתבצעת בתעשייה ו'המוסווית' כייעוץ". ע וד ציין הטכניון כי הטענה שמועמדים אינם מגיעים למוסד בשל "נושא הייעוץ" אינה נכונה. 234 דוח ביקורת שנתי63א .לדעת משרד מבקר המדינה, לאור הטענות של חברי הסגל כנגד ניסוחו של הסייג האמור, באופן שאינו מתנה את שייכות הקניין הרוחני לטכניון בקיומה של זיקה כלשהי לטכניון, מוצע כי הטכניון יבח ן מחדש את השאלה אם יש מקום להותיר את נוסח הסייג על כנו ואם אין בו כדי להציב מכשול לפני התקשרות של חבר הסגל עם חברה המעוניינת בשירותיו, עד כדי הכשלת עבודת הייעוץ בשל חששן של חברות מתביעות עתידיות של הטכניון. כמו כן, על הטכניון לבחון עמידתו של סייג זה נוכח מ דיניותו המוצהרת המתבטאת בחוקה שלו ובהוראותיו האקדמיות, המבקשות לעודד ייעוץ והעברת ידע לתעשייה ולחברה. 5. בעקבות תלונות של חברי סגל בנוגע לתקנון הקניין הרוחני של הטכניון ויישומו, יזם נשיא הטכניון, במהלך שנת 2010 ותחילת שנת 2011 , סדרת מפגשים בין נציגי הנהלת הטכניון ובין חברי המוסדות להשכלה גבוהה 235 . סגל (במפגש הראשון השתתפו גם אנשים מהתעשייה ומהמגזר הפרטי), כדי "להסתכל על הנושא מחדש. לבחון האם אפשר לפשט את התהליך, להסכים על האם יש מקום לעשות מקצה שיפורים בתקנון הקיים... ולכונן ]לבחון[ ...עקרונות תקנון חדש ועדכני אשר לגביו יש קונצנז וס". בד בבד הזמינה הנהלת הטכניון, כאמור, חוות דעת משפטית המשווה בין תקנוני קניין רוחני במוסדות אקדמיים בארץ ובעולם. התקיימו ארבעה מפגשים, ובהם הציגו נציגי ההנהלה שאלות למשתתפים, ונרשמו פרוטוקולים שתיעדו את תמצית התשובות של המשתתפים (בלי לציין את זהות הדוברים). מהדברים שנאמרו ותועדו במפגשים בנושא קניין רוחני הנוצר במהלך ייעוץ, שבתון וחל"ת עולה כי רבים מהמשתתפים סברו כי הכללים הקיימים מעוררים קשיים וכי יש מקום לשנותם. רבים מהם הביעו רצון שהטכניון יעודד ויאפשר את עבודות הייעוץ אך עם זאת הכירו בזכותו לתגמול במקרים שבהם יש לו זכויות בהמצאה. בין היתר נאמרו הדברים האלה: "התנגדות אינה שה -IP[67] שנוצר במוסד יהיה שייך לטכניון. השאלה שנשאלת היא מה קורה בשבתון, חל"ת וייעוץ. בפרט הייעוץ הוא נושא מאוד משמעותי, בעייתי ובתחום האפור. אם ה -IP שייך באופן מוחלט למוסד - הדבר עלול למנוע ייעוץ בכלל. הייעוץ חשוב הן לטכניון והן לחוקרים"; "יש תסיסה נגד תנאי הייעוץ שנראים דרקוניים"; "יש מקום לפשרה. אם חבר סגל מקבל כסף - יתחלק עם הטכניון. הדבר לא 'יגרש' את חברי הסגל ואולי אף יעודד לייעץ. ה -IP יישאר של הטכניון"; "אם הטכניון רוצה לעודד את חברי הסגל להשתתף בכלכלה, בתעשייה, בפיתוחים בתור יועצים, הוא יכול להיות שותף אמיתי על ידי העברת המסר שיעודד לייעץ ולטכניון יהיה אחוז מסוים מהתמלוגים. המסר צריך להיות חיובי גם מול חבר הסגל וגם מול החברות". משרד מבקר המדינה מעיר כי הדרך שבה התנהלו המפגשים מ עוררת ספק אם אכן התקיים הליך שיטתי וסדור של עבודת מטה במטרה להגיע להסכמות בנושאים מורכבים, בהם קניין רוחני בעבודות חוץ. מהפרוטוקולים עולה כי הקושי להגיע להסכמות נובע, מלבד הפערים בין העמדות, גם מהטעמים הללו: (א) בכל מפגש השתתפו אנשים אחרים ולכן לא ניתן היה לקדם את התהליך תוך ליבון הנושא; (ב) ספק אם בחירת המשתתפים בדיונים השונים הייתה רלוונטית לנושאים שהועלו. לדוגמה, אנשים מהתעשייה השתתפו במפגש הראשון בלבד; (ג) המשתתפים התבקשו להשיב על שאלות בכמה נושאים אולם לא התקיימו דיונים בנושאים אלה; (ד) חלק מהנושאים שהועלו מורכבים ודורשים מומחיות ואינם מתאימים לליבון במסגרת זו. יצוין כי גם חברי סגל מהפקולטות להנדסת חשמל ולמדעי המחשב שהשתתפו בחלק ממפגשים אלה הביעו הסתייגויות מהתהליך האמור ומיכולתו לפתור את הבעיות בתחום הקניין הרוחני. בין היתר טענו שלא ניתן היה לדון בנושאים שאינם עונים ישירות על השאלות שהוצגו למשתתפים; שההנהלה לא באמת רצתה להקשיב; שלא נעשתה הבחנה בין תחום טכנולוגיות המידע לתחומים אחרים; שלא הוזמנו כל חברי הסגל הרלוונטיים כדי להציג את עמדתם; שלא הוזמנו אנשים בעלי ניסיון מהתעשייה; שלא התקיים דיון של ממש, אלא רק נשמעו דעות המשתתפים; שלא נעשה דבר מאז המפגש האחרון בינואר 2011. בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2012 הודיע הטכניון כי לאחרונה אישר הסנט שלו "קוד התנהלות ראויה במחקר" ו"תקנון לניגוד עניינים במחקר", שנועדו .__________________ .67 קיצור של Intellectual Property .שפירושו קניין רוחני 236 דוח ביקורת שנתי63א .בין היתר לאזן בין האינטרסים השונים הכ רוכים במחקר בכלל ובקשרים עם התעשייה בפרט, וכי בעקבותיהם יוכנו תקנון קניין רוחני ונוהל ייעוץ מעודכנים. עוד מסר הטכניון כי בימים אלה הוא שוקד על ניסוחו של חוזה ייעוץ סטנדרדי שאמור לפשט את הטיפול בנושא הייעוץ. המוסדות להשכלה גבוהה 237 . משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את יזמת הנהלת הטכני ון לקיים מפגשים בין נציגיה ובין חברי סגל במטרה ליצור מסגרת שתאפשר הקשבה לדעות השונות כחלק מתהליך הגיבוש של תקנון חדש ומשופר לניהול הקניין הרוחני. עם זאת, מן הראוי שהטכניון יבדוק את מידת יעילותו של תהליך זה להשגת המטרה שהציב לעצמו - "כינון תקנון חדש ועדכני לגביו יש קונצנזוס". משרד מבקר המדינה מעיר כי על מנת ליצור תהליך המאפשר גיבוש הסכמות רחבות ככל הניתן יש מקום להזמין את כל הצדדים הנוגעים בדבר, ולקיים דיון וליבון בנושאים השנויים במחלוקת עד למציאת פתרון מוסכם. תהליך כזה עשוי לסייע להנהלת הטכניון לגבש כללים ישימים אשר יזכו לשיתוף פעולה מצד חברי הסגל. מכון ויצמן לפי תקנון הקניין הרוחני במכון ויצמן, כל התקשרות של חבר סגל עם גוף עסקי חיצוני, ובכללה כריתת חוזה ביניהם, חייבת לקבל אישור מהגורמים המוסמכים במכון לפני ביצוע ההתקשרות. בחוזים אלה מוסדר, בין היתר, נושא הקניין הרוחני העתידי. התקנון קובע שלוש חלופות שקיומן יאפשר לחבר סגל לייעץ לגוף חיצוני: (א) חבר הסגל והגוף החיצוני הסכימו בכתב שהקניין הרוחני שיפותח על ידי חבר הסגל יהיה שייך לחברת ידע (כאמור, חברת היישום של ויצמן); (ב) תרומתו של חבר הסגל אינה משמעותית ליצירת קניין רוחני, ולכן לחברת ידע לא יהיו דרישות לבעלות עליו; (ג) תרומתו של חבר הסגל ליצירת הקניין הרוחני היא משמעותית, ואולם היא בתחום מוגדר שאינו חופף לפעילות הנוכחית של חבר הסגל במכון, חבר הסגל הציג לפני סגן הנשיא ליישומים טכנולוגיים את ההכרח שבניהול המחקר שלא במסגרת חברותו במכון, וחוזה הייעוץ אושר על ידי נשיא האוניברסיטה נוסף על אישור סגן הנשיא. במקרה כזה תסכים חברת ידע שהקניין הרוחני יוקצה לגוף החיצוני, ואולם תהיה זכאית ל -25% מהתמורה שיקבל חבר הסגל מעבר לתשלום בעבור זמן הייעוץ. כמו כן, ייערך חוזה בין חברת ידע ובין הגוף החיצוני שיגדיר את תחום המחקר הספציפי ואת גבולות העברת הידע מהמכון לגוף האמור. חברי הסגל האקדמי במכון נדרשים גם למלא בכל שנה טופס, ובו עליהם לדווח, בין היתר, אם יש להם מינוי הקשור למדע או טכנולוגיה במוסד אחר; אם סיפקו שירותים בתחום המד ע או הטכנולוגיה לישות אחרת; אם יש להם אינטרס אישי העלול ליצור ניגוד עניינים עם עבודתם במכון. המכון, באמצעות סגן הנשיא ליישומים טכנולוגיים, משתתף בגיבוש הסכמי הייעוץ בין חברי הסגל לגופים חיצוניים, כגון חברות תעשייה, בין היתר, בדרכים האלה: 1. המכון דורש לעג ן בהסכם התחייבות של חבר הסגל (להלן - היועץ) והגוף החיצוני (להלן גם - החברה) לכך שהשירותים המוזמנים מחבר הסגל אינם דורשים מעורבות משמעותית שלו ביצירת קניין רוחני ולכן התרומה הצפויה שלו ליצירת קניין רוחני היא שולית או מקרית. במקרה שחבר הסגל סבור שמשימה שניתנה לו על ידי החברה עשויה להוביל ליצירת קניין רוחני מכל סוג שהוא, הוא מחויב להודיע על כך מיד לחברה ולסגן הנשיא ולחדול מכל פעילות בקשר למשימה זו. 2. במכתב שמעביר המכון ליועץ הוא, בין היתר, מגדיר את נושאי הייעוץ, אוסר עליו לעסוק בכל נושא אחר ודורש שכל שינוי בהסכם יקבל את אישורו. עוד מנוע היועץ מלהעביר לחברה כל קניין רוחני, מידע סודי, מדעי או טכני, נתונים או כל 238 דוח ביקורת שנתי63א .חומר אחר המכיל איזה מהמנויים לעיל השייכים למכון או לחברת ידע. היועץ נדרש גם לצרף את המכתב להסכם שלו עם החברה ולדרוש ממנה להצהיר בהסכם שהיא קראה את המכתב, הבינה את התחייבויות היועץ ולא תגרום לכל הפרה שלהן. המוסדות להשכלה גבוהה 239 . המדיניות של מכון ויצמן בעניין קניין רוחני בעבודות חוץ, כפי שעולה גם מהכללים שפורטו לעיל, היא המפורטת והקפדנית ביותר מבין האוניברסיטאות מבחינת הגדרת תחומים, חובות דיווח, קבלת אישורים ומעורבות האוניברסיטה בהסכמים שבין החוקרים והגופים החיצוניים. המכון הסביר למשרד מבקר המדינה כי הקניין הרוחני בייעוץ הוא תמיד נושא לוויכוח בין המכון לתעשייה, וכי כלליו "לא נועדו למנוע יצירת קניין רוחני במהלך עבודות ייעוץ. הכללים נועדו להסדיר את ניהול ומסחור קניין רוחני כזה לכשיווצר ולמנוע זליגה של מידע ויכולת אקדמית ציבורית אל המגזר הפרטי ללא תמורה הולמת למגזר הציבורי. המכון מגביל פעילות של חוקר כיועץ בחברה רק כאשר אותה חברה אינה מוכנה להכיר בתמורה הולמת למכון ולציבור כתוצאה מיצירת קניין רוחני על ידי אותו מדען. כל שנה כ -40 מדעני מכון מספקים שרותי יעוץ לחברות... אחוז גבוה מחברי הסגל הרלוונטיים לסוג כזה של עבודה מבצע שירותי יעוץ. כלומר, ניתן ואפשר לקבל שירותי ייעוץ מחוקרים במכון ויצמן למדע, והתיאוריה לפיה כללי המכון מגבילים בצורה כלשהי מעורבות של מדעני המכון במשק איננה עומדת במבחן המציאות". לדברי המכון, לא הייתה זליגת ידע ממנו בעשרים-שלושים שנה האחרונות, שכן החוקרים יודעים כי במקרה של העברת קניין רוחני שלא דרך המכון, יינקטו נגדם צעדים קשים, עד כדי הרחקה מהמכון. החוקרים אף יודעים שחברת ידע מגִנה עליהם ונותנת שירות טוב. מהאמור לעיל עו לה כי בשל רצונו למנוע זליגה של קניין רוחני דרך עבודות חוץ, אימץ מכון ויצמן כללים ודרכים ליישומם אשר נועדו לצמצם ככל האפשר את האפשרות שבמהלך עבודת ייעוץ של חבר סגל בגוף חיצוני ייווצר קניין רוחני שהמכון לא ייהנה מפירותיו. קרוב לוודאי שהמכון מגדיל בכך את מאגר הפטנטים של חברת ידע ואת פוטנציאל המסחור שלה. עם זאת, קיים חשש שמדיניות זו תרתיע חברי סגל מיצירת קניין רוחני במהלך עבודות החוץ ובכך היא עלולה להצר ערוץ חשוב של העברת ידע הדדית בין חוקרי המכון והתעשייה, בניגוד לאינטרס הציבורי לעודד יצירת ידע חדש. ראוי שהמכו ן יבחן אם כתוצאה ממדיניות זו שנועדה לשרת הן את אינטרס המכון והחוקרים והן את האינטרס הציבורי, לא יוצא שכרם של המכון, החוקרים והציבור בהפסדם. מכון ויצמן הודיע למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי הוא נמצא בתהליך של בחינה מחודשת של תקנון הקניין הרוחני שלו, וכן כי במטרה לחזק את הדיאלוג שבין חברי הסגל לחברת ידע, הוקמה לאחרונה "מועצת משתמשי ידע" ( Yeda Users Committee ), ובה מיוצגות כל הפקולטות. במועצה דנים בבעיות או בהצעות לשיפור הנוגעות ליחסים שבין חברי הסגל לחברת ידע. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שבמסגרת הבחינה המחודשת של תקנון הקניין הרוחני ישקול המכון את כל ההיבטים הנוגעים ליצירת קניין רוחני בעבודות חוץ המפורטים לעיל. אוניברסיטת תל-אביב כותרתו של הפרק השישי בתקנון הקניין הרוחני של תל -אביב (תקנון המצאות, פטנטים ומסחורם) היא: "הגנה על המצאות ופטנטים של האוניברסיטה בעת ביצוע עבודת חוץ, בשבתון או בחופשה ללא תשלום". הפרק כולל מבוא המצהיר על 240 דוח ביקורת שנתי63א .מדיניות האוניברסיטה, וחלקו מובא להלן: "האוניברסיטה מעודדת את חברי הסגל האקדמי הבכיר לפעול במלוא מרצם לפיתוח עיוני ומעשי של פרי עבודתם המחקרית. לעיתים מתבצעים פיתוחים אלו מחוץ ל אוניברסיטה במסגרת ביצוע עבודת חוץ... במקרים אלו עשוי העובד לפתח המצאות שאינן המצאות שירות ולפיכך אין המוסדות להשכלה גבוהה 241 . לאוניברסיטה כל זכויות לגביהן; אולם קיימת גם האפשרות שבמהלך ביצוע עבודת חוץ... ימציא או יפתח העובד המצאות שהן - ולו גם חלקית - הומצאו או פותחו עקב שירותו באוניברסיטה או תוך שימוש בהמצאות שירות, ולפיכך לאוניברסיטה זכות בעלות עליהן. ככלל, האוניברסיטה סומכת על חובת הנאמנות של עובדיה, ועל שיקול דעתם, שישמרו על הזכויות שלה. עם זאת, מכיוון שנושאי המצאות ופטנטים בעת פעילות מחוץ לאוניברסיטה עלולים להיות מורכבים, נדרשת מחברי הסגל האקדמי זהירות למניעת פגיעה בזכויות האוניברסיטה. פרק זה לתקנון נועד, בין היתר, להתוות כללי התנהגות לקיום חובה זו". נוהלי האוניברסיטה קובעים אמנם חובת דיווח לסגן הנשיא למחקר ופיתוח (להלן - סגן הנשיא למו"פ) על עבודות חוץ למיניהן, ובכללו זהות הג וף שבו תתבצע העבודה ומהות עיסוקו של חבר הסגל באותו גוף לפי טופס סטנדרדי, אולם אין צורך בקבלת היתר, אלא אם כן מדובר בעבודת ייעוץ החורגת מיום ייעוץ בשבוע. בסוף כל שנת עבודה מחוץ לאוניברסיטה וכן עם שובו לפעילות רגילה, ימלא חבר הסגל "טופס דיווח שנתי של חבר/ת ס גל בשבתון/ חל"ת/ עבודת חוץ". בטופס נדרש חבר הסגל להשיב אם היה מעורב במהלך השנה שחלפה במחקר או פיתוח שבמהלכו נעשה שימוש בקניין הרוחני של האוניברסיטה וכן אם היה מעורב ברישום פטנט. התקנון קובע גם אפשרות של הסדר מראש בקשר לקניין רוחני שייווצר במהלך עבודות החוץ למיניהן, באמצעות פנייה בבקשה לסגן הנשיא למו"פ. הכללים בתקנון מפרטים מקרים שבהם מומלץ (אך אין חובה) לקבל אישור מראש, כגון במקרים שבהם קיים חשש לניגוד עניינים בנושאים הקשורים להמצאות ופטנטים. אם בחר חבר הסגל שלא להסדיר את זכויות הקניין הרוחני מראש, עליו לדווח לגוף שבו הוא מתכוון לבצע את עבודת החוץ כי "לאוניברסיטה שמורה הזכות בכל עת לבחון את זכאותה לבעלות או לשותפות בבעלות, בקניין הרוחני שיוצר במהלך ביצוע עבודת החוץ האמורה, או במהלך פעילות בשבתון או בחופשה ללא תשלום, ולממש את זכותה זו (ככל שקיימת)". יצוין כי כללים אלה שונים מנוהל אחר של האוניברסיטה - "נוהל עבודת חוץ של חבר סגל אקדמי". לפי נוהל זה חבר סגל המעוניין לעסוק בעבודת חוץ "העלולה לפגוע במחויבותו לאוניברסיטה או להעמידו במצב של ניגוד אינטרסים עמה" חייב לקבל היתר לכך מרקטור האוניברסיטה. משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי אין מקום לעמימות בנושא חשוב זה וכי עליה לתקן ללא דיחוי את תקנון הקניין הרוחני שלה ולכלול בו הוראה מפורשת שתחייב את חברי הסגל לקבל אישור מראש לעבודות חוץ שביצוען עלול להעמידם במצב של ניגוד עניינים. בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 הודיעה אוניברסיטת תל-אביב כי הנהלתה תטפל בנושא בהקדם האפשרי. 1. : התקשרות של חברי סגל עם חברות תעשייה חבר סגל בכיר מאוניברסיטת תל -אביב מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 כי סיים לאחרונה שנת שבתון בחברת הזנק ישראלית, עבודה שהייתה חשובה לו מהבחינה המקצועית, אך כמעט בלתי אפשרי היה לבצע אותה מהבחינה המעשית. לטענתו, הכלל שלפיו על חבר הסגל לדווח על כל קניין רוחני שהתפתח במהלך השבתון הופך את חבר הסגל למעין "סוס טרויאני" בחברה שבה הוא מבצע את העבודה, והדבר מרתיע חברות מלהעסיק חברי סגל אקדמי. התוצאה היא שחברות ישראלי ות מעדיפות לעבוד עם חברי סגל מאוניברסיטאות בחו"ל, 242 דוח ביקורת שנתי63א .והחוקרים בישראל עלולים להיפגע מכך. חבר הסגל הוסיף כי לדעתו הבעיה נעוצה לעתים בגישה שנוקטת האוניברסיטה ביישום הכללים, המּונעת מפחד מזליגת קניין רוחני וגורמת לפגיעה בהעברת ידע הדדית ובשיתוף הפעולה בין האוניברסיטה לתעשייה. בשל מורכבות הבעיה, הוא סבור שיש לקיים תהליך של הידברות בין הגורמים הרלוונטיים. המוסדות להשכלה גבוהה 243 . חבר סגל בכיר נוסף מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 כי הוא מייעץ לחברת הזנק וכי אף שהקניין הרוחני שפותח בחברה הוכר על ידי האוניברסיטה כשייך לחברה זו, כדי למנוע טענות פוטנציאליות כלפיו מצד האוניברסיטה, הוא היה צריך להקים "חומות סיניות" בין העיסוק האקדמי שלו לחברת ההזנק. הוא הוסיף כי היה שמח לצרף את האוניברסיטה למיזם באופן שתקבל נתח מחלקו וכך לא יצטרך לדאוג לקניין רוחני עתידי שייווצר בחברה, אולם תקנון הקניין הרוחני של האוניברסיטה לא אפשר זאת. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהאוניברסיטה תקיים דיאלוג עם חברי סגל שלה שעסקו בעבודות חוץ במטרה ללמוד מניסיונם ולהפיק ממנו לקחים. 2. מיעוט פניות להחלטות מקדמיות בנוגע לקניין רוחני בעבודות חוץ : אף שחלק נכבד מהתקנון הוקדש לאפשרות של חברי הסגל להסדיר מראש (פרה -רולינג) את הזכויות והחובות בקשר לקניין הרוחני שייווצר במהלך ביצוע עבודות חוץ, מתשובות אוניברסיטת תל-אביב למשרד מבקר המדינה עולה כי בשלוש שנות הלימודים התשס"ח -התש"ע היו פניות בודדות בלבד של חברי סגל לאוניברסיטה בבקשות להחלטות מקדמיות. ייתכן כי אחת הסיבות לכך היא שהתקנון אינו מחייב את חברי הסגל לפנות בבקשות אלה אלא רק ממליץ להם לעשות כך. בנובמבר 2011 מסר למשרד מבקר המדינה סגן הנשיא למו"פ דאז כי המדיניות שלו היא לא לאשר בקשות כאלה, כלומר לא לקבוע מראש למי שייך הקניין הרוחני, וכי להערכתו חברי הסגל אינם פונים אליו כי הם יודעים שלא יאשר. 3. היעדר דיווחים על קניין רוחני שפותח במהלך עבודות חוץ : מהמידע שהעבירה אוניברסיטת תל -אביב למשרד מבקר המדינה בשאלון עולה כי בשנות הלימודים התשס"ח-התש"ע לא היו כלל הודעות על קניין רוחני שפותח במהלך עבודות חוץ. לדברי סגן הנשיא למו"פ דאז, הסיבה לכך היא ש"כנראה אנשים נזהרים לא ליצור קניין רוחני בייעוץ". 4. המלצה לדווח על ניגוד עניינים : נושא נוסף שלגביו הסתפק התקנון בהמלצה בלבד, הוא כאמור במקרים של ניגוד עניינים אפשרי בין חובתו של חבר הסגל לאוניברסיטה לחובתו לתאגיד שבו הוא מעורב (למשל חברת הזנק שבבעלותו) בנושאים הקשורים להמצאות או לפטנטים (סעיף 22.4.2 .)בתקנון במקרה כזה הכלל קובע כי "מומלץ" שחבר הסגל ידווח על כך בהקדם האפשרי לסגן הנשיא למו"פ ויבקש את אישורו בכתב למעורבותו האמורה. עוד נאמר כי "הימנעות מדיווח, או מתן דיווח כאמור שבעקבותיו לא נתקבל האישור המבוקש, לא יגרעו מזכויות האוניברסיטה במקרה של הפרה מצד עובד של חובת הנאמנות שלו כלפיה". מהמידע שהעבירה האוניברסיטה עולה כי בשנות הלימודים התשס"ח-התש"ע כמעט לא היו פניות של חברי סגל אליה בנושא זה. 244 דוח ביקורת שנתי63א .מהאמור לעי ל עולה כי למרות ניסיונה של אוניברסיטת תל -אביב ליצור כללים מאוזנים בנושא קניין רוחני הנוצר במהלך עבודות חוץ, בפועל חברי הסגל כמעט אינם מדווחים בנושא זה ואף לא מדווחים על חשש להימצאות בניגוד עניינים. ייתכן שהסיבה לכך היא חשש מתגובה אשר תקשה את ביצוע עבודת החוץ. מלבד זאת, חברי סגל טוענים כי בשל אי - הוודאות לגבי דרישות עתידיות מצד האוניברסיטה בעניין הקניין הרוחני הנוצר בעבודות חוץ, הם נתקלים בקשיים בבואם לעבוד עבור גורמים מהתעשייה. בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה האוניברסיטה כי הנהלתה תבחן דרכים לתיקון נושא זה. המוסדות להשכלה גבוהה 245 . האוניברסיטה העברית באוניברסיטה העברית יש הוראת הנהלה מיוחדת העוסקת ב"קשרים בין חברי סגל אקדמי לגורם עסקי" שמטרתה לפרט קווי יסוד מנחים לקשרים אלה, נוסף על תקנון הקניין הרוחני ולהוראות נוספות הקשורות לנושא זה. בין היתר כוללת הוראת ההנהלה האמורה סעיף העו סק ב"מעורבות חברי הסגל האקדמי בייעוץ, בניהול ובבעלות בחברות מסחריות ו/או תעשייתיות ו/או בארגונים עסקיים", הקובע: "במסגרת הייעוץ רשאי חבר הסגל האקדמי לייעץ לגורם העסקי בנושאים הקשורים למיומנותו המקצועית -אקדמית, אך אינו רשאי להעביר ידע המהווה תוצאה עקיפה או ישירה של מחקרים שבוצעו בעבר או יבוצעו בעתיד באוניברסיטה, המהווה רכוש האוניברסיטה". בנוגע לתוצאות מחקר במהלך השתלמות, שבתון או חופשה בתשלום קובעת ההוראה: "חבר סגל אקדמי הנמצא בהשתלמות ו/או בשבתון או בחופשה בתשלום ומשתתף בעבודת מחקר בעלת היבטים יישומיים, יהיה חייב להעביר לאוניברסיטה ¼ מהתקבולים שיקבל בגין מימוש עסקי של תוצאות המחקר בו נטל חלק בתקופה זו - בתמלוגים, במניות או בכל דרך אחרת שבה יועברו אליו". 1. אי-דיווח על עבודות ייעוץ וזליגת קניין רוחני : בדיון שקיימו נציגי הנהלת האוניברסיטה ומנכ"ל חברת היישום בדצמבר 2009 הועלתה הערכה כי חוקרים רבים מעניקים שירותי ייעוץ לחברות מסחריות ומעבירים ידע ששייך לאוניברסיטה שלא באמצעות חברת היישום, וכך זולג קניין רוחני מחוץ לאוניברסיטה68 . מנגד הועלו לפני משרד מבקר המדינה חששות כי כללי הייעוץ של האוניברסיטה הן בבחינת גזירה שאין הציבור יכול לעמוד בה. לדוגמה, חבר סגל אקדמי בכיר בעברית טען כי אף חברה לא תעסיק חבר סגל כשהאוניברסיטה דורשת בעלות על הקניין הרוחני שיפותח בייעוץ. 2. תוספת "הקדשת זמן מלא" כתמריץ שלילי לדיווח על עבודות חוץ : חבר סגל אקדמי באוניברסיטאות זכאי לתוספת מיוחדת לשכרו הנקראת "מענק עבור הקדשת זמן מלא למוסד", אם אינו עובד בעבודה נוספת מחוץ לאוניברסיטה או אם אינו משתכר בעבודה כזו סכום העולה על סכום מסוים69 . בעניין זה טען בישיבה האמורה מדצמבר 2009 מנכ"ל חברת היישום כי תוספת זו מעודדת חברי סגל להימנע מלדווח על עבודות החוץ שלהם (נושא זה עלה שוב בישיבת דירקטוריון חברת יישום מדצמבר 2010 ). יש לציין כי תופעה זו קיימת גם באוניברסיטאות אחרות70. כדי להתמודד עם הבעיות שהועלו באותה ישיבה החליטו המשתתפים לבחון את הוראות ההנהלה, להציע שינויים שיבהירו את הכללים, ולקיים בירורים עם חברי הסגל ובמידת הצורך להפעיל נגדם סנקציות. .__________________ .68 דוח שפר ופרנקל נדרש לתופעה של חברי סגל היוצרים קשר עם התעשייה שלא דרך האוניברסיטה. על פי נתונים שנאספו באוניברסיטאות העברית, תל -אביב והטכניון: "ככל שניתן לקבוע מהתשובות שהתקבלו, תופעה זו קיימת בשלוש האוניברסיטאות וברוב הגדול של היחידות האקדמיות שנבדקו. כ-40% מהנסקרים אף ציינו שהם עצמם קיימו בעשר השנים האחרונות או מקיימים כיום קשרים מסוג זה עם התעשייה, כאשר רובם מתרכזים במתן ייעוץ". דוח שפר ופרנקל, עמ' 125. 69 כאשר מדובר בעבודה נוספת בהוראה באחד מהמוסדות להשכלה גבוהה התנאי לזכאות לתוספת הוא היקף עבודה שאינו גדול מארבע שעות עבודה בשבוע. 70 נושא זה של דיווחי חסר על עבודות ייעוץ לשם קבלת תוספת "הקדשת זמן מלא" על ידי חברי סגל נכלל בדוח הביקורת של המבקר הפנימי של אוניברסיטת תל -אביב לשנים 2000 -2001 (דוח שנתי15 '), עמ 200-206 . 246 דוח ביקורת שנתי63א . יצוין כי מהמידע שמסרה האוניברסיטה העברית למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנות הלימודים התשס"ח, התשס"ט והתש"ע הוגשו 20 ,21 ו- 19 (בהתאמה) בקשות של חברי סגל לעבודה נוספת בחברות מסחריות או במכוני מחקר (פחות מחצי מאלו שבתל-אביב), ולא היו שום פניות של חברי סגל לאוניברסיטה בנושאים הללו: בקשה להחלטה מקדמית לגבי קניין רוחני שיפותח מחוץ לאוניברסיטה; ניגוד עניינים אפשרי בין פעילות מחקרית לפעילות מחוץ לאוניברסיטה; הודעות על קניין רוחני שפותח במהלך ייעוץ או שבתון. בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 הודיעה האוניברסיטה העברית יישום, בשיתוף הגורמים הרלוונטיים באוניברסיטה, מבצעת פעילות ]חברת[" כי שווק ואכיפה במטרה להגדיל את מספר החוקרים החותמים על הסכמי יעוץ מול יישום". כמו כן הודיעה האוניברסיטה כי נושא ]חברת[ התעשייה באמצעות ה"תמריץ השלילי" נמצא בבחינה במוסדותיה ונבחנות דרכים לתיקונו. אוניברסיטת בר-אילן תקנון הקניין הרוחני של בר-אילן קובע שחבר סגל רשאי לבצע עבודות ייעוץ חיצוני בהתאם לנוהלי האוניברסיטה, ובלבד שלא יפר תקנון זה ולא יעשה שימוש במשאבי האוניברסיטה. "תקנון הסנט לעבודה נ וספת של חברי הסגל האקדמי באוניברסיטה", שחל בין היתר במקרה של עבודות ייעוץ, קובע: "לא יעבוד חבר סגל עבודה נוספת אם יש בה כדי לפגוע בחובותיו כלפי האוניברסיטה, או שהיא מעוררת ניגוד אינטרסים". הוראות תקנון זה מחייבות קבלת אישור מראש מהדקן או מהוועדה לעבודה נוספת של האוניברסיטה. יצוין כי שני התקנונים לא נדרשים כלל לעבודות חוץ המבוצעות במהלך שבתון או חל"ת. ההסכם בין האוניברסיטה לחברת היישום שלה קובע כי על האוניברסיטה לנקוט צעדים מתאימים ובכלל זה צעדי מניעה ואכיפה, למניעת מסחור עצמאי של ידע ותגליות על ידי החוקרים שלא באמצעות החברה. על פי ההסכם משמעות הביטוי "ידע" היא "גם ייעוץ לגורם מסחרי המבוסס על פעילות מחקרית המתבצעת בקשר ובזמן פעילות מחקרית באוניברסיטה". מהאסמכתאות עולה כי חברת היישום של בר -אילן הלינה על זליגת ידע דרך שירותי ייעוץ. בישיבה משותפת של ועדת המסחור של האוניברסיטה ודירקטוריון חברת היישום מדצמבר 2010 ציין חבר דירקטוריון דאז, שכיהן גם כחבר ועדת הקבע והוועד המנהל של האוניברסיטה: "הבעיה היא זליגה או שאין מדענים מוכשרים אצלנו... הפרצה החמורה ביותר נמצאת בתקנון המתיר לחוקרים לתת 'שירותי ייעוץ' לכל דורש, מקבלים כסף ומעבירים ידע לגורמים זרים. שום פעולת אכיפה או בקרה לא נעשתה". לאחר ישיבה זו הוחלף דירקטוריון החברה בדירקטוריון חדש. יו"ר הדירקטוריון החדש אמר בעניין זה בישיבת דירקטוריון החברה ממרץ 2011 : "תתכן זליגה והעברת ידע במסגרת הייעוץ ולכן אנו מבקשים לבדוק א ת התהליך ולשנותו". בסיכום הישיבה נאמר: "יש צורך בבדיקה מהו התהליך באוניברסיטאות אחרות ובגיבוש תהליך חדש". מהמידע שמסרה בר -אילן למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנות הלימודים התשס"ח, התשס"ט והתש"ע הוגשו 13 ,7 ו-14 (בהתאמה) בקשות של חברי סגל לעבודה נוספת בחברות מסחריות או במכוני מחקר. למעט פנייה בודדת בבקשה להחלטה מקדמית לגבי קניין רוחני שיפותח מחוץ לאוניברסיטה בשנת התשס"ט, המוסדות להשכלה גבוהה 247 . לא היו כל פניות של חברי סגל לאוניברסיטה בנושא זה ובנושאים האלה: ניגוד עניינים אפשרי בין פעילות מחקרית לפעילות מחוץ לאוניברסיטה והודעות על קניין רוחני שפותח במהלך ייעוץ או שבתון. 248 דוח ביקורת שנתי63א .אוניברסיטת בן-גוריון תקנון הקניין הרוחני של בן-גוריון כולל פרק "ניגוד עניינים" המתייחס לעבודת ייעוץ ולקניין רוחני העשוי להיווצר במהלכה וקובע כי "שום אישור לעבודה נוספת לא יהיה בו כדי להתיר לעובד שימוש, או גילוי לצד ג' או העברת זכויות בהמצאת שירות או בידע... שהנם חלק ממחקר באוניברסיטה, היכול להוביל להמצאת שירות ובעבודה הנוספת לא ישתמש העובד אלא במומחיותו בלבד ובידע השייך למקום העבודה הנוסף". עוד נקבע בפרק: "קיבל עובד אישור לעבודה נוספת - לאוניברסיטה לא תהיינה זכויות ודרי שות לגבי קניין רוחני שנוצר על ידי העובד במסגרת עבודה נוספת, ובלבד שועדת קניין רוחני קבעה כי העובד קיים את כל חובותיו והתחייבויותיו כלפי האוניברסיטה לפי נוהל זה". אוניברסיטת בן -גוריון העבירה למשרד מבקר המדינה טופס "בקשה להעסקה נוספת מחוץ לאוניברסיטה" שיופעל החל בשנת התשע"ב. הטופס כולל הצהרה כי אין בעבודה הנוספת ניגוד עניינים עם תפקיד חבר הסגל באוניברסיטה או עם מטרות או פעולות של האוניברסיטה. מהמידע שהעבירה האוניברסיטה עולה כי היא אינה מנהלת רישום של פניות חברי סגל לאישור עבודה נוספת, ניגוד עניינים אפשרי בין פעילות מחקרית באוניברסיטה לפעילות מחוץ לאוניברסיטה וקניין רוחני שפותח בעבודות חוץ. בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 הודיעה האוניברסיטה כי "החליטה לפעול לניהול רישום של פניות חברי סגל לאישור לעבודה נוספת". אוניברסיטת חיפה כללי אוניברסיטת חיפה בנוגע לעבודות חוץ נכללים בתקנון הקניין הרוחני שלה. במסגרת ייעוץ רשאי חבר סגל להעביר לידיעת הגורם העסקי שהוא מייעץ לו ידע כללי הקשור למיומנותו המקצועית -אקדמית, אך לא ידע ספציפי שיש בו משום תוצאה עקיפה או ישירה של מחקרים שבוצעו באוניברסיטה, והוא רכוש האוניברסיטה (סעיף 4.2 .)בתקנון בנוגע לשבתון וחל"ת נקבע בתקנון שחבר סגל המבקש לצאת לעבודות אצל מעביד הדורש את הבעלות על הקניין הרוחני שיפותח במהלך תקופת השבתון או החל"ת, ידווח על כל ראשית המצאה או המצאה לאוניברסיטה לפני יציאתו, ויודיע על כך למעביד בשבתון או בחל"ת. עם ש ובו מהשבתון או מהחל"ת נדרש חבר הסגל לדווח לאוניברסיטה על כל המצאה או ראשית המצאה שפותחה במסגרת זו. כמו כן נקבעו כללים להכרעה בשאלת הבעלות על הקניין הרוחני במקרה שהמוסד המארח לא היה זכאי למלוא הזכויות עליו. האוניברסיטה מסרה למשרד מבקר המדינה כי אין לה נתונים בדבר מספר פניות חברי סגל בנושא ניגוד עניינים. לדבריה, "הנושא נמצא תחת בחינה וניסוח לטובת נוהלי התנהגות ראויה במחקר הכולל התייחסות לנושאי ניגוד עניינים". . המוסדות להשכלה גבוהה 249 . על אף התועלת הרבה שמפיקים המחקר, ההוראה והכלכלה מעבודות החוץ של חברי סגל, ועל אף קיומם של כללים המסדירים אותן, נמצא כי נושא הקניין הרוחני בעבודות חוץ מעורר באוניברסיטאות קשיים לא מבוטלים. המטרה העומדת ביסוד הכללים שגיבשה כל אוניברסיטה בעניין היא ההגנה על קניינה הרוחני ועל זכותה למסחר אותו לטובתה ולטובת הממציאים. ואולם הנושא גורם לעתים לעימותים בין חברי הסגל להנהלות האוניברסיטאות ועלול לגרום לחברי סגל להימנע מלדווח על ייעוצים ולהקשות את העברת הידע ושיתופי הפעולה בין האוניברסיטאות לתעשייה. קיומו של מחקר אקדמי איכותי שתוצאותיו היישומיות יועברו לתעשייה ולחברה הוא אינטרס ציבורי. מסחור הידע באמצעות חברות היישום האוניברסיטאיות מחד גיסא, ועבודות החוץ של החוקרים מאידך גיסא, הם שתי דרכים להעברת ידע יישומי המתנגשות לעתים זו בזו. הועלה כי אף אחת מהאוניברסיטאות לא קיימה, לפחות משנת 2006 , דיונים רשמיים בנושא במוסדותיה המנהלים במטרה להתמודד עם קשיים אלה מתוך ראייה רחבה של כל האינטרסים המעורבים ומציאת האיזון ביניהם. שתי אוניברסיטאות - הטכניון ומכון ויצמן - החלו בתהליכים שמטרתם בחינה מחדש של כללי הקניין הרוחני. אוניברסיטה אחת - חיפה - מסרה כי היא נמצאת בתהליך של גיבוש חזון אסטרטגי ומדיניות בנושא קניין רוחני בכלל, ואו ניברסיטה נוספת - תל-אביב - הודיעה כי הנושא ייבחן בהקדם האפשרי על ידי הנהלתה. לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסדות המנהלים של כל אחת מהאוניברסיטאות לדון בנושא הקניין הרוחני בעבודות חוץ, על כל היבטיו, לרבות התאמתו לחזון האוניברסיטה ומטרותיה, ובשים לב לאינטרס הציבורי הרחב. בהתאם למסקנות הדיונים, על כל אחד מהמוסדות המנהלים לגבש מדיניות שלפיה יפעלו הנהלת האוניברסיטה וחברת היישום שלה. מן הראוי לבחון דרכים שונות לפתרון הבעיות שהתעוררו בנושא זה, ובהן הדרכים המוצעות להלן: 1. קביעת פורום שבו יתקיים תהליך משותף של השמעת דעות וגיבוש הסכמה רחבה בין בעלי האינטרסים השונים (חברי סגל, הנהלת האוניברסיטה, חברת היישום, חברות תעשייתיות, נציגי ציבור וכיו"ב) בנוגע לכללים הנוגעים לקניין רוחני בעבודות חוץ ולאופן יישומם. 2. בחינה השוואתית של המדיניות הננקטת באוניברסיטאות שונות בארץ ובע ולם בנושא זה, ובכלל זה הכללים ודרכי יישומם 71 . זאת כדי ללמוד ממוסדות דומים שמדיניותם בנושא השיגה את מידת ההסכמה ושביעות הרצון הגדולה ביותר של הצדדים המעורבים. 3. .בחינה של המלצות ועדת זיו בנוגע לעבודות הייעוץ 4. בחינה של הצורך בניסוח קוד אתי לחברי הסגל, לעתים אף כתחליף לאסדרה, שבו ייקבעו קווים מנחים בין היתר למצבים של ניגודי עניינים ויזמות עסקית בתחום הפעילות המדעית של החוקר. .__________________ .71 הטכניון, כאמור לעיל בפרק זה, הזמין חוות דעת מסוג זה שסקרה תקנונים של שמונה מוסדות אקדמיים בארץ ובעולם (ארבעה בישראל וארבעה בארה"ב) בנושאים שונים, ואולם בחוות הדעת צוין כי "ההשוואה מבוססת על התקנונים הכתובים בלבד, ולא על 'תורה שבע"פ'". 250 דוח ביקורת שנתי63א .5. ניסוח אמנה משותפת לאוניברסיטאות ולתעשייה שתקבע "כללי משחק" הוגנים במקרים של יצירת קניין רוחני במהלך עבודה של חבר סגל בחברה תעשייתית72. .__________________ .72 דוגמה להידברות בין אוניברסיטאות ותעשיות במטרה למצוא מודלים להסדרת נושא הקניין הרוחני מתוך שיתוף פעולה ביניהם נמצאה בגרמניה. המוסדות להשכלה גבוהה 251 . 6. הסתייעות בוות"ת לצורך תיאום וביצוע מהלכים כלל-אוניברסיטאיים לקידום הנושא73 . .קניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע והתקשורת .המצאות ופטנטים מתחומים שונים נבדלים אלה מאלה באופן העשוי להשפיע על תהליך הרישום והמסחור שלהם וכן על שאלת הבעלות על הקניין הרוחני. לדוגמה, המצאות ותגליות מתחומי מדעי החיים והביוטכנולוגיה (להלן - מדעי החיים), כגון תרופות, מתאפיינות על פי רוב במחקר רב-שנים שבמהלכו נעשה שימוש מרובה במשאבי האוניברסיטה, ובסופו יתקבל תוצר שהוא הבסיס לתרופה, ואותו ניתן למסחר לתעשיית התרופות תמורת תשלום ת מלוגים לאוניברסיטה. במקרה זה רישום פטנט על ההמצאה והענקת מונופול לחברה הממסחרת מקובלים בשל ההשקעה העצומה והסיכון הגבוה של אותה חברה בתהליך הארוך של קבלת האישורים לשימוש בתרופה והחדרתה לשוק. יצוין כי למכון ויצמן, לאוניברסיטה העברית ולטכניון היו הצלחות משמעותיות במסחור תרופות שפיתחו צוותי חוקרים שלהם. שלוש האוניברסיטאות הללו והממציאים, ובייחוד מכון ויצמן, מקבלים תמלוגים בסכומים של עשרות עד מאות מיליוני שקלים לשנה בעבור המצאות אלה. תחום טכנולוגיות המידע והתקשורת שעליו מושתתת תעשיית הטכנולוגיה העילית (היי-טק), עוסק בטכנולוגיות הקשורות להעברת מידע, עיבודו והצגתו, וכולל בין היתר את תחומי המחשבים, האינטרנט והתקשורת האלקטרונית (להלן - טכנולוגיות מידע), והוא בעל מאפיינים ייחודיים השונים מהותית מתחומי מדעי החיים ומדעי הטבע. המאפיינים של תחום טכנולוגיות המידע הם, בין היתר: (א) פיתוח מהיר של מוצרים שאורך חייהם נמשך שנים ספורות74 ; (ב) שימוש שאינו משמעותי במשאבי האוניברסיטה; (ג) ההמצאה הבודדת אינה מובילה בהכרח ישירות אל המוצר, ולשם כך נדרשת לרוב סדרת המצאות או פיתוחים נוספים; (ד) מעורבות אינטנסיבית של הממציא בפי תוח המוצר; (ה) השקעה כספית נמוכה עד הבאת המוצר לשוק לעומת ההשקעה הנדרשת לפיתוח תרופה; (ו) לא תמיד יש צורך ברישום פטנטים, ולעתים הם אף אינם ישימים75. במהלך הביקורת העלו לפני משרד מבקר המדינה חברי סגל מתחום טכנולוגיות המידע וכן אנשי תעשייה ויזמים פרטיים מתחום טכנולוגיות המידע את הטענה, כי מודל המסחור המופעל על ידי חברות היישום, המבוסס על רישום פטנטים ומתן רישיונות להשתמש בהם לחברות תעשייתיות תמורת תמלוגים - פועל בהצלחה יחסית בכל הקשור להמצאות מתחום מדעי החיים, ואולם כאשר הוא מיושם על המצאות מתחום טכנולוג יות המידע הוא נדון במקרים רבים לכישלון, זאת בשל ההבדלים האמורים בין שני התחומים. .__________________ .73 ."ראו להלן את פרק "פעילות ות"ת ומל"ג בנושא ניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות 74 ,אורך חייו של דור טכנולוגי בתחומי המחשב, הטלפוניה וכו' הוא כשלוש שנים בלבד בעוד שאורך חייו של פטנט כעשרים שנה. הקפיטליזם של הידע, עמ' 77. 75 'שם, עמ78. 252 דוח ביקורת שנתי63א .חברי סגל בכירים בפקולטות להנדסת חשמל ומדעי המחשב מסרו למשרד מבקר המדינה כי לדעתם מדיניות הקניין הרוחני של האוניברסיטאות ויישומה על ידי חברות היישום פוגעים באפשרות המוסדות להשכלה גבוהה 253 .למסחר המצאות בתחומי טכנולוגיות המידע 76 . לטענתם, האוניברסיטאות דורשות נתח גדול מדי מהבעלות על החברה המוקמת לצורך המיזם וכן תמלוגים - דרישות שבמקרים רבים הופכות את המיזם ללא כדאי עבור המשקיעים והממציאים. חברי הסגל הוסיפו כי דרישות אלה גם אינן מוצדקות בשל הקשר הרופף במקרים רבים לקניין הרוחני של האוניברסיטה. לשיטתם, הדרך היעילה למסחר המצאות בתחומים אלה היא לאפשר לחבר הסגל הממציא למצוא את הערוץ למסחור המצאתו, לרוב באמצעות חברת הזנק, בלי להציב מראש דרישות ולהטיל מגבלות על תהליך ההקמה והבנייה של המיזם. במקרה שהמיזם יצליח, ה אוניברסיטה תקבל את חלקה מתוך חלקו של הממציא בשיעור שיקבע מראש. חברי הסגל האמורים לעיל העלו בעיה נוספת: משך הזמן הנדרש לחברות היישום לקדם את תהליך המסחור וההתקשרויות הכרוכות בו ארוך יחסית לתחום טכנולוגיות המידע שבו המהירות היא חיונית להצלחת המוצר. יזמים פרטיים ואנשי תעשייה מתחום טכנולוגיות המידע חיזקו טענות אלה, והצביעו לפני משרד מבקר המדינה על הקושי להגיע להסכמה עם חברות היישום של האוניברסיטאות בנוגע להשקעה ולהקמת חברות על בסיס המצאות של חוקרים. שניים מהם, יזמים בעלי שם מתעשיית הטכנולוגיה העילית, כתבו מאמרים בנושא שפורסמו בעיתונות. אחד מהם טען, בין היתר, שמדובר בכשל ארגוני שמקורו גם בחברות היישום ואילו השני גרס כי הכשלים והקשיים האמורים נובעים מהניסיון של האוניברסיטאות להחיל את מנגנוני המסחור המקובלים בתחום התרופות, המוצלחים כשלעצמם, על תחום טכנולוגיות המיד ע, בלי להתחשב בהבדלים המהותיים שביניהם, כגון הסכמי רישיון לשימוש בפטנט תמורת תמלוגים ממכירות, המתאימים למסחור תרופות, אך אינם מתאימים למסחור המצאות מתחום טכנולוגיות המידע. נושא מסחור המצאות מתחום טכנולוגיות המידע נדון בכנס "פורום היזמות של .M.I.T " שהתקיים באוניברסיטת תל -אביב בדצמבר 2009 וכן בסדנה שהתקיימה כאמור ביוני 2011 באקדמיה למדעים77 :. במסמך הסיכום של עיקרי הסדנה נכתב "קיימים פערים בהיקף שיתופי הפעולה בין האוניברסיטאות ותעשיות מסוגים ומגזרים שונים (פארמה לעומת הי-טק, חברות סטארט -אפ לעומת חברות גדולות, חברות ישראליות לעומת חברות בינלאומיות וכו'). במידה והאוניברסיטאות רואות את עצמן כשותפות בפיתוח הכלכלה הישראלית נושא זה דורש התייחסות ויש מקום להבין את מקור ההבדלים"78. .__________________ .76 כך לדוגמה, במסמך בנוש א מסחור טכנולוגיות מידע שהכין חבר סגל בכיר בטכניון בשנת 2008 : "אני כותב מכתב זה בלב כבד לאחר שניסיונות רבים וכושלים מדירים חברות ויזמים את רגליהם מידע ומדע שמיוצר במעבדתי ואני, צוות המהנדסים והסטודנטים רואים בעיניים כלות כיצד נשפך מדע יישומי על הביבים עקב מדיניות אגרסיבית של הנהלות הטכניון בשנים האחרונות". 77 ראו הערה43. 78 :ראו גם Amnon Frenkel and Daniel Shefer, "University -industry technology transfer: fostering and hindering factors and programs" in: Amnon Frenkel, Peter Nijkamp, Philip McCann (editors ), Societies In Motion (2012), p.162 . מאמר זה נכתב בעקבות מחקר בנושא העברת טכנולוגיה בין אקדמיה לתעשייה; אחת ממסקנותיו היא שהגורם שעשוי לתרום במידה הרבה ביותר לחיזוק קשרי אקדמיה ותעשייה הוא הגברת הגמישות במדיניות האוניברסיטאות. הגורם השני בחשיבותו הוא הגדל ת שיעורי התמלוגים לחוקרים. 254 דוח ביקורת שנתי63א .הכללים באוניברסיטאות .האוניברסיטה העברית קבעה "מסלול ירוק" כדי להקל את מסחור ההמצאות מתחום טכנולוגיות המידע. הועלה כי האוניברסיטאות האחרות לא אימצו כללים ספציפיים למסחור המצאות מתחום זה. נושא זה אמנם נדון על ידי מקצת חברות היישום, אך הוא לא עלה על סדר יומם של המוסדות המנהלים של האוניברסיטאות והם לא דנו בו בצורה מסודרת. ה"מסלול הירוק" באוניברסיטה העברית ה"מסלול הירוק" נקבע בהוראת הנהלה של האוניברסיטה בנושא "קשרים בין חברי סגל אקדמי לגורם עסקי" בסעיף שכותרתו "הקמת חברת הזנק ( Start Up) על-ידי חבר סגל (מסלול ירוק)", ובו נאמר, בין היתר: "המסלול הירוק נועד לאפשר הקמת חברת הזנק בתחומים כגון מחשבים, תוכנה ופרויקטים דומים; הוא אינו נועד לפרויקטים בתחומי רפואה/ ביוטכנולוגיה/ חקלאות ומדעי טבע אחרים, שבהם הושקעו זמן והון (אנושי וכספי) ותוצאות מוצר סופי אפשרי הנן בטווח הבינוני והארוך". חבר סגל באוניברסיטה המעוניין להקים חברת הזנק בתחום טכנולוגיות המידע, נדרש להגיש בקשה לחברת יישום ובה פירוט המצב הטכנולוגי של הפיתוח שעל בסיסו תוקם החברה, חלקו בפיתוח, סוג העבודה שנעשתה על ידו באוניברסיטה במסגרת הפיתוח והפטנטים שנרשמו בגין הידע או שניתן לדעתו לרשום; הנהלת יישום תשיב לבקשה בתוך 21 יום. אם היא תאושר, ייחתם הסכם סטנדרדי בין יישום ובין חבר הסגל כלהלן: (א) יישום תעניק רישיון בלעדי לחברת ההזנק לשימוש בידע שפותח ובפטנטים, לרבות ידע עתידי שיפותח בחברת ההזנק (תמורת תמלוגים); (ב) יישום תקבל 7.5% ממניות החברה (בהשוואה ל-40% במסלול הרגיל), ואף יותר ככל שתגדל השקעת האוניברסיטה. כמו כן יותר לחבר הסגל לפעול בחברה עד יום בשבוע, וייאסר עליו לשמש בה מנכ"ל, יו"ר הדירקטוריון או מנהל הפרויקט או למלא כל תפקיד הכרעה ניהולי, למעט חבר בדירקטוריון. חבר סגל בכיר באוניברסיטה העברית שהקים חברת הזנק בתחום טכנולוגיות המידע במסגרת "המסלול הירוק", מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי ה"מסלול הירוק" מקל על חברי הסגל להקים מיזמים בתחום זה. עם זאת, לדעתו, גם הסדר זה אינו אידאלי בהיותו מכביד על המיזם יתר על המידה, בייחוד הדרישה לתמלוגים שלטענתו אינה מקובלת בתעשיית הטכנולוגיה העילית. כן ציין כי חברת יישום פתוחה למשא ומתן בעניין זה, וניתן להגיע עמה להסכמה שתאפשר את הקמת המיזם. מנכ"ל חברת יישום מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 כי לדעתו ה"מסלול הירוק" הקיים באוניברסיטה מאזן כראוי בין האינטרסים של האוניברסיטה, החוקרים והתעשייה. הוא ציין כי בתחום מדעי המחשב יחסי הגומלין בין החוקרים לתעשייה הוא קריטי במיוחד לחוקרים על מנת לשמור על רלוונטיות המחקר שלהם. הוא דיווח כי בכל שנה מוקמות כמה חברות על פי ה"מסלול הירוק" וחברת יישום משתדלת להתגמש ולהתאים את הדרישות לנסיבות גם כאשר אין מדובר במסלול זה. המוסדות להשכלה גבוהה 255 .האוניברסיטאות האחרות אוניברסיטת תל -אביב: במרץ 2008 דנה מועצת המנהלים של חברת רמות בהצעה להפעיל "מסלול ירוק ליזמות" בדומה למסלול הקיים בעברית, והחליטה שלא להקים מסלול כזה. האוניברסיטה מסרה למשרד מבקר המדינה כי אכן תחום טכנולוגיות המידע הוא תחום שונה מתחום מדעי החי ים, שבו בעיקר עוסקות חברות היישום בשל הפוטנציאל הכלכלי הגדול הגלום בו, וכי היא שקלה לאמץ את ה"מסלול הירוק" אבל הבינה שבאוניברסיטה העברית לא קמו הרבה מיזמים לפיו. האוניברסיטה הוסיפה כי לחברת היישום שלה - חברת רמות - הייתה הצלחה בעסקה גדולה מתחום טכנולוגיות המידע, מה שמוכיח שהיא יכולה לעשות עסקאות טובות בתחום זה. עם זאת, הודיעה האוניברסיטה כי שאלת הקמת "המסלול הירוק" תשוב ותיבדק על ידי הנהלתה ודירקטוריון חברת רמות בהקדם האפשרי. אוניברסיטת בן -גוריון : "המסלול הירוק" הוזכר בדיון של הוועדה המרכזת של האוניברסיטה במרץ 2010 , שבו נדון ואושר גם נוהל הקניין הרוחני החדש. אחד מחברי הסגל האקדמי הבכיר שהשתתף בדיון אמר: "אם לא תהיה מוטיבציה בנוהל - לא יהיה תמריץ למחקר. יש ליצור איזון. מציע את 'המסלול הירוק' כמו באונ' העברית". לא נמצא שהתקיים דיון בהצעה או שהוצעו הצעות אחרות לקביעת כללים למסחור המצאות מתחום טכנולוגיות המידע כדוגמת ה"מסלול הירוק". לפיכך לא הוכנס נושא זה לנוהל הקניין הרוחני החדש של האוניברסיטה מינואר 2011. מכון ויצמן : מכון ויצמן הודיע למשרד מבקר המדינה כי הנהלת חברת ידע והדירקטוריון שלה שוקלים מפעם לפעם מה הם מנגנוני המסחור הראויים לסוגים שונים של טכנולוגיות וכי הוא אינו "סבור שחוקריו צריכים לשמש כיזמים ומנהלי חברות שכן הדבר מנוגד למטרותיו של המכון כמכון למחקר בסיסי ומעורבות גדולה של מדעני המכון בניהול חברות עלולה בסופו של דבר לפגוע באופן ניכר במחקר הבסיסי שמתנהל במכון". קניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע בטכניון הטכניון מתמחה בתחומים הטכנולוגיים, לרבות טכנולוגיות המידע, והוא בעל מוניטין עולמי בתחומים אלה. יש חשיבות לכך שהטכניון יגבש מדיניות שתעודד יצירת קניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע ויקבע מנגנון מסחור יעיל שיאפשר להמצאות של חברי סגל להגיע לכלל יישום. חברי סגל בכירים בפקולטות להנדסת חשמל ולמדעי המחשב בטכניון (להלן - הפקולטות), הביעו לפני הנהלת הטכניון לא פעם את התנגדותם להתנהלות הטכניון באשר לקניין הרוחני בתחום טכנולוגיות המידע. לטענתם התנהלות המוסד פוגעת פגיעה קשה ביזמות למסחור הידע בתחום, גרמה לעצירתן של יזמות רבות ולהחמצה בלתי הפיכה של הזדמנויות. כמו כן היא פוגעת לטענתם ביכולת להעביר ידע שימושי בין האוניברסיטה לתעשייה. חלק מטענות אלה פורטו במצגת שהוכנה כאמור בשנת 2010 על ידי דקן הפקולטה להנדסת חשמל לשעבר ו נשלחה להנהלת הטכניון. בין היתר נטען במצגת כי במקרה של חברת הזנק המוקמת על ידי חבר סגל על בסיס קניין רוחני הנוצר בטכניון, הטכניון דורש שליטה מלאה על הקמתה וניהולה וכן בעלות של 50% במיזם. דרישה זו תקפה גם אם חברי הסגל הם היזמים והמובילים של החברה, גם אם רוב הקניין הרוחני מפותח בחברה עצמה וגם אם החברה אינה משתמשת, בסופו של דבר, בקניין הרוחני שנוצר בטכניון. במקרים מסוימים מנע 256 דוח ביקורת שנתי63א .הטכניון את שילוב הממציא כיזם בחברה באמצעות הצבת תנאי שיעשה זאת במסגרת חופשה ללא תשלום. עוד נטען כי המדיניות האמורה של הטכניון היא מדיניות חדשה שהונהגה בשנים האחרונות ללא התייעצות עם חברי הסגל, ארגון חברי הסגל או הפקולטות. המוסדות להשכלה גבוהה 257 . להלן טבלה המציגה את הנתונים שהמציא הטכניון למשרד מבקר המדינה בנוגע למסחור המצאות בתחום מדעי הטבע והחיים ובתחום המחשבים וטכנולוגיות המידע (כולל תוכנות ואלגוריתמים) בשנים 2008 -2010 :לפי הפרמטרים האלה (א) מספר ההמצאות שחברי סגל דווחו עליהן ליחידה העסקית; (ב) מספר הבקשות לפטנטים; (ג) מספר הפטנטים שנרשמו; (ד) מספר העסקאות שנחתמו; (ה) מספר העסקאות שהניבו תמלוגים. .2010 2009 2008 הנושא . מספר ההמצאות שחברי סגל דיווחו עליהן .21 21 26 מדעי הטבע והחיים .6 10 9 מחשבים וטכנולוגיות מידע . מספר הבקשות לרישום פטנט .70 85 82 מדעי הטבע והחיים .9 20 21 מחשבים וטכנולוגיות מידע . מספר הפטנטים שנרשמו .25 20 15 מדעי הטבע והחיים .5 2 3 מחשבים וטכנולוגיות מידע . מספר העסקאות שנחתמו .9 11 4 מדעי הטבע והחיים .4 6 1 מחשבים וטכנולוגיות מידע . מספר העסקאות שהניבו תמלוגים* .10 4 8 מדעי הטבע והחיים .5 3 2 מחשבים וטכנולוגיות מידע .* הטכניון הוסיף הערה לסעיף זה כי הנתונים אינם כוללים הכנסות מהחזקות, מניות וכד'. .1. מהנתונים המובאים בטבלה עולה כי בשלוש השנים שנסקרו ( 2008 -2010 ) היה פער ניכר בהיקף הדיווחים של חברי הסגל והפעילות של היחידה העסקית בתחום מדעי החיים בהשוואה לתחום טכנולוגיות המידע. משרד מבקר המדינה מעיר לטכניון כי בהתחשב בעובדה שרכש לו מוניטין רב בארץ ובעולם בתחום טכנולוגיות המידע, ספק אם הפוטנציאל בתחום זה מנוצל על ידו דיו, ויש מקום שהוא יבחן את הגורמים לכך. 2. לא נמצא שמי מהמוסדות המנהלים של הטכניון - הוועד המנהל והסנט - דנו בנושא הטיפול במסחור המצאות מתחום טכנולוגיות המידע. במפגשים שקיימה, כאמור, הנהלת הטכניון בשנת 2010 ובתחילת שנת 2011 עם חברי סגל במטרה לגבש תקנון קניין רוחני חדש ומוסכם, לא הושגה הסכמה לגבי השאלה אם הטכניון זקוק לשני מסלולי מסחור, האחד לטכנולוגיות המידע והשני למדעי החיים. למעשה, עד מועד סיום הביקורת לא גיבש הטכניון כללים מיוחדים ליישום המצאות מתחו ם טכנולוגיות המידע. 258 דוח ביקורת שנתי63א .הטכניון מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2012 "כי התשובה שלו ל"מסלול הירוק תיכלל בתקנון החדש המתגבש, אם יאושר. לדבריו, בעוד התקנון הקיים קובע שהטכניון והחוקר חולקים ביניהם חלוקה שווה בפירות ההמצאה, התקנון החדש יאפשר לתת לחוקר חלק גדול יותר, במקרה שיבחר להשתתף באופן אקטיבי בחברת ההזנק שתוקם, ובתנאי שיעשה זאת שלא במסגרת עבודתו בטכניון אלא בתקופת שבתון או חל"ת. הטכניון ציין כי בתחילת 2011 הגיע להסכמות עם חוקר ממדעי המחשב ועם יזם חיצוני על הקמת חברת הזנק שהוקמה על בסיס המצאה של החוקר בתנאים שונים בתכלית מאלה הנהוגים במדעי החיים. מקרה זה מהווה עתה מודל ולמעשה התקנון החדש רק יקבע את הפרקטיקה הנוהגת כבר עתה. עוד ציין הטכניון כי הוא מתאים את אופי המסחור לתחום, כי בשנים 2008 -2010 השתתף בהקמת 19 חברות בתחומים מגוונים, מהן ארבע בתחום טכנולוגיות המידע, וכי "לעיתים עקשנות אידיאולוגית וגישה לעומתית של מספר חברי סגל היוו את החסם האמיתי למסחור". 3. ביוני 2011 נוסד בטכניון מרכז חדש להנדסת מחשבים המשותף לשתי הפקולטות - Technion Computer Engineering (TCE) Center (להלן- המרכז), מתוך כוונה לעודד שיתוף פעולה בין חוק רים מהטכניון ומהתעשייה לביצוע מחקרים יישומיים משותפים בתחום טכנולוגיות המידע. גורמים בטכניון האחראים להקמתו וניהולו של המרכז מסרו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי יש חשיבות מכרעת להסדרת נושא הקניין הרוחני העשוי להיווצר במהלך המחקרים המשותפים באופן שיהיה מקובל הן על חברות התעשייה והן על הנהלת הטכניון. אותם גורמים העלו את החשש שאם לא יימצא פתרון מוסכם כאמור, לא תהיה תקומה למרכז. בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר הטכניון בין היתר כי קרוב לסיומו משא ומתן עם חברת היי-טק גדולה על הסכם לגבי מחקר רחב היקף שרבים מחוק רי המרכז ישתתפו בו. מהאמור לעיל עולה כי נדרשת הסדרה של המחלוקות והקשיים העולים בנושאים של קניין רוחני בתחומי טכנולוגיות המידע הנוגעים ליישום הידע הנוצר על ידי חוקרים בטכניון, ולשיתוף הפעולה בינו ובין התעשייה. הנהלת הטכניון החלה, כאמור, בתהליך לגיבוש כללי ק ניין רוחני שיהיו מוסכמים גם על חברי הסגל, לרבות בתחומי טכנולוגיות המידע, אולם תהליך זה לא השיג את מטרתו ועדיין נותרו חילוקי דעות לא מעטים בין הצדדים. מן הראוי שהנהלת הטכניון תשלים את פעולותיה בתחום זה, תבצע בדיקה מעמיקה של מכלול האינטרסים והשיקולים הנוגעים בדבר, תוך שימת דגש על שיתוף פעולה מיטבי בין חוקרים בטכניון ובין התעשייה, ותגיש לאישור המוסדות המנהלים מדיניות שתאזן כראוי בין האינטרסים של הטכניון ובין האינטרס הציבורי הרחב ביישום טכנולוגיות חדשניות. .דוח הוועדה להערכת הפקולטות להנדסת חשמל .הוועדה להערכ ת הפקולטות להנדסת חשמל (ועדת זיו), שמונתה כאמור על ידי מל"ג, נדרשה למסחור קניין רוחני של המצאות הנוצרות בפקולטות להנדסת חשמל המוסדות להשכלה גבוהה 259 . בישראל, ובין היתר ציינה בדוח שלה מאוקטובר 2007 כי מתוך שלל חברות ההזנק שהוקמו בישראל בעשור האחרון, רק מעטות הוקמו על בסיס מחקרים שבוצעו באוניברסיטאות, וכי לדעתה מדיניות הקניין הרוחני של האוניברסיטאות דיכאה הקמת חברות הזנק על ידי חברי סגל. הוועדה סיכמה את דעתה בנושא כלהלן: "מתוך השאיפה להפיק תועלת מהקניין הרוחני הנוצר על ידי חברי הסגל שלהן ולהפכו למקור הכנסה הולך וגדל, האוניברסיטאות אי מצו מדיניות מיושנת ולעתים לא ברורה המרתיעה את 260 דוח ביקורת שנתי63א .חברי הסגל מלפעול למסחור המצאותיהם. זה מעודד חלק מחברי הסגל לעזוב את האוניברסיטה. יתר על כן, אותה מדיניות פוגעת בייעוץ של חברי סגל"79 . ועדת זיו המליצה, בין היתר, שהממציא יוכר כבעלים של המצאתו ויקבל את מלוא הרווחים מהקניין הרוחני שלו, אלא אם כן האוניברסיטה, על פי בקשת הממציא, הגישה עזרה משפטית או טכנית בתהליך מסחור ההמצאה. במקרה שההמצאה תשמש לטובת חברה או מוסד מחוץ לישראל (שאינם מקיימים פעילות בישראל) - יתחלק הממציא ברווחים עם הקרן הלאומית למדע80 או ות"ת. רווחיםאלה יוכלו לשמש מענקי מחקר באוניברסיטאות על בסיס תחרותי. עוד המליצה הוועדה שהאוניברסיטאות יאמצו מדיניות כוללת המעודדת חברי סגל לפעול למסחור המצאותיהם ושמדיניות זו לא תגביל את עבודת הייעוץ - לפי המודל שאימצו כמה אוניברסיטאות בארה"ב, בהן אוניברסיטת M.I.T (להלן - M.I.T .) המודל שאליו הפנתה הוועדה מבוסס על העיקרון שהבעלות על הקניין הרוחני בהמצאות של חברי סגל שייכת לאוניברסיטה כאשר נעשה "שימוש משמעותי במשאבי האוניברסיטה". הכוונה לכך שהושקעו בפיתוח ההמצאות סכומי כסף ניכרים, נעשה שימוש בצוותי מחקר, במעבדות האוניברסיטה וכד'. ואולם בפיתוח המצאות מתחום טכנולוגיות המידע לא נעשה בדרך כלל שימוש של ממש במשאבי האוניברסיטה, ולכן זכות הבעלות על המצאות אלה ניתנת לממציא, החופשי למסחר אותן81. 1. הנהלת הטכניון הגיבה על דוח ועדת זיו במכתב למל"ג מאוקטובר 2007 , ובו היא חלקה על חלק מהאמור בדוח. להלן עיקר טענותיה: (א) חוק הפטנטים מקנה למעביד את זכות הבעלות על המצאות של עובדיו. (ב) דוח ועדת זיו קורא לתפיסה מהפכנית שלפיה האוניברסיטה תוותר על זכויותיה לטובת הממציאים, בשעה שהמגמה בכל העולם ובישראל היא לחזק את זכויות הבעלות של האוניברסיטאות על הקניין הרוחני, במיוחד על רקע המימון הציבורי והמשימה של האוניברסיטאות לקחת חלק פעיל בהעברת הידע. (ג) במקרים שההמצאות מנוצלות בחו"ל, לא ברור מדוע ות"ת או האוניברסיטאות האחרות יקבלו חלק בהכנסות, ולא האוניברסיטה, שביצעה את ההשקעה הראשונית בהמצאה. (ד) מסחור טכנולוגיות דורש שיתוף פעולה בין גורמים רבים, וברוב המקרים לא די בהעברת הבעלות לממציא. קשה לתחום את הפעילות של חברת ההזנק, יחסי פרופסור/סטודנטים כלפי המעביד, מחקר עתידי בחברת ההזנק והחופש האקדמי להמשיך ולחקור באותו תחום. (ה) דוח ועדת זיו לא הצביע על בעיות במסחור המצאות מתחום מדעי החיים, במיוחד מולקולות (הבסיס לתרופות), שבהן כל האוניברסיטאות הישראליות הצליחו מאוד. בהשוואה להנדסת חשמל, מסחור תרופות דורש מעורבות מועטה .__________________ .79 דוח ועדת זיו, נספח2 ', עמ2-3 . 80 עמותה שבה חברים נציגי ות"ת והאקדמיה למדעים. כמעט כל תקציבה מועבר אליה באמצעות ות"ת, והוא נועד למתן מענקי מחקר לצורכי המחקר הבסיסי על בסיס הצטיינות מחקרית. 81 בתקנון ההמצאות של M.I.T קיים גם מנגנון המאפשר לחבר הסגל הממציא לבקש מהאוניברסיטה, במקרים שבהם הבעלות על ההמצאה היא של האוניברסיטה, לוותר עליה לטובת הממציא ( "stand .aside" ), והאוניברסיטה תסכים לכך אם תאמין שבכך תואץ העברת הטכנולוגיה לציבור (בכפוף לזכויות צדדים שלישיים). Guide to the Owners hip, Distribution and Commercial Development of M.I.T Technology (2010). המוסדות להשכלה גבוהה 261 . של הממציא ואינו מחייב הקמת חברת הזנק, ולכן הבעיות שהועלו בדוח אינן חלות על תחום זה. (ו) ההנחה שהאוניברסיטאות אינן תורמות דיין לתעשייה הישראלית אינה נכונה. ידועה תרומת הטכניון ואוניברסיטאות אחרות לתעשיות הביטחוניות ולהקמתן של חברות האלקטרוניקה 262 דוח ביקורת שנתי63א .הפרטיות בארץ. נוסף על כך, כיום מייעצים חברי סגל רבים כמעט לכל החברות הגדולות בתעשיית הטכנולוגיה העילית. ולכן השאלה היא לא אם יועבר ידע מחברי הסגל לתעשייה, אלא אם יותר לחברי סגל להקים חברות הזנק כפעילות נלווית לחובותיהם האקדמיות. יש להיזהר מלהפוך את האוניברסיטה לחממה למדענים המעוניינים להפוך את הקמת חברות ההזנק לעיסוקם העיקרי. (ז) יש להמשיך ולעודד את הקשרי ם שבין התעשייה לקהילת המחקר. נושא הקניין הרוחני בייעוץ נפתר בדרך כלל, מאחר שחבר הסגל נקרא בדרך כלל לפתור בעיה ספציפית, ולא כדי לשכלל את הטכנולוגיה הבסיסית של החברה או את הטכנולוגיה שהוא פיתח. בנוגע לניגוד עניינים בייעוץ, אין זה מעשי להגדיר מצבים מראש, אלא יש להתייחס לכל מקרה לגופו. 2. לא נמצא שאוניברסיטת תל -אביב ואוניברסיטת בן -גוריון, שדוח ועדת זיו התייחס גם אליהן, דנו בדוח, ולמותר לציין כי הן לא העבירו למל"ג את תגובתן עליו. בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה אוניברסיטת תל-אביב כי היא תלמד את דוח זיו ותבחן א ת יישומו על תחום טכנולוגיות המידע. אוניברסיטת בן -גוריון, לעומת זאת, לא השיבה דבר בעניין זה. על פי הנטען בסעיף (ה) לתגובת הטכניון דלעיל, עיקר מסקנות ועדת זיו רלוונטיות לטיפול האוניברסיטה בקניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע להבדיל מתחום מדעי החיים. לפיכך, בלי לנקוט עמדה ביחס לתגובה זו ולהמלצות הוועדה, ממליץ משרד מבקר המדינה לאוניברסיטאות לבחון את האמור בדוח הוועדה על רקע ההבדלים המהותיים שבין שני התחומים, ובהתחשב בדעותיהם של חברי סגל מתחום זה, כמפורט לעיל. . מהאמור לעיל עולה, כי להמצאות מתחום טכנולוגיות המידע יש מאפיינים ייחודיים השונים מהותית מהמצאות מתחום מדעי החיים ותחומים אחרים בעלי מאפיינים דומים, והם עשויים להשפיע על תהליך המסחור שלהן. נוכח הנתונים המוצגים לעיל, מתעורר ספק אם מנגנוני המסחור של חברות היישום של האוניברסיטאות, הפועלים בהצלחה יחסית בתחום מדעי החיים, יעילים דיים בתחום טכנולוגיות המידע. תופעה זו בולטת במיוחד בטכניון, שבו למרות הוותק, המוניטין והדומיננטיות שלו בתחומי טכנולוגיות המידע, היקפי מסחור ההמצאות בתחום זה נופלים במידה ניכרת מאלו שבתחום מדעי החיים. המוסדות להשכלה גבוהה 263 .למעט האוניברסיטה העברית, שהגדירה "מסל ול ירוק" לעידוד הקמת חברות הזנק בתחום טכנולוגיות המידע על ידי חברי סגל, יתר האוניברסיטאות לא אימצו כללים ספציפיים למסחור המצאות בתחום זה. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמוסדות המנהלים של האוניברסיטאות בשיתוף חברי הסגל העוסקים בתחום ידונו בנושא זה, יבחנו דרכים למימוש טוב יותר של הפוטנציאל הגלום בהמצאות בתחום טכנולוגיות המידע ויבחנו אם יש מקום ליצירת הסדר מיוחד לטיפול בתחום זה לטובת כלל הצדדים - האוניברסיטאות, חברי הסגל, תעשיית הטכנולוגיה העילית המקומית והמשק הישראלי בכללותו. 264 דוח ביקורת שנתי63א .הקשרים בין האוניברסיטאות לחברות היישום .1. חברות היישום עוסקות בכל שלבי מסחור הידע- מהשלב שהן מקבלות דיווח מחברי הסגל על ההמצאות ועד ההתקשרות עם גורמים מסחריים. חלק מההכנסות ממסחור מועבר מחברות היישום לאוניברסיטאות. לאוניברסיטאות יש נציגות בדירקטוריון של חברות היישום. החברות והאוני ברסיטאות הן ישויות משפטיות נפרדות. בשל מבנה תפקודי זה חיוני כי עיגון היחסים ביניהן ייעשה בהסכם כתוב שיסדיר את מערכת החובות והזכויות שביניהן. הועלה כי בין הטכניון ובין חברת היישום שלו - מוסד הטכניון - לא נחתם הסכם כזה. באוגוסט 2011 כתב הטכניון למשרד מבקר ה מדינה כי "תקנות הקניין הרוחני מסדירות את הבעלות של מוסד הטכניון בהמצאות שנובעות מעובדי הטכניון... כמו גם את הזכות הבלעדית למסחרן". משרד מבקר המדינה מעיר לטכניון כי התקנות דלעיל אינן מסדירות את הזכויות ואת החובות ההדדיות שבינו ובין מוסד הטכניון. מאחר שמדובר כאמור בשתי ישויות משפטיות נפרדות, יש להסדיר בהסכם בכתב, בהתאם לכללי מינהל תקין, את מכלול היחסים ביניהם בכל הנוגע לקניין רוחני. בתשובתו ממאי 2012 למשרד מבקר המדינה ציין הטכניון כי "המוסד נתפש כזרוע של הטכניון ולא כארגון נפרד שאת יחסיו עם הטכניון יש להסדיר... למרות האמור לעיל הטכניון ייתן דעתו להערת המבקר... ויבחן את אופן הסדר היחסים בצורה פורמלית". 2. העובדה שכל הפעילות למסחור הידע הועברה לחברות היישום מחזקת את הצורך שהוועדים המנהלים של האוניברסיטאות, הגופים המרכזיים בניהולן, יקבלו מפעם לפעם דיווחים וסקירות על כך. עדכונים אלו יסייעו לוועדים המנהלים הן בפיקוח על חברות היישום והן בקבלת החלטות בנוגע לניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות על היבטיו השונים. הועלה כי הוועדים המנהלים באוניברסיטת תל-אביב ובאוניברסיטה העברית כמעט אינם מקבלים דיווחים על הפעילות של חברות היישום שלהן. האוניברסיטה העברית כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "בדירקטוריון של יישום חברים, בין היתר, סגן נשיא למו"פ ומנכ"ל האוניברסיטה וכן נציג החוקרים. אחת לרבעון מתקיים דיון בדירקטוריון יישום בנושאים הקשורים ליישום ומסחור קניין רוחני". עוד ציינה האוני ברסיטה כי ישיבת הוועד הפועל 82 מיום 11.3.12 .יוחדה למחקר יישומי והוצגה בה מצגת על פעילות חברת יישום .__________________ .82 ,באוניברסיטה העברית הוועד הפועל הוא הגוף הממונה על ניהול האוניברסיטה ענייניה ונכסיה, בכפוף לסמכויותיו של חבר הנאמנים. המוסדות להשכלה גבוהה 265 . לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שהוועדים המנהלים באוניברסיטאות יוכלו לגבש מדיניות ולקבל החלטות מיטביות בנושא, אין להסתפק בכך שנציגי האוניברסיטאות הם חברים בדירקטוריונים של חברות היישום; על הוועדים המנהלים באוניברסיטאות להתעדכן באופן קבוע במצבן של חברות היישום גם ביזמתם, וכן במגמות ובהתפתחויות של מסחור הידע ובהשפעה של הפעילות המתקיימת בחברות היישום על האוניברסיטאות. 266 דוח ביקורת שנתי63א .ביקורת פנימית .מתשובות האוניברסיטאות על השאלון עולה כי באוניברסיטת חיפה, באוניברסיטה העברית, במכון ויצמן ובטכניון לא בדק המבקר הפנימי היבטים הנוגעים לניהול הקניין הרוחני בעשר השנים האחרונות. לדעת משרד מבקר המדינה, ניהול הקניין הרוחני הוא סוגיה חשובה ומורכבת ביותר. זאת בשל היותו מקור הכנסה וכן בשל השפעתו האפשרית על המחקר באוניברסיטה, על יחסיה עם עובדיה העוסקים במחקר ועל קשרי הגומלין שבין האקדמיה לתעשייה. מן הראוי שהמבקרים הפנימיים באוניברסיטאות והמוסדות המנהלים שלהן ישקלו לשלב בשנים הקרובות בדיקה של הנושא על היבטיו השונים בתכניות העבודה של הביקורת הפנימית. המבקר הפנימי של האוניברסיטה העברית הודיע למשרד מבקר המדינה כי ". הטכניון הודיע כי ביקורת פנימית "תבוצע לאחר ]ו[המלצת המשרד "מקובלת עלי כניסתו של תקנון הקניין הרוחני החדש". .פעילות ות"ת ומל"ג בנושא ניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות .העיסוק בהשכלה הגבוהה בישר אל הוסדר בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח- 1958 ,), והמועצה להשכלה גבוהה (מל"ג) נקבעה כגוף מאסדר (רגולטור המוסמך להכיר במוסדות להשכלה גבוהה ולאשר מתן תארים אקדמיים. על פי חוק זה, מל"ג רשאית גם, לאחר התייעצות עם המוסדות המוכרים הנוגעים בדבר, להציע הצעות ב נוגע לביסוסם, הרחבתם ושכלולם ולשיתוף הפעולה בינם ובין עצמם; כן רשאית מל"ג להציע הצעות בנוגע לקידום המחקר המדעי ולהקמתם של מוסדות נוספים להשכלה גבוהה. הוועדה לתכנון ולתקצוב (ות"ת) היא ועדת משנה של מל"ג שהואצלו לה סמכויות בנושאי התכנון והתקצוב. תפקידי ות"ת הוגדרו בהחלטת ממשלה מס' 666 מיוני 1977 ובהם: "להיות גוף בלתי תלוי, שיעמוד בין הממשלה והמוסדות הלאומיים מצד אחד המוסדות להשכלה גבוהה מצד שני בכל ענייני ההקצבות להשכלה ... להציע ]התקציבים[ גבוהה... לחלק בלעדית בין המוסדות להשכלה גבוהה את לממשלה ולמועצה להשכלה גבוהה תוכניות פיתוח של ההשכלה הגבוהה ולתכנן את מימונן...; לעשות למען ייעול המוסדות להשכלה גבוהה ולמען תיאום ביניהם". אף על פי שחלק מחברות היישום החלו לפעול כבר בסוף שנות החמישים של המאה העשרים ומאז האוניברסיטאות עוסקות באמצעותן במסחור של קניין רוחני, לא בחנו מל"ג וות"ת עד שנת 2000 נושא חשוב זה ואת השפעתו על מערכת ההשכלה הגבוהה כולה; הן אף לא בחנו את סוגיית קשרי האקדמיה-תעשייה. 1. בנובמבר 2000 החליטה ות"ת להקים ועדת משנה שתציע דרכים לקידום תכניות מיוחדות בתחום הביוטכנולוגיה באוניברסיטאות ותבחן מחדש את מדיניות המוסדות להשכלה גבוהה 267 .אי-ההתערבות שאפיינה את יחסה של ות"ת עד אז לנושא של העברת טכנולוגיה לתעשייה ולנעשה בחברות היישום (להלן - הוועדה לביוטכנולוגיה). ביולי 2003 דיווחה הוועדה בכתב לחברי ות"ת על מהלך דיוניה במטרה 268 דוח ביקורת שנתי63א ."להעלות לדיון את השאלה העקרונית, האם על ות"ת להתערב בנעשה בחברות להעברת ידע שליד האוניברסיטאות אם לאו". הוועדה ציינה כי בנוגע לפעילות האוניברסיטאות בתחום העברת ידע נקטה ות"ת בפועל במדיניות של אי-התערבות עד כדי התעלמות מוחלטת, וכי "בממשק אוניברסיטה - תעשייה", הצטמצמה פעילותה בעיקר לנושא של הכשרת כוח אדם לתעשייה. לדעת הוועדה, על ות"ת לשנות את גישתה להעברת ידע באוניברסיטאות, ונוכח מצבן הכלכלי הקשה של האוניברסיטאות עליה "לעודד את האוניברסיטאות ליצור מקורות הכנסה נוספים לטווח הארוך שהם בלתי תלויים בכיס הציבורי ובארנקי הסטודנטים. עם כל הבעייתיות של הנושא, העברת ידע בהחלט מהווה אפיק אפשרי ליצירת הכנסות, ובשל המוניטין שפעילות זו מעניקה לאוניברסיטה, אף רצוי לכך". לגבי אופן המעורבות הרצוי של ות"ת והיקפה לא התגבשה הסכמה בין חברי הוועדה. הוועדה המליצה אפוא כי ות"ת תדון בנושא ותקבע את "קווי המדיניות שינחו את מעורבותה בהעברת ידע מהאוניברסיטאות אל התעשייה". בתחילת שנת 2004 קיימה ות"ת דיון בהמלצות הוועדה לביוטכנולוגיה אך החליטה כי לפני שתגבש את עמדתה בנושא חיוני להמתין למסקנות ולהמלצות של ועדת גוטפרוינד, שפעלה במקביל. 2. בדוח שפרסמה בשנת 2005 ועדת גוטפרוינד, שהוקמה כאמור בשנת 2000 על ידי ה אקדמיה למדעים ועל ידי ות"ת, נאמר כי מטרת הדוח "לעורר מודעות ותשומת לב גדולה יותר לנושא בציבור הרחב, באקדמיה, בתעשייה, במערכות ]של הוועדה[ הממשל ובמיוחד בקרב מקבלי ההחלטות במגזרים אלה... המלצותיה נוגעות בעיקר לעקרונות ולמדיניות ובדרך כלל אינן המלצות לניהול". ועדת גוטפרוינד המליצה בין היתר כי הממשלה תסייע לאוניברסיטאות "בפיתוח התשתית הדרושה להעברת הידע ובהפיכתו לידע ישים"; האוניברסיטאות יגבשו מסמך עקרונות שיגדיר את מדיניותן "בהעברת ידע... מסמך עקרונות כזה צריך להיות מבוסס גם על שיקולים של טובת המשק והחברה, בנוסף לשיקולים הנוגעים להפקת רווחים למוסד"; האוניברסיטאות יעודדו את החוקרים להשתתף בהליכי מסחור הידע ויסייעו להם בזיהוי מחקרים בעלי פוטנציאל מסחרי ובכל הקשור למעורבות החוקרים בתהליך של העברת הידע; "הפעילות של מסחור תוצאות המחקר יוצרת באופן בלתי נמנע ניגוד ענ יינים וניגוד מחויבויות של החוקרים ולעתים גם של המוסד עצמו... הוועדה ממליצה שכל אוניברסיטה תגבש בנושא זה קוד אתי מפורט וברור המחייב את הסגל האקדמי, ותנהיג נוהל מעקב ואכיפה שיכלול בין היתר הגשת דוח שנתי של החוקרים על מכלול פעילותם המחקרית והעסקית עבור גופים חיצוניים, כפי שמקובל באוניברסיטאות אחדות בארה"ב"; "יש מקום לשקול לדון בהקמת מוקדי התמחות חיצוניים למוסדות האקדמיים" שיסייעו לחברות היישום בנושאים ספציפיים; "הוועדה מייחסת חשיבות רבה לסקר שערך , שבמסגרת ]מוסד שמואל נאמן למחקר מתקדם במדע וטכנולוגיה [ מוסד נאמן ו נאסף בפעם הראשונה בישראל מידע שיטתי על מכלול התופעה של העברת טכנולוגיות. היות ומדובר במערכת דינאמית המתפתחת ומשתנה בקצב מהיר, מומלץ לאקדמיה הישראלית למדעים ולוות"ת ליזום בדיקה מחודשת של הנושא בעוד מספר שנים, אשר תיתן תמונת מצב מעודכנת ותאפשר לבחון באיזו מידה חלה התקדמות בכיוונים שהותוו בהמלצות דוח זה". בדיון שהתקיים בוות"ת באפריל 2005 סקר פרופ' גוטפרוינד את הפעילות ואת ההמלצות של הוועדה שעמד בראשה. ות"ת החליטה כי "תוקם ועדה מצומצמת שתבחן את הממצאים שהוצגו בדוח. הוועדה תתבקש להציג הצעת החלטה לוות"ת בעניין". המוסדות להשכלה גבוהה 269 . משרד מבקר המדינה העלה כי לא הוקמה הוועדה המצומצמת, ולמותר לציין כי לא הוצגה לוות"ת הצעת החלטה בעניין המלצות ועדת גוטפרוינד. גם מל"ג לא קיימה דיון כדי לבחון את ההיבטים השונים של ניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות, אף שהנושא צובר תאוצה, ויש לו השפעה ניכרת על הפעילות האוניברסיטאית, הן בהיבט הכספי והן בהיבט האקדמי. ות"ת ומל"ג גם לא יישמו את המלצת הוועדה לביוטכנולוגיה ולא קבעו "קווי מדיניות" למעורבותן בהעברת ידע מהאוניברסיטאות לתעשייה. 3. כאמור, בדוח שהגישה ועדת זיו למל"ג באוקטובר 2007 יש התייחסות, כולל המלצות, לנושא הקניין הרוחני באוניברסיטאות. משרד מבקר המדינה העלה כי ות"ת ומל"ג לא דנו בהיבטי דוח ועדת זיו שעסקו בקניין הרוחני באוניברסיטאות ולא בהמלצות הוועדה הנוגעות לניהול הקניין הרוחני. 4. ביולי 2010 החליטה הממשלה 83 , בין היתר, "להטיל על יו"ר ות"ת, המדען הראש לגבש תכנית לצורך ייעול העברת ]במשרד האוצר[ י והממונה על התקציבים אל התעשייה ובכלל זה שיפור וסיוע בפעילות ]להשכלה גבוהה[ הידע מהמוסדות המנגנונים הקיימים להעברת הידע מהאוניברסיטאות לתעשייה. התוכנית תוצג בפני שרי החינוך, האוצר והתעשייה, המסחר והתעסוקה עד ליום 31.12.2010." יצוין כי בנובמבר 2011 , כשנה וארבעה חודשים לאחר החלטת הממשלה ולאחר שנעשתה בחינה מקיפה של הנושא, יצאו ות"ת ואגף התקציבים במשרד האוצר בפנייה מוקדמת לציבור (RFI ) לקבלת מידע "בנוגע לתכנית לבחירת חברת מסחור ידע, אשר תעבוד באופן רוחבי עם מוסדות להשכלה גבוהה וזאת כדי למצות את נושא מסחור הידע" (להלן - חברת יישום רוחבית). הפנייה לקבלת מידע נעשתה לצורך גיבוש פרטי התכנית ובדיקת ההיתכנות שלה; צוין בה כי התכנית נועדה "להגדיל את מקורות ההכנסה של המוסדות המתוקצבים להשכלה גבוהה בישראל, באמצעות מיצוי פוטנציאל מ סחור הידע והעלאת רמות החדשנות והיכולות התחרותיות מהמוסדות להשכלה גבוהה אל התעשייה". עוד צוין בפנייה כי בחינת האפשרות לקיומה של התכנית "נעשית בין היתר בהמשך להחלטת הממשלה מס' 1986." ב-RFI צוין, בין היתר, כי "מעבר למספר מוסדות מצומצם שלהם חברות ידע ותיקות ומ בוססות וכן מסורת רבת שנים בנושא, קיים מעגל נוסף של מוסדות להשכלה גבוהה שלהם אין מנגנון יעיל ומנוסה למסחור הידע... על מעגל זה נמנים, בין היתר, רוב המוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות". ב-RFI נכתב גם שהיקף הידע הניתן למסחור באותם מוסדות נמוך במידה רבה מז ה שבאוניברסיטאות, ולכן אין הצדקה להקצות משאבים להקמת חברת יישום לכל מוסד בנפרד. עם זאת, "במצטבר קיימת מסה קריטית של פרויקטים פוטנציאליים בשנה עבור מספר מוסדות יחד". חברת היישום הרוחבית שתיבחר בהליך תחרותי "מחויבת במתן שירותי מסחור ידע ל -6 מוסדות להשכלה גבו הה שאינם אוניברסיטאות ואשר מתוקצבים על ידי ות"ת לכל הפחות, וכן לכל מוסד להשכלה גבוהה אשר יהיה מעוניין בשירותים אלו... חברת היישום תוכל לפעול למסחור .__________________ .83 החלטת ממשלה מספר 1986. 270 דוח ביקורת שנתי63א .תוצרי ידע של חוקרים אשר הגורמים האחראים על מסחור הידע של המוסד בו הם מועסקים הצהירו בכתב כי אין בכוונתם לפעול למסחורו". המוסדות להשכלה גבוהה 271 . לדעת משרד מבקר המדינה, היות והתכנית האמורה מכוונת בעיקר למכללות, על ות"ת ואגף התקציבים לשקול, בתיאום עם האוניברסיטאות, נקיטת צעדים נוספים שיאפשרו לתכנית לשפר גם את פעילות המנגנונים הקיימים באוניברסיטאות להעברת הידע לתעשייה. . מדיניות האוניברסיטאות בכל הנוגע לניהול הקניין הרוחני שלהן יש בה כדי להשפיע על תקציביהן, על איכות המחקר המתקיים בהן ואופיו, על היחסים שבין האוניברסיטאות לחברי הסגל שלן, על קשרי האוניברסיטאות עם התעשייה וכן על המשק בכללו. לדעת משרד מבקר המדינה, משום שהחדשנות הטכנולוגית הי א אחד ממנועי הצמיחה של המשק בישראל, על ות"ת ומל"ג לשקול, בתיאום עם האוניברסיטאות, קביעת קווים מנחים לניהול הקניין הרוחני ולגיבוש מדיניות כוללת בנושא. מנכל מל"ג וות"ת כתב בתשובתו מאפריל 2012 למשרד מבקר המדינה כי "הנושא ה ]דוח הביקורת של מבקר המדינה [ בו עוסק ינו חשוב ביותר. עם קבלת הדוח, בדעתנו להביא את הנושא לדיון מעמיק בוות"ת ומל"ג". .החלטת הממשלה בנושא הבעלות על הקניין הרוחני ויישומה .עד ספטמבר 2004 היו קיימות הוראות בחלק מההסכמים האחידים של משרדי הממשלה בנושא מענקי המחקר, ולפיהן כל תוצר ידע וכל קניין רוחנ י הנוצרים כתוצאה ממענקי מחקר הם בבעלות המדינה. הוראות אלו יצרו עיכוב בפיתוח יישומים של מחקרים רבים, משום שמשרדי ממשלה אינם ערוכים לקדם רישום פטנטים84 . בספטמבר 2004 קיבלה הממשלה החלטה 85 בנושא "קידום ופיתוח ידע הנוצר במימון מענקי מחקר ממשלתיים". בהחלטה נקבע בין היתר: "תוצרי ידע, לרבות זכויות קניין רוחני, שייווצרו בידי מי שאינו עובד מדינה ובמוסד שאינו מוסד ממשלתי ואינו תאגיד בריאות (להלן - המוסד) במסגרת בבעלות המוסד בו נערך ]יהיו[ ,מחקר אשר התקיים במימון משרד ממשלתי המחקר, בהתאם לאמור בהחלטה זו... המוסד יבטיח כ י הזכויות בתוצרי הידע שייווצרו, העברתן לאחר ומתן רשיונות שימוש בהן ייעשו באופן שיקדם את הידע וינצל אותו לקידום יישומו בטכנולוגיה... להורות למשרדי הממשלה לעשות את כל .__________________ .84 'הקפיטליזם של הידע, עמ 99-100. 85 'החלטה מס 2575 - /חכ122. 272 דוח ביקורת שנתי63א .הדרוש, לרבות תיקון תקנות ושינוי בהסכמים ובנהלים של משרדי הממשלה, כך שהאמור בהחלטה זו יחול על כל מענק מחקר ממשלתי... החל מיום 1.11.04 ". עם זאת, הממשלה החליטה "להסמיך את שר המוסדות להשכלה גבוהה 273 . המדע והטכנולוגיה ושר האוצר לקבוע ולהגדיר נושאי מחקר חריגים, תחומי מחקר או גורמים חוקרים שהאמור בהחלטה זו לא יחול לגביהם " (ההדגשות אינן במקור). 1. בנובמבר 2004 ביקשה מנכ"ליתמשרד החינוך, התרבות והספורט (להלן - משרד החינוך) דאז ממנכ"ל משרד האוצר דאז לבחון את "האפשרות לקבוע כחריג את המחקרים והפרויקטים לפיתוח המוזמנים על -ידי משרד החינוך, המתבצעים על-פי חוזים קבלניים". לדבריה החלטת הממשלה אינה מתאימה לאחת מהדרכים שבהן מעביר המשרד כסף למחקר ולפיתוח - מחקרים ופרויקטים לפיתוח המוזמנים על ידי המשרד, המתבצעים על פי חוזים קבלניים; "היות שתוצרי הפעולה (נתונים, כלי מדידה, חומרי הוראה ולמידה, לומדות וכיו"ב) אינם פטנטים שעשויים להניב תמלוגים משמעותיים. יתר על כן, לרוב הם מיועדים לשימוש ע"י המשרד ו/או ע"י בתי הספר במערכת החינוך בישראל". משרד החינוך בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 הוסיף לאמור לעיל כי המחקרים שהוא מממן "אינם מחקרים מהסוג שניתן או רצוי למסחר, אלא מדובר במחקרים שמהותם איסוף מידע, עמדות וכו' ממעורבים במערכת החינוך (בד"כ תלמידים) והכנת סקירה ודיווח אודות הישגיהם ועמדותיהם של הנסקרים. אין זה רלבנטי במחקרים מעין אלו לאפשר מסחור או להעביר זכויות קניין לידי האוניברסיטאות". במאי 2005 השיב מנכ"ל משרד האוצר למנכ"לית משרד החינוך כי על פי חוות דעתה של הלשכה המשפטית של משרד האוצר, החלטת הממשלה מספטמבר 2004 "אינה חלה על מחקרים ופרויקטים לפיתוח אשר מוזמנים על ידי משרד ממשלתי באמצעות חוזה קבלני". בדצמבר 2011 הסביר היועץ המשפטי של משרד האוצר למשרד מבקר המדינה בקשר לחוות הדעת המשפטית האמורה, כי ברור ש"לא היתה כוונה בהחלטת הממשלה למנוע הסכם הקו בע כי תוצר הידע שנוצר במימון הממשלה לצרכיה, מכוח חוזה קבלני, אכן ישמש צרכים אלו, ומשכך יעבור לבעלות המדינה" (ההדגשה במקור). באפריל 2012 ציין משרד האוצר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי אין הוא רואה "כל הגיון כלכלי בפרשנות אחרת של החלטת הממשלה". 2 . באוקטובר 2005 כתב סגן הנשיא ליישומים טכנולוגיים של מכון ויצמן דאז למנכ"ל משרד האוצר דאז כי משרד הביטחון ממשיך לתבוע בעלות על כל הידע שיושג במחקרים שאותם הוא מממן ומחייב "מוסדות להשכלה גבוהה לחתום על הסכמים חד צדדיים ובלתי הוגנים". סגן הנשיא ציין גם כי מדיניות זו תביא לכך שלא ייווצר כל קניין רוחני חדש במסגרת המחקרים שהמשרד מממן ו"ההפסד יהיה כולו של המדינה והכלכלה הישראלית". את עמדתו של המשרד הביע מנכ"ל משרד הביטחון דאז במכתבו למנכ"ל משרד האוצר מנובמבר 2005 , ובו צוין כי משרד הביטחון "אינו מממן מחקר ואינו תומך במחקרים בא מצעות מענקים או מימון. מזמין מחקר לצרכי מערכת הבטחון בהתקשרויות ]משרד הביטחון [ משהב"ט מסחריות המיועדות למטרות בטחוניות ספציפיות ולא לצורך העשרת הידע הציבורי הכללי. בכך המחקר/ה'ידע', נהפך לקניינו של משהב"ט לכל דבר וענין ואינו נופל במסגרת החלטת הממשלה". לא נמצא כי מנכ"ל משרד האוצר השיב על פנייתו של סגן הנשיא ליישומים טכנולוגיים של מכון ויצמן ועל מכתבו האמור של מנכ"ל משרד הביטחון. משרד הביטחון ממשיך לתבוע בעלות על כל הידע המושג במחקרים שאותם הוא מממן. בתשובתו מאפריל 2012 למשרד מבקר המדינה חזר משרד הביטחון עלעמדתו כי הוא פועל בהתקשרויותיו עם האוניברסיטאות "כמזמין עבודה/מחקר לצרכיו בהתקשרויות מסחריות המיועדות למטרות ביטחוניות מסוימות ולא כגוף התומך 274 דוח ביקורת שנתי63א .באמצעות מענקי מחקר לצורך פיתוח והעמקת ידע לכשעצמו". עם זאת, משרד הביטחון ציין כי הוא קיבל לאחרונה פניות מכמה גורמי ם בנושא זה, ובכוונתו "לערוך בחינה מחודשת של מדיניות הזכויות בקניין הרוחני בהתקשרויות עם האוניברסיטאות בשיתוף כל הגורמים הרלוונטים, לרבות משרד האוצר ונציגי המוסדות האקדמאים". המוסדות להשכלה גבוהה 275 . משרד מבקר המדינה מעיר כי החלטת הממשלה מספטמבר 2004 נועדה בעיקר לעודד מסחור טכנולוגיות במוסדות שבהם מתבצע המחקר, כיוון שכאמור למדינה אין מנגנונים לרישום פטנטים ולמסחור טכנולוגיות. יש לתת את הדעת לכך שקביעת מנכ"ל משרד האוצר ולפיה החלטת הממשלה "אינה חלה על מחקרים ופרויקטים לפיתוח אשר מוזמנים על ידי משרד ממשלתי באמצעות חוזה קבלני" עלולה לגרום לתביעת בעלות של משרדי הממשלה על הקניין הרוחני, ולהביא לריקון החלטת הממשלה מתוכנה. כמו כן עולה חשש כי גם במקרים שהמחקרים הממומנים על ידי משרדי ממשלה יניבו תוצאות שאפשר לרשמן כפטנטים, הדבר לא ייעשה, משום שמשרדי הממשלה אינם ערוכים לכך, בעוד שהמוסדות שבה ם מתבצע המחקר, ובהם האוניברסיטאות, יהיו מנועים מלעשות זאת. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי ששר האוצר ושר המדע והטכנולוגיה יערכו בדיקה יסודית באשר להשפעות של הפרשנויות השונות להחלטת הממשלה ולשאלה אילו מחקרים ופרויקטים נכנסים במסגרתה או מוחרגים ממנה. לאחר ב חינה זו מוצע אף לשקול אם יש צורך להביא את הנושא לדיון מחודש בממשלה או להכרעה משפטית של היועץ המשפטי לממשלה. .סיכום .האוניברסיטאות הן בית היוצר העיקרי לתגליות, המצאות וידע חדשני בישראל. מאגר הידע הזה הוא אחד המשאבים החשובים ביותר לכלכלת ישראל ולהתפתחותה, ויש לו תפקיד מכריע בפיתוח התעשייה המקומית וביכולתה להתחרות בשוקי העולם. על פי הדין האוניברסיטאות הן הבעלים של הקניין הרוחני הנוצר בהן על ידי עובדיהן. מתוקף בעלות זו ומהיותן מוסדות ציבוריים המתוקצבים מכספי המדינה, מוטל על האוניברסיטאות לנהל את הקניין הרוחני שלהן באופן מיטבי. עם זאת, מן הראוי שייתנו את דעתן גם לטובת החברה והמשק המקומיים וייתנו לכך ביטוי בתקנוניהן, בהחלטותיהן ובפעולותיהן בתחום זה. המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ולתקצוב שלה, הממונות על ההסדרה והתכנון של מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל, לא בחנו סוגיות הקשורות לניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות אף שהנושא צובר תאוצה, ויש לו השפעה ניכרת על הפעילות האוניברסיטאית. הן אף לא דנו בהמלצות הוועדה לקשרי אוניברסיטה-תעשייה שמינו האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים וות"ת; המלצות שהיו אמורות להוביל לעבודת מטה שתסייע לגבש מדיניות לטיפול בסוגיות המורכבות העולות בנושא זה. הועלה כי כל האוניברסיטאות מודעות לכך שיש צורך בניהול הקניין הרוחני שלהן, וכולן הסדירו אותו בכללים והקימו מנגנונים לאיתור, הגנה ומסחור שלו - באמצעות חברות היישום שלהן. חלק מהאוניברסיטאות אף נחלו, במהלך הש נים, הצלחות מרשימות במסחור המצאות, בעיקר בתחום התרופות, אשר סייעו לחולים רבים ברחבי העולם והניבו להן הכנסות של עשרות ומאות מיליוני שקלים בשנה. 276 דוח ביקורת שנתי63א . הפקת הכנסות ממסחור קניין רוחני היא מטרה לגיטימית של האוניברסיטאות, ותרומתה לפעילותן היא חשובה. ואולם מן הראוי שניהול הקניין הרוחני ייעשה תוך איזון בין מכלול השיקולים הרלוונטיים. מרבית האוניברסיטאות הותירו את ניהול הקניין הרוחני, לרבות קביעת המדיניות למסחור הידע ויישומה, בידי חברות היישום שמטרתן העיקרית למקסם רווחים כלכליים והן אינן אמורות לייצג את האינטרס הציבורי הרחב. נוסף על החשיבות הציבורית של הקניין הרוחני, אופן ניהולו משפיע על מגוון נושאים הנמצאים בליבת הפעילות האוניברסיטאית, ובהם תקציב המחקרים, גיוס חברי סגל ומניעת "בריחת מוחות", שיתוף פעולה עם התעשייה למען שיפור ההוראה והמחקר, התרבות האקדמית של שיתוף בידע וכן המוניטין של המוסד. על המוסדות המנהלים של האוניברסיטאות להכיר בהשפעתו המהותית של נושא הקניין הרוחני על כל תחומי פעילותן ולהתוות מדיניות כוללת שעליה תתבסס פעילותן בנושא זה. האתגר העומד לפני האוניברסיטאות הוא למצוא את האיזון הראוי בין השיקולים והאינטרסים השו נים באופן שישרת באופן מיטבי את מטרות האוניברסיטה ואת האינטרס הציבורי גם יחד. חסמים וקשיים מיוחדים בניהול הקניין הרוחני נמצאו בתחום עבודות החוץ של חברי סגל. על האוניברסיטאות לגבש מדיניות ברורה גם בנושא זה, בשים לב למטרותיהן המוצהרות וכלליהן וליתרונות הגלומי ם בכך למחקר האקדמי, להוראה, לתעשייה ולחברה. על האוניברסיטאות לחתור להסדר מוסכם עם חברי הסגל, ובמידת האפשר גם עם נציגי התעשייה, שיגן על הקניין הרוחני של האוניברסיטה מחד גיסא, ויאפשר את עבודות החוץ מאידך גיסא. חסמים למסחור הידע נמצאו בתחום טכנולוגיות המידע והתקשורת, אשר עליו מושתתת תעשיית הטכנולוגיה העילית. בהתחשב במאפייניו הייחודיים ובמיוחד בקצב ההתפתחות המואץ וזמן התפוגה הקצר של המצאות בתחום זה, על האוניברסיטאות לשקול אם יש מקום לגבש מדיניות שתקל את המסחור בתחום זה. בשל חשיבותו של נושא הקניין הרוחני לפעילות האוניברסיטאית, מן הראוי שמל"ג וות"ת ידונו בהיבטים השונים שלו ויבחנו דרכים לסייע לאוניברסיטאות בתחום זה. מל"ג וות"ת, האמונות על ייעול פעילות המוסדות להשכלה גבוהה ועל התיאום ביניהם, יכולות למלא תפקיד חשוב בסיוע למוסדות בגיבוש מדיניות מאוזנת של קניין רוחני, ובהתמודדות עם הקשיים והחסמים בתחום זה.

תקציר:
 185 .המוסדות להשכלה גבוהה . .פעולות הביקורת .בשבע אוניברסיטאות (אוניברסיטאות המחקר), במועצה להשכלה גבוהה (מל"ג) ובוועדה לתכנון ולתקצוב שלה (ות"ת) ובכמה משרדי ממשלה נבדקו היבטים שונים של ניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות, לרבות הליך ההתוויה של המדיניות בנושא ויישומה, הטיפול בקניין הרוחני בעבודות מחוץ לאוניברסיטה, מסחור המצאות בתחום של טכנולוגיות המידע והתקשורת, הקשרים שבין האוניברסיטאות ובין חברות היישום שלהן ויישום החלטת ממשלה בנושא הבעלות על הקניין הרוחני. .היבטים בניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות .תקציר .אוניברסיטאות הן כר נרחב למחקר בתחומים שונים ומקור ראשון במעלה לתגליות מדעיות, תרופות מצילות חיים, טכנולוגיות מתקדמות, יצירות אינטלקטואליות וידע חדש בתחומים מגוונים. כל אלה מניעים ומאיצים את התפתחות החברה והכלכלה בישראל. תגליות, המצאות וידע חדש מהווים "קניין רוחני", המוגדר כזכות הקניין של אדם על יצירי רוחו, והוא מוגן על ידי שורה של חוקים, בהם חוק הפטנטים, התשכ"ז- 1967 , המעניקים לבעל הזכות בלעדיות על קניינו, לרבות הזכות הבלעדית לסחור בו, לתקופה מוגבלת. האוניברסיטאות הן בעלות הקניין הרוחני בהמצאות חברי הסגל שלהן מכוח חוק הפטנטים המקנה למעביד בעלות על המצאות עובדיו. בסוף שנות החמישים ובתחילת שנות השישים של המאה העשרים הקים מכון ויצמן למדע, ואחריו האוניברסיטה העברית בירושלים, חברות שנועדו ליישם באופן מסחרי את הקניין הרוחני שנוצר בהם (להלן - חברות היישום). בהמשך הקימו גם יתר אוניברסיטאות המחקר בישראל חברות דומות, ונושא הקניין הרוחני הוסדר בתקנון מיוחד שקבעה כל אוניברסיטה לעצמה. תקנון זה נועד להסדיר את תהליך הדיווח על המצאות, את הבעלות עליהן בנסיבות שונות ואת החובות והזכויות של חברי הסגל האקדמי (להלן גם חברי הסגל), האוניברסיטה וחברת היישום בקשר אליהן. עיסוק האוניברסיטאות במסחור של קניין רוחני טומן בחובו יתרונות וסיכויים רבים לצד חסרונות וסיכונים ממשיים. אלה הם היתרונות העיקריים במסחור: (א) משמש תמריץ לפיתוח יישומים מסחריים להמצאות של האקדמיה; (ב) מגדיל את הכנסותיהן של האוניברסיטאות ומביא לידי הגדלת תקציבן; (ג) מסייע להרחבת בסיס המימון של המחקרים באמצעות עידוד השקעות של 186 דוח ביקורת שנתי63א .המגזר הפרטי; (ד) מאפשר את תגמול חברי הסגל ומשמש תמריץ כלכלי עבורם. לעומת זאת, המסחור עלול המוסדות להשכלה גבוהה 187 .להביא בין היתר לידי התופעות האלה: (א) הטיית מר כז הכובד המחקרי ממחקר מדעי בסיסי (טהור) למען הרחבת הידע האנושי למחקר יישומי למטרות של רווח כלכלי; (ב) פגיעה בערוצים אחרים להעברת ידע, כגון ייעוץ של חוקרים לתעשייה; (ג) יצירת חסמי גישה לידע - ריבוי פטנטים במחקר האקדמי עלול להקשות את פעילות המחקר ולייקר אותה; (ד) פגיעה בתרבות הארגונית האקדמית המבוססת על שיתוף עמיתים בידע (פרסום מאמרים, השתתפות בכנסים וכד'); (ה) כרסום במעמדן הציבורי של האוניברסיטאות עקב טשטוש הגבולות שבין מחקר אקדמי ציבורי למחקר תעשייתי פרטי1. בשל הפוטנציאל העצום הגלום בקניין הרוחני של האוניברסיטאות ובשל ריבוי השיקולים המעורבים ביישומו, יש חשיבות רבה לניהולו באופן מושכל ומאוזן אשר ייטיב לשרת את האינטרס הציבורי. .פעולות הביקורת .בחודשים אפריל-דצמבר 2011 בדק משרד מבקר המדינה כמה היבטים בניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות. בין היתר, נבחנ ו הליך התווייתה של מדיניות הקניין הרוחני ויישומה על ידי האוניברסיטאות; הטיפול בקניין הרוחני בעבודות מחוץ לאוניברסיטה; מסחור המצאות בתחום של טכנולוגיות המידע והתקשורת; הקשרים שבין האוניברסיטאות לחברות היישום; יישום החלטת ממשלה בנושא הבעלות על הקניין הרוחני; ופעילותן של המועצה להשכלה גבוהה (להלן - מל"ג) ושל הוועדה לתכנון ולתקצוב שלה (להלן - ות"ת) בנושא ניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות. במהלך הביקורת הפיץ משרד מבקר המדינה שאלונים בנושא ניהול הקניין הרוחני בשמונה אוניברסיטאות: האוניברסיטה העברית בירושלים (להלן - האוניברסיטה העברית), אוניברסיטת תל-אביב, אוניברסיטת בר -אילן, אוניברסיטת בן -גוריון בנגב (להלן - אוניברסיטת בן -גוריון), אוניברסיטת חיפה, הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל (להלן - הטכניון), מכון ויצמן למדע (להלן - מכון ויצמן או המכון) והאוניברסיטה הפתוחה2. כמו כן נעשו בדיקות השלמה במכון ויצמן, בטכניון, במל"ג ובוות"ת. במהלך הבדיקה נפגשו עובדי משרד מבקר המדינה עם בעלי תפקידים באוניברסיטאות ובחברות היישום, חברי סגל אקדמי, גורמים מהמגזר הפרטי והציבורי ומומחים בתחום הקניין הרוחני. .__________________ .1 ראו: פרופ' ניבה אלקין -קורן, העברת ידע באמצעות מסחור קניין רוחני , מוסד שמואל נאמן למחקר מתקדם במדע וטכנולוגיה והטכניון מכון טכנולוגי לישראל ( 2007 '), עמ6 , 68-80. 2 עד תום תקופת הביקורת התקיימה באוניברסיטה הפתוחה פעילות מחקרית המייצרת קניין רוחני במידה מועט ה בלבד, ולכן החליט משרד מבקר המדינה שלא לכלול אוניברסיטה זו בממצאי הביקורת. 188 דוח ביקורת שנתי63א .עיקרי הממצאים .מדיניות קניין רוחני באוניברסיטאות - התוויה ויישום .1. הוועדה לקשרי אוניברסיטה -תעשייה שמונתה בשנת 2000 על ידי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים וות"ת (להלן - ועדת גוטפרוינד) קבעה, עוד בשנת 2005 , המוסדות להשכלה גבוהה 189 . כי האוניברסיטאות לא הגדירו מטרות, עקרונות וסדרי עדיפויות להעברת טכנולוגיה מהאוניבר סיטה לתעשייה על פי היעדים הכלליים של האוניברסיטאות והמחויבות הציבורית שלהן. למרות זאת, לא גיבשו האוניברסיטאות מדיניות כוללת בנושא זה שתציג תפיסה סדורה, מטרות וסדרי עדיפויות להעברת ידע מהאוניברסיטה לתעשייה. 2. בהיעדר מדיניות ברורה של האוניברסיטאות בשאלות עקרוניות הנוגעות לקניין הרוחני, חברות היישום, שבידיהן הפקידו האוניברסיטאות את ניהול הקניין הרוחני שלהן, הן הקובעות למעשה את מדיניות האוניברסיטאות בשורה של נושאים חשובים. מאחר שמטרתן העיקרית של חברות היישום היא למקסם את רווחיהן, ושיקוליהן אינם תואמים בהכרח את טובתם של האוניברסיטאות או הציבור הרחב, מן הראוי שהמוסדות המנהלים של האוניברסיטאות יכריעו בנושאים אלו. להלן דוגמאות: רישום הפטנטים ושחרורם בחלק מחברות היישום רשומים מאות פטנטים והמצאות הממתינים למסחור, בשעה שהצוות המקצועי הממונה על מסחורם מונה אנשים ספורים בלבד. לפיכך מתקשות חברות היישום לטפל כראוי במסחורם של כל הפטנטים, והמצאות ישימות רבות עלולות לרדת לטמיון. רוב האוניברסיטאות לא קבעו כללים או קווים מנחים לנסיבות שבהן אין לרשום פטנט ולא גיבשו נוהל כתוב לשחרור פטנטים, שלא מוסחרו בתוך פרק זמן מוגדר, לממציאיהם. מתן עדיפות לתעשיות הישראליות אף שחלק מהאוניברסיטאות השיבו למשרד מבקר המדינה כי בבואן למסחר את המצאותיהן הן נוהגות לתת עדיפות לתעשיות הישראליות, או לחברות המתכוונות לפתח או לייצר את המוצר נשוא ההמצאה בישראל, אף אחת מהן לא עגנה בכתב מדיניות זו ואת הפעולות המתחייבות ממנה. איתור המצאות בין אלפי המחקרים המתבצעים באוניברסיטאות מדי שנה בשנה עשויות להיות טמונות תגליות מדעיות פורצות דרך, תרופות מצילות חיים, טכנולוגיות חדשניות וכיוצא באלה המצאות העשויות לתרום לחברה האנושית כולה כמו גם לפיתוח משמעותי של ה תעשייה והכלכלה הישראלית. חלק מהחוקרים באוניברסיטאות אינם מיומנים בזיהוי הפוטנציאל היישומי של מחקריהם או נמנעים מלפנות לחברת היישום מסיבות שונות וחלקם אינם בקיאים דיים בצורכי התעשייה ובהגדרת היישומים האפשריים של המצאתם. אחת מהמלצות ועדת גוטפרוינד בעניין זה הייתה שהאוניברסיטאות ימנו אדם בכל פקולטה שיעזור בזיהוי מחקרים בעלי פוטנציאל יישומי ויסייע לחוקרים בכל הקשור לתהליך של העברת הידע. חלק מהאוניברסיטאות לא מינו אנשי קשר בפקולטות לטיפול בנושא. 190 דוח ביקורת שנתי63א .השבחת ידע לצורך מסחורו אחד המכשולים העיקריים העומדים בדרכו של הי דע שנוצר באוניברסיטאות למסחור בתעשייה הוא הפער שבין הידע הגולמי כפי שנוצר במעבדות החוקרים, גם אם נרשם עליו פטנט, ובין צורכי התעשייה מבחינת התוצאות וההוכחות המובהקות לאפשרות היישום שלו. קיימות דרכים שונות אשר עשויות לסייע לאוניברסיטאות להתגבר על המכשול האמו ר. בשתי אוניברסיטאות הקצו חברות היישום כספים למטרה זו, וכן יש תכניות של המדען הראשי במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה שנועדו לכך. ואולם, פתרונות אלה מספקים מענה חלקי בלבד לבעיה. הנהלות האוניברסיטאות לא עשו די כדי להתמודד באופן ממשי עם אתגר חשוב זה. .קניין רוחני בעבודות מחוץ לאוניברסיטה .במהלך ביצוע עבודות של חברי סגל מחוץ לאוניברסיטה במסגרת של ייעוץ, הניתן כעבודה נוספת, שנת שבתון או חופשה (להלן - עבודות חוץ), עשוי להיווצר קניין רוחני, שלגביו מועלית השאלה אם הוא שייך למוסד האֵם של חבר הסגל או שמא לגוף שבו הוא מבצע את עבודת החוץ. לעבודות חוץ יש יתרונות חשובים, ובהם התעדכנות והעשרה של חברי סגל ותרומה למחקר שלהם; רכישת ניסיון מעשי שיועבר בסופו של דבר מחברי הסגל לסטודנטים; סיוע לתעשייה ולממשלה והאפשרות לתגמול נוסף לחברי סגל. לצד היתרונות קיים חשש מ"זליגת" ידע שפותח באוניברסיטה לגורמים אחרים וכן מהיווצרות מצב של ניגוד עניינים אצל חברי סגל בין מחויבותם לאוניברסיטה ובין מחויבותם לגוף האחר. כל האוניברסיטאות אימצו כללים להסדרת עבודות החוץ של חברי הסגל. על אף קיומם של הכללים, רוב האוניברסיטאות נתקלות בקשיים חוזרים ונשנים ביישומם ובאכיפתם, כמפורט להלן: הטכניון חוקת הטכניון והתקנות האקדמיות שלו כוללות הצהרות המעודדות עבודות חוץ. חברי סגל אקדמי בכירים מהפקולטות להנדסת חשמל ולמדעי המחשב מסתייגים מאופן יישומם של הכללים בנושא קניין רוחני בעבודות אלה על ידי ההנהלה. חברי סגל המבקשים לבצע עבודות חוץ ניצבים לעתים בפני תנאים שמעמידה ההנהלה המקשים על קבלת העבודה, מעכבים אותה ולעתים אף מסכלים את קבלתה. הטכניון נוהג להתנות אישור שלו לעבודת חוץ של חבר סגל בהסכמתו של חבר הסגל כי "במידה וייווצר קניין רוחני יהא זה שייך לטכניון". נוסח ההתחייבות מעורר כמה קשיים: (א) הסייג אינו מתנה את השייכות של הקניין הרוחני בקיומה של זיקה כלשהי לטכניון; (ב) נוסח הסייג עלול להגביל ואף למנוע התקשרות בין חבר סגל לחברה המעוניינת בשירותיו בשל חששן של חברות מתביעות עתידיות מצד הטכניון; (ג) הנוסח אינו בא לידי ביטוי בתקנון הקניין הרוחני של הטכניון. המוסדות להשכלה גבוהה 191 .מכון ויצמן כדי למנוע זליגה של קניין רוחני דרך עבודות חוץ, אימץ המכון כללים ודרכים ליישומם שהם הקפדניים ביותר מבין האוניברסיטאות מבחינת הגדרת תחומים, חובות דיווח, קבלת אישורים ומעורבות המוסד בהסכמים שבין החוקרים והגו פים החיצוניים. כללים אלה נועדו לצמצם ככל האפשר את האפשרות שבמהלך עבודת ייעוץ של חבר סגל בגוף חיצוני ייווצר קניין רוחני שהמכון לא ייהנה מפירותיו. קרוב לוודאי שבכך מגדיל המכון את מאגר הפטנטים של חברת היישום שלו ואת פוטנציאל המסחור שלה. עם זאת עלולה מדיניות זו להצר ערוץ חשוב אחר של העברת ידע הדדית בין חוקרי המכון והתעשייה, ולהרתיע חוקרים מיצירת קניין רוחני במהלכן של עבודות חוץ. אוניברסיטת תל -אביב תקנון הקניין הרוחני של אוניברסיטת תל-אביב משקף גישה המעודדת עבודות חוץ, בד בבד עם ניסיון להגן על הקניין הרוחני שפותח בה, תוך הבעת אמון בשיקול הדעת של חברי הסגל. למרות זאת באוניברסיטה מתעוררים קשיים בנושא עבודות החוץ: עימותים בין חברי סגל להנהלה: בין חברי סגל ובין הנהלת האוניברסיטה מתגלעות מדי פעם בפעם מחלוקות על רקע אישור עבודות חוץ הנובעות, לטענת חברי הסגל, ממדיניות האוניברסיטה המקשה ומגבילה את שיתוף הפעולה שבינם ובין התעשייה. מיעוט פניות להחלטות מקדמיות בנוגע לקניין רוחני בעבודות חוץ: אף שהתקנון מאפשר לחברי הסגל להסדיר מראש את הזכויות והחובות שלהם בקשר לקניין הרוחני שייווצר במהלך ביצוע עבודות חוץ - חברי הסגל ממעטים להשתמש במנגנון זה. היעדר דיווחים על קניין רוחני שפותח במהלך עבודות חוץ: בשנות הלימודים התשס"ח-התש"ע לא היו כלל הודעות של חברי סגל להנהלה על קניין רוחני שפותח במהלך עבודות חוץ. המלצה לדווח על ניגוד עניינים: התקנון אינו מחייב את חברי הסגל לדווח לסגן הנשיא למחקר ופיתוח באוניברסיטה על ניגוד עניינים אפשרי בין חובתם לאוניברסיטה ובין חובתם לתאגיד שבו הם מעורבים בנושאים הקשורים להמצאות או לפטנטים, אלא מסתפק בהמלצה בלבד. עד כה היו רק דיווחים בודדים מסוג זה. האוניברסיטה העברית קשיים בהתמודדות עם קניין רוחני הנוצר בעבודות חוץ בא לידי ביטוי בין היתר במקרים אלה: אי-דיווח על עבודות ייעוץ וזליגת קניין רוחני : בדיון שקיימו נציגי הנהלת האוניברסיטה ומנכ"ל חברת היישום בדצמבר 2009 הועלתה 192 דוח ביקורת שנתי63א .הערכה כי חוקרים רבים מעניקים שירותי ייעוץ לחברות מסחריות ומעבירים ידע ששייך לאוניברסיטה שלא באמצעות חברת היישום, וכך זולג קניין רוחני מחוץ המוסדות להשכלה גבוהה 193 . לאוניברסיטה. מנגד הועלו חששות כי כללי הייעוץ הנוקשים של האוניברסיטה מקשים על קבלת עבודות ייעוץ בשל דרישתה לבעלות על הקניין הרוחני שייווצר במהלך עבודות אלה. תמריץ שלילי לדיווח על עבודות חוץ : באוניברסיטה ה עברית, כמו גם באוניברסיטאות אחרות, זכאי חבר סגל לתוספת מיוחדת לשכרו, הנקראת "מענק עבור הקדשת זמן מלא למוסד", אם, בין היתר, אינו משתכר מעל סכום מסוים בעבודה נוספת מחוץ לאוניברסיטה. גורמים בחברת היישום סבורים כי תנאי זה מניע חברי סגל שלא לדווח על עבודות חוץ כדי לזכות בתוספת האמורה. אוניברסיטת בר -אילן חברת היישום הצביעה על כך שבאוניברסיטה קיימת בעיה של זליגת ידע דרך שירותי ייעוץ. .קניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע והתקשורת .מודל המסחור המופעל על ידי חברות היישום - המבוסס על רישום פטנטים ומתן רישיונות לשימוש בהם לחברות תעשייתיות תמורת תמלוגים - פועל בהצלחה בהמצאות בתחום מדעי החיים. ואולם כאשר מיישמים מודל זה בהמצאות בתחום טכנולוגיות המידע והתקשורת (להלן - טכנולוגיות המידע), שהוא תחום בעל מאפיינים ייחודיים השונים מהותית מתחום מדעי החיים - הוא נדון במקרים רבים לכישלון. האוניברסיטה העברית קבעה "מסלול ירוק" כדי להקל את מסחור ההמצאות בתחום טכנולוגיות המידע. הועלה כי האוניברסיטאות האחרות לא אימצו כללים ספציפיים למסחור המצאות בתחום זה ונושא זה לא עלה על סדר יומם של המוסדות המנהלים שלהן. יצוין כי בשנת 2008 נדונה ונדחתה הצעה להפעלת "מסלול ירוק ליזמות" באוניברסיטת תל -אביב על ידי דירקטוריון חברת היישום שלה. הטכניון, שמתמחה בתחומים הטכנולוגיים לרבות טכנולוגיות המידע והוא בעל מוניטין בין-לאומי רב -שנים בהכשרת בוגרים בתחומים אלה, לא גיבש כללים מיוחדים ליישום יעיל של המצאות מתחום זה. בשנים 2008 -2010 היה בטכניון פער ניכר בהיקף של פעילות המסחור בהמצאות בתחום מדעי החיים בהשוואה לתחום טכנולוגיות המידע. .הקשרים בין האוניברסיטאות לחברות היישום .1. מכלול החובות והזכויות שבין הטכניון ובין חברת היישום שלו - מוסד הטכניון למחקר ופיתוח בע"מ - שהם ישויות משפטיות נפרדות, אינו מוסדר בהסכם כתוב. 2. הוועדים המנהלים של אוניברסיטת תל-אביב ושל האוניברסיטה העברית מקבלים דיווחים מעטים בלבד על הפעילות של חברות היישום שלהן. דיווחים תכופים וסדורים עשויים לסייע לוועדים המנהלים הן בפיקוח על חברות היישום, 194 דוח ביקורת שנתי63א .והן בקבלת החלטות בנוגע לניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות על היבטיו השונים. המוסדות להשכלה גבוהה 195 .פעילות ות"ת ומל"ג בנושא ניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות .1. בנובמבר 2000 החליטה ות"ת להקים ועדת משנה שתציע דרכים לקידום תכניות מיוחדות בתחום הביוטכנולוגיה באוניברסיטאות ותבחן מחדש את מדיניות אי-ההתערבות שאפיינה את יחסה של ות"ת עד אז לנושא של העברת טכנולוגיה לתעשייה ולנעשה בחברות היישום (להלן - הוועדה לביוטכנולוגיה או הוועדה). הוועדה המליצה כי ות"ת תדון בנושא ותקבע את "קווי המדיניות שינחו את מעורבותה בהעברת ידע מהאוניברסיטאות אל התעשייה". מל"ג וות"ת לא יישמו את המלצת הוועדה לביוטכנולוגיה ולא קבעו "קווי מדיניות" למעורבותן בהעברת ידע מהאוניברסיטאות לתעשייה. 2. ועדת גוטפרוינד המליצה בשנת 2005 , בין היתר, כי הממשלה תסייע לאוניברסיטאות "בפיתוח התשתית הדרושה להעברת הידע ובהפיכתו לידע ישים"; וכי האוניברסיטאות יגבשו מסמך עקרונות שיגדיר את מדיניותן. אף שוות"ת החליטה להקים ועדה שתבחן את ממצאי ועדת גוטפרוינד והמלצותיה, לא הוקמה ועדה כזו, וממילא לא הוצגה לוות"ת הצעת החלטה בעניין המלצות ועדת גוטפרוינד. מל"ג גם לא קיימה דיון כדי לבחון את ההיבטים ה שונים בניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות, אף שהנושא הולך וצובר תאוצה, והשפעותיו ניכרות בתחומים השונים של הפעילות האוניברסיטאית, הן בהיבט הכספי והן בהיבט האקדמי. .החלטת הממשלה בנושא הבעלות על הקניין הרוחני ויישומה .בספטמבר 2004 קיבלה הממשלה החלטה3 בנושא "קידום ופיתוח ידע הנוצר במימון מענקי מחקר ממשלתיים". בהחלטה נקבע, בין היתר, כי "תוצרי ידע, לרבות זכויות קניין רוחני, שייווצרו בידי מי שאינו עובד מדינה ובמוסד שאינו מוסד ממשלתי ואינו תאגיד בריאות (להלן - המוסד) במסגרת מחקר אשר התקיים במימון משרד ממשל בבעלות המוסד בו נערך המחקר". עם ]יהיו[ ,תי זאת, הממשלה החליטה "להסמיך את שר המדע והטכנולוגיה ושר האוצר לקבוע ולהגדיר נושאי מחקר חריגים, תחומי מחקר או גורמים חוקרים שהאמור בהחלטה זו לא יחול לגביהם". מנכ"ל משרד האוצר קבע במאי 2005 כי החלטת הממשלה "אינה חלה על מחקרים ופרויקטים לפיתוח אשר מוזמנים על ידי משרד ממשלתי באמצעות חוזה קבלני". לא נערכה בדיקה יסודית באשר להשפעות של הפרשנויות השונות להחלטת הממשלה ולשאלה אילו מחקרים ופרויקטים נכנסים במסגרתה או מוחרגים ממנה. .סיכום והמלצות .בקניין הרוחני הנוצר באוניברסיטא ות טמון פוטנציאל עצום להמרצת ההתפתחות הכלכלית והחברתית של מדינת ישראל. למדיניות המאפשרת את העברת הידע .__________________ .3 'החלטה מס 2575 - /חכ122 . 196 דוח ביקורת שנתי63א .ההדדית בין האוניברסיטאות לתעשייה והמעודדת יזמות ליישום הידע יש תפקיד מכריע במימושו של אותו פוטנציאל. אופן ניהולו של הקניין הרוחני על ידי האוניברסיטאות משפיע גם על מכלול הנושאים הנמצאים בליבת פעילותן ובהם: תקציבי המחקרים, גיוס חברי סגל איכותיים, שיתוף פעולה עם התעשייה לטובת ההוראה והמחקר, שימור התרבות האקדמית ומוניטין המוסד. מן הראוי שקביעת מדיניות הקניין הרוחני בנושאים עקרוניים תיעשה על ידי המוסדות המנה לים של האוניברסיטאות ולא על ידי חברות היישום שלהן האמורות לקדם בראש ובראשונה את האינטרסים של מסחור הידע. על המוסדות המנהלים של האוניברסיטאות להכיר בהשפעתו המהותית של נושא הקניין הרוחני הן על שיתוף הפעולה שבין האקדמיה לתעשייה והן על היבטים חשובים בפעילות הא וניברסיטאית. לפיכך עליהם להתוות מדיניות ולקבוע יעדים, מטרות וסדרי עדיפויות שעליהם תתבסס הפעילות של האוניברסיטאות וחברות היישום. על האוניברסיטאות לשקול מחדש את הכללים ודרכי היישום לאישור עבודות חוץ של חברי הסגל ולגבש מדיניות ועקרונות מנחים לאחר שקילת כל השיקולים הרלוונטיים לרבות היתרונות הגלומים בכך למחקר האקדמי, להוראה, לתעשייה ולחברה. על האוניברסיטאות לחתור להשגת הסדר מוסכם עם חברי הסגל, ובמידת האפשר גם עם נציגי התעשייה, שיגן על הקניין הרוחני של האוניברסיטה מחד, ויאפשר את עבודות החוץ מאידך. כמו כן עליהן לשקול אם יש מקום לגבש כללים או הסדרים מיוחדים שיקלו על המסחור בתחום טכנולוגיות המידע. בשל חשיבותו של נושא הקניין הרוחני לפעילות האוניברסיטאית מן הראוי שמל"ג וות"ת, האמונות על ייעול המוסדות להשכלה גבוהה ועל התיאום ביניהם, ידונו בו על היבטיו השונים, ויבחנו ד רכים לסייע לאוניברסיטאות בתחום זה. .