גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאות/המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים

 מבוא 1 . בשני העשורים האחרונים התחזקה בקרב רשויות האכיפה בארץ ובעולם התפיסה שלפיה לא די במשפט הפלילי ובעונשי המאסר והקנס המוטלים במסגרתו, כדי להילחם בפשיעה על כל סוגיה, ובפרט ביחס למאבק בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת. על רקע זה התגבש המתווה של אכיפה כלכלית שמטרתה העיקרית לשלול את טובת ההנאה הכספית שצמחה לעבריין מביצוע העבירה. החליטה ממשלת ישראל שיש להעצים את המאבק בפשיעה 2006 בשנת החמורה ובפשיעה המאורגנת ובתוצריהן, באמצעות שילוב כוחות של הגורמים . לשם כך הוקמו פורומים 1)המקצועיים הנוגעים בדבר (להלן- החלטת הממשלה משותפים לגורמי האכיפה (להלן גם - גופי האכיפה), ובכלל זה משטרת ישראל (להלן - המשטרה), פרקליטות המדינה (להלן גם - הפרקליטות), האפוטרופוס הכללי והכונס הרשמי (להלן - האפ"כ), רשות המיסים בישראל (להלן - רשות המיסים) והרשות לאיסור הלבנת הון (להלן - רשלא"ה). Financial Action Task הצטרפה ישראל לארגון הבין-לאומי 2018 בדצמבר מדינות, והוא 37-), שחברים בו שני ארגונים אזוריים ו FATF - (להלן Force מרכז את המאבק בתופעות הלבנת ההון. הלבנת הון היא עשיית פעולות שמטרתן להטמיע רכוש שמקורו בפעילות עבריינית ברכוש בעל אופי חוקי על הוקם FATF-וכשר, כך שלא ניתן יהיה להתחקות אחר מקורו הבלתי חוקי. ה רקע ההבנה שהמלחמה בהלבנת הון היא צעד אסטרטגי עיקרי במאבק בפשע המאורגן, בעיקר בתחום הסמים, ההימורים והסחר בבני אדם, וכי נדרש שיתוף פעולה בין-לאומי כדי להצליח בכך. ישראל ביקשה להצטרף לארגון מתוך אותה , והדבר התאפשר לאחר שעמדה בהצלחה 2הכרה בחשיבות המאבק בהלבנת הון שערך הארגון בישראל ושבה נבחנה FATFהבביקורת בין-לאומית מקיפה מטעם עמידתה בתנאי הסף המאפשרים שיתוף פעולה בתחום. ישראל דורגה כאחת ).1.1.06 ( ", "המאבק בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת ובתוצריהן 4618 החלטת הממשלה 1 .)8.4.18 , (פורסם במאגר ממוחשבמדינת ישראל נ' חסדי דוד לעדת הבוכרים 6532/17 ע"פ 2 1716 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה משלוש המדינות האפקטיביות בעולם ביישום משטר איסור הלבנת הון, אחרי . 3ארצות הברית ובריטניה מדינות ברמת 146 מתוך 137- ישראל מדורגת במקום ה4"על פי מדד "באזל הסיכון להלבנת הון, כלומר, היא אחת מעשר המדינות בעלות הסיכון הנמוך ביותר להלבנת הון. מהבחינה הגיאוגרפית, ישראל מדורגת בסיכון הנמוך ביותר .5באזור המזרח התיכון וצפון אפריקה שאליו היא משויכת במדד אחד הכלים שנמצאו אפקטיביים באכיפה כלכלית הוא החילוט, שמשמעותו שלילת רכוש שבשליטת העבריין והעברתו לקניין המדינה בצו שיפוטי. שלילת הרכוש כשלעצמה היא אמצעי רב-עוצמה במסגרת המלחמה בפשיעה. לעיתים המסר הנורמטיבי שמועבר באמצעות הליך החילוט חזק עוד יותר מן המסר .6המועבר באמצעות ההליך הפלילי לעצמו סמכות החילוט מוגבלת ככלל לרכוש בעל זיקה ישירה לעבירה. הסמכות מבוססת על כמה עילות, תוך הבחנה בין נכסים ששימשו כאמצעים לביצוע . כל עילה משקפת תכלית אחת או 7עבירה לבין נכסים שהם תקבולי עבירה יותר, ובהן פגיעה בתמריץ של העבריין לעבור עבירה על ידי שלילת הריווח שצבר ממעשיו הפליליים, תכלית קניינית לפיה החילוט נועד ל"הוצאת בלעו - והשבת כספי הציבור לקופת המדינה, ומניעת שימוש חוזר 8"של גזלן מפיו .9במשאבים בלתי לגיטימיים על ידי הוצאתם ממחזור הכספים הלגיטימי 2 . שלילת הרכוש נעשית בצו שיפוטי בסוף הליך שנוהל בבית משפט. עם זאת, כדי לשמור על מצבת הנכסים כמות שהיא, כך שניתן יהיה לבצע חילוט בבוא העת, .2 ', עמ 2018 דוח שנתי הרשות לאיסור הלבנת הון, 3 . מכון באזל לממשל הוא ארגון עצמאי ללא מטרת רווח 2017 מאוגוסט Basel AML Index נתוני 4 העוסק במניעת שחיתות בממשל הציבורי, ציות בממשל התאגידי, מניעת הלבנת הון, אכיפה וכולל מדרג שנתי של מדינות לפי רמת 2012 פלילית והשבת נכסים. האינדקס מתפרסם משנת הסיכון להלבנת הון ומימון טרור. .7 ', עמ 2017 , נוסח פומבי של הערכת הסיכונים הלאומית 5 .)8.1.16 , (פורסם במאגר ממוחשבמדינת ישראל נ' ג'סארי 6212/14 ע"א 6 ) הצעת חוק סדר הדין הפלילי (חילוט תקבולי 1126 ,1245 פורסמה ברשומות (ה"ח 11.7.18 - ב 7 , במטרה ליצור הסדר אחיד בכל הנוגע לחילוט של תקבולי עבירה (רכוש 2018-עבירה), התשע"ח שהתקבל כשכר עבירה, שהושג כתוצאה מביצוע עבירה וכן גלגולו של רכוש כאמור). ההסדר המוצע הוא קשיח ורחב יותר מההסדרים הקיימים היום לעניין חילוט אמצעי עבירה וזאת מאחר שההצדקה לפגיעה קניינית היא חזקה יותר כאשר מדובר בחילוט של תקבולי עבירה, שכן אין אפשרות לרכוש זכות לגיטימית ברכוש שהוא תקבולי עבירה. ).18.5.98 , (פורסם במאגר ממוחשבמדינת ישראל נ' בן שטרית 7475/95 ע"פ 8 .)15.1.20 , (פורסם במאגר ממוחשבבלווא נ' מדינת ישראל 6339/18 ע"פ 9 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1717 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | עם ההכרעה הסופית בהליך, מאפשר הדין בישראל לתפוס רכוש באופן זמני כבר בשלב החקירה והחזקתו, בכפוף לצו לסעד זמני לחילוט, עד ההכרעה בהליך המשפטי (להלן - תפיסה או תפיסה זמנית). , מועבר תיק החקירה 10עם סיום שלב החקירה, שיכול והחלה כחקירה סמויה לגוף התביעה הרלוונטי, והוא מחליט אם יש מקום להגיש כתב אישום בתיק. כדי להאריך את תוקף תפיסת הרכוש עד תום ההליך המשפטי, לצד כתב האישום מגישה התביעה בקשה לחילוט זמני של הרכוש, והחלטת בית המשפט בבקשה זו מתקבלת בצו לסעד זמני לחילוט. צו חילוט סופי ניתן במסגרת גזר הדין, ובכך הופך צו החילוט הזמני לצו סופי הניתן למימוש על ידי המדינה - אם בהעברת התמורה לאוצר המדינה, ואם . 11בהעברת התמורה לאחת מקרנות החילוט הקבועות בחוק מוצג הליך שלילת הרכוש הנלווה להליך הפלילי, למן שלב 1 להלן בתרשים התפיסה הזמנית, ועד להכרעה שיפוטית וכלה במימוש הרכוש שחולט. הליך שלילת הרכוש מהתפיסה ועד למימוש הרכוש שחולט: 1 תרשים הנלווה להליך הפלילי חקירה סמויה תחילתה במידע מודיעיני חסוי, ומטרתה איתור עבירות בטרם ביצוען או במהלכו, 10 על ידי איסוף ועיבוד של מידע מודיעיני וראייתי. החקירה הופכת לחקירה גלויה עם היוודע דבר קיומה לחשוד. קרן איסור הלבנת הון, קרן חילוט סמים וקרן סחר בבני אדם. 11 1718 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה מתקשים לתפוס רכוש שקשור במישרין לביצוע עבירה, נוכח שיטות הלבנת ההון שהולכות ונעשות מתוחכמות יותר. כדי להתמודד עם קושי (להלן - חוק איסור הלבנת הון), 2000-זה קובע חוק איסור הלבנת הון, התש"ס לגבי עבירות לפיו, כי ניתן לחלט רכוש "בשווי", כלומר, אין צורך שלרכוש המחולט יהיה קשר לביצוע העבירה, אלא ניתן לחלט רכוש אחר, כשר וחוקי, .12ובלבד שהוא שווה ערך לרכוש הקשור בעבירה יחידת החילוט פועלת תחת האפ"כ, המלווה את גופי האכיפה החל משלב החקירה והתפיסה הזמנית, במטרה להבטיח את שמירת ערכם של הנכסים התפוסים זמנית (להלן גם - תפוסים) שבתחום אחריותה, ואת מימושם המהיר והיעיל של אלה שחולטו. יחידת החילוט מטפלת במגוון רחב של נכסים, ובכלל זה מקרקעין ומיטלטלין, המחאות, חברות, כלי רכב, חשבונות בנק, פיקדונות ותיקי השקעות. נוסף על כך האפ"כ מנהל כספים תפוסים ומחולטים, אשר נכון מיליון ש"ח 634- מיליון ש"ח, מהם כ 817- היה היקפם הכולל כ 2018 לסוף שנת מיליון ש"ח מחולטים בחילוט סופי. 183-תפוסים זמנית וכ האפ"כ מנהל כספים תפוסים ותקבולים מחולטים במסגרת שלוש קרנות בהתאם לחוקים הקובעים את סמכותו לכך: קרן לפי חוק איסור 13ייעודיות הלבנת הון (להלן - קרן איסור הלבנת הון), קרן לפי פקודת הסמים המסוכנים (להלן - קרן חילוט סמים), וקרן לפי חוק העונשין, 1973-, התשל"ג]נוסח חדש[ , בגין עבירות סחר בבני אדם (להלן - קרן סחר בבני אדם). להלן 1977-התשל"ז .2018 עד2015 יתרות הכספים ותקבולי החילוט בקרנות שהתקבלו בשנים 1 בלוח ). 15.3.17 , (פורסם במאגר ממוחשבמדינת ישראל נ' ברוך 1359/17 בש"פ 12 כספי האפ"כ מושקעים בשוק ההון הישראלי בהשקעה משותפת בהתאם למדיניות ולהנחיות של 13 . בוועדה שלושה 1978- לחוק האפוטרופוס הכללי, התשל"ח 10 ועדת ההשקעות הפועלת לפי סעיף חברים: נציג שר המשפטים ויו"ר הוועדה (בשנים האחרונות היה זה האפוטרופוס הכללי), נציג שר האוצר ונציג נגיד בנק ישראל. בדיוני ועדת ההשקעות משתתפים עובדי מחלקת ההשקעות באפ"כ שתפקידם לבצע את החלטות הוועדה, לדווח ולהמליץ על אפיקי ההשקעה ודרכי ניהול , כספי רכוש שחולט הושקעו בהשקעה משותפת באמצעות קרן עיזבונות 2014 הקרן. עד סוף שנת , הם מושקעים בקרן ייעודית לניהול כספי רכוש שחולט, 2015 לטובת המדינה. מתחילת שנת שאליה הועברו הכספים שהושקעו עד אז בקרן עיזבונות לטובת המדינה. חברת הראל ניהול תיקים הניבה הקרן 2018 עד2015 . בשנים 2017 זכתה במכרז לניהול השקעות של קרנות האפ"כ מאוגוסט היא הניבה 2019 , ובשבעת החודשים הראשונים של 6.7% הייעודית תשואה נומינלית מצטברת של , 0.1% , שהיה 2018 עד2015 ; זאת בהשוואה למדד המחירים המצטבר בשנים 5.3% תשואה של .0.6% - 2019 ובשבעת החודשים הראשונים של 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1719 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | ) (באלפי ש"ח 2018 - 2015 ,יתרות הכספים ותקבולי החילוט בקרנות: 1 לוח התקבולים שם הקרן השנים היתרה 2015 2016 2017 2018 קרן איסור 14הלבנת הון*180,000 48,286 ****69,095 47,710 51,912 קרן חילוט 15סמים**27,000 11,233 8,107 9,132 14,905 קרן סחר בבני 16אדם***270 --- 193 1,072 7.4 .2018 המקור: האפוטרופוס הכללי, הכונס הרשמי והרשם לענייני ירושה, סיכום פעילות לפני התאמות (הפחתת 30.6.19 * יתרת הכספים בקרן איסור הלבנת הון נכונה ליום הסכומים שיועדו לגורמים אחרים כדוגמת נפגעי עבירה). .15.7.19 ** יתרת הכספים בקרן חילוט סמים נכונה ליום .31.12.18 *** יתרת הכספים בקרן סחר בבני אדם נכונה ליום מיליון ש"ח במסגרת תיק אחד. הסכום צפוי 85- הועבר לקרן סכום נוסף של כ 2016 ****בשנת לעבור לאוצר המדינה נוכח סיווג העבירה בגינה חולט. סכום זה כלול גם ביתרת הקרן. י לפקודת 36 ג עד36 חוק איסור הלבנת הון קובע שעל רכוש שחולט לפיו יחולו הוראות סעיפים 14 )ח(א 36 (להלן - פקודת הסמים המסוכנים). סעיף 1973-, התשל"ג]נוסח חדש[ הסמים המסוכנים לפקודה קובע כי רכוש שחולט על פי החלטת בית משפט או תמורתו יועבר לאפ"כ ויופקד על ידיו לתקנות הסמים המסוכנים (דרכי הנהלת 7 ח(ב) לפקודה וסעיף 36 בקרן ייעודית. בהתאם לסעיף (להלן - תקנות הסמים המסוכנים), כספי הקרן 1990-הקרן לטיפול בנכסים שחולטו), התש"ן מיועדים לתשלום הוצאות הליכי חילוט של גורמי האכיפה, חלוקה לגופים העוסקים באכיפה כלכלית לפי חוק איסור הלבנת הון ומימון מאגר המידע לפי אותו חוק. י לפקודת הסמים המסוכנים. לפי סעיף 36 ג עד36 הקמת הקרן היא בהתאם להוראות סעיפים 15 לתקנות הסמים המסוכנים, כספי הקרן מיועדים למימון ביצוע 7 ח(ב) לפקודה וסעיף 36 תפקידי הרשות למאבק באלימות, בסמים ובאלכוהול לפי חוק הרשות למאבק באלימות, בסמים , ולחלוקה לגופים העוסקים באכיפה כלכלית לפי פקודת הסמים 2017-ובאלכוהול, התשע"ז המסוכנים. , אשר הוסף לחוק במסגרת חוק 1977-ה לחוק העונשין, התשל"ז 377 הקרן הוקמה מכוח סעיף 16 . באותה מסגרת בוצעו תיקונים לחוקים 2006-איסור סחר בבני אדם (תיקוני חקיקה), התשס"ז א-ה 377 שונים שמהותם קביעת העבירה הפלילית של סחר בבני אדם, ובראשם הוספת הסעיפים לחוק העונשין. 1720 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה הייתה 2017 נוסף על כך מנהל האכ"פ כספים שנתפסו בתפיסה זמנית. בסוף שנת . נכון 17 מיליון ש"ח 233-היתרה בקרן המכונה על ידי האפ"כ "קרן חילוט זמני" כ .182 מיליון ש"ח, כמפורט בלוח 621- היתרה בקרן זו הייתה כ 2018 לסוף שנת יתרות הכספים המנוהלים בקרן חילוט זמני, בחלוקה לפי ייעודם :2 לוח 2018 במקרה של חילוט, נכון לדצמבר קרן חילוט זמניסכום (אלפי ש"ח) קרן הלבנת הון 600,632 קרן סמים 17,331 19אוצר המדינה 2,972 קרן סחר בבני אדם 0 . המקור: נתוני האפ"כ מונתה מועצה להכוונת פעולות הקרן הייעודית להפקדת רכוש 2012 בשנת שחולט מכוח חוק איסור הלבנת הון. המועצה פועלת תחת משרד המשפטים, ובמסגרת תפקידה היא קובעת כיצד לחלק את הכספים המצטברים בקרן איסור הלבנת הון בין הגופים העוסקים באכיפה כלכלית, על פי קריטריונים הקבועים בדין (להלן - מועצת החילוט). 3 . , בהכרעת דין 2018 - 2016 מספר התיקים שהסתיימו בשנים 2 להלן בתרשים בהתפלגות לפי היקף הרכוש שחולט. .31.12.17 הדוח הכספי לשנה שהסתיימה ביום 17 האפ"כ באמצעות יחידת החילוט מקבל לידיו כנאמן לא רק כספים אלא גם רכוש שנתפס, לרבות 18 המחאות, נכסי מקרקעין ודברי ערך, ונרשם במערכת נפרדת, ללא ערכים כספיים. רכוש זה והזכאות של הנהנים מאותם נכסים אינם מוצגים בדוחות הכספיים. כאמור, הכספים התפוסים זמנית שמופקדים בחשבון הבנק של יחידת החילוט מושקעים באמצעות רכישת יחידות השקעה שהרכבן נקבע על ידי ועדת ההשקעות של האפ"כ. אם הוחלט על ידי גופי האכיפה או בצו בית משפט על השבת כספים שהופקדו בחשבון יחידת החילוט, מוחזר ערך יחידות ההשקעה נכון ליום ההחלטה על השבת הכספים או שווי הכספים ביום התפיסה - הגבוה מבין השניים. , וחוק המאבק 2016- רכוש המחולט לטובת אוצר המדינה מכוח חוק המאבק בטרור, התשע"ו 19 .2003-בארגוני פשיעה, התשס"ג 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1721 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | ,מספר התיקים שהסתיימו בהכרעת דין בכלל עילות החילוט: 2 תרשים (באלפי ש"ח) 2018 - 2016 ,בהתפלגות לסכומי החילוט מקור: על פי נתוני פרקליטות המדינה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. עד 2016 מהתרשים עולה כי ביחס לכלל עילות החילוט, בכל אחת מהשנים ש"ח. רכוש 100,000 ) חולט רכוש ששוויו עד 47%-, בכמחצית מהתיקים (כ 2018 20%-, בכ2016- מהתיקים שהסתיימו ב 22%-בשווי מיליון ש"ח ויותר חולט בכ . באותן שנים חולט רכוש 2018- מהם ב 13%- ובכ2017-מהתיקים שהסתיימו ב ) הסתיימו 10%( תיקים 31-), ו3%( תיקים 10- מיליון ש"ח ב 10-ששוויו יותר מ בלי שניתן בהם צו חילוט סופי. ישראל שותפה למגמה עולמית של עלייה בשימוש בכלי החילוט ובהיקפי הרכוש , מתוך הכרה כלל-עולמית בצורך בהגברת השימוש באכיפה כלכלית. 20שנתפס מיליון דולר קנדי שחולטו 59- למשל, בקנדה חל גידול בעשור האחרון בהיקפי התפיסה והחילוט, מ 20 כי היקפי החילוט בקנדה נמוכים יחסית, בשל FATF- מיליון. עם זאת נקבע בדוח ה 77-בשנה ל FATF Anti-money laundering and counter-terrorist financing ( היעדר מיקוד בתחום החילוט ). ביחס לאוסטרליה נקבע measures , Canada, Mutual Evaluation Report, September 2016, p. 56 כי אומנם חל גידול בהיקף הרכוש שחולט במדינה ברבות השנים, ואולם היקפי החילוט ממשיכים מיליון דולר אוסטרלי בשנים 12.65 -להיות נמוכים בהתחשב בגודלה ובפוטנציאל החילוט בה: כ FATF Anti-money laundering and ( 2014 - 2013 מיליון שחולטו בשנים 65.74 לעומת 2007 - 2006 .)counter-terrorist financing measures, Australia, Mutual Evaluation Report , April 2015, p. 61 מיליון 382.8 - ל2015 - 2014 מיליון ליש"ט בשנים 396.9 -בבריטניה חל גידול בהיקפי התפיסה מ 483.64 - מיליון ליש"ט ל 200.85 -. היקפי החילוט עלו ביחס לאותן השנים מ 2017 - 2016 בשנים FATF Anti-money laundering and counter-terrorist financing measures, United Kingdom, ( מיליון ).Mutual Evaluation Report, December 2018, p. 78-79 1722 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה , היחידות שקיבלו את הציון המרבי במדדי הארגון FATF-מבין המדינות שבדק ה .21) בקטגוריית החילוטים היו ישראל וארצות הברית High( ניתוח פעולות האכיפה שבוצעו כנגד הפשיעה, שבמסגרתן נתפסו וחולטו נכסים בישראל מעלה כי מרבית התפיסות והחילוטים בוצעו בקשר לעבירות מס, 2017 מהתפיסות בשנת 96% מרמה, שוחד והפרת אמונים. על פי נתוני המשטרה מהתפיסות היו מכוח פקודת הסמים, 2% ,בוצעו מכוח חוק איסור הלבנת הון , ]נוסח חדש[ ) מהתפיסות מכוח פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש 1% , נוסף מכוח חוק המאבק בארגוני פשיעה 1%- (להלן - פסד"פ), ו 1969-התשכ"ט . 2005- וחוק איסור מימון טרור, התשס"ה 2003-התשס"ג לצד העשייה הרבה וההכרה הבין-לאומית שישראל זכתה לה בתחום זה, דוח זה מציג את הפערים והחסמים שעדיין טעונים שיפור בניהול תיקים פליליים הכוללים אכיפה כלכלית ובניהול הליכי חילוט מכוחם. פעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את המאבק בפשיעה 2019 בחודשים פברואר עד יולי . 2020 באמצעות אכיפה כלכלית וחילוט רכוש. בדיקות השלמה בוצעו עד פברואר הדוח התמקד בבחינת החסמים בניהול תיקים הכוללים אכיפה כלכלית והיקף תפיסות הרכוש בשלב הזמני ביחס לחילוט הסופי. הביקורת נעשתה במשטרה, דוח קודם של מבקר המדינה . בפרקליטות, באפ"כ, ברשלא"ה ובמועצת החילוט .222016 בנושא זה פורסם בשנת מנגנון המאבק בפשיעה החמורה והמאורגנת ובתוצריה המנגנונים שהוקמו בעקבות החלטת הממשלה הוחלט על אימוץ מדיניות של שילוב 232006 במסגרת החלטת הממשלה משנת היכולות של כלל רשויות האכיפה, באמצעות הקמת פורומים משותפים שיקבעו ויובילו את יעדי התוכנית למלחמה בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת. מנתונים שהתקבלו מהמשנה לפרקליט המדינה (לאכיפה כלכלית) דאז, ישראל וארצות הברית הן 21 . מהתל"ג 0.2% שתי המדינות היחידות שבהן חולטו FATF Anti-money laundering and counter-terrorist financing measures, United States, Mutual . מיליארד דולר אמריקאי 4.416 חולטו 2014 . בשנת Evaluation Report , December 2016, p. 75 ) אחראי לניהולו The United States Marshals Service ( שירות המארשלים של ארצות הברית . מדובר בכספי 2019 מיליארד דולר אמריקאי, נכון לפברואר 2.4-וחלוקתו של רכוש בהיקף של כ חילוט שנועדו לפצות קורבנות עבירה ולהקצות תקציבים לגופי האכיפה. .57 '), "המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת", עמ 2016( ג66 דוח שנתי מבקר המדינה, 22 .)1.1.06 ( ", "המאבק בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת ובתוצריהן 4618 החלטת הממשלה 23 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1723 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | על פי החלטת הממשלה הוקם צוות-על להתוויית מדיניות למאבק צוות-העל: בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת ובתוצריהן (להלן - צוות-העל) בראשות העוסקות במאבק 24היועץ המשפטי לממשלה, וחברים בו ראשי רשויות האכיפה בפשיעה החמורה והמאורגנת ובאיסור הלבנת הון ומימון טרור. הצוות מתווה את המדיניות המשולבת, מאשר תוכניות עבודה מתואמות בתחומים אלו ומתעדף סדרי עבודה לפעילות וליישום על בסיס היעדים והמדיניות שנקבעו. עסק בתפקוד צוות-העל והמליץ כי יפעל כגוף מנחה הנותן 25ג66 דוח מבקר המדינה פתרון וערך מוסף בראייה מערכתית כוללת, ולא כגוף המגיב לסוגיות נקודתיות המועלות לדיון. בעקבות דוח זה ולבקשת היועץ המשפטי לממשלה בחנו המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ניהול ותפקידים מיוחדים) דאז וראש אגף חקירות ומודיעין דאז (להלן - אח"ם) את תפקוד צוות-העל. השניים ריכזו את המלצותיהם .2018 במזכר שהוגש ליועץ המשפטי לממשלה במאי כאמור, על פי החלטת הממשלה תפקיד צוות-העל הוא להתוות מדיניות למאבק בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת; ואולם במזכר האמור צוין כי הצוות אינו מממש את הפוטנציאל הרב הטמון בכינוס כל ראשי זרועות האכיפה סביב שולחן אחד, אינו פועל די לגיבוש סדרי עדיפויות, ודיוניו מתנהלים ללא עבודת מטה מכינה. צוין כי ישיבות צוות-העל הפכו לזירה של קבלת עדכונים או דיונים בנושאים ממוקדים, לעיתים ללא החלטות אופרטיביות, וגם כשהתקבלו החלטות - לא היה ברור מי אמור לפקח על ביצוען. ההמלצה העיקרית במזכר הייתה להבנות שיטות עבודה אחרות לצוות-העל כדי לאפשר לו למלא את ייעודו המקורי, שהוא התוויית מדיניות ואישור תוכניות עבודה עקרוניות המבוססות על אסטרטגיה סדורה לקביעת סדרי עדיפויות באכיפה. עוד הומלץ במזכר לקבוע גורם מטה לצוות-העל שיהיה אחראי להכנת דיוני הצוות כדי להבטיח שהיא נעשית כנדרש, לרבות גיבוש סדר היום לישיבותיו ופיקוח על החלטותיו (להלן - צוות מכין). היועץ המשפטי לממשלה קיבל את ההמלצות וביקש מהמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט פלילי) לעמוד בראש הצוות המכין. נוסף על כך, מונה גורם מטעם היועץ המשפטי לממשלה אשר ממלא את תפקיד רכז צוות-העל והצוות המכין. מאז הקמתו של הצוות המכין ועד מועד סיום הביקורת הוא קיים שש ישיבות. מפרוטוקולי הישיבות עולה כי החלה עבודה להטמעת ההמלצות שאישר היועץ חברי צוות-העל הם פרקליט המדינה, המפקח הכללי של המשטרה, מנהל רשות המיסים ויו"ר 24 .רשות ניירות ערך .57 '), "המאבק בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת", עמ 2016( ג66 דוח שנתי מבקר המדינה, 25 1724 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה המשפטי לממשלה, החלה בניית מפת מודיעין כוללת של גורמי האכיפה והתקיימו דיונים בנושא קביעת המטרות האסטרטגיות ונושאי ההתעניינות של גופי האכיפה השונים. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעולות שננקטו מאז הביקורת הקודמת. מוצע כי צוות-העל ימשיך לפעול, בסיוע הצוות המכין, להשלמת גיבוש המדיניות והתווייתה, וכי גורמי האכיפה יגבשו את תוכניות העבודה השנתיות שלהם בין היתר לאור מדיניות זו. גוף נוסף שהוקם על פי החלטת הממשלה הוא הוועדה המתמדת הוועדה המתמדת: להכוונה ולתיאום הפעילות במאבק בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת ותוצריהן (להלן - הוועדה המתמדת) בראשות ראש אח"ם, וחברים בה נציגים בכירים מכלל . בין תפקידי הוועדה: אחריות להכוונה ותיאום של הפעילות 26רשויות האכיפה הכוללת במסגרת שיתוף הפעולה המערכתי בין הרשויות בתחומי הפשיעה החמורה והמאורגנת; גיבוש תוכניות רב-שנתיות למימוש המדיניות הנקבעת בהחלטות צוות- העל; אישור יעדים לטווח הארוך; ותיאום בין גורמי החקירה והאכיפה, המודיעין והרגולציה. כמו כן הוועדה המתמדת אחראית לקביעת סדרי עדיפות אופרטיביים, לרבות בחירת היעדים, בקרה ופיקוח על יישומם, ומקדמת הפקה, מיצוי ושיתוף של ידע מקצועי בין הרשויות. להשגת מטרותיה פועלת הוועדה המתמדת באמצעות צוותי משנה מקצועיים ייעודיים הכוללים נציגים מכלל הרשויות החברות בה. לדיוני הוועדה המתמדת מוזמנים עשרות רבות של משתתפים ולא מתאפשר דיון מעמיק ואפקטיבי. עוד נמצא כי גורמים בכירים נעדרים באופן קבוע מכינוסי הוועדה המתמדת, דבר המקשה על קבלת החלטות אופרטיביות, ובמקום זאת עוסקים דיוני הוועדה בסקירות והרצאות העשרה, ללא היבטים יישומיים. (להלן - תשובת 2019 המשטרה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר המשטרה) כי בשנתיים האחרונות נבחנה עבודת הוועדה המתמדת והוחלט לחלק את סדר יומה לעבודה בשולחנות עגולים ובפורומים מצומצמים, וכן הוקמו צוותי עבודה שנועדו לטפל בסוגיות מובילות, אשר במסגרתם מתקיימים דיונים בפורומים מצומצמים יותר ומתאפשרת קבלת החלטות. ובכלל זה המשטרה, הפרקליטות, רשות המיסים, רשות ניירות ערך, האפ"כ, רשלא"ה ועוד. 26 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1725 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | מוצע לוועדה המתמדת לפעול ליישום מתכונת עבודתה באופן שיבטיח כי כינוסיה יאפשרו דיון ממצה בסוגיות מעשיות וקבלת החלטות אופרטיביות שיאפשרו להוציא לפועל את המדיניות שמתווה צוות-העל. יחידת החילוט - סמכויות ותפקידים הקמת יחידת החילוט בעקבות החלטת הממשלה להעצים את האכיפה המשולבת, עלה באופן ניכר היקף הרכוש שנתפס על ידי המשטרה. בשל כך נוצר צורך בהקמת יחידה מקצועית, וכן תממש באופן 27ייעודית ומוסדרת שתתמחה בניהול הרכוש התפוס באופן זמני יעיל את הנכסים אשר חולטו. קבע היועץ המשפטי לממשלה כי רכוש שתפסה המדינה בתפיסה 2013 באפריל זמנית לשם חילוטו ומימושו ינוהל במסגרת מחלקה מקצועית מורחבת ומעובה שתפעל באפוטרופוס הכללי. לצורך בחינת המתכונת הראויה להקמת המחלקה המקצועית האמורה, הוקם בהנחיית מנכ"ל משרד המשפטים דאז צוות היגוי בין-משרדי (להלן 2013 באוקטובר - צוות ההיגוי). הצוות עסק בין היתר באפיון יחידת החילוט - סמכויותיה, מטרותיה ותחומי אחריותה, ובמיפוי וניהול של ממשקי העבודה שלה עם כל הגורמים הרלוונטיים. המלצות הצוות היו שיש להקים גוף ייעודי באפ"כ שיתמקצע ויתמחה בניהול רכוש המיועד לחילוט, משלב התפיסה על ידי המשטרה ועד המימוש. יחידת החילוט יועדה להיות הגורם המרכזי שיטפל ברכוש התפוס והמחולט לאורך כל החליטה מנכ"לית משרד המשפטים דאז להקים 2014 שרשרת ההליך הפלילי. במרץ את היחידה בתוך האפ"כ, כך שתהיה כפופה לאפ"כ והיא הוקמה באותה השנה. המחלוקת בעניין היקף סמכויותיה וחובותיה של יחידת החילוט מאז הקמתה של יחידת החילוט התגלעו מחלוקות בינה לבין גופי האכיפה, הפרקליטות והמשטרה, בקשר לבקשות של גופים אלה מהיחידה לנהל רכוש שנתפס באופן זמני. המחלוקות נובעות מכך שסמכויות יחידת החילוט לגבי רכוש כאמור אינן מעוגנות במפורש בדין. שלב התפיסה הזמנית, כאמור הוא השלב שבו נתפס רכוש (לרבות מזומנים, חשבונות בנק, ניירות 27 ערך, נדל"ן, מלאי עסקי, כלי רכב, כלי טיס ושיט, המחאות, עסקים, תכשיטים, חפצי אומנות ובעלי חיים) ומוחזק בידי המדינה עד תום ההליך המשפטי, שיכול להימשך שנים רבות. התפיסה נועדה למנוע העלמת הרכוש והברחתו באופן שתישלל אפשרות חילוט בתום ההליך המשפטי. במשך תקופת ביניים זו חלק מהנכסים התפוסים מאבדים מערכם, ואף עשויות להתעורר טענות של צדדים שלישיים לזכויות בהם. כמו כן, לפעמים מדובר בתפיסת רכוש שניהולו מורכב ומצריך כישורי ניהול מקצועיים ומומחיות מיוחדת. 1726 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה נקבע שיש להרחיב את סמכויות האפ"כ לנהל 282010 בהחלטת הממשלה מיולי ולממש רכוש הנתפס על ידי רשויות האכיפה, במסגרת הליכי חילוט, גם מכוח חוק . 2005-, וחוק איסור מימון טרור, התשס"ה 2003-המאבק בארגוני פשיעה, התשס"ג עוד הוחלט לתקן את החוקים האמורים ואת פקודת הסמים המסוכנים וחוק איסור הלבנת הון, כך שיובהר בהם כי רכוש שניתן לגביו סעד זמני על ידי בית המשפט, להבטחת החילוט בסוף ההליך המשפטי, יועבר לאפ"כ וינוהל על ידו בניהול זמני או על ידי אחר בפיקוח האפ"כ. עוד נקבע בהחלטה כי רכוש שיחולט, או תמורתו, יופקדו על ידי האפ"כ בקרן ייעודית שינהל. במהלך השנים נעשו ניסיונות להרחיב את סמכויות היחידה לנהל רכוש תפוס ולממשו, אך בפועל הן הוסדרו במפורש רק , ובתקנות הנלוות לו. 2016-בחוק המאבק בטרור, התשע"ו יחידת החילוט שואבת את סמכויותיה לנהל רכוש שחולט באופן סופי בצו בית משפט, מכוח הסמכות שהוענקה בדין לאפ"כ, במסגרת חמישה חוקים ותקנות על . עם זאת לאפ"כ אין הסמכה מפורשת לניהול הרכוש התפוס באופן זמני, ולא 29פיהם נקבעו הסדרים בנוגע לניהול נכסים תפוסים. (ב) לחוק 2 יצוין כי האפ"כ מקבל על עצמו את הסמכות הכללית מכוח סעיף , המקנה לו סמכות לנהל נכסים ולבצע כל תפקיד 1978-האפוטרופוס הכללי, התשל"ח שקיבל על עצמו או שהוטל עליו על פי דין או החלטת ממשלה. משמעות הדבר שבהיעדר הסדרה מפורשת בדין או בהחלטת ממשלה, ניהול הרכוש התפוס בטרם התקבלה החלטה סופית לגביו מותנה בהסכמת האפ"כ ליטול על עצמו את התפקיד. אם לא ניתנה הסכמה כאמור, הרכוש התפוס יטופל על פי רוב על ידי המשטרה. . 30סוגיה נוספת נוגעת לסמכות יחידת החילוט בעניין ניהול רכוש תפוס מכוח פסד"פ תיקי חקירה שבהם 1,000 - כ2017 עד2015 בהתאם לנתוני המשטרה נפתחו בשנים ).15.7.10 ( ", "חילוט רכוש 2040 החלטת הממשלה 28 לחוק איסור 23 ח-י לפקודת הסמים המסוכנים ותקנות הסמים המסוכנים; סעיף 36 סעיפים 29 , ותקנות העונשין (דרכי הנהלת 1977-א-ה לחוק העונשין, התשל"ז 377 הלבנת הון; סעיפים הקרן הייעודית לטיפול ברכוש שחולט ובקנסות שהוטלו בתיקי סחר בבני אדם והחזקה בתנאי ; תקנות המאבק בארגוני פשיעה (דרכי ניהול רכוש שחולט ומימושו), 2009-עבדות), התשס"ט , ותקנות המאבק בטרור (ניהול רכוש 2016- לחוק המאבק בטרור, התשע"ו 68 ; סעיף 2011-התשע"ה .2017-שנתפס ושחולט), התשע"ז לפסד"פ, המקנה למשטרה את הסמכות לתפוס רכוש 32 סמכות התפיסה הזמנית מעוגנת בסעיף 30 תוך כדי חקירה ולפני הגשת כתב אישום. הסעיף מונה חמש חלופות המהוות מקור סמכות לתפיסת נכסים, והמכנה המשותף לחלופות הוא זיקתן לעבירה הנטענת. בקשר לעבירת הלבנת הון נקבעה (א) לחוק איסור 26 בפסיקה חלופה שישית לתפיסה זמנית של רכוש מכוח פסד"פ בהתאם לסעיף הלבנת הון, שהרחיב את סמכות התפיסה גם לרכוש שאינו קשור לעבירה אך שוויו כשווייה (בשים לחוק). בהתאם לחלופה זו יכולה המשטרה לתפוס רכוש כשר וחוקי שאינו 21 לב להוראת סעיף מדינת 1359/17 קשור לביצוע העבירה, ובלבד שהוא שווה ערך לרכוש שקשור לעבירה (בש"פ ). אולם ככלל אין לתפוס רכוש בשווי ללא צו ] 15.3.17 ,פורסם במאגר ממוחשב[ ישראל נ' ברוך ).]5.8.18 ,פורסם במאגר ממוחשב[ אלוביץ נ' מדינת ישראל 4526/18 שיפוטי (רע"פ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1727 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | מיליון ש"ח ושמיועד לחילוט מכוח הפקודה. לעמדת 85-נתפס רכוש ששוויו כ יחידת החילוט אין היא מוסמכת לנהל רכוש שנתפס מכוח הפקודה בהיעדר הסמכה מפורשת, והיא לא קיבלה על עצמה את הטיפול באותם נכסים. המשטרה והפרקליטות סבורות כי היחידה יכולה לקבל על עצמה את הטיפול בנכסים אלו. התקיימו דיונים בין האפ"כ, הפרקליטות והמשטרה, ובהם הוסכם כי 2019 ביולי שיקול הדעת בנושא תפיסת רכוש המיועד לחילוט נתון למשטרה ולפרקליטות, ויחידת החילוט יכולה לייעץ בדבר הדרך הנכונה לעשות זאת. בהיעדר הסדרה ברורה, אחידה וכוללת של סמכויות יחידת החילוט, היא אינה מטפלת בכל הרכוש התפוס באופן זמני והמחולט באופן סופי, ובשל כך נפגעת יעילות האכיפה הכלכלית. כמו כן, ריבוי הגורמים המנהלים את הרכוש התפוס בהתאם לדבר החקיקה שמכוחו נתפס הרכוש טומן בחובו סיכון לחוסר אחידות בטיפול בנכסים התפוסים. המשטרה ויחידת החילוט תומכות בקידום הסדרת המצב החוקי. נוסף על כך, יחידת החילוט סבורה כי על האפ"כ להיכלל ברשימת הגופים הנמנים על צוות-העל וזאת, בין היתר, בשל תרומת יחידת החילוט ומעורבותה בהליכי החילוט, וכדי שצורכי היחידה יילקחו בחשבון בדיון על חלוקת משאבים. מוצע כי משרד המשפטים יקדם את הסדרת הסמכויות של יחידת החילוט בתיקוני החקיקה הנדרשים או בקידום החלטת ממשלה, או בכל דרך אחרת, כך שהיחידה תוכל לטפל בכל הרכוש התפוס באופן זמני או המחולט באופן סופי. הדבר נדרש כדי שיוקנו סמכויות ניהול של כל הרכוש התפוס ומימושו לגוף אחד, במנותק מדבר החקיקה שמכוחו נעשתה התפיסה. עוד מוצע כי משרד המשפטים יבחן את בקשת האפ"כ להיכלל בצוות-העל. פעילות יחידת החילוט בראי מצבת כוח האדם פעילותה של יחידת החילוט כוללת תחומים רבים, החל בליווי גופי האכיפה בשלב החקירה והתפיסה הזמנית ועד מימוש רכוש מחולט לאחר מתן צווי חילוט וניהול סוגי נכסים מגוונים. המטרה היא להבטיח את שמירת ערכם ואת מניעת הברחתם של הנכסים התפוסים זמנית, ואת מימושם המהיר והיעיל של הנכסים המחולטים או אלו התפוסים בשלב הזמני, על פי החלטת בית המשפט, תוך התמודדות עם חסמים וקשיים משפטיים כלכליים ולוגיסטיים המתעוררים בעת מימוש הנכסים. 1728 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה תפקידי היחידה כוללים, בין היתר, הערכת שווי מקרקעין (במיקור חוץ או באומדן שווי ראשוני על ידי מחלקת הכספים ביחידה); הערכת שווי מיטלטלין תפוסים; , 32; ייעוץ משפטי ולוגיסטי; שינוע ואחסון של מיטלטלין31טיפול בהמחאות מחוללות לרבות מלאי עסקי; פיקוח על תפיסת חברות בצווים זמניים; מכירת מיטלטלין; וניהול פיקדונות ותיקי השקעות שנתפסו בחשבונות בנקים. תיאור היקף פעילות יחידת החילוט בתחומים השונים. 3 להלן בתרשים 2018 - 2016 היקף פעילות יחידת החילוט בשנים: 3 תרשים מקור: על פי סיכום פעילות של האפוטרופוס הכללי, הכונס הרשמי והרשם לענייני ירושה , בעיבוד משרד מבקר המדינה. 2018 - 2016 לשנים כשמצבת כוח האדם מנתה ארבעה עובדים: עורך 2014 יחידת החילוט הוקמה בשנת היא מנתה תשעה עובדים, מהם 2016 דין ושלושה עובדי תפעול וכספים. בשנת עובדים. 17 מנתה מצבת כוח האדם של יחידת החילוט 2019 ארבעה עורכי דין. במאי המחאות מחוללות הן המחאות שלא כובדו מסיבות שונות ובהן ביטול ההמחאה, חלוף זמן הפירעון 31 .או העדר כיסוי בחשבון הבנק נכסי מיטלטלין כוללים ציוד שנמצא במעבדות סמים, תכשיטים, בגדים, ריהוט, בעלי חיים, מלאי 32 .עסקי ועוד 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1729 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | היחידה מסרה כי מבין אלה רק שמונה הם עורכי דין שבאפשרותם ללוות את התיקים ולטפל בהם בפן המשפטי, לצד טיפול בהיבטים משפטיים אחרים של פעולות היחידה. שאר העובדים מטפלים בפן הפיננסי ובפן הלוגיסטי של ניהול התיקים. שיעור סגירת תיקי החילוט נמוך ביחס למספר התיקים שנפתחו מאז הקמתה. נכון למועד הביקורת, יחידת החילוט טיפלה מאז הקמתה בכ- והועברו 2014 תיקים נפתחו באפ"כ לפני שנת 1,700 תיקים (מהם 6,500 לטיפול יחידת החילוט עם הקמתה). מצבת התיקים הפתוחים נכון תיקים שבהם ניתן צו חילוט סופי 3,263 . מבין 5,350 היא2019 לדצמבר ). 40%( תיקים 1,326 סגרה היחידה (להלן - 2019 יחידת החילוט מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מדצמבר תשובת יחידת החילוט) כי היא פועלת זה חמש שנים, ובשלוש השנים הראשונות, לצד העבודה השוטפת, נאלצה להקדיש תשומות מרובות לעצם הקמתה ובנייתה. היא הוסיפה כי לעמדתה, מאז ועד היום היא לא מותאמת מבחינת התשתיות, מערכות המידע וכוח האדם. כמו כן, קיים פער בין הגידול בנכסים התפוסים עקב הגדלת המערך החוקר של הפשיעה הכלכלית לבין הציפיה ממנה ללוות הליכי אכיפה לכל אורך ההליך הפלילי, החל משלב טרום התפיסה ועד למתן גזר הדין ולאחריו עד למימוש הנכסים המחולטים, וזאת במקביל לניהול הנכסים טרם החילוט הסופי. עוד ציינה כי שיעור סגירת התיקים הנמוך ביחס למספר התיקים הנפתחים ביחידה בכל שנה נובע מהתמשכות ההליכים הפליליים החל משלב החקירה ועד להחלטת החילוט, אשר אינם בשליטתה, עיכובים בהעברת הכספים המחולטים מהמשטרה ליחידה, וכן מחסמים וקשיים משפטיים במימוש הרכוש המחולט. מן הראוי שמשרד המשפטים, הנהלת האפ"כ ואגף התקציבים במשרד האוצר יבחנו את צרכיה של יחידת החילוט בשים לב להיקף פעילותה, אל מול המשאבים העומדים לרשותה, וייתנו דעתם להתאמות הנדרשות, לרבות להיערכות הנדרשת אם יוחלט על הגדלת סמכויות היחידה. 1730 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינהייצוג המדינה בבתי משפט על ידי נציגי יחידת החילוט ייצוג המדינה בהליך פלילי בערכאות מצריך הסמכה מכוח דין או ייפוי כוח מאת . עורכי הדין באפ"כ יכולים לשמש באי כוחו של היועץ 33היועץ המשפטי לממשלה בהליכים משפטיים המתנהלים לפי חוקים שונים, אולם חוקים אלו אינם מקנים לאפ"כ סמכות לייצג את המדינה בהקשר של תפיסת רכוש וחילוטו, ולכן ייצוג המדינה בערכאות השיפוטיות באותם נושאים על ידי נציגי האפ"כ מצריך ייפוי כוח. נמצא כי נציגי האפ"כ מופיעים בבתי משפט ומייצגים את עמדת המדינה בהליכים משפטיים המתנהלים לפי חוקים שמכוחם נתפס רכוש לצורך חילוטו ומימושו, בלי שקיבלו ייפוי כוח לכך מהיועץ המשפטי לממשלה. בתשובתה כתבה יחידת החילוט כי נציגיה מתלווים לנציגי רשויות האכיפה על פי בקשתם ומסייעים להם בטיעונים מקצועיים הקשורים לסוגיות שבליבת ניהול הרכוש התפוס והמחולט ומימושו, וכגורם מומחה לבקשת בית המשפט. היחידה מסכימה שיש להסדיר את סוגיית הופעתם של נציגיה בבית המשפט בכל הקשור לדיונים המתקיימים בתיקי ניהול רכוש ומימושו. לנוכח המומחיות שצברו נציגי האפ"כ בתחום ניהול רכוש ומימושו, ולנוכח בקשות בתי המשפט לערב את נציגי יחידת החילוט בתיקים המתאימים, על משרד המשפטים להסדיר את סוגיית הופעתם של נציגי האפ"כ בבית המשפט בדיונים בתיקי ניהול רכוש ומימושו. מועצת החילוט וחלוקת הכספים מקרן איסור הלבנת הון האפ"כ משקיע את הכספים שנתפסו ומיועדים לחילוט בהשקעה משותפת באמצעות קרן ייעודית, "הקרן לניהול רכוש שחולט". לאחר החילוט הסופי מכוח פסק דין מועברים הכספים לקרנות החילוט הייעודיות המנוהלות באפ"כ או לאוצר המדינה. אחת הקרנות היא, כאמור, קרן ייעודית להפקדת רכוש שחולט מכוח חוק איסור הלבנת הון, שהוקמה בהתאם לפקודת הסמים המסוכנים, ואשר הכספים בה מחולקים לגופי האכיפה בהתאם להחלטת מועצת החילוט (לעיל קרן איסור הלבנת הון ולהלן - קרן החילוט). , קובע מי הם המוסמכים להופיע מטעם 1982-, התשמ"ב]נוסח משולב[ חוק סדר הדין הפלילי 33 המדינה בהליך פלילי. בהתאם לכך יופיעו בבתי משפט היועץ המשפטי לממשלה ונציגיו (פרקליט המדינה, משנהו, פרקליטי המחוז ופרקליטים אחרים בפרקליטות המדינה ששר המשפטים קבע את תואריהם בצו שפורסם ברשומות); וכן מי שהיועץ המשפטי לממשלה הסמיכו להיות תובע דרך כלל, לסוג של משפטים, לבתי משפט או למשפט מסוים. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1731 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | במועצת החילוט, שהיא הנהלת הקרן, ארבעה חברים: יו"ר, שהוא משפטן הכשיר לכהן כשופט מחוזי, ונציגי השרים לביטחון הפנים, האוצר והמשפטים. לפי פקודת הסמים המסוכנים ניתן להשתמש ברכוש הקרן רק למטרות המנויות בפקודה, ובכללן ביצוע תפקידי המשטרה והרשות המוסמכת לפי חוק איסור הלבנת הון, וכן מימון מאגר מידע על פי החוק. הגופים המתוקצבים מקרן החילוט הם המשטרה, רשות המיסים ורשלא"ה, ומאז לתקנות הסמים המסוכנים (דרכי הנהלת הקרן לטיפול בנכסים 342018 תיקון משנת , רשאית מועצת החילוט לתקצב גם את הפרקליטות בהתאם 1990-שחולטו), התש"ן למטרות הקבועות בחוק. בקרה על שימוש בכספי קרן החילוט נוהל מועצת החילוט מסדיר את אופן עבודתה של המועצה, סמכויותיה ותפקידיה וכן . 35את ממשקי העבודה שבינה ובין הגופים המתוקצבים ואת הליך אישור התקציבים כל אחד מהגופים המתוקצבים מעביר למועצה בקשה לתוכנית רב-שנתית עבור ארבע שנים (להלן - תר"ש), ובה פירוט התקציב הנדרש לו עבור כל שנה למאבק בהלבנת הון ובהתאם לפקודת הסמים המסוכנים. בכל שנה כל אחד מהגופים מגיש בקשה שנתית במסגרת התר"ש, ובה מפורטים התקציבים המבוקשים לאותה שנה והשינויים המבוקשים ביחס לתכנון שבתר"ש. הגופים המתוקצבים מגישים, מדי רבעון, דיווח מפורט, המגובה במסמכים, בדבר הביצוע בפועל. דיווח זה נבדק על ידי רואה החשבון של המועצה והוא מגיש חוות דעת למועצה לצורך אישור תשלום ההוצאות לאותו הרבעון ולצורך מתן מקדמות לגופים המתוקצבים לרבעון העוקב. על בסיס חוות דעת זו המועצה מאשרת את העברת התשלום הרבעוני, על ידי מתן הוראת תשלום לאפ"כ באמצעות יחידת החילוט. , שנת הקמתה של יחידת החילוט, הייתה היתרה בקרן החילוט לחלוקה 2014 בסוף 134- הייתה היתרה לחלוקה כ 2019 מיליון ש"ח. בסוף יוני 125-לגופים המתוקצבים כ 37. מנתוני מועצת החילוט עולה כי מסגרת התקציב לגופים המתוקצבים36מיליון ש"ח מיליון ש"ח, והתקציב המאושר 430- הייתה כ 2019 - 2016 על פי תר"ש עבור השנים ניצלו הגופים 2019 ועד אמצע 2016 מיליון ש"ח. מתחילת 549-באותן שנים היה כ ממסגרת התקציב המאושר. 41%- מיליון ש"ח, שהם כ 227-המתוקצבים כ , 2018 - תקנות הסמים המסוכנים (דרכי הנהלת הקרן לטיפול בנכסים שחולטו) (תיקון), התשע"ט 34 .8070 ק"ת , 30.4.13 נוהל עבודת מועצת החילוט לחלוקת כספי קרן החילוט לפי חוק איסור הלבנת הון, מיום 35 .22.11.17 עדכון אחרון מיליון ש"ח שצפוי לעבור לאוצר המדינה. אם יוכרע 85- יתרת הכספים לחלוקה כוללת סכום של כ 36 . מיליון ש"ח 47.5 להעביר את הסכום, יתרת הכספים לחלוקה של קרן החילוט תעמוד על המשטרה, רשות המיסים ורשלא"ה. 37 1732 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה נתונים על סך התקציב המאושר של כל אחד מהגופים המתוקצבים 4 להלן בתרשים ולצידם ההוצאה בפועל של כל גוף מהתקציב שאושר לו (להלן 2018 - 2016 לשנים - הביצוע). תשלומים מקרן החילוט לגופים המתוקצבים ונתוני הביצוע של כל : 4 תרשים (באלפי ש"ח) 2018 עד2016 ,גוף מקור: על פי נתוני מועצת החילוט, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי בהתאם לנתוני מועצת החילוט, בשנים האמורות מתקציב קרן החילוט, לרשות המיסים הוקצו 66%-הוקצו למשטרה כ . בפועל, המשטרה ניצלה באותן שנים 20%- ממנו ולרשלא"ה - כ 14%-כ ורשלא"ה - 30%- מהתקציב שהוקצה לה, רשות המיסים - כ 50%-כ . באותן שנים התקציב הקשיח (הכולל גם את "התקציב ההמשכי" 40%-כ עבור פרויקטים רב-שנתיים) שהעמידה מועצת החילוט לגופים מהתקציב הכולל), ומזה 56%- מיליון ש"ח (כ 227-המתוקצבים היה כ .65%-ניצלו הגופים כ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1733 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | , לרשות 66% שיעור התקציב הקשיח מסך התקציב שהוקצה למשטרה היה מהתקציב 65% . המשטרה ורשות המיסים ניצלו 43% - ולרשלא"ה 31% - המיסים מהתקציב הקשיח שהוקצה לה. הגופים 68% הקשיח שהוקצה להן ורשלא"ה ניצלה מהתקציב שהוקצה להם עבור פרויקטים 30% - 20% המתוקצבים ניצלו באותן שנים שונים. שיעור הביצוע של הגופים המבוקרים נבדק על ידי מבקר המדינה בביקורת קודמת, , ואז נמצא 2015 - 2012 ועבור השנים 2011 - 2007 בהתייחס לתר"ש עבור השנים ממסגרת 70%-כי שיעור הניצול של הגופים המתוקצבים באותן שנים עמד על כ . 38התקציב המאושרת חלה ירידה ממשית בשיעורי 2019 - 2016 מהתרשים עולה כי בתר"ש עבור השנים הניצול של הגופים המתוקצבים. יודגש כי התקציב המאושר לחלוקה לגופים נועד לממן תקני כוח אדם ופרויקטים טכנולוגיים המיועדים להגברת האכיפה הכלכלית. שיעורי ביצוע גבוהים של התקציב צפויים להגביר את האכיפה, ועם הגברתה צפוי לגדול היקף הרכוש הנתפס והמחולט. תהליך זה של היזון חוזר חיובי אינו ממוצה אם שיעורי הביצוע נמוכים יחסית. לא ביצעו הגופים המתוקצבים פרויקטים 2018 עד2017 יצוין כי בשנים מיליון ש"ח 90-שאישרה ותקצבה מועצת החילוט בערך כולל של כ ).2018( מיליון ש"ח 82-) וכ2017( בדיונים שהתקיימו במועצת החילוט אמרה נציגת יחידת החילוט שכל הכספים שאושרו לגופים המתוקצבים ולא בוצעו נותרים "צבועים" (כספים המוקצים לגוף נערכה בדיקה על ידי רואה חשבון 2018 מתוקצב אך אינם מנוצלים). בתחילת שנת המועצה ונבחנו מועדי אישורו ומימושו של כל פרויקט ופרויקט, ובעקבותיה נמחקו הכספים הבלתי מנוצלים והושבו ליתרת הסכומים העומדים לחלוקה. בכנס הוועדה אמרה יו"ר מועצת החילוט כי הגופים המתוקצבים אינם 2018 המתמדת באוקטובר מנצלים את הכספים "הצבועים" ואלה נגררים משנה לשנה, והבעיה העיקרית בכך היא שבינתיים לא ניתן לטפל בבקשות חדשות. הכספים מוקצים לאותן משימות שהתקציב עבורן לא נוצל אך נותר "צבוע", והן מוסיפות להיגרר משנה לשנה. ), המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת, 2016( ג66 דוח שנתי מבקר המדינה, 38 .57 'עמ 1734 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מבקר המדינה מעיר לגופים המתוקצבים כי אי-ניצול הכספים שאישרה להם מועצת החילוט לטובת מימוש התוכניות שהוגשו על ידם מונע הרחבת פעילות האכיפה הכלכלית. עליהם לממש את הקצבות הכספים מקרן החילוט באופן התואם את תוכניות העבודה שלהם לאותה השנה, כדי למנוע מצב שבו כספים המיועדים למלחמה בפשיעה הכלכלית אינם מנוצלים. בתשובתה ציינה המשטרה כי היא מסכימה שקיימים פערים במימוש אם כי נמוכים מאלו המוצגים, ולנוכח הממצאים תבחן כיצד ניתן לטייב את תהליכי העבודה באופן שיגדיל את שיעורי מימוש התקציב המתקבל מהקרן לטובת הגברת האכיפה. עוד , וכי 80%- היה שיעור המימוש בתקציב הקשיח יותר מ 2018 - 2016 ציינה כי בשנים הפערים במימוש התקציב ההמשכי נובעים מהתמשכות תהליכי העבודה מול גורמים חיצוניים שאינם בשליטת המשטרה. כתבה רשלא"ה כי על פי המידע שמסרה לה יחידת 2019 בתשובתה מדצמבר מיליון 63,781 , היה, לכל היותר 2018 - 2016 החילוט, התקציב שאושר לה לשנים ש"ח. ההסבר לפער מול נתוני מועצת החילוט לדברי רשלא"ה הוא "ספירה כפולה": תקציב שלא נוצל ונספר בטעות כבקשה חדשה בשנה העוקבת. כפועל יוצא, החלק , והיא ניצלה באותן שנים 20%-מתקציב קרן החילוט שקיבלה רשלא"ה היה נמוך מ ממנו. היא הוסיפה כי אחת הסיבות המרכזיות לאי-ביצוע מלוא התקציב 48.5% בשנת הקצאתו היא הליכי רכש ארוכים במסגרת הליכי הרכש המכרזי שהרשות כפופה להם. נכון למועד סיום הביקורת לא יושבה המחלוקת בין רשלא"ה ובין מועצת החילוט ביחס לנתונים האמורים וראוי כי הגופים יפעלו ליישבה. עידוד תוכנית עבודה משותפת של הגופים המתוקצבים ולשנים 2015 - 2012 הגופים המתוקצבים הגישו בקשות לתר"ש משותפות לשנים , וכל גוף הגיש בנפרד את הבקשות השנתיות המהוות נגזרת של 2019 - 2016 , הוגשה בנפרד על ידי כל אחד מהגופים 2023 - 2020 התוכנית המשותפת. תר"ש בלא דיון מקדים ביניהם לצורך תעדוף נושאי הבקשות בראייה כוללת. החלטת הממשלה נועדה להגביר התוויית מדיניות ויעדים משותפים לגופי האכיפה. העובדה כי בקשותיהם של הגופים המתוקצבים נפרדות מחייבת את מועצת החילוט לבחור ביניהן ולתעדף אותן. על הגופים המתוקצבים לשקול גיבוש תוכנית עבודה משותפת אשר תשלב בין הפרויקטים השונים. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1735 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | הוגש תר"ש אחוד ומתוכלל של 2019 - 2016 המשטרה כתבה בתשובתה כי בשנים כל הגופים. עם זאת כל גוף מגיש למועצה בקשות פרטניות לאותה השנה. המשטרה מתעדפת את בקשותיה מול הצורך העולה בדיונים בהשתתפות כלל הגופים. כמו כן, קיימים פרויקטים משותפים לגופי האכיפה, כגון כוחות משימה; פרויקטים טכנולוגיים כדוגמת כריית מידע, המשותפים למשטרה ולרשלא"ה; ויצירת תיק חקירה דיגיטלי באמצעות חיבור המערכות הטכנולוגיות בין המשטרה לפרקליטות. משרד מבקר המדינה ממליץ לגופים המתוקצבים ולמועצת החילוט לבחון תעדוף לפרויקטים טכנולוגיים משותפים שישרתו את כלל הגופים. החשש מגירעון בקרן החילוט כספים המחולטים על פי חוק איסור הלבנת הון מופקדים בקרן החילוט שמנהל ותחזית 2018 עד 2015- נתונים על התקבולים בקרן מ 5 האפ"כ. להלן בתרשים .392022 התקבולים עד ותחזית 2018 - 2015 תקבולים שנתיים של קרן החילוט בשנים: 5 תרשים (באלפי ש"ח) 2022 תקבולים שנתיים עד שנת מקור: על פי נתוני האפ"כ ומשרד האוצר, בעיבוד משרד מבקר המדינה. של נציג שר האוצר במועצת 2022 עד2019 * בהתאם לתחזית תקבולים שנתית לשנים החילוט, בשיתוף עם משרד המשפטים. של האפ"כ. 2018 מתוך דוח סיכום פעילות 2018 עד2015 תקבולים שנתיים משנת 39 1736 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה ,2018 - 2015 ,מהתרשים עולה שבארבע השנים הראשונות להקמת יחידת החילוט מיליון ש"ח לשנה ולא עלה משנה 52- ל48 היקף התקבולים בקרן החילוט נע בין מיליון ש"ח מתיק אחד לבדו 85- נובעת מתקבולים של כ 2016 לשנה. החריגה בשנת - תקבולים שעל פי הודעת יחידת החילוט והפרקליטות למועצת החילוט בנובמבר , התברר בדיעבד כי הם צפויים לעבור לאוצר המדינה, נוכח סיווג העבירה 2019 שבגינה חולטו הכספים. נוכח האמור, קטן הסכום העומד לחלוקה עד ההכרעה מיליון ש"ח. עם זאת, בהתאם לתחשיב שעשה אגף התקציבים 85-במחלוקת ב מיליון ש"ח. 100- הוא כ 2020 במשרד האוצר, היקף התקבולים המשוער לשנת 155- היה כ 2018-על פי נתוני מועצת החילוט, התקציב המאושר לחלוקה לגופים ל מיליון ש"ח). 52-מיליון ש"ח (פי שלושה מהכנסות קרן החילוט, שהיו באותה שנה כ של מספר תקני כוח האדם שמומנו מכספי קרן 2018 נתונים עד שנת 6 להלן בתרשים החילוט לגופים המתוקצבים. השתתפות במימון תקני כוח אדם מקרן החילוט לגופים המתוקצבים: 6 תרשים 2018 עד שנת מקור: על פי נתוני משרד האוצר - אגף התקציבים, בעיבוד משרד מבקר המדינה. תקני כוח אדם: 165 מימנה מועצת החילוט 2018 מהתרשים עולה כי עד שנת .10% - ורשלא"ה 8% מהם, רשות המיסים קיבלה 82% המשטרה קיבלה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1737 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | על פי חישובי נציג האוצר במועצת החילוט ורואה חשבון של מועצת החילוט, אף אם יבוטלו כל הקצאות המשאבים שאינן כלולות בתקציב 30-הקשיח, סך ההוצאות הקשיחות של קרן החילוט גבוה כיום בכ מיליון ש"ח מהכנסותיה. שבו הוצגו נתוני קרן החילוט אמר נציג שר 2018 בדיון במועצת החילוט בינואר האוצר כי בהיעדר ודאות ביחס להכנסות הקרן לשנים הבאות, לא ניתן לממן תקנים הביעה המועצה 2019 חדשים ולהקצות משאבים למימון פרויקטים חדשים. במאי בהחלטותיה האחרונות "כוונה שלא לאשר תקציב באופן שיביא להתחייבויות ארוכות טווח של פרויקטים חדשים". לאחר הכללת הפרקליטות בין הגופים שמועצת החילוט רשאית לתקצב, נחתם סיכום תקציבי מעודכן בין משרד האוצר לפרקליטות ולפיו אגף 2019 באוגוסט פרקליטים אשר יעסקו 12-התקציבים במשרד האוצר יתגבר את הפרקליטות ב באכיפה כלכלית. הפרקליטות התחייבה להקצות את כוח האדם הייעודי שניתן לה לטיפול בתיקי אכיפה כלכלית וכן התחייבה לרכז משאבים, לצורך עמידה ביעד מיליון ש"ח בשנה. בהתאם לסיכום 12.5 בקשות חילוט, בממוצע לפרקליט של התחייב משרד המשפטים לפנות למועצת החילוט בבקשה לתקצב את עלות העסקתם של פרקליטים אלו מתקציב קרן החילוט. בישיבה של הצוות המכין לצוות- העל הוסכם כי יש מקום להיענות לבקשת הפרקליטות להקצאה של תקנים מקרן החילוט, אך מצבה של קרן החילוט איננו מאפשר זאת בעת הנוכחית. קרן החילוט אינה גירעונית כיום, בין היתר משום שהגופים אינם מנצלים את כל הכספים המאושרים. אולם בטווח הארוך היעדר הניצול גורם לצמצום האכיפה הכלכלית ולצמצום התפיסות, שהן הבסיס לחילוט הנכסים המהווים את הכנסות קרן החילוט. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעולות שנקטה מועצת החילוט לשמירת איתנותה הפיננסית של קרן החילוט. עם זאת יש לאזן בין הצורך בצמצום ההוצאות לבין הצורך בהגדלת ההכנסות הנובעות, בין היתר, מהקצאת משאבי הקרן להמשך האכיפה הכלכלית. על האפ"כ, מועצת החילוט ומשרד האוצר לגבש מדיניות ארוכת טווח לאיזון בין היקף התקבולים השנתיים הצפוי בקרן החילוט להקצאת המשאבים לגופי האכיפה, תוך התחשבות ביתרות בלתי מנוצלות. מוצע לבחון בעת גיבוש המדיניות עידוד פרויקטים ממוחשבים שיאפשרו התייעלות גם בהיבטי כוח אדם. 1738 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינהפרסום מידע על עבודת מועצת החילוט 1998- בהתאם לחוק חופש המידע, התשנ"ח פרסום הנוהל של מועצת החילוט: (להלן - חוק חופש המידע), על משרד המשפטים כגוף ציבורי שמועצת החילוט את ההנחיות המינהליות 40פועלת במסגרתו להעמיד לציבור באופן נגיש ונוח הכתובות שעל פיהן המועצה פועלת. המועצה קובעת כיצד יחולקו הכספים שחילטה המדינה בתום ההליך המשפטי, למימון מטרות וגופים בהתאם לחוק איסור הלבנת הון. אלא שדרכי עבודת מועצת החילוט הוסדרו בנוהל אשר לא פורסם, ולא ניתן למוצאו בחיפוש באתר משרד המשפטים ובאתרי מרשתת (אינטרנט) אחרים. הימנעות מפרסום הנוהל האמור ודרכי העבודה של מועצת החילוט באופן נגיש ונוח לציבור אינה מתיישבת עם השקיפות המתבקשת מגורם האמון על חלוקת כספים המיועדים לגורמי אכיפה. לפי חוק חופש המידע על משרד המשפטים הנגשה של מידע ונתונים לציבור: כרשות ציבורית לפרסם דוח שנתי שיכלול מידע על פעילותו ועל תחומי אחריותו וכן הסבר על תפקידיו וסמכויותיו. משרד המשפטים מפרסם דוחות שנתיים ובהם סקירה של עיקר הפעילות של אגפים, דוח שנתי ובו עיקרי 2019-רשויות וגופים הפועלים במסגרתו, ובין אלה פרסם ב . במסגרת הדוח היו נתונים על פעילות האפ"כ, ובכלל 2018 פעולת האפ"כ לשנת זה היקפי הפעילות ותחומי האחריות של יחידת החילוט, נתוני פעילות של חילוט רכוש וסוגי הרכוש שבהם מטפלת היחידה. עוד פורסמו נתונים על היקף התקבולים לקרנות החילוט שבניהול היחידה. אולם במסגרת דוח שנתי זה אין התייחסות לפעילות מועצת החילוט ולהיקף חלוקת הכספים לגופי האכיפה בהתאם להוראותיה. החלטות מועצת החילוט עניינן שימוש במשאבים ציבוריים, ולכן משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד המשפטים לבחון פרסום דוח על פעילות המועצה ובו פירוט החלטותיה על אופן חלוקת נכסי קרן החילוט, אל מול שיעור השימוש בהם על ידי הגופים המתוקצבים; זאת למען השקיפות וחיזוק אמון הציבור בפועלם של מועצת החילוט והגופים המתוקצבים. .1999- לפי תקנות חופש המידע, התשנ"ט 40 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1739 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | חסמים משלב החקירה ועד הגשת כתב אישום הקמת מערכי אכיפה כלכלית במשטרה ובפרקליטות גופי האכיפה, ובראשם המשטרה, פעלו לשינוי מבני שיביא לריכוז מאמץ, גיבוש אסטרטגיה כוללת, גיוס והכשרה של גורמי מטה ושטח כדי לחולל שינוי יסודי באופן החקירה של תיקים בעלי היבטים כלכליים. על רקע זה בוצעו בשנים האחרונות שינויים מבניים במשטרה תחת אגף החקירות בה פועל מדור אכיפה כלכלית (להלן - גם המדור). המדור משמש כגורם המתכלל את האכיפה הכלכלית באמצעות בניית תוכניות עבודה ברמה הארצית, קביעת יעדים לטיפול, טיפוח הידע המקצועי במשטרה, פיתוח כלים טכנולוגיים ייעודיים לתחום האכיפה הכלכלית, בקרה ותיאום בין-משרדי מול גורמי אכיפה כלכלית בגופים מקבילים וייצוג המשטרה בפורומים חיצוניים. המדור מונה ארבע חוליות: חוליית חילוט, חוליית הלבנת הון ומאבק במימון טרור, חוליית כוחות משימה וחוליית ניתוח פיננסי. בחוליית החילוט תשעה צוותי אכיפה . תפקידי 433 כלכלית - שבעה צוותים במחוזות השונים, צוות במג"ב וצוות בלהב הצוותים כוללים איתור פרשיות הלבנת הון ויעדים ראויים בכלל תיקי המחוזות, פתיחת חקירות יזומות וכן תיווך בין המדור ליחידות הקצה במשטרה בכל הנוגע להיבט המבצעי ולתורת ההפעלה וליישומה במודיעין ובחקירות. אף הפרקליטות הציבה לה כיעד מרכזי להביא לגידול ניכר בשיעור הכספים והרכוש הנתפסים זמנית והמחולטים באופן סופי או נשללים מהעבריין מכוח עילה בצו שיפוטי. כדי לעמוד ביעד זה ערכה בשנים האחרונות כמה שינויים מבניים; נוסף על שתי היחידות הייעודיות העוסקות בתחום הכלכלי - המחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה ופרקליטות מחוז תל אביב (מיסוי וכלכלה) (להלן - היחידות הארציות) - הוקמו בפרקליטויות המחוז חוליות אכיפה כלכלית ייעודיות. כמו כן מונו פרקליטים , ופרקליטים מלווים את צוותי 41ייעודיים לליווי "כוחות המשימה" המשטרתיים החקירה במתן ייעוץ משפטי כבר משלבים מוקדמים של הליכי החקירה. המטה לאכיפה כלכלית בפרקליטות המדינה, הכולל משנה לפרקליט המדינה (וראש תחום מקצועי), מרכז ומנחה מקצועית את תחום האכיפה הכלכלית בפרקליטות. כוחות משימה משטרתיים הם יחידות חקירה משימתיות המורכבות מכוח אדם ואמצעים מותאמי 41 .משימה מרשויות חוקרות שונות, ומופעלות נגד תופעת פשיעה או ארגון פשיעה מוגדרים 1740 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מיפוי הרכוש על ידי המשטרה, הערכת שווי הנכסים וחישוב היקף העבירה חוק איסור הלבנת הון מאפשר חילוט של רכוש בשווי הרכוש הקשור בעבירה על פיו; כלומר, אין צורך שלרכוש המחולט יהיה קשר לביצוע העבירה, אלא ניתן לחלט רכוש אחר, כשר וחוקי, ובלבד שהוא שווה ערך לרכוש הקשור בעבירה. קודם להגשת הבקשה לתפיסה זמנית של רכוש השייך לחשוד מבצעת המשטרה, באמצעות צוותי החילוט שבמדור, מיפוי לרכוש שבשליטת החשוד והערכת שווי . הערכות אלה אינן מתבססות על שמאות 42הנכסים שבשליטתו בארץ ובחו"ל מקצועית; למשל, בהערכת שווי כלי רכב המשטרה מתבססת על מחירוני רכב, ובהערכת שווי דירות - על אתרי מרשתת של רשות המיסים ואתרים מסחריים. בד בבד מעריכים צוותי החילוט את שווי היקף העבירה המיוחסת לחשוד בהתבסס על החומר הראייתי הקיים בתיק. בתפיסת רכוש מורכב יותר, כגון עסקים ותיקי השקעות, פונה המשטרה ליחידת החילוט לביצוע הערכת שווי באמצעות שמאי. לאחר תפיסת הרכוש בידי המשטרה, יכול שיתקיים דיון במעמד שני הצדדים שבמסגרתו מברר בית המשפט את היחס בין שווי הרכוש שנתפס, לבין שווי הרכוש שלפי החשד שימש לביצוע העבירות או הושג באמצעותן. בדיווחי סטטוס חצי-שנתיים לפעילות כוחות משימה של המשטרה שמועברים היה 43"למטה הארצי, נמצאו שלושה תיקים שבהם היקף הרכוש שנתפס ב"יום הפרוץ גבוה מהיקף העבירה המשוערך, או שנתפס רכוש בשווי מיליוני ש"ח אף שלא ניתן .3 היה להעריך את היקף העבירה, כמפורט בלוח : תיקים שבהם היקף הרכוש שנתפס היה גבוה מהיקף העבירה המשוערך 3 לוח (באלפי ש"ח) התיקהיקף העבירה המשוערך היקף הרכוש שנתפס ביום הפרוץ תיק א' 19,000 25,000 'תיק ב 6,000 13,000 'תיק גלא ניתן להערכה 8,500 . מיפוי הנכסים כולל כספים, נכסי מקרקעין, נכסי מיטלטלין, חברות ועמותות, כלי רכב וחשבונות בנק 42 . המועד בו הופכת חקירה סמויה לגלויה 43 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1741 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | בתשובתה ציינה המשטרה כי קיים קושי בחישוב מדויק של היקף העבירה, והיא נוקטת את מרב המאמצים לבצע הערכות שווי נכסים בהתאם לשוויים הריאלי ובאופן מדויק ככל האפשר. עוד ציינה כי לאורך כל ההליך היא מציגה לבית המשפט את היקף התפוסים ביחס להיקף העבירה כך שקיימת בקרה שיפוטית כבר משלב הבקשה להוצאת צו התפיסה. עוד ציינה המשטרה כי החשוד מקבל לידיו צווי תפיסה וקמה לו הזכות להגיש בקשה לבית המשפט להחזרת התפוס. על המשטרה להשקיע מאמצים כדי להבטיח שהערכותיה בדבר שווי נכסים בשלב החקירה יבטאו באופן מדויק ככל האפשר את השווי הריאלי של כלל הנכסים, וכן להקפיד ולבצע את חישוב שווי העבירה באופן מבוסס ומדויק ככל האפשר, על מנת להבטיח כי תפיסותיה יהיו מידתיות בהיקפן ולא יחרגו מהיקף העבירה. הדבר נכון בפרט בשלב המקדמי של ההליך הפלילי, כשאין בידי החשוד או בא כוחו כל חומרי החקירה המבססים את עילת התפיסה של רכושו. הטמעת אכיפה כלכלית ביחידות המשטרה יעדי אכיפה כלכלית במשטרה תיקי הלבנת הון גדולים ומרכזיים לרוב נחקרים ביחידות המרכזיות במחוזות (ימ"ר) , שלהן ידע נרחב וניסיון בתחומים אלו. 44433 וביחידות הארציות הפועלות תחת להב עם זאת גם יחידות מקומיות, לעיתים קטנות, כדוגמת תחנות, נדרשות להטמיע את חקירת הלבנת ההון בתיקים המתאימים. זיהה מדור אכיפה כלכלית במשטרה ירידה כללית 2016 במחצית הראשונה של בעיסוק באכיפה הכלכלית במחוזות המשטרה, בין היתר עקב שינוי ארגוני שהתבטא . בעקבות זאת, וכדי לתמרץ את יחידות החקירה 45"בביטול יעדי תוכנית "מפנ"ה לעסוק באכיפה כלכלית בכלל רובדי הפשיעה (ובכלל זה ארגוני פשיעה, שחיתות שלטונית, הונאה ומרמה, הימורים וסחר בסמים, פשיעה חקלאית), קבעה להן מורכבת משש יחידות ארציות: יחידה ארצית לחקירת פשיעה חמורה ובין-לאומית 433 יחידת להב 44 ,)(יאחב"ל), יחידה ארצית לאכיפה כלכלית (יאל"כ), יחידה ארצית לחקירות הונאה (יאח"ה ("הגדעונים") ויחידת הסייבר. לצד יחידות אלה, 33 איתור ותפיסת גנבי רכב (אתג"ר), יחידה אח"ם להב מתכלל ומוביל את הצד המקצועי והמבצעי. מערכת פיקוד וניהול (מפנ"ה) הייתה תוכנית שמדדה את ביצועי תחנות המשטרה, המרחבים, 45 .המחוזות והיחידות הארציות בהתאם למדדים שונים, ובכלל זה מדדי אכיפה כלכלית 1742 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה נתונים על יעדים אלה מול היקפי 4 המשטרה יעדי תפיסות כמותיים. להלן בלוח , בחלוקה ליחידות להב והמחוזות: 2018 - 2015 התפיסות בשנים 2018 - 2015 ,יעדי אכיפה כלכלית ותפיסות במשטרת ישראל: 4 לוח (במיליוני ש"ח) השנהלהב - יעד להב – תפיסות (% ביצוע)מחוזות - יעד מחוזות -תפיסות (% ביצוע)סה"כ תפיסות משטרה (% ביצוע) 2015 348 )128%( 447 139 )167%( 233 )140%( 680 2016 445 )142%( 632 222 )95%( 213 )128%( 854 2017 722 )142%( 1,026 278 )166%( 463 )148%( 1,489 2018 1,100 )142%( 1,562 400 )83%( 335 )126%( 1,897 מתפיסות הרכוש המיועד לחילוט 25% רק2018 עד2015 מהנתונים עולה כי בשנים . במחוזות קיימת 433 נזקפו לזכות המחוזות, והיתר בוצעו על ידי יחידות להב 2017- ו 2015 תנודתיות בעמידה ביעדי האכיפה הכלכלית שנקבעו להם: בשנים רק חלק מהמחוזות עמדו 2018- ו2016 שיעורי הביצוע היו גבוהים, ואילו בשנים ביעדים. יש יחידות, בעיקר בפריפריה, שבהן שיעורי הביצוע ביחס ליעד היו נמוכים 29% - , בשדרות 46% בתחנת קריית גת שיעורי העמידה ביעד היו 2017-. ב50%-מ . 38% - ובמחוז דרום 44% שיעורי הביצוע במחוז צפון היו 2018-; ב11% - ובאשדוד נמצא כי המערך החוקר בפריפריה פחות מוכוון לנושא האכיפה הכלכלית, ולכן נפח התיקים הנחקרים בתחום הלבנת ההון במחוזות הפריפריאליים נמוך ואינו משקף את הפשיעה הכלכלית המתחוללת בהם (תת-אכיפה). פיקוד המשטרה ער לפערים בעמידה ביעדים בין התחנות והיחידות השונות במחוזות, ולקושי שבגיוס לתחום האכיפה הכלכלית במחוזות שבפעילותם השוטפת הסביר 2018 . בדיון במועצת החילוט בינואר46אינם עוסקים בעבירות של הלבנת הון ציין ראש אח"ם, ביחס לנתוני האכיפה הכלכלית, 2018 של הוועדה המתמדת מאוקטובר 56- בכנס ה 46 ,כי מרבית המחוזות לא עומדים ביעד שנקבע להם, ואף שמוצגת עלייה בנתוני התפיסות במחוזות על המשטרה לבחון את הנושא בעין ביקורתית ואמיצה ולנתח אותו. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1743 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | קצין משטרה את הפערים בעמידה ביעדים במחוזות בכך שמפקדים במחוז עוסקים בתיקי רצח ואונס. מיליון 368 היקף התפיסות בכלל המחוזות היה 2019 המשטרה כתבה בתשובתה כי בשנת בהשוואה לתקופה המקבילה בשנה הקודמת. עוד ציינה 9.5% ש"ח - עלייה של לקידום האכיפה הכלכלית במחוז דרום השיגו שיפור 2019-כי פעולות שנקטה ב . כמו כן מסרה המשטרה 89% משמעותי בשיעור העמידה ביעד המחוזי, העומד על שברוב המקרים אין לתחנות המשאבים הדרושים לטיפול בפרשיות הלבנת הון, והפעילות בהן מתרכזת בתיקי סמים, פסד"פ, מימון טרור ואכיפה אזרחית משולבת. הביקורת העלתה שהיקפי התפיסות והעמידה ביעדים מעידים על מגמה הולכת וגוברת במשטרה להעמיק את פעילויות החקירה והאכיפה בהיבטים הכלכליים של התיקים. השינוי אומנם הוטמע היטב בטיפול בפרשיות גדולות ומובהקות של פשיעה כלכלית הנחקרות ביחידות החוקרות הארציות והמרכזיות, אך עדיין יש מקום לשיפור ולהטמעת תחום האכיפה הכלכלית במחוזות ובתחנות בפריפריה. מוצע כי בעת גיבוש מדיניות ארוכת טווח תקיים המשטרה בחינה והערכה של הפרקטיקה שלפיה מוגדרים יעדי תפיסה שנתיים. אכיפה כלכלית בתביעה המשטרתית נושא האכיפה הכלכלית אינו מבוסס דיו בפרקטיקה המקצועית של יחידות התביעות אמר ראש מינהל 2018 במשטרה. בדיון על כך בפורום ראשי יחידות התביעה במאי התביעות כי על התביעות במשטרה להשתפר בנושא האכיפה הכלכלית. אומנם מונו סגני ראשי יחידות תביעה לשמש רפרנטים לנושא, והם משתתפים בהכשרות, אך עדיין ישנה כברת דרך עד הטמעת התחום ביחידות. ציינה סגנית ראש מינהל התביעות כי על התובעים 2018 למשל, נמצא כי במאי להקפיד ולמלא את הוראות הדין המחייב אותם להגיש בקשות לחילוט בתיקי סמים רק לאחר קבלת אישור פרקליט המחוז; זאת לאחר שהוגשו בקשות לחילוט בתיקי סמים בלא אישור כזה. 1744 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה ,המשטרה ציינה בתשובתה כי היא מקבלת את הביקורת בנוגע ליחידות התביעה אך עם זאת מדור אכיפה כלכלית בחטיבת החקירות פועל להטמעת הנושא במינהל התביעות, באמצעות שילוב התובעים בקורסי אכיפה כלכלית וקיום ממשקי עבודה של קציני החילוט המחוזיים עם התובעים. כמו כן, מינהל התביעות נוקט פעולות לשיפור מקצועיותו בטיפול בתיקי אכיפה כלכלית, ובהן השתתפות בהשתלמויות עומק בנושא והשתלמויות משותפות עם הפרקליטות. משרד מבקר המדינה ער לפעולות הרבות שנקטה המשטרה כדי להטמיע את נושא האכיפה הכלכלית בכל יחידותיה, ועליה להמשיך ולהטמיע את השינוי התפיסתי בקרב יחידות התביעה השונות. השימוש באמצעי האכיפה הכלכלית רלוונטי לא רק לעבירות שנתפסים בהן סכומי עתק, שחלקם מגיעים בסופו של יום לקופת קרן החילוט, אלא גם לעבירות שנתפסים בהן סכומים או רכוש שערכם הכספי נמוך, והכול מתוך הבנה שיש לשכלל את אמצעי ההתמודדות של רשויות האכיפה. ניתוב תיק החקירה לגורם התובע מעורבות הפרקליטות בתיקים גדולים ומורכבים כגון תיקי עבירות צווארון לבן, ובהן עבירות הלבנת הון, או בתיקים רגישים כגון תיקי עבירות שחיתות שלטונית, מתחילה כבר בשלבים מוקדמים של החקירה המשטרתית. בחלק גדול מהתיקים מלווה פרקליט את עבודת המשטרה. . שילוב 2017 סמכויות הפרקליט המלווה מוסדרות בהנחיית פרקליט המדינה משנת הפרקליט בהליך החקירה כבר בשלבים מוקדמים מאפשר לו לסייע בעיצובן והכוונתן של פעולות החקירה הסמויה והגלויה ובביצועה. הפרקליט המלווה אינו מחליף את שיקול הדעת של הרשות החוקרת ואינו עומד בראש החקירה, אך הוא תורם מניסיונו המקצועי ויכול לשקול את הראיות בזמן אמת ולהצביע על חסר ראייתי, לסייע בסקירת טענות הגנה אפשריות עוד בשלב החקירה ולסייע בניהול ההליכים הקשורים לרכוש תפוס בשלב הזמני ובהתמודדות עם טוענים לזכות בהם. עם סיום פעולות החקירה וסיכום הממצאים עובר תיק החקירה מהיחידה החוקרת אל הגורם התובע במשטרה או בפרקליטות או אל כל גוף תביעה אחר. התיק מנותב אל הגורם התובע המתאים על פי הסמכויות הקבועות בדין. עם זאת בתיקים כלכליים גדולים קורה לא אחת כי יש סמכות מקבילה לטיפול בתיק ליותר מגורם תביעה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1745 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | , לרבות שתי יחידות ארציות ייעודיות שעוסקות בתחום הכלכלי - המחלקה47אחד הכלכלית בפרקליטות המדינה ופרקליטות מחוז תל אביב (מיסוי וכלכלה). בביקורת נמצא כי אין נוהל סדור לניתוב תיקים מגורם החקירה לגורם התביעה כאשר סמכות הטיפול בתיק בידי יותר מגורם תביעה אחד. היעדר נוהל מביא לכך, שיחידות החקירה - הן במשטרה הן ברשות המיסים - נאלצות לחפש אחר פרקליט מלווה בין גורמי התביעה השונים ("פורום שופינג"). בתשובתה אישרה הפרקליטות כי בעבר נהגו יחידות החקירה לפנות באופן עצמאי אל יחידה בפרקליטות בבקשה שתטפל בתיק שחקירתו הסתיימה. לגבי השנים האחרונות היא טענה כי ההתנהלות המתוארת חדלה מלהתקיים, אולם הצביעה על גורם מנתב רק לגבי תיקי להב. בראשות פרקליט המדינה ובהשתתפות נציגי הפרקליטות והמשטרה 2015-בדיון ב סוכם כי יש לפעול להסדרה וייעול של העברת התיקים בין הגופים. באותו הדיון עלה היעדרו של נוהל עבודה סדור לקבלת תיקי החקירה מיחידות להב ולאופן חלוקתם בין יחידות הפרקליטות. הוחלט על קיום פגישות עיתיות בין ראשי להב לבין שני המשנים לפרקליט המדינה, שבהן יוצגו התיקים שראוי כי הפרקליטות תלווה כבר בשלבי החקירה הראשוניים. כמו כן פרקליט המדינה וראש אח"ם סיכמו כי כל תיק להב או תיק ימ"ר משמעותי שעובר לפרקליטות וטרם מונה לו פרקליט מלווה בשלב החקירה, ינותב בידי ראש אח"ם אל מול המשנה הפלילי והמשנה לאכיפה כלכלית. ועד מועד סיום הביקורת לא הוסדר נוהל לניתוב תיקי 2015-נמצא כי מ להב מהמשטרה וחלוקתם לטיפול בין יחידות הפרקליטות. הפרקליטות פועלת כיום בהתאם למתווה כללי, והתיקים הגדולים מנותבים על פי החלטתו של המשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים). מן הראוי כי הפרקליטות תסדיר קריטריונים ברורים לניתוב תיקים בהסתמך על שיקולי מקצועיות ויעילות, וכדי למנוע קבלת החלטות בנושא שלא בהתאם לעומסים ובלי שנבחנו היבטים של התמחויות. תיק יכול להיות מנותב לפרקליטות המחוז הרלוונטית או לאחת מהיחידות הארציות, ואם מדובר 47 .בתיק בעל היבטים עיקריים בתחום המס - כי אז גם תובעי רשות המיסים יכולים לטפל בו 1746 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה כאמור, לצד פרקליטויות המחוז פועלות שתי יחידות ייעודיות ארציות לאכיפה הכלכלית: המחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה ופרקליטות מחוז תל אביב (מיסוי התקיימו בפרקליטות כמה ישיבות בהשתתפות 2017 - 2014 וכלכלה). בשנים פרקליט המדינה בנושא חלוקת העבודה בין שתי היחידות הארציות. בדצמבר הוחלט על הקמת צוות חשיבה בראשות המשנה לפרקליט המדינה (עניינים 2014 פליליים) דאז והמשנה לפרקליט המדינה (אכיפה כלכלית) דאז, שיבחן הצעות , 2016 לאופן חלוקת הסמכויות בין שתי היחידות. הצוות הגיש את הצעתו בינואר וביולי באותה השנה סיכם פרקליט המדינה כי המשנה הפלילי והמשנה לאכיפה כלכלית ינתבו את התיקים ויחלקו אותם על בסיס עקרונות חלוקה מסוימים ועל פי חלוקה נושאית של תחומי העיסוק. כאמור, החלוקה אינה מעוגנת במסמך פורמלי ואינה מתוקפת בנוהל רשמי. , בהשתתפות פרקליט המדינה, 2017 יוער כי בדיון בסוגיה זו בפרקליטות באוגוסט המשנה (עניינים פליליים), המשנה (אכיפה כלכלית) ומנהל יחידת הניהול, נשמעו חילוקי דעות ביחס לשאלה האם בתיקי הלבנת הון מסוג שחיתות שלטונית יש לטפל ביחידות הארציות או גם במחוזות השונים, באמצעות החוליות הכלכליות. הפרקליטות מאשרת בתשובתה כי אכן אין מסמך המגדיר את הקריטריונים לניתוב התיקים, אך ככלל תיקים בעלי היקף משמעותי או מורכבות בתחומי הלבנת ההון והמיסים ינותבו ליחידות הארציות. עם זאת, קיימת מגמה לנתב חלק מהתיקים האלו גם למחוזות, בהתאם להשקפת העולם שלפיה גם במחוזות ראוי שתישמר מיומנות בסיסית לטיפול בתיקים אלה. משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות על כך שניתוב תיקים רחבי היקף או בעלי מורכבות מיוחדת מהמשטרה לפרקליטות, וכן חלוקת העבודה בין יחידות הפרקליטות השונות, נעשים זה כמה שנים שלא על פי אמות מידה ונוהל סדור. על כן מוצע לבחון הסדרה בנוהל, כך שתוגבר יעילות עבודת הפרקליטות והמשטרה. כמו כן יש לבחון את יעילות המבנה הנוכחי בפרקליטות, ולפיו שתי יחידות שונות - המחלקה הכלכלית ומיסוי וכלכלה - עוסקות באותם תחומים, ולבחון אם לא ראוי שתהיה חלוקה ברורה של תחומי התמחויות בתחום הכלכלי, בין שתי היחידות הארציות העוסקות בנושא. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1747 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | קיומו של צוואר בקבוק במעבר בין החקירות לתביעה בשנים האחרונות השקיעו רשויות האכיפה מאמצים ומשאבים רבים בהגדלת המערך משרות שמממנת קרן 150-החוקר של הפשיעה הכלכלית. כאמור לעיל, יותר מ החילוט הופנו לטובת המערך החוקר במשטרה, ברשות המיסים וברשלא"ה. הוספת המשרות הובילה באופן טבעי לגידול בכמות תיקי החקירה שמועברים, בסופם של הליכי חקירה, לגורם התובע המתאים. מהם בתחום 60%- פרקליטים, כ 1,031 הפרקליטות העסיקה 2018 נכון לסוף שנת פרקליטים במחוזות 34 הפלילי. אכיפה כלכלית היא עיקר עיסוקם והתמחותם של ובמטה. נוסף על כך פעלו בתחום האכיפה הכלכלית פרקליטים רבים נוספים תקנים 12 הפרקליטות קיבלה 2019 ביחידות הארציות בפרקליטות. לקראת סוף שנת נוספים שאוישו כתגבור לחוליות הכלכליות. נמצא כי קיים צוואר בקבוק במעבר התיקים מהיחידות החוקרות לגורם המטפל בתביעות השונות. עוד נמצא כי קביעת היעדים ליחידות החוקרות אינה מביאה בחשבון את המשאבים המוגבלים של המשך שרשרת האכיפה, כך שקיים פער ניכר בין הגידול במספר תיקי החקירה שנפתחים במשטרה וברשויות חוקרות אחרות ובתפיסות הרכוש ובין היכולת של גופי התביעה לטפל באותם התיקים ולהביא למימוש התפוסים. המשטרה השיבה כי יעדי החילוט הנקבעים ליחידות אינם אמורים להביא בחשבון את המשאבים המוגבלים של מערך התביעה ובתי המשפט. לעמדתה, גם מערך החקירות במשטרה עובד במשאבים חסרים, ולכן יש לחזק במשאבים את כלל שרשרת האכיפה, ולא להחלישה בהיעדר משאבים. עוד ציינה כי אין צוואר בקבוק במעבר שבין המערך החוקר לתביעה המשטרתית, המטפלת באופן שוטף בתיקים המגיעים אליה. ציין נציג האוצר כי הבעיה אינה בחקירות, 2018 בישיבת מועצת החילוט בנובמבר 100 אלא "כנראה בהמשך השרשרת. יותר בנושא הפרקליטים. גם אם נביא עוד חוקרים לרשות המיסים. אם לא נגדיל את תקני הפרקליטים זה חסר כל משמעות... בסוף יש חקירות ויש פרקליטים. צריך להביא אותם למצב שהם ביחס סביר בינם .48"לבין התיקים .6.11.18 פרוטוקול ישיבת מועצת החילוט מיום 48 1748 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה חוסר ההלימה בין המערך החוקר למערך התובע מחריף לנוכח הפערים במשך הטיפול: לאחר שהמשטרה סיימה את הטיפול בחקירה אחת ועברה לתיק הבא, הפרקליט המלווה צפוי להמשיך ללוות את אותו התיק בערכאות השונות בבתי המשפט במשך שלוש שנים בממוצע, באופן שאינו מאפשר לו להתפנות לטיפול בתיקים אחרים. ציין ראש אח"ם כי אחד הנושאים 2018 בדיון של הוועדה המתמדת באוקטובר שעלו בדיון בפני צוות-העל הוא "הפערים שנוצרו בפרקליטות בכל הקשור למימוש אחריותה, בעיקר בנושא אכיפה כלכלית. הרבה חקירות אינן יוצאות לפועל בשל . 49"הפער בפרקליטים. כמובן שהפער הינו תקציבי עבור צוות-העל נכתב כי 2019 בניתוח שעשה אגף תקציבים במשרד האוצר בינואר הכללתה המאוחרת של הפרקליטות ברשימת הגופים המתוקצבים הובילה לחלוקת משאבים לא יעילה, שחיזקה באופן ניכר את גורמי החקירה ובעקבות זאת יצרה צווארי בקבוק במערך התביעה. על משרד המשפטים, המשרד לביטחון הפנים ואגף התקציבים במשרד האוצר לקיים דיון משותף בפערים בין המערך החוקר למערך התובע ולבחון דרכי התמודדות, תוך בחינת עתודת כוח האדם והמשאבים המוקצים ליחידות החקירה לעומת מערך התביעה בפרקליטות וברשות המיסים. משכי זמן עד הגשת כתב אישום על ידי הפרקליטות אחת ההשלכות המרכזיות של תופעת צוואר הבקבוק במעבר בין החקירה לתביעה היא פרק הזמן שעובר מרגע העברת תיק החקירה לגורם התובע ועד מועד קבלת ההחלטה בעניינו - האם ייסגר באחת העילות הקבועות בחוק, או שיוגש כתב אישום. הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנושא "משך טיפול התביעה עד להגשת כתב נועדה לסייע במידת האפשר בקיצור הזמן הנדרש להכנת כתבי אישום 50"האישום של הוועדה המתמדת בראשות ראש אח"ם. 56- פרוטוקול הכנס ה 49 ), "משך טיפול התביעה עד להגשת כתב 4.1200 ( 4.1202 הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מספר 50 .2014 אישום", תאריך עדכון אחרון יולי 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1749 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | בפרקליטות ובמשטרה. להתמשכות הליכי החקירה והתביעה יכולה להיות השלכה על ניהול התביעה וההגנה כראוי ועל קיום משפט הוגן. חלוף הזמן מקשה על הבאת ראיות מלאות ואמינות, ויש בו משום עינוי דין עבור החשודים. מטרת ההנחיה להציב בפני גורמי התביעה מגבלות זמן ברורות עד הגשת כתב האישום ולקבוע מנגנוני פיקוח ובקרה על ניהול גורמי התביעה בפרקי זמן אלו. למשכי הזמן בהליכי החילוט גם משמעות כספית והשפעה נרחבת על קניינו של בעל הרכוש שנתפס, אשר אינו יכול לבצע פעולות או שינויים ברכוש התפוס, לעיתים במשך כמה שנים. בהנחיה נקבע כי בפרקי הזמן המרביים להחלטת תובע יש רלוונטיות לסוג העבירה ולחומרתה. בתיקים מסוימים, דוגמת עבירות כלכליות מורכבות ועבירות שחיתות, יש הצדקה לקביעת פרק זמן ארוך יותר לשם גיבוש ההחלטה בדבר הטיפול. הפרקליטות רואה בקיצור זמני הטיפול בתיקים יעד משמעותי ועיקרי, בהיותו בעל השפעה ניכרת על איכות חייהם של חשודים ונפגעי עבירה כאחד. על פי נתוני הפרקליטות, בשנים האחרונות היא פעלה לצמצום מספר התיקים 2017-הממתינים להכרעה במשך תקופה של יותר משנתיים ובין שנה לשנתיים. ב מהתיקים שנפתחו בפרקליטות תוך שנה ממועד קבלתם. נכון לסוף שנת 91% טופלו תיקים הפתוחים יותר משנתיים ואשר טרם התקבלה 222 נותרו בפרקליטות 2018 בהם החלטה סופית. מגמה כללית זו אינה תקפה ביחס לתיקים רחבי היקף הכוללים אכיפה כלכלית, בעלי מורכבות משפטית ולעיתים אף מורכבות חשבונאית - תיקים אשר מטבע הדברים משך הטיפול בהם עד קבלת הכרעה עולה על שנה. נתונים רשמיים מהנהלת הפרקליטות שהוצגו לפרקליט המדינה דאז 7 להלן בתרשים , המציגים את מספר התיקים הכוללים אכיפה כלכלית והממתינים 2019 בחודש יוני לבירור דין (להלן - מב"ד) ולקבלת החלטה בדבר הגשת כתב אישום, בפילוח לפי מספר שנות ההמתנה, וכן היקף התפוסים בכל קטגוריה (במיליוני ש"ח). 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1751 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | יקטין את העלויות הכרוכות בניהולו וימנע צווארי בקבוק במעבר שבין סיום חקירת התיק לבין ההחלטה אם יש מקום להעמיד לדין. משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות המדינה כי עליה לפעול ביתר שאת לקיצור משכי הטיפול בתיקים הכוללים אכיפה כלכלית, וזאת לנוכח הנחיות היועץ המשפטי לממשלה וטעמן ובהתחשב בכך שהחזקת התפוסים בתקופה זו כרוכה בעלויות למדינה, ובכלל זאת ל"קרן החילוט הזמני", וכן בפגיעה בקניינו של החשוד, בזמן שעומדת לו חזקת החפות ואף יכול שלא יוגש נגדו כתב אישום. כמו כן, על הפרקליטות לוודא כי אם ההליכים מתמשכים, תיבחן סבירות גובה התפיסה אחת לתקופה. אכיפה כלכלית בעבירות מס חוק איסור הלבנת הון חל על פעולות בכספים או רכוש שהופקו במישרין או בעקיפין מעבירה שהוגדרה בחוק כעבירת מקור, או ששימשו לביצועה של אותה עבירת מקור או איפשרו אותה. רשימה סגורה של עבירות המקור מצויה בתוספת . 51הראשונה לחוק . הרקע 52 תוקן החוק כך שלרשימת עבירות המקור התווספו כמה עבירות מס 2016 בשנת לתיקון זה הוא החיבור הטבעי שקיים בין עבירות המס לעבירת הלבנת ההון, והאפשרות שמקורו של הרכוש שנעברה בו עבירת המס יכול להיות גם בפעילות לגיטימית. חשבוניות פיקטיביות 53רשלא"ה הובילה סקר סיכונים לאומי בתחום סיכוני הלבנת ההון בישראל בהשתתפות מכלול רשויות האכיפה, גופי הביטחון, גופי הממשל והסקטור הפרטי, כדי לזהות ולהעריך את הסיכונים בתחום זה בישראל. בסקר נקבע כי היקף ההון הבלתי מדווח במדינה הנוגע לעבירות המס שיש להן קשר ישיר להלבנת הון מגיע לעשרות מיליארדי ש"ח, ושתופעת השימוש בחשבוניות מס פיקטיביות והפצתן הרשימה כוללת עבירות רבות המאפיינות פשיעה חמורה, לרבות אלימות ועבירות רכוש, סמים 51 וטרור. נוסף על אלה כלולות ברשימת עבירות המקור גם עבירות מרמה, רישום כוזב במסמכי תאגיד ועוד. לחוק מס ערך מוסף, 117 , סעיף 1961-, התשכ"א]נוסח חדש[ לפקודת מס הכנסה 220 סעיף 52 .1963-ג לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג 98 , וסעיף 1975-התשל"ו .12 ', עמ 2017 - נוסח פומבי של הערכת הסיכונים הלאומית 53 1752 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה נפוצה מאוד, ועלולה להוביל להפסדים של מיליארדי ש"ח בשנה ולפגיעה במערכת הפיננסית של המדינה. הסקר אומץ על ידי היועץ המשפטי לממשלה, צוות-העל והוועדה המתמדת ומשמש בסיס לקביעת מדיניות ותוכניות פעולה. בין נקודות התורפה שזוהו בסקר, בנוגע לעבירות המס ולחשבוניות פיקטיביות, היו הקושי שבפיקוח על כמות חשבוניות המס המונפקות, קלות ההפקה שלהן וכן קלות הקמתן של חברות קש וההשתלטות על חברות קיימות, כך שמוכר חשבוניות מס פיקטיביות יכול להזדהות במרמה כבעלים של חברה ולהוציא בשמה חשבוניות מס מזויפות. לנוכח שכיחות עבירות אלה, היקפן הכספי והשלכותיהן הכלכליות והחברתיות, ולנוכח הקושי של הרשויות להתמודד עם התופעה, דורג הסיכון להלבנת הון שמקורה בחשבוניות פיקטיביות כבינוני-גבוה. ההכרה בעבירות המס החמורות כעבירות מקור במסגרת התיקון לחוק איסור הלבנת הון, והסדרת מנגנון העברת מידע מרשלא"ה לרשות המיסים לצורך חקירות עבירות מס, מאפשרות לרשויות להילחם בתופעת ההפצה והקיזוז של חשבוניות המס הפיקטיביות. גופי האכיפה נלחמים בה בין היתר באמצעות הקמת צוותי חקירה מיוחדים בתיקי חקירה מורכבים ורגישים (להלן - תיקי צח"ם). הצוותים משותפים לחטיבת החקירות ברשות המיסים ולגורמי אכיפה נוספים, ובראשם המשטרה. בשל מורכבות התיקים ממונה להם פרקליט מלווה כבר מתחילת החקירה. לתיקי הצח"ם מאפיינים מיוחדים. על פי רוב, מדובר בתיקי חקירה רחבי היקף, הן מבחינת מספר המעורבים, הן מבחינת היקף שווי העבירות המיוחסות לחשודים, הנאמד במאות מיליוני ש"ח, והן מבחינת כמות חומרי החקירה שנתפסים. ככלל, תיק החקירה המוביל בצח"ם מנוהל כנגד החשוד העיקרי, וכנגד שאר המעורבים מנוהלים תיקי חקירה נלווים המכונים "תיקי לוויין". לדוגמה, תיק החקירה העיקרי בצח"ם הוא נגד מפיץ החשבוניות הפיקטיביות, ותיקי הלוויין בצח"ם הם נגד העבריינים שהגישו את החשבוניות הפיקטיביות לטובת ניכוי מס ("תיקי מקזזים"). חקירה משותפת של רשויות האכיפה מאפשרת לחקור במקביל לעבירות המס עבירות פליליות נוספות המיוחסות לחשודים. הסמכות לשמש תובעים ולהופיע בבתי משפט בתיקים אלו מצויה הן בידי פרקליטים מפרקליטות המדינה, הן בידי עורכי הדין במחלקה המשפטית ברשות המיסים - מע"ם (להלן - תובעי רשות המיסים). במקרה הצורך ניתן לתובעי רשות המיסים כתב הסמכה להיות באי כוח היועץ המשפטי לממשלה ולשמש תובעים גם בעבירות נוספות על עבירות המס. בשל הסמכות המקבילה של הפרקליטות והמחלקה המשפטית ברשות המיסים קיימו נציגי שני הגופים כמה דיונים על חלוקת העבודה ביניהם, שמטרתם לגבש התקיים דיון בין שני הגופים בנושא חלוקת העבודה בין 2016 מתווה מוסכם. ביוני 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1753 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | הפרקליטות לבין המחלקה לתיקים מיוחדים של רשות המיסים. בין היתר סוכם כי יש צורך בתוכנית עבודה שנתית לתיקי צח"ם שתאפשר לתכנן מראש את הקצאת כוח האדם שיטפל בתיקים בשני הגופים. עוד סוכם כי תיקי צח"ם יחולקו בהתאם לעבירות העיקריות שהם עוסקים בהן: נקודת המוצא הייתה שבתיקים העוסקים בעיקר בעבירות על חוק מס ערך (להלן - חוק המע"ם) יטפלו תובעי רשות המיסים, ואם 1975-מוסף, התשל"ו אין באפשרותם לקבל תיק כזה ייקבע הגורם המטפל בו בהחלטה משותפת של הפרקליטות והיועץ המשפטי של רשות המיסים, בהתאם לקיבולת של כל אחד קיבלו הסכמות אלו את 2016 מהגופים וכדי לווסת את חלוקת העבודה. באוגוסט אישורו של פרקליט המדינה. עם זאת, לנוכח העלייה בנפח העבודה בשנים האחרונות אל מול משאבי כוח האדם המוגבלים של מערך התביעה, ובפרט על רקע תופעת עזיבה נרחבת של תובעי רשות המיסים, התגלעו מחלוקות קשות בין הפרקליטות והרשות סביב הקריטריונים לחלוקת התיקים. היו בכל 2018 עד2016 מנתונים שמסרה רשות המיסים עולה כי בשנים תיקי צח"ם (לרבות תיקי לוויין) פתוחים בהיקפים 360-שנה בממוצע כ של עשרות מיליוני ש"ח שהסתיימה בהם החקירה וטרם התקבלה בהם החלטת תובע, באין הסכמה בין הגופים בדבר הגורם המטפל. עוד עולה מתיקים אלו ממתינים להחלטה יותר משלוש שנים. 70%-כי יותר מ נתונים כמותיים על תיקי הצח"ם והלוויין שטופלו ביחידות 8 להלן בתרשים .2018 - 2016 המשפטיות ברשות המיסים בשנים 1754 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה )נתונים כמותיים ארציים של תיקי הצח"ם (לרבות תיקי לוויין: 8 תרשים 2018 - 2016 ,ביחידות המשפטיות ברשות המיסים מקור: על פי נתוני רשות המיסים, בעיבוד משרד מבקר המדינה. תיקים פתוחים בשנה בממוצע, כלומר טרם 360- היו כ 2018 - 2016 נמצא כי בשנים התקבלה בהם החלטה אם להגיש כתב אישום או לסגור אותם בעילות שונות. יתר על כן, פילוח של אותם תיקים פתוחים מעלה כי מרביתם ממתינים לטיפול זה כמה תיקים) נפתחו עוד לפני 257( 72% ,2018 תיקים פתוחים בשנת 356 שנים. מבין .2016 שנת תיקים 326 לא הוקלו העומסים: נכון לחודש יוני היו 2019 בשנת 14 תיקי חקר שנסגרו בחוסר ראיות, קנס או כופר, והוגשו 13-פתוחים ו כתבי אישום בלבד. היעדר טיפול בתיקים מוביל לנזקים חמורים ביותר ליכולת ההרתעה של גופי האכיפה, כמו גם לפגיעה קשה ביותר בקופת המדינה. כפועל יוצא מכך עבריינים המבצעים עבירות הנוגעות לחשבוניות פיקטיביות, בהיקפים של מאות מיליוני ש"ח, אינם מובאים לדין. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1755 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | לנוכח העומס הכבד במחלקותהתניית פתיחת תיק צח"ם בהקצאת פרקליט מלווה: המשפטיות ברשות המיסים, וכדי למנוע הרתעה שלילית, הנחה מנהל הרשות את סמנכ"ל בכיר לחקירות ומודיעין ברשות לאשר 2017 במחצית השנייה של שנת חקירת תיקי הלבנת הון אך ורק אם יוקצה לצוות החקירה פרקליט מלווה. הנימוקים לצורך בייעוץ משפטי צמוד היו: המורכבות והאינטנסיביות של ניהול תיק צח"ם; היקף חומר החקירה, שאינו מאפשר לימוד של התיק בדיעבד; מניעת הצורך בהשלמות חקירה וייעול זמן ניהול התיק; והעובדה שחלק גדול מהתיקים מתנהל כשהחשודים המרכזיים נעצרים עד תום ההליכים נגדם, ולכן נדרשת הגשת כתב אישום בפרק זמן קצר. בביקורת עלה כי הנחייה האמורה הובילה לכך שגוף החקירות במע"ם אינו מתחיל לטפל בתיקי צח"ם חדשים, בהיעדר יכולת של הפרקליטות לספק פרקליט מלווה ולהבטיח טיפול בתיק והגשת כתב אישום. למצב זה השלכות על היבטי האכיפה וההרתעה. הציגו מנהל 2019 בדיון של צוות-העל בראשות היועץ המשפטי לממשלה באפריל רשות המיסים ופרקליט המדינה את עמדותיהם החלוקות בנוגע לזהות היחידה שתטפל בתיקי הצח"ם הנוגעים לעבירה של חשבוניות פיקטיביות. באותו דיון סוכם כי יש להכין תוכנית לחלוקת התיקים והמשאבים בין שני הארגונים לפי העניין ובשים לב למומחיות של כל אחד מהם ולמשאביו. נקבע שהמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט פלילי) תכין הצעה לחלוקה האמורה ותציג אותה בישיבה הבאה של צוות-העל. דיון בהשתתפות נציגי שני הגופים, ובו עלה כי 2019 בהמשך לכך התקיים ביולי עיקר המחלוקות נוגעות לשאלת זהות הגורם המטפל, הן בסוגיות מהותיות - למשל בתיקים שמעורבים בהם ארגוני פשיעה ובתיקי הלבנת הון ששווי התפוסים בהם מיליון ש"ח, והן לגבי תיקים מורכבים ותקדימיים. נקבע כי היועץ המשפטי 5-גדול מ לממשלה יתבקש להכריע במחלוקות. נכון למועד סיום הביקורת טרם הוכרעה המחלוקת בין הגופים, ובמצב דברים זה המחדל נותר בעינו. משרד מבקר המדינה מעיר לצוות-העל, לפרקליטות ולרשות המיסים כי עליהם להסדיר את חלוקת העבודה בנוגע לתיקי צח"ם בעבירות לפי חוק המע"ם. 1756 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מחלוקת נוספת שעל הפרקליטות ורשות המיסים היעדר טיפול בתיקי לוויין: ליישב נוגעת לטיפול בתיקי החקירה המכונים "תיקי לוויין". בשל מגבלות הזמן וכוח האדם במחלקה המשפטית ברשות המיסים ובפרקליטות, לא ניתן מענה אפקטיבי ויעיל לתיקי חקירה שנפתחו למי שחומרת עבירתם פחותה, אך היו חלק מהעשייה - 2016 העבריינית ואף נהנו מפירותיה. מנתוני המחלקה המשפטית במע"ם לשנים תיקים. 300- עולה שמדובר בכ 2018 רשות המיסים והפרקליטות מתקשות להקצות כוח אדם לטיפול בתיקי הלוויין. לעמדת רשות המיסים, לתובעים מטעמם אין אפשרות לטפל בכל תיקי הלוויין בפחות מארבע שנים מיום פרוץ החקירה. נקבע כי בכל תיקי 2016-יוער כי במסגרת ההסכמות שהצדדים הגיעו אליהן ב הלוויין של תיקי צח"ם יטפל הגורם המטפל בתיק המקורי, וכי בכל מקרה צריכה להיות מדיניות טיפול אחידה. נכון למועד סיום הביקורת, עמדת הפרקליטות לעניין תיקי הלוויין היא כי יחולו עליהם אותם הכללים והקריטריונים החלים על התיק העיקרי. לדוגמה, הפרקליטות לא תטפל בתיקי לוויין שאינם בהיקף גדול, או שאין בהם מורכבות מיוחדת או תפיסות בהיקף נרחב. אומנם עקרונית מסכימה הפרקליטות כי היה עדיף שהרשות המטפלת בתיק העיקרי תטפל גם בתיקי הלוויין, אך היא סבורה שלא תהיה מסוגלת לעמוד בכך. לעומת זאת, עמדת רשות המיסים היא כי הגורם המטפל בתיק העיקרי צריך לטפל בכל תיקי הלוויין, ואין לפצלם בין הרשויות, על מנת להבטיח מדיניות אחידה ולמנוע הסתבכות משפטית הנובעת מפיצול תיקים בעלי תשתית ראייתית משותפת בין שני גורמי תביעה. נמצא כי בניגוד למוסכם בין הפרקליטות לבין רשות המיסים - כי בכל תיקי הלוויין של תיקי צח"ם יטפל הגורם המטפל בתיק העיקרי - בפועל אין מענה אפקטיבי והצטברו מאות תיקים מסוג זה שאינם מטופלים. רשות המיסים ציינה בתשובתה כי הפרקליטות היא שאינה עומדת בסיכום ואינה לוקחת לטיפולה את תיקי הלוויין. הפרקליטות כתבה בתשובתה כי הסכמתה הראשונה לטפל בכל תיקי הלוויין הנלווים לתיק העיקרי התבססה על הבטחה לכוח 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1757 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | אדם נוסף, ומשזה לא ניתן, הבהירה שלא תוכל לטפל בתיקי הלוויין גם אם תטפל בתיק העיקרי. משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד המשפטים ולרשות המיסים כי מדובר בתיקים שיש חשיבות ציבורית בטיפול בהם, נוכח המשמעות ההיקפית וההשלכות של היעדר הטיפול והפגיעה בקופה הציבורית. בתיקים הושקעו משאבים לא מבוטלים עד מיצוי החקירה, אך המערך התביעתי אינו מסוגל להמשיך בטיפול עד העמדה לדין. הדבר עלול לגרום להשלכות גם בהיבטים של הרתעה ואמון הציבור במערכת האכיפה. פערים בתפקוד התביעה ברשות המיסים - מע"ם מהם 75- תקנים לעורכי דין, כ 94 במחלקה המשפטית ברשות המיסים - מע"ם מאוישים. המחלקה על יחידותיה מטפלת בסוגים שונים של תיקים נוסף על טיפול עזבו את המחלקה עשרה עורכי דין, ובשנת 2018 בחשבוניות פיקטיביות. בשנת (נכון לחודש יולי) עזבו שלושה עורכי דין נוספים. עזיבת התובעים העצימה 2019 את מצוקת כוח האדם ואילצה את המחלקה המשפטית להגיע להסדרי טיעון, על מנת להתמודד עם מאות התיקים הממתינים לטיפול. בעיית מלאי התיקים הממתינים לבירור אינה ייחודית לתיקי צח"ם: גם בתיקים תיקים שלא מטופלים. מדי שנה מתקבלים 2,000 -רגילים ישנה "גיבנת" של כ תיקים חדשים, והיא מטפלת במהלך השנה בכמחציתם, 1,300 -במחלקה המשפטית כ וכך הפער הולך וגדל. עוד עולה כי בשנים האחרונות מספר תיקי צח"ם שטופלו במחלקה המשפטית - מע"ם במגמת ירידה; היחידות המשפטיות מטפלות בממוצע ממלאי התיקים הפתוחים מדי שנה. 13%-רק ב המחלקה המשפטית - מע"ם ברשות המיסים, במצבת כוח האדם הנוכחית, אינה עומדת בעומסים המוטלים עליה. מאות תיקי חקירה הממתינים בה שנים ארוכות ללא טיפול פוגעים פגיעה קשה ביכולת ההרתעה. יש בכך גם עינוי דין לחשודים אשר עניינם תלוי ועומד תקופה ארוכה בלי שידעו מה עלה בגורלם. ראוי שנתונים אלו יעמדו לבחינת הנהלת רשות המיסים. 1758 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה נוכח הצעות למענה פנים-ארגוני במחלקה המשפטית ברשות המיסים (מע"ם): ועדה בראשות 2018 הפערים שהצטברו מינה מנהל רשות המיסים בספטמבר סמנכ"לית בכירה (מע"ם), שחברים בה גורמים שונים ברשות ושתפקידה לגבש המלצות לצמצום כמות התיקים הפליליים במערך מע"ם. במסגרת המלצותיה ציינה הוועדה כי היועצים המשפטיים, ובכללם תובעי רשות המיסים, מבזבזים זמן בעבודה מינהלית כגון סריקת תיקים, הזמנת עדים, קביעת פגישות עם עורכי דין והגשת חומרים לבתי המשפט. כמו כן צוין כי תובעים רבים עוזבים את היחידה המשפטית למשרדי ממשלה אחרים, ובעיקר לפרקליטות - עזיבה הנגרמת, בין היתר, מתנאי השכר של היועצים המשפטיים ומעומסי העבודה המוטלים עליהם. עוד עולה מהמלצות הוועדה כי בשל הליכי מכרז וקליטה ארוכים ביותר נאלצת המחלקה המשפטית לקלוט לשורותיה יועצים משפטיים צעירים וחסרי ניסיון. הליך הכשרתם וחניכתם של אלה בידי היועצים המשפטיים הוותיקים גוזל זמן יקר, ובזמן זה תיקים רבים אינם מטופלים. אחת ההמלצות של הוועדה לשימור כוח אדם איכותי ולמניעת תחלופה מרובה הייתה לתת ליועצים המשפטיים "אופק קידומי" ולאפשר להם להשתתף בקורסים מקצועיים. צוין כי ככל שכוח האדם יהיה איכותי ובעל ותק וניסיון תצליח הרשות לטפל בתיקים רבים יותר, ובהמשך תוכל לשמר את היועצים לתפקידים אחרים ברשות. מרשות המיסים נמסר כי מרבית המלצות הוועדה טרם יושמו, והמחלקה המשפטית העבירה פנייה מסודרת בעניין לחטיבת המינהל ברשות ואף התקיימו ישיבות בנושא תקני פרקליטים 30 זה. עוד ציינה רשות המיסים כי בשנתיים האחרונות התווספו לצוות התביעה ברשות. מעבר לכך, היא פועלת מול נציבות שירות המדינה לבחינת המבנה הארגוני של החטיבה המשפטית במטרה לשפר את ההון האנושי בחטיבה. מוצע לרשות המיסים כי תשקיע מאמץ בשימור כוח האדם המקצועי במחלקה המשפטית ובמציאת מענה פנים-ארגוני לתופעת עזיבת התובעים את שורותיה, ותנקוט בפעולות שיבטיחו את קיצור משכי ההליכים לגיוס תובעים חדשים. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1759 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | ממשקי העבודה של גופי האכיפה ביחס לניהול זמני של התפוסים עד מימושם היעדר נהלים תקפים המסדירים את ממשקי הפעולה בין גופי האכיפה הכלכלית פעולת גיבוש נוהלי עבודה המוסכמים על כל הצדדים חיונית לשם הסדרת פעילות משולבת של הגופים העוסקים באכיפה כלכלית. היעדרם של נהלים כאלה פוגע ביעילות האכיפה הכלכלית. במהלך תקופת הביקורת התקיימו ישיבות בראשות האפוטרופסה הכללית ובהשתתפות נציגי האפ"כ, הפרקליטות והמשטרה. בהתאם לסיכום שגובש, ראש תחום אכיפה כלכלית בפרקליטות ריכז כמה ישיבות בנוכחות נציגי המשטרה ויחידת החילוט, ובהן נוסחו טיוטות לנהלים משותפים שיסדירו את הליכי התפיסה ואת ניהול סוגי הרכוש השונים הנתפסים בשלב הזמני ומיועדים לחילוט. לאחר מועד סיום הביקורת הצליחו גופי האכיפה להגיע להסכמה על כמה נהלים . עם זאת טרם גובש נוהל כללי 54לטיפול בסוגי רכוש תפוס המיועדים לחילוט שיסדיר את שיתופי הפעולה והממשקים ביניהם (להלן - נוהל הליבה). בהיעדר נהלים תקפים ומוסכמים בנוגע לעבודת גופי האכיפה, כמו גם היעדר נוהל ליבה המסדיר את הממשק בין הגופים, נוצר חוסר תיאום ביניהם. תיקים ביחידת החילוט שההליכים בעניינם 25 צוות הביקורת בדק באופן פרטני הסתיימו ושחולטו במסגרתם נכסים שונים. במסגרת הבדיקה עלה שבתיקים רבים בסופו של דבר כספים לא הופקדו בקרן החילוט מסיבות שונות, שעיקרן הוא חוסר תיאום מספק בין גופי האכיפה. להלן דוגמאות: 1 . ,המשטרה תפסה בשלב החקירה סוגי רכוש לחילוט שבסמכות יחידת החילוט אך המידע על כך לא הובא לידיעת היחידה, או שהרכוש הועבר לניהולה בשיהוי ניכר ואף לאחר מתן גזר הדין. 2 . ,הפרקליטות התעכבה במתן הנחיות ליחידת החילוט לאחר שניתן גזר דין בתיקים שבהם התפוסים נוהלו ביחידה אך ההרשעה הייתה בעבירות שאינן בסמכות טיפולה. נוהל נדל"ן, כלי רכב (עד כניסת המכרז החדש לתוקף), יהלומים ואבני חן וציוד מעבדות הידרו. 54 .טרם גובשו הסכמות לגבי הטיפול בהמחאות תפוסות, וטרם אושר נוהל טיפול בניירות ערך תפוסים 1760 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה3 . יחידת החילוט פנתה אל הפרקליטים לאחר מתן גזר הדין כדי שיפנו לבית המשפט לקבלת הוראות בנוגע לרכוש שנתפס בשלב הזמני ומצוי בניהול היחידה. בהיעדר הוראות מבית המשפט לגבי הרכוש התפוס, קרן החילוט המשיכה כל אותו הזמן לשלם את עלויות האחסנה. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעולות שנוקטים הגופים לגיבוש נוהלי עבודה מוסכמים ותקפים בתחום האכיפה הכלכלית. עם זאת, בחלוף חמש שנים מהקמת יחידת החילוט טרם גובשו נהלים משותפים לה ולגופי האכיפה והתביעה ביחס לכלל הסוגיות, ובכלל זה נוהל הליבה. בתשובתה כתבה יחידת החילוט כי נוהלי העבודה המתגבשים בעת הזאת מבוססים על הניסיון והפקת הלקחים שנצברו מאז הקמתה. המשטרה כתבה כי טיוטות נהלים אלו יועברו בתקופה הקרובה לאישור גורמי הפיקוד בטרם הטמעתן ביחידות השטח. היא הוסיפה כי בצד גיבוש הנהלים, פותח ממשק מקוון בין מערכות הגופים המאפשר העברת נתונים מיידית על רכוש הנתפס במהלך חקירה. ממשק זה מצוי בבדיקה מקדמית, ואם הוא יוטמע יוכלו יחידת החילוט והפרקליטות לקבל באופן מיידי ומקוון נתונים על רכוש שנתפס כבר בשלב החקירה. על הגופים להמשיך ולפעול לצורך גיבוש נוהלי עבודה משותפים על מנת להגביר את התיאום ביניהם, למנוע הוצאות מיותרות על אחסון רכוש תפוס ולהביא למיצוי מלא של פוטנציאל החילוט. כמו כן, גיבוש הנהלים ימנע החזקת כספים ב"קרן חילוט זמני" בעבירות שאינן בסמכות יחידת החילוט, או החזקת הכספים באוצר המדינה בעבירות שבסמכות היחידה. העברת כספים תפוסים המיועדים לחילוט מהמשטרה לחשבון האפוטרופוס הכללי אחד מסוגי הנכסים שתופסת המשטרה בשלב החקירה הוא כסף מזומן. הטיפול בכסף כרוך בהפקדתו, אולם בהיעדר הסדרה מפורשת של סמכות האפ"כ לנהל רכוש בשלב הזמני, לא ברור מי מהגופים - המשטרה או יחידת החילוט - אמור לטפל בכספים אלו בשלב זה. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1761 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | נוהל המשטרה העוסק בטיפול במוצגי כסף מזומן שנתפס בשלב החקירה מורה על הפקדת הכספים בחשבון החשכ"ל. המערכת הכספית במשטרה אינה מבחינה בין כספים שנתפסו ומיועדים לחילוט לבין כספים אחרים שנתפסים כמוצגים במהלך הפעילות המשטרתית הרגילה. על פי נתוני מיליון 350- הופקדו בחשבות המשטרה כ 2018 – 2014 המשטרה בשנים מיליון ש"ח כסכומי חילוט. 40-ש"ח. באותן שנים הועברו לאפ"כ כ המשטרה ציינה בתשובתה כי לאור הערת הביקורת, יתוקף נוהל משטרתי העוסק באופן הטיפול במוצגי כסף מזומן, תוך הבחנה בין כספי החילוט לכספים אחרים כאמור. מהביקורת עלה שלא נשמרה אחידות בהפקדת כספים תפוסים שיועדו לחילוט, ולכן אירעו תקלות חוזרות ונשנות. לעיתים הם הופקדו לחשבון חשבות המשטרה ולא הועברו לחשבון האפ"כ, ולעיתים הופקדו ישירות לחשבון האפ"כ על ידי יחידות השטח המשטרתיות. התקלות נבעו, בין היתר, מאי-הבהירות ביחס לגורם המטפל בכספים התפוסים. במהלך השנים התגלעו מחלוקות בין האפ"כ לחשבות המשטרה בעניין הכספים המוחזקים בידי המשטרה והמיועדים ליחידת החילוט. קיים פער טכנולוגי בין הגופים שאינו מאפשר העברת כספים מחשבות המשטרה לאפ"כ באופן שיאפשר זיהוי הכספים ושיוכם לתיק ספציפי. לצורך קביעת מדיניות טיפול אחידה וטיוב העבודה המשותפת עם האפ"כ, הנחה רמ"ח חקירות כי כל סכום כסף מזומן שתתפוס המשטרה, לרבות כספים שייתפסו בשלב החקירה מכוח חוק איסור הלבנת הון, יופקד לחשבון חשבות המשטרה בלבד. קיים פער בין התשואה המתקבלת בכספים המופקדים במשטרה לעומת אלה המופקדים בחשבון האפ"כ. כספים המופקדים במשטרה מועברים לחשבון בנק של מטה החשב הכללי במשרד האוצר וצוברים ריבית משתנה בשיעור ריבית . הכספים שנתפסו מוחזרים לנאשם או 0.1% על2017 בנק ישראל, שעמדה בשנת מועברים לחשבון יחידת החילוט, בהתאם להחלטה שיפוטית, ולסכום הפיקדון מצורפת ריבית לתקופה שמיום ההפקדה ועד מועד ההעברה. לעומת זאת כספים שמופקדים בשלב הזמני בחשבון האפ"כ מנוהלים באמצעות ועדת ההשקעות של מיליארד ש"ח באופן שוטף, ולרשותו מערכות ומשאבים 8-האפ"כ. באפ"כ מנוהלים כ . 2017- ב5%-לניהול כספים אלה ביחידת החילוט. קרן החילוט השיאה תשואה של כ אם בית המשפט יורה על החזרת כספים, או יוחלט כאמור על ידי רשויות האכיפה, 1762 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה יחידת החילוט תשיב את הסכום הגבוה מבין השניים: ערך הכספים הנומינלי ליום התפיסה, או סכום התפיסה בתוספת התשואה מיום הפקדת הכספים בקרן האפ"כ ועד למועד הצו או ההחלטה. 2010-הנחיית רמ"ח חקירות אינה מתיישבת עם החלטת הממשלה מ שלפיה יש לפעול להרחבת סמכויות האפ"כ, שהוא הגוף המקצועי ומומחה התוכן לנהל ולממש רכוש שנתפס במסגרת הליכי החילוט הפלילי. יתרה מזאת, בשנים האחרונות קרן החילוט משיאה תשואה יתרה על הריבית במשק, ובמצב שבו הליכים זמניים נמשכים שנים, ) 0.1%( הפקדת הכספים בחשבון חשכ"ל הנושא ריבית בנק ישראל גורמת לאובדן רווחים - בין אם לטוען לזכות בכספים (אם בית המשפט יורה בסיום ההליך על החזרתם) ובין אם למדינה (אם בית המשפט יורה על חילוט הכספים והעברתם לקרן החילוט). כדי שההסדר הזמני שלפיו המשטרה מנהלת את כספי התפיסה עד סיום ההליך הפלילי לא יהפוך להסדר קבע, על האפ"כ והמשטרה לפעול - תוך קביעת לוח זמנים - לסגירת הפערים הטכנולוגיים ביניהם, כך שניתן יהיה להעביר את הכסף התפוס זמנית מחשבות המשטרה לאפ"כ תוך זמן סביר לאחר תפיסתו. כל עוד כספים תפוסים מופקדים בחשבות המשטרה, עליה להקפיד על הפרדה נאותה של כל כספי התפיסה הזמנית מיתר הכספים, וכן על גיבושה של תוכנית השקעה מושכלת. טיפול בהמחאות בשלב החקירה נתפסות לעיתים המחאות אצל חשודים. כל המחאה שנתפסת נרשמת כמוצג נפרד ומופקדת בכספת תחנת המשטרה, וקצין החקירות עם קצין החילוט מחליטים אם תיועד לחילוט. יחידת החילוט, המשטרה והפרקליטות גיבשו נוהל לגבי המחאות שנתפסו במסגרת הליכי חילוט, ולפיו אלו הנתפסות בשלב הזמני מכוח החוקים המסמיכים את יחידת החילוט לנהל ולממש רכוש, ולאחר קבלת צו בית משפט, מופקדות על ידי היחידות החוקרות במשטרה בחשבון הבנק של האפ"כ. לאחר הפקדתן שם הן עוברות לאחריות יחידת החילוט. המחאות שהמשטרה תופסת בהליכי תפיסה לפי פסד"פ, שאין ליחידת החילוט סמכות טיפול בהן, מופקדות בחשבון המשטרה כדי לשמור על ערכן. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1763 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | אם המחאות לא כובדו מכל סיבה שהיא, כגון חלוף זמן הפירעון, היעדר כיסוי בחשבון הבנק או ביטול ההמחאות בידי מושכי ההמחאות (המחאות מחוללות), פתחה היחידה 2018 על יחידת החילוט לפעול כדי לגבותן בהוצאה לפועל. בשנת תיקי הוצאה לפועל בשלב הזמני בגין המחאות שלא כובדו, בשווי כולל של 23 תיקים שהוגשו בהם התנגדויות לפירעון 19 מיליון ש"ח. באותה שנה ניהלה 7.6-כ ההמחאות, על ידי החשוד או צדדים שלישיים, בבתי משפט השלום. מהמסמכים עולה כי לעיתים לא פעלה יחידת החילוט לגביית המחאות שחוללו. הסבירה 2018 בפגישה של נציגי האפ"כ עם נציגי המשטרה והפרקליטות בדצמבר מנהלת יחידת החילוט את שיקולי היחידה, בכך שאינה מגישה לגבייה המחאות שחוללו בתיקים שבהם לא קיימה היחידה החוקרת חקירה כלכלית לבירור מהות העסקה שבגינה ניתנה ההמחאה. נציגי הפרקליטות הבהירו כי יחידת החילוט חייבת לפעול למימוש ההמחאות המחוללות. האפוטרופסה הכללית הנחתה כי יחידת החילוט תמשיך בהליכים בהוצאה לפועל כדי לממש המחאות שחוללו, ואם יהיו התנגדויות לפירעונן תפנה לפרקליטות או ליחידה החוקרת לקבלת הנחיות, כדי למנוע הפסד כספי לקרן החילוט או לבעלי ההמחאות ופגיעה בתכלית האכיפה הכלכלית. אופן הטיפול בהמחאות מחוללות דורש הסדרה בנוהל חדש, כי לצד הצורך בקביעת מנגנוני הגנה נדרש גם להבטיח גבייה מקסימלית של המחאות המחוללות שאין מניעה לגבותן. משגובשה הסכמת הגופים המעורבים - המשטרה, הפרקליטות והאפ"כ - בנושא, עליהם לפעול לגיבוש הנוהל והטמעתו. יחידת החילוט מסרה למשרד מבקר המדינה כי לאור ההנחיית האפוטרופסה הכללית, ובסמוך לפרסומה, החלה בהליכי גבייה מזורזים של כל ההמחאות המחוללות באמצעות הליכי הוצאה לפועל. במסגרת זו עלה הצורך בחידוד ההנחיה וקביעת מנגנוני זהירות בטרם נקיטת פעולות לגביית ההמחאות המחוללות. כמו כן, הושגה הסכמת כל הגופים לגיבוש נוהל חדש בנושא. תפיסת רכבים ומכירתם אחד מסוגי הרכוש הנתפסים במסגרת תיקי אכיפה כלכלית הוא כלי רכב. כלי רכב שנתפס לצורך חילוט מאבד מערכו ואף מתקלקל כאשר הוא חונה תקופה ממושכת במגרשי המשטרה בהמתנה לסיום ההליך המשפטי. בית המשפט הכיר בכלי רכב כנכס מתכלה, ולכן ניתן למוכרו כבר בשלב הזמני על מנת לשמור על ערכו ביום התפיסה, ותמורת המכר מופקדת בקרן החילוט עד גזר 1764 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה הדין. לחלופין, לעיתים בעל הרכב (החשוד) מבקש להמשיך להשתמש בו תוך כדי ניהול ההליכים נגדו, ויש אפשרות לשחרר את הרכב - בכפוף להפקדת ערובה בקרן החילוט בשיעור ירידת הערך הצפויה לרכב במשך שלוש שנים, שעבוד פוליסת הביטוח שלו ורישום משכון עליו לטובת האפ"כ (להלן - שחרור רכב בתנאים). בהתאם לנוהל המשטרה, על החוקר בתיק להציע לבעל רכב שסירב למכור את רכבו את האפשרות לשחרר את הרכב בתנאים. כלי רכב המיועדים לחילוט. 700- נתפסו בממוצע כ 2018 - 2016 בכל אחת מהשנים נתונים על מספר הרכבים שנמכרו ועל תקבולי המכירות. 5 להלן בלוח 2018 - 2016 ,כלי רכב תפוסים שנמכרו ותקבולי מכירתם: 5 לוח השנהכלי רכב שנתפסו ויועדו לחילוטכלי רכב שנמכרו בסיוע יחידת החילוטתקבולי מכירה (ש"ח)תקבול ממוצע למכירה (ש"ח) 2016 752 65 2,000,000 31,000 2017 652 46 1,379,000 30,000 2018 693 58 2,569,000 44,300 סה"כ 2097 169 5,948,000 35,000 מהנתונים עולה כי בשלוש שנים נמכרו בסיוע יחידת החילוט רכבים בסך כולל של מיליון ש"ח בשנה. מספר כלי הרכב 2- מיליון ש"ח, ובממוצע נמכרים רכבים בכ 6-כ שנתפסו ויועדו לחילוט מתייחס לכלל כלי הרכב שנתפסו במסגרת הליכי אכיפה, ולא רק לאלה שנתפסו מכוח החוקים שמסמיכים את יחידת החילוט לנהל ולממש רכוש. אין בידי המשטרה נתונים על מספר כלי הרכב שנתפסו לחילוט ושוחררו בתנאים. כלי רכב שחולטו והועמדו למכירה במגרש המכירות המשטרתי. 1 להלן בתמונה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1765 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | כלי רכב מחולטים שהועמדו למכירה במגרש המשטרתי: 1 תמונה צולם על ידי צוות הביקורת. בביקורת שעשתה המשטרה במגרשיה נמצאו רכבים המיועדים לחילוט שחנו במשך תקופות ארוכות ללא טיפול, כשערכם יורד עם השנים ונשחק עקב בלאי מואץ כלי רכב המיועדים לחילוט אשר 84 ובהיעדר שימוש. למשל נמצאו במגרש מסוים חנו בו במשך שנה וחצי עד שש שנים, בעוד תיקי החקירה הרלוונטיים מתנהלים בבתי המשפט וממתינים להחלטה או לגזר דין. אי-מכירת כלי רכב או אי שחרורם בתנאים גורם למצוקת אחסון במגרשי המשטרה ולצורך בשכירת מגרשים אזרחיים, ולכן הנחתה המשטרה את יחידות השטח שלא לתפוס עוד רכבים. מהנתונים עולה ששיעור המכירה של הרכבים שנמכרו בסיוע יחידת מתוך סך תפיסות כלי הרכב שיועדו לחילוט. 8% החילוט עומד על המשטרה לא פעלה די למכירת כלי רכב בסמוך לתפיסתם או לשחרורם בתנאים, ולכן נתפסו מקומות אחסון במגרשים לתקופות ארוכות, וערכן של המכוניות נשחק במידה ניכרת. 1766 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה יחידת החילוט מסרה בתשובתה שהאחריות למכירת כלי הרכב התפוסים והמחולטים מוטלת על המשטרה, ותפקיד היחידה הוא לסייע למשטרה ולפרקליטות במתן ייעוץ משפטי ולוגיסטי ביחס לרכבים שנתפסו מכוח החוקים הקובעים את סמכותה לגבי רכוש תפוס. כמו כן מסרה שמדובר בחלק קטן מכלל הרכבים התפוסים, שכן מרביתם נתפסים מכוח פסד"פ. המשטרה השיבה כי ממצאי הביקורת ייבחנו על ידי הגורמים המקצועיים וכי חטיבת החקירות במשטרה תבצע פיקוח ובקרה בנושא. היא הוסיפה כי היא פועלת להטמעת שימוש בחלופות העומדות לרשות החוקר לאחר תפיסת רכב המיועד לחילוט, כגון שחרור רכב בתנאים או מכירתו בסעד זמני, ואולם בנסיבות מסוימות לא ניתן לממש חלופות אלו. סוכם בין המשטרה לאפ"כ כי כלי רכב שתתפוס המשטרה לחילוט 2019 בחודש יוני יועברו לטיפול יחידת החילוט, ורק שלב מכירת כלי הרכב יישאר באחריות המשטרה, כספק חיצוני של האפ"כ. למרות הסכמות אלה, המשטרה הודיעה כי היא בוחנת את עמדתה מחדש וטענה כי יחידת החילוט עדיין אינה ערוכה לקלוט את כלי הרכב התפוסים. הגופים הסכימו כי המשטרה תמשיך לבצע את כל הטיפול בכלי הרכב התפוסים ומיועדים לחילוט, והאפ"כ יממן את התהליך הטכני (גרירת הרכבים, אחסנתם ומכירתם). נכון למועד סיום הביקורת הטיפול במכירת הרכבים התפוסים שבאחריות אפ"כ טרם הוסדר. על המשטרה והאפ"כ לגבש נוהל בנושא לזירוז הליכי המכירה למניעת הפגיעה הכלכלית הכרוכה באחסון הרכבים לאורך זמן. תפיסת נכסי מקרקעין ומימושם נכסי מקרקעין הם גם מסוג הנכסים הנתפסים על ידי המשטרה בשלב החקירה. ככלל, נעשית תפיסה רישומית בפנקסי המקרקעין, כדי למנוע שינוי או העברת זכויות (דיספוזיציה). לצורך מימוש הנכס המחולט בודקת יחידת החילוט אם קיימים טוענים לזכות פוטנציאליים, כגון בעלים נוספים, שותפים, נושים מובטחים שלטובתם נרשמו משכנתא או משכון ובעלי הערות אזהרה על הנכס. נתונים על נכסי מקרקעין שבהם טיפלה יחידת החילוט מאז הקמתה 9 להלן בתרשים לצד נכסים שמומשו בסיוע היחידה. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1767 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | 2019 נכסי המקרקעין המחולטים שבטיפול יחידת החילוט, נכון לדצמבר: 9 תרשים מקור: על פי נתוני יחידת החילוט, בעיבוד משרד מבקר המדינה. נכסי 47- טיפלה יחידת החילוט ב 2019 מהתרשים עולה כי מאז הקמתה ועד דצמבר מיליון ש"ח, אולם נכון 27-) שסכומם הכולל כ 28%( נכסים 13 מקרקעין, ומהם נמכרו מיליון ש"ח. 58- נכסים ששוויים המוערך כ 34 למועד הביקורת טרם מומשו יחידת החילוט תולה בתשובתה את העיכוב בהליכי המימוש בכך שמדובר בפעילות מורכבת; שבמרבית המקרים היא מקבלת את הנתונים המלאים על נכסי המקרקעין המחולטים רק לאחר שניתן צו חילוט סופי; ושעליה להתמודד עם חסמים במימוש נכסי מקרקעין, כגון דיירים מוגנים בנכס, פולשים, נכסים הרוסים שיש לשפצם כדי לממשם, נכסים שהזכויות בהם שונות מהותית מאלו המצוינות בצו החילוט, נכסים מפוצלים, נכסים שנבנו או פוצלו בניגוד לחוקי התכנון והבנייה ועוד. משרד מבקר המדינה מציין לפני יחידת החילוט כי שיעור מימוש . מומלץ כי יחידת החילוט תבחן החסמים 30%-נכסי המקרקעין נמוך מ והדרכים להעלאת שיעור מימוש נכסי המקרקעין בהתאם ליעודה. 1768 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינהתפיסות נכסים לפי חוק עזרה משפטית בין מדינות הגלובליזציה המאפיינת את הפשיעה המאורגנת והפוטנציאל הגובר ליצירת בריתות בין-לאומיות בין ארגוני פשיעה ישראליים למקביליהם בעולם, מובילים לכך שסכומי כסף גדולים מולבנים באמצעות הזרמתם לחו"ל והסתרתם שם. על פי , הלבנת הכספים נעשית בעיקר 55הערכת הסיכונים הלאומית בתחום הלבנת ההון דרך שירותי נותני מטבע, אנשי קש, רכישות נדל"ן ועסקים עתירי מזומן. כמו כן ניכרת מגמה של העתקת פעילות גורמי פשיעה ישראליים בכירים לחו"ל ועלייה במעורבותם בסחר בין-לאומי בסמים ובביצוע הונאות בין-לאומיות מתוחכמות. התקדמות הטכנולוגיה מאפשרת לעבריינים להרחיב את פעילותם הפלילית אל מחוץ למקום מושבם, ולהעביר בלחיצת כפתור את רווחי העבירות שביצעו, באמצעות הרשת הווירטואלית, ממקום אחד למשנהו. לנוכח מגמות אלה, גופי האכיפה בישראל מרכזים מאמצים ניכרים באיתור פעילות עבריינית חוצת גבולות והתחקות אחר הברחת נכסים וכספים אל מחוץ לגבולות תיאר ראש אח"ם בפני מועצת החילוט את עבודתם של 2017 המדינה. בפברואר נציגי המשטרה הפועלים בעולם ומתמקדים בנושאים של אכיפה כלכלית: "ראינו והבנו שעבריינים למדו אותנו והם מזיזים את מקום מושבם ואת הכספים שלהם . 56"למדינות אחרות התייחסה ראש רשלא"ה לתופעת הברחת 2018 בישיבת מועצת החילוט בפברואר הכספים אל מחוץ לגבולות המדינה בהקשר של ארגוני פשיעה המבריחים נכסיהם לחו"ל: "ארגוני פשיעה קשה להם להתנהל בישראל... העבריינים המשמעותיים מחפשים דרכים להעביר לחו"ל... כל פרשה פיננסית מערבת קשר לחו"ל, מבחינת עבריינים אין גבולות... גופי האכיפה מחפשים את הכסף מחו"ל, ושם הוא יהיה .57"בדרך כלל שיתוף פעולה בין-לאומי ועזרה משפטית הדדית בין מדינות בעניינים פליליים הם כלים חיוניים ביותר למאבק בפשיעה חוצת הגבולות. בקרב גופי אכיפת החוק בארץ ובעולם הולכת ומתחזקת ההכרה בדבר החשיבות שבשיתוף פעולה בין-לאומי, והיא באה לביטוי בכינונן של רשתות פורמליות ובלתי פורמליות של שיתוף פעולה בין גופי אכיפה שונים. .2017 - נוסח פומבי של הערכת הסיכונים הלאומית 55 .27.2.17 פרוטוקול ישיבת מועצת החילוט מיום 56 .7.2.18 פרוטוקול ישיבת מועצת החילוט מיום 57 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1769 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | הביטוי הפורמלי המרכזי לשיתוף פעולה בין-לאומי הוא קיומה של מערכת אמנות והסכמים לעזרה משפטית בין מדינות, שתכליתה להניח את המסד החוקי הנדרש לאכיפה משותפת, לצד הדינים המקומיים בכל מדינה. החוק המסדיר בישראל את תחום העזרה המשפטית בין מדינות הוא חוק עזרה (להלן - חוק עזרה משפטית). חוק זה והתקנות 1998-משפטית בין מדינות, התשנ"ח מכוחו קובעים סדרי דין ביחס לבקשות לעזרה משפטית המתקבלות ממדינות זרות (להלן - בקשות נכנסות), וכן הוראות לגבי הבקשות מטעם מדינת ישראל הנשלחות למדינות זרות (להלן - בקשות יוצאות). נוסף על כך חתומה ישראל על אמנות דו- צדדיות או רב-צדדיות לעזרה משפטית הדדית בעניינים פליליים, ובין היתר בתחום .58האכיפה הכלכלית כמו כן המדינה מכירה ב"עקרון ההדדיות", לפיו בהיעדר אמנה חתומה בינה לבין מדינה אחרת, ישראל תסייע לאותה מדינה על בסיס התחייבותה לתת סיוע לישראל במקרים דומים. נתונים בדבר עזרה משפטית באכיפה כלכלית בין מדינות בשנים 10 להלן בתרשים .2018 - 2016 ישראל חתומה, בין היתר, על האמנות האלה: האמנה האירופית בדבר עזרה משפטית בעניינים 58 ; האמנה בין ישראל לארצות הברית 1967-. ישראל הצטרפה ואשררה ב 1959-פליליים, שנחתמה ב ; האמנה בין ישראל לקנדה בדבר 1998-בדבר עזרה משפטית בעניינים פליליים, שנחתמה ב ; אמנות 2003 ,; אמנת האו"ם נגד שחיתות 1996-עזרה משפטית בעניינים פליליים, שנחתמה ב מולטילטרליות בתחומי פשיעה ספציפיים: אמנת האו"ם למאבק בסמים ובחומרים פסיכוטרופיים (אמנת פלרמו); הסכמי 2000- (אמנת וינה), אמנת האו"ם למאבק בפשע המאורגן מ 1988-מ שיתוף פעולה בין המשרד לביטחון פנים הישראלי לעמיתיו הזרים. המשטרה היא המכשיר העיקרי להוציא לפועל הסכמים אלו, כזרועו הארוכה והמוסמכת של המשרד לביטחון פנים. 1770 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה2019 - 2016 , נתונים בדבר עזרה משפטית באכיפה כלכלית: 10 תרשים מקור: על פי נתוני פרקליטות המדינה והנהלת בתי המשפט, בעיבוד משרד מבקר המדינה. 59 בקשות לעזרה משפטית מחו"ל מגיעות להנהלת בתי המשפט בקשות נכנסות: . החוליה 60ומועברות לטיפול החוליה לעזרה משפטית בין מדינות במשטרת ישראל . התנהלות זו מעוגנת גם 1975-, התשל"ו 1965 בהתאם לתקנות המצאת מסמכים לפי אמנת האג 59 Reservations and Declarations for Treaty No.030 - European Convention - בהסתייגות לאמנה . בקשות on Mutual Assistance in Criminal Matters, Declarations in force as of Status of 29.7.19 .נכנסות לקבלת עזרה משפטית מתקבלות גם דרך המחלקה הבין-לאומית בפרקליטות המדינה מדובר בבקשות בתחום השחיתות, על פי אמנת השחיתות הבין-לאומית. חוק עזרה משפטית קובע כי שר המשפטים רשאי לאצול את סמכותו לעובד ציבור, בכפוף להסכמת 60 השר הממונה על אותו עובד ציבור. אצילת הסמכויות תפורסם ברשומות. בילקוט הפרסומים , פורסמה אצילת הסמכות לעובדי הציבור האלה בישראל: המפכ"ל, ראש 2902 ', ע8.6.05 - מ5403 חטיבת המודיעין באגף לחקירות ומודיעין וראש המחלקה לתפקידים מיוחדים בחטיבת המודיעין באגף לחקירות ומודיעין. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1771 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | בוחנת אם הבקשות עומדות בדרישות להגשת העזרה המשפטית בהתאם לדין הישראלי, ואז הן מועברות לביצוע אל יחידת שטח במשטרה. התוצרים של ביצוע הבקשות עוברים מיחידת השטח שטיפלה בבקשה לחוליה לעזרה משפטית, ומשם להנהלת בתי המשפט לצורך העברה למדינה המבקשת. 2019 ועד אוגוסט 2016 מנתונים שהתקבלו מהנהלת בתי המשפט עולה כי משנת בקשות בנוגע לעבירות מתחום הלבנת ההון, הפשיעה המאורגנת 550-התקבלו כ ממוצע משך הטיפול 2016 מסך כל הבקשות הנכנסות. בשנת 52%-והטרור, שהן כ של הנהלת בתי המשפט בבקשה לפני שנסגרה (כולל בקשות שטרם נסגרו) היה ימים. 816 יוער כי מסד הנתונים שנמסר לידי צוות הביקורת מהמחלקה לסיוע למדינות זרות בהנהלת בתי המשפט אינו מאפשר לקבל תמונה שלמה ומהימנה של היקף הפעילות ולוחות הזמנים של המחלקה. עבודת המחלקה איננה ממוחשבת, וכל החומר המגיע אליה מטופל בשיטה ידנית. קוצר משמעותית ממוצע משך הטיפול 2019 הנהלת בתי המשפט מסרה כי בשנת בבקשות הנכנסות. מהביקורת עלה כי נכון למועד סיומה לא הסתיים הטיפול במרבית הבקשות. יצוין כי המלצה להמשיך לטפל בעיכוב המענה לבקשות , בפרק ההמלצות FATF-לעזרה משפטית ובקשות הסגרה נכללה בדוח ה ).Priority Actions ( שנקבעו לביצוע בעדיפות גבוהה הנהלת בתי המשפט מסרה בתשובתה כי היא מצויה בעיצומו של תהליך אפיון הסבת תהליכי העבודה למערכת ממוחשבת, שיאפשר למחלקה לסיוע למדינות זרות להפיק דוחות ממוחשבים, ובהם היקף פעילות המחלקה ומשך הזמן לטיפול בכל אחת מנקודות הציון שיוגדרו. עם זאת, מאחר שתהליך האפיון של הדיונים המגיעים מהרשות המוסמכת בחו"ל מתועד במערכת הממוחשבת של הנהלת בתי המשפט בהגדרה כללית לפי סוג ההליך, ספק אם המערכת תאפשר הפקת נתונים ספציפיים בהתאם להמלצת משרד מבקר המדינה. 1772 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה נוכח החשיבות שבקיום מסד נתונים אפקטיבי, מוצע לשקול הוספת אפיון וסיווג של סוג ההליך. לשם שלמות התמונה יובהר כי ביחס לבקשות נכנסות, המצב המשפטי כיום אינו מאפשר לאכוף תפיסה וחילוט בשווי במסגרת בקשה לעזרה משפטית (בניגוד פורסם תזכיר 2018 לתפיסה וחילוט בשווי שאפשריים על פי הדין המקומי). ביוני , אשר 2018-חוק עזרה משפטית (חילוט בשווי והסרת דרישת התחייבות), התשע"ח נועד להרחיב את סמכות מערכת המשפט הישראלית לאכוף צו חילוט זר אשר ניתן לגבי רכוש הנמצא בישראל. ועד מועד סיום הביקורת, מתוך שש בקשות שהתקבלו ממדינות זרות 2016 משנת רק בקשה אחת הסתיימה בהעברת תמורה כספית אל אותה המדינה. הפרקליטות כתבה בתשובתה כי כדי לנקוט פעולות לייעול יכולתה של ישראל לסייע באכיפת צווי חילוט זרים, יש צורך בהסרת חסם באמצעות תיקון חוק העזרה המשפטית ביחס לתפיסה וחילוט בשווי. על משרד המשפטים לנקוט פעולות לייעול יכולתה של ישראל לסייע למדינות זרות באכיפת צווי החילוט, כדי להגשים את עקרון ההדדיות ובכך גם לעודד מדינות זרות לסייע לישראל באכיפה כנגד הפשיעה החמורה. הבקשות היוצאות מטעם מדינת ישראל מטופלות במחלקה הבין-בקשות יוצאות: לאומית בפרקליטות המדינה. חלק ניכר מעבודת המחלקה בתחום זה הוא בעריכת הבקשות לעזרה משפטית מטעמה של ישראל ובמעקב אחר ביצוען במדינות השונות. במסגרת תפקידה זה היא פועלת בשיתוף עם גורמי החקירה והתביעה בישראל ועם הרשויות המוסמכות במדינות הזרות. הפנתה ישראל 2019 ועד אוגוסט 2016 מהביקורת עלה כי משנת בקשות בתחום התפיסה והחילוט. פניות נוספות 22 למדינות זרות רק של המשטרה למחלקה בתחום זה לא הבשילו לכדי בקשה בגלל חוסר בראיות או חוסר מידע על קיומם של נכסים קונקרטיים במדינה הזרה. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1773 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | יוער כי בידי המחלקה הבין-לאומית בפרקליטות אין נתונים על מספר הפניות הכולל שקיבלה מהמשטרה בתחום התפיסה והחילוט, מאחר שעד המחצית השנייה של הפניות לא סווגו באופן ספציפי תחת תחום התפיסה והחילוט. 2019 שנת מיליון 700- הבקשות, שהיקפן הכולל גבוה מ 22 נכון למועד סיום הביקורת, מתוך ש"ח, רק שבע בקשות הובילו במדינה זרה לתפיסה (להבדיל מחילוט) של רכוש מיליון ש"ח. משך הטיפול בבקשות 30-שעתיד לעבור לישראל, ובשווי כולל כ האמורות במחלקה הבין-לאומית בפרקליטות, ממועד קבלת הפנייה מהמשטרה ועד .61 חודשים 12 השליחה למדינה הזרה, נע בין טיפול מיידי לבין ציינה נציגת המחלקה בפני פורום החילוט של גופי האכיפה כי 2018 באוקטובר ההליכים לפי חוק עזרה משפטית הם על פי רוב איטיים, ותיארה דרכים יעילות ומהירות יותר "להקפיא נכסים" לכמה ימים עד השלמת דרישות המדינה שבה נמצא הרכוש. לעמדת רשלא"ה יש לקדם בישראל סמכות להקפיא עסקאות חשודות - סמכות שבמדינות אחרות כבר נתונה לרשויות למודיעין פיננסי. צווי חילוט הוצאו רק במסגרת שתי בקשות ישנות שנשלחו למדינות זרות בשנים מיליון ש"ח. בשתי הבקשות צווי החילוט 24.5-, בשווי כולל של כ 2012- ו 2011 והמדינה הזרה טרם אכפה אותם סופית, כך שעדיין לא הועברו 2017-התקבלו ב כספים לישראל. יצוין כי גם לאחר אכיפת צו החילוט, על פי הנוהג המקובל, המדינה מהסכום שחולט. 50%-הזרה יכולה להשאיר ברשותה עד כ נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא הועברו כספים כלשהם ממדינה זרה לקרן החילוט, שמקורם בתפיסות מחוץ לישראל בהליכי חילוט. לשם השוואה, מדינות שונות בעולם מצליחות לחלט כספים רבים הנמצאים מחוץ לגבולותיהן. מיליון ליש"ט בעקבות חילוטים 23- קיבלה בריטניה יותר מ 2013 לדוגמה, משנת העבירה בריטניה רכוש 2016 עד 2014 שבוצעו עבורה במדינות שונות. בשנים . 62 מיליון ליש"ט למדינות אחרות 47 שחילטה בהיקף של מפרקליטות המדינה נמסר כי ישנן תפיסות ששוחררו לבקשת ישראל, אך לא נמסרו נתונים לגבי 61 .היקפן FATF Anti -money laundering and counter-terrorist financing measures, United Kingdom, Mutual 62 .Evaluation Report, December 2018, pp. 78-79 1774 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה הפרקליטות מסרה בתשובתה כי היא ערה לכך שמדובר במעט מקרים מסוג זה. עם זאת הנתונים ביחס לבקשות היוצאות מתייחסים רק לתפיסות וחילוטים שבוצעו באמצעות כלי העזרה המשפטית. ישראל נוקטת גם בכלים משפטיים אחרים המשרתים מטרות דומות. כמו כן, הנתונים אינם כוללים תפיסות שלא הבשילו לכדי חילוט בשל שימוש בכלים משפטיים חלופיים, כגון שחרור התפוסים לטובת הסדר עם הנאשם הכולל תשלום שומת מס. מהאמור עולה כי אין הלימה בין המאמצים שמשקיעים גופי המודיעין, החקירה והאכיפה בזיהוי, איתור ותפיסה של נכסים בחו"ל, לבין התוצאה והתמורה המתקבלת בסופם של הליכי החילוט. לנוכח הגברת פעילותם הבין-לאומית של גורמי הפשיעה הבכירים בישראל, על גופי האכיפה לפעול לקיצור משכי הזמן ולהגברת האפקטיביות של תפיסת הנכסים מכוח חוק עזרה משפטית, הן ביחס לתפיסות וחילוט בישראל במסגרת סיוע למדינות זרות, והן ביחס לתפיסות וחילוטים של נכסים מחוץ לישראל. חסמים משלב הגשת כתב האישום ועד ההכרעה השיפוטית התמשכות ההליכים המשפטיים מערכת המשפט בישראל מתמודדת זה שנים רבות עם עומס התדיינות ומורכבות . בתיקים 63תיקים המביאים להאטה ולעיכוב בהתקדמות ההליכים המשפטיים כלכליים מורכבים, על פי רוב, משך הזמן בין מועד הגשת כתב האישום לקבלת הכרעה נאמד בכמה שנים. הליכי אכיפה כלכלית, אשר מתנהלים נוסף על הדיון בתיק העיקרי ודורשים לעיתים הכרעה במחלוקות לגבי היקף הרכוש בר החילוט . 64ובעלי הזכויות ברכוש התפוס, תורמים גם הם להתמשכות ההליכים מהביקורת עלה כי ביחס לתיקים כלכליים ישנם שני שלבים בהליך המשפטי המתנהל בבתי המשפט שבהם ניכרים משכי הזמן: (א) ממועד הגשת כתב האישום ועד פתיחת שלב הבאת הראיות (דיוני הוכחות); (ב) מתחילת שלב הבאת הראיות ועד סיום ההליך המשפטי בפסק דין. יצירת מדד משקלות תיקים להערכת העומס קרן וינשל-מרגל, ענבל גלון ויפעת טרבולוס, 63 .2014 , מחלקת המחקר של הרשות השופטת, מרץהשיפוטי בישראל להוראות נוהל של נשיא בית המשפט העליון בנושא שמיעה רצופה של תיקים פליליים (בתוקף 3 סעיף 64 ) קובע: "על אף שלכאורה הדגש בשמיעה הרצופה הוא על שלב שמיעת ההוכחות, על בית 1.1.14 מיום המשפט להיערך ליישום הנוהל כבר בשלביו המקדמיים של ההליך. המטרה של קיצור משך ההליך לא תושג ללא התנהלות ראויה גם בשלבים המקדמיים, המתארכים לעיתים עד מאוד". 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1775 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | על פי הערכת הפרקליטות, פרק הזמן שצפוי לחלוף מהיום שבו תיק מורכב שעניינו הלבנת הון מוגש לבית המשפט ועד תחילת שלב שמיעת הראיות ימים 450-בו הוא כשנתיים ימים. נמצא כי בתיקי מס עוברים בממוצע כ ממועד הגשת כתב אישום ועד תחילת מועד הוכחות ראשון בתיק. דיונים בבית המשפט בכלל התיקים שמנהלת הפרקליטות,: 11 תרשים לפי שלב ההליך * דיונים המתקיימים לפני שלב ההוכחות בתיק, ובכלל זה הליכים מקדמיים ודיונים בבקשות הצדדים להליך. מקור: על פי נתוני פרקליטות המדינה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי הרוב המוחלט של ההליכים המתנהלים בבתי המשפט בכלל 15%-התיקים שמנהלת הפרקליטות אינם מצויים בשלב בירור הראיות. רק כ מהתיקים נמצאים בדיוני הוכחות. בית המשפט העליון התבטא בסוגיה זו: "הבעיה היא אובייקטיבית והיא נובעת בעיקר מכך שפתיחת המשפט התעכבה כשנתיים בשל ההליכים המקדמיים של העברת חומרי החקירה והוצאת תעודות חיסיון. הליכים אלה הם הפרוזדור המוביל לטרקלין התיק העיקרי, אך במגה-תיקים וג'יגה-תיקים הפרוזדור מתארך כמעט .65"לכדי מנהרה, ואורו של ההליך העיקרי מבצבץ אך במרחק ).11.6.19 , (פורסם במאגר ממחושבמדינת ישראל נ' פוגל 3707/19 בש"פ 65 1776 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מהביקורת עלה כי בשל התמשכות הליכי "הפרוזדור", מרבית התיקים הכלכליים מסתיימים בדרך של הסדרי טיעון עוד בטרם הגיעו לשלב שמיעת הראיות. למשל, מתוך מלאי התיקים הכלכליים שנוהלו בפרקליטות מחוז ירושלים בשנים האחרונות, רק בתיק אחד ניתנה הכרעת דין לאחר שמיעת ראיות, ויתר התיקים הסתיימו בהסדרי טיעון. ממסמכים המבטאים את עמדות גורמי המקצוע בפרקליטות וברשות המיסים עולה כי משיקולי יעילות ורצון לסיים את התיקים בפרק זמן סביר, התביעה מגיעה עם הנאשמים להסדרים מקלים, תוך שהיא מוכנה להתפשר ולוותר על נכסים שנתפסו, לא רק בשל חולשת הראיות אלא אף בשל הימשכות ההליכים. בתשובת רשות המיסים צוין כי "קיים לחץ כבד מבתי המשפט לסיים תיקים ולהגיע להסדרים לאור המצוקה הקיימת אצלם". מוצגים היקף הרכוש שלגביו התבקשה החלטה לחילוט, ומשך 12 להלן בתרשים הזמן שבו מתנהלים ההליכים בבתי המשפט. היקף הרכוש המתנהל בבית המשפט שטרם ניתנה לגביו החלטה : 12 תרשים .2019 בעניין חילוט, לפי זמן התנהלות ההליכים, נכון ליוני מקור: על פי נתוני פרקליטות המדינה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1777 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | מהתרשים עולה כי שוויו המצטבר של הרכוש שהפרקליטות ביקשה לחלט, בבקשות שעדיין ממתינות להכרעת בתי המשפט, עומד על יותר מחצי מיליארד ש"ח. כפועל יוצא מהתמשכות ההליכים משחררים בתי המשפט מפעם לפעם רכוש בהיקף לא מבוטל, אם כ"דמי מחיה סבירים" עבור הנאשם ואם כניסיון לאזן בין הפגיעה בקניינו של הנאשם עקב התמשכות ההליכים לבין שמירה על האינטרס הציבורי שבשלילת רכוש שהושג בפשע. הובהר כי חילוט רכושו של אדם טומן 2019 בפסיקת בית המשפט העליון מאוגוסט בחובו פגיעה קשה בזכות הקניין הנתונה לו, והפגיעה מתעצמת ככל שתקופת החילוט מתמשכת. על מנת להשיג איזון ראוי בין האינטרס הציבורי שבהבטחת מימוש תכליות החילוט לבין הזכויות הקנייניות של הנאשמים, במסגרת בחינת מידתיות החילוט הזמני, בתי המשפט בוחנים את פרק הזמן שבו צפוי הצו הזמני לעמוד בתוקף, את פרק הזמן שחלף ואת צפי הזמנים לסיום ההליך. ככל שההליך המשפטי .66מתארך נוטים בתי המשפט לצמצם את היקף החילוט שנקבע בראשית ההליך גורמים בכירים בפרקליטות המדינה העריכו את הנזקים שנגרמים למדינה מהתמשכות ההליכים המשפטיים (הנאמדת בשלוש עד חמש שנים) בתיקים הכוללים אכיפה כלכלית במאות רבות של מיליוני ש"ח. , במסגרת דיון של צוות המשנה לענייני חקיקה ומשפט של הוועדה 2019 באפריל נוסח [ המתמדת, הוחלט לבחון את הצעת הפרקליטות לתיקון חוק סדר הדין הפלילי , ולקבוע סדרי דין חדשים כדי לייעל את הטיפול ב"מגה- 1982-, התשמ"ב]משולב תיקים". נמצא כי ההליכים המשפטיים בתיקים הכלכליים נמשכים זמן ארוך. הנהלת בתי המשפט כתבה בתשובתה כי משך הזמן הדרוש לטיפול בכל תיק נתון לשיקול דעת השופט שדן בו. עוד מסרה כי חלק ניכר מהתמשכות ההליכים נובע מהליכים מקדמיים, שעל פי רוב לא מתעכבים בגלל בית המשפט, וכי גם עומס התיקים משפיע על משך ההליכים. כמו כן נכתב כי נתונים על אורך חיי התיק ).11.8.19 ,, (פורסם במאגר ממוחשבמאיר שאיבות בע"מ נ' מדינת ישראל 80/19 ע"פ 66 1778 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה התקבלו מהפרקליטות ולא הובאו בפני הנהלת בתי המשפט, ועל כן אין באפשרותה להתייחס אליהם. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד המשפטים ולהנהלת בתי המשפט לבחון את משכי הזמן לטיפול בהליכים המשפטיים בתיקים הכלכליים ולפעול לקיצורם. התמשכות ההליכים עלולה לפגוע בקופה הציבורית, טומנת בחובה פגיעה אפשרית בזכויות הקניין של הנאשמים, יוצרת עומס התדיינות ומחלישה את אפקטיביות ההליכים והסנקציות המוטלות לפיהם. היעדר משאבי שיפוט לשמיעת תיקים כלכליים מפגישות שקיים צוות הביקורת עם גורמים מקצועיים וגורמים בכירים בפרקליטות עלה כי בתי המשפט מתקשים להתמודד עם תיקים כלכליים רחבי היקף ("מגה- תיקים") וכי הם אינם רצויים במערכת. להלן כמה התייחסויות לנושא זה: 1 . המשנה לפרקליט המדינה (אכיפה כלכלית) לשעבר מסר כי נשיאי בתי משפט במחוזות שונים ביקשו מפרקליטי המחוזות להפסיק להציף את המערכת בתיקי הלבנת הון, מאחר ש"מגה-תיקים" כאלה מעמיסים עליה וסותמים אותה, ובתי המשפט קורסים תחת העול. 2 . ,בנייר עמדה שהגישו גורמים בכירים בפרקליטות המדינה לפרקליט המדינה צוין כי פרקליטי מחוז רבים מסרו שקיבלו מסרים ישירים ועקיפים מבתי המשפט במחוזם לגבי הגשת תיקים אלו: בקשות ישירות שלא להגיש תיקים מסוג זה, ומסרים מהשופטים שבפניהם מתנהלים התיקים הכלכליים כי אלה "אינם רצויים" ובית המשפט אינו מסוגל להפנות לשמיעתם משאבי שיפוט. 3 . הציגה פרקליטת מחוז תל אביב 2019 בדיון של הוועדה המתמדת באפריל (מיסוי וכלכלה) בפני הוועדה את המצוקה מול בתי המשפט בהגשת תיקים בתחום זה ואת חוסר היכולת של בתי המשפט להתמודד עימם. לנוכח הקושי הנובע מיכולתה המוגבלת של הצעה להקמת בתי משפט כלכליים: המערכת המשפטית לטפל בתיקים כלכליים מורכבים ורחבי היקף, הפתרון המרכזי העומד על הפרק הוא הצעה להקמת בתי משפט כלכליים. מדובר ביצירת מותבים ייעודיים שיידונו בפניהם עבירות מס חמורות, עבירות הלבנת הון מורכבות והליכי החילוט הנובעים מהן (להלן - "עניינים כלכליים"), על ידי הקמת בית משפט 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1779 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | . כך67חדש או על ידי הרחבת סמכויות המחלקות הכלכליות שהוקמו בבתי המשפט יתאפשר לבתי המשפט הכלכליים לדון גם בתיקי המס הפליליים ובתיקי הלבנת ההון .68והחילוטים מכוחם להלן התייחסויות של גורמים מקצועיים להצעה זו: 1 . : ציין נציג הפרקליטות בפני יו"ר ועדת חוק וחוקה של הכנסת 2018 בפברואר "יש לנו צוואר בקבוק שמתהווה לו בהליכים משפטיים שלוקחים זמן, הם על פני שנים ואנחנו כרגע עסוקים בלטפל בעניין הזה, ויכול להיות שצריך פה בתי .69"משפט כלכליים שיעסקו רק בתיקים האלה 2 . , כלל המלצה להקים בתי משפט ייעודיים לעניינים כלכליים FATF-דוח ה שהתייחסה להתמשכות ההליכים בתיקים הכלכליים בבתי המשפט ולהשפעת התמשכות זו על אפקטיביות האכיפה בתיקי הלבנת הון בישראל: Israel should consider appropriate steps to rectify the delays in the completion of criminal ML cases, specifically when they involve legal persons, to ensure that the deterrent factor that such proceedings represent is seen to be effective and proportionate. In this regard, Israel should consider the development of specialist economic crime courts. …. Israel should consider developing specialist economic crime courts and including in their remit confiscation. This would expedite proceedings and natural justice whilst also allowing for closer correlation of seizure and confiscation data70. 3 . ציינה היועצת המשפט של רשלא"ה 2019 בדיון של הוועדה המתמדת באפריל האמורה ושניכר שיש חוסר התמחות של FATF כי יש מקום לאמץ את המלצת שופטים בתחום. ד(א) לחוק 42 : מחלקה כלכלית. סעיף 1, סימן ב 1984-, התשמ"ד]נוסח משולב[ חוק בתי המשפט 67 קובע כי "בבית המשפט המחוזי בתל אביב-יפו ובבית המשפט המחוזי בחיפה תוקם מחלקה ד(ב) קובע כי למחלקה ימונו על ידי נשיא בית המשפט העליון "שופטים של 42 כלכלית"; סעיף בית משפט מחוזי שהם בעלי ידע וניסיון מקצועי בתחום". , מסדיר את סמכויותיה של 1984-, התשמ"ד]נוסח משולב[ לפרק ב לחוק בתי המשפט 1 סימן ב 68 ב לחוק, ובעניין כלכלי-מינהלי 42 המחלקה הכלכלית לדון בעניין כלכלי בהתאם להגדרתו בסעיף ג לחוק. נכון להיום, עבירות מס חמורות, עבירות הלבנת הון מורכבות 42 בהתאם להגדרתו בסעיף והליכי החילוט מכוחם אינם מתאימים להגדרות אלו. .9 ', עמ 13.2.18 מישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט מיום 555 ' פרוטוקול מס 69 FATF, Anti -money laundering and counter-terrorist financing measures, Israel. Mutual Evaluation 70 .Report, December 2018, p. 50 1780 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה הנהלת בתי המשפט מסרה למשרד מבקר המדינה כי תיקים מנותבים למותבים ייעודיים הקיימים בבתי המשפט הרלוונטיים ונכללים, במידת האפשר, בתוכניות העבודה השנתיות של בתי המשפט. עוד נמסר כי בימים אלו נערך מחקר שאמור לתת כלים נוספים בידי מקבלי ההחלטות בדבר ניתוב תיקים אלו. עוד מסרה הנהלת בתי המשפט כי היא משקיעה משאבים בפיתוח המומחיות וההתמקצעות בתחום, הן באמצעות הסדרת נהלים וטיוב תהליכי העבודה, והן באמצעות הכשרת שופטים. המרכז להכשרה ולהשתלמות שופטים קיים בשנים האחרונות השתלמויות רבות הנוגעות לתחומים הכלכליים במישרין או להיבטים דיוניים הנגזרים מניהול תיקים כלכליים מורכבים, וכן השתלמויות הנוגעות בעקיפין לסוגיות הנגזרות מנושאים אלו. היכולת של מערכת בתי המשפט לטפל בתיקים נרחבים הכוללים אכיפה כלכלית משפיעה במישרין על יכולת גופי האכיפה להגשים את החלטת הממשלה בדבר המאבק בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת. גורמים מקצועיים טוענים כי רשויות האכיפה עברו הליכי ריכוז מאמץ והתמקצעות בתחום, ואילו מערכת בתי המשפט לא עברה תהליך דומה, ומשכך נותרת האפקטיביות של רשויות האכיפה מוגבלת. אשר להמלצה להקים בתי משפט ייעודיים לתיקים כלכליים, הנהלת בתי המשפט מסרה בתשובתה כי למערכת בתי המשפט אין מקור תקציבי להקמת בתי משפט ייעודיים בעת הנוכחית. כמו כן, הדבר עלול להטיל מגבלות על הגמישות הניהולית של נשיאי בתי המשפט בניתוב התיקים לשופטים ולהרכבים שונים. היא הוסיפה כי קיים מתח מתמיד בין הצורך בהתמקצעות שופטים בנושא ייחודי, לבין הכרח המערכת לטפל בכלל המקרים המובאים לפתחה. על משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט להידרש לטענות בכירי , ולשקול הקמת בתי משפט FATF-מערכת האכיפה ולהמלצה בדוח ה ייעודיים או הרחבת סמכויותיהן של המחלקות הכלכליות בבתי המשפט או אפיק אחר שייתן מענה מקצועי ומהיר לשמיעת תיקים אלה. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1781 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | חסמים במימוש הנכסים לאחר קבלת צו חילוט והעברתם לקרן החילוט היעדר ניהול וניתוח של נתוני מימוש נכסים ביחידת החילוט מסד נתונים הוא כלי ניהולי הכרחי המאפשר חיפוש ושליפה מהירים של נתונים המליץ צוות ההיגוי 2013-. כבר ב71לצורך קביעה ויישום של מדיניות כללית מורכבת הבין-משרדי כי יחידת החילוט שתקום תנהל מאגר מידע בקשר לכלל הרכוש מיום תפיסתו ועד מימושו לאחר חילוטו הסופי; כל זאת כדי לקבל נתונים מדויקים על היקפו של החילוט בפועל ולאפשר לכל הגופים העוסקים בתחום האכיפה הכלכלית לפקח על התהליך כולו, לנהל אותו ולהפיק לקחים ממנו. ניתוח נתונים כאמור צריך להתייחס לכספים המופקדים בקרן החילוט משני מקורות: תקבולים מנכסים שחולטו, וקנסות שנגבו בהתאם לפסק דין חלוט על פי חוק איסור הלבנת הון. הביקורת העלתה כי יחידת החילוט אינה עוקבת אחר סכומי המימוש בפועל או מנתחת אותם לעומת הוצאות המימוש, בהתאם לסוגי הנכסים בכל תיק ותיק שבתחום אחריותה הישירה. עוד נמצא כי על בסיס נתונים שהתקבלו , קיים פער של כחצי מיליארד ש"ח בין הסכומים 2018 - 2015 מהפרקליטות לשנים שנפסקו בפסקי דין חלוטים לבין סך התקבולים בקרן החילוט באותן השנים, כמובא להלן. 13 בתרשים נכסים שחולטו וקנסות שהושתו לצד תקבולים לקרן החילוט, :13 תרשים 2018 - 2015 ,מקור: על פי טבלת האקסל של פרקליטות המדינה ונתונים מהאפ"כ בעיבוד משרד מבקר המדינה. ).3.8.16 , (פורסם במאגר ממוחשבסיבוני נ' שירות בתי הסוהר 8858/15 רע"ב 71 1782 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה לצורך מתן תשובתה לדוח הביקורת ביצעה יחידת החילוט בדיקה פרטנית לנתונים שבטבלת האקסל של הפרקליטות אל מול הנתונים שברשותה, ביחס לנכסים שחולטו . בבדיקה זו עלה כי התקבולים הנאמדים בכחצי 2018 - 2015 וקנסות שהושתו בשנים מיליון ש"ח) 456- (כ89%-מיליארד ש"ח לא היו אמורים להגיע לקרן החילוט. כ מיליון ש"ח) מהם נפסקו 27- (כ5%-מהתקבולים נפסקו לטובת אוצר המדינה, כ הופקדו בקרן חילוט סמים. הכספים שנפסקו לטובת 6%-לפיצוי נפגעי עבירה, וכ מיליון ש"ח נתפסו וחולטו שלא בעילת 100-אוצר המדינה נחלקים לשני סוגים: כ מיליון ש"ח נתפסו בעילת הלבנת הון, וקיימים ביחס אליהם 356-הלבנת הון, ואילו כ תיקים זמניים ביחידת החילוט, אך צו החילוט אינו בעבירות על איסור הלבנת הון וניתן בעילה אחרת. משרד מבקר המדינה מציין את הבדיקה הפרטנית שעשתה יחידת החילוט, ומוסיף שעליה להמשיך ולהשקיע מאמצים בעריכת בקרות שוטפות על התיקים שבאחריותה, ולוודא שכל הכספים ותקבולי הנכסים אכן מופקדים בהתאם לדין בקרן החילוט ובתוך פרק זמן סביר. חסמים במימוש נכסים ביחידת החילוט תיקים 25 בדק משרד מבקר המדינה ביחידת החילוט 2019 בחודשים יוני עד יולי שבהם חולטו מגוון נכסים בהתאם לגזר דין חלוט, ומצא תשעה תיקים שבהם מומש מלוא הרכוש שחולט, והכספים הועברו לקרן החילוט. בשאר התיקים התמורה לא הועברה במלואה לקרן מסיבות שונות, ובכלל זה: קשיים במימוש נכסים; עיכוב בהעברת כספים לקרן החילוט מרשות המיסים, מהמרכז לגביית קנסות ומהמשטרה (בין היתר, כספי פדיון כלי רכב מחולטים); עיכוב במימוש נכסים בשל היעדר טופס ; ואי-תשלום קנסות על ידי נאשמים.7213 מוצגים סך התקבולים לקרן החילוט לצד סך הכספים שלא הופקדו 14 להלן בתרשים והסיבות לכך. , על בית המשפט 1990- בהתאם לתקנות הסמים המסוכנים (סדרי דין לעניין חילוט רכוש), התש"ן 72 . בתוספת לתקנות 13 להודיע לאפ"כ על מתן צו חילוט רכוש לאחר הפיכתו לחלוט, וזאת לפי טופס בהתאם לנוהג ולנוהל פנימי בפרקליטות, לאחר שפסק דין המורה על חילוט רכוש הפך לחלוט, ומעבירו לבית 13 הפרקליט או התובע המטפל בתיק משלים את פרטי הנכסים לחילוט בטופס המשפט למתן צו מתאים. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1783 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | תקבולים לקרן החילוט לצד כספים שלא הופקדו והסיבות לכך בין: 14 תרשים (ש"ח) 2018 - 2015 השנים מקור: על פי נתוני פרקליטות המדינה והאפ"כ, בעיבוד משרד מבקר המדינה. יחידת החילוט ציינה בתשובתה כי העיכובים בהעברת הכספים לקרן החילוט אינם בשליטתה, אלא תלויים בגופים אחרים או נובעים מהצורך לנקוט בהליכים משפטיים אזרחיים ממושכים לשם מימוש הנכסים. מוצע כי יחידת החילוט תבחן דרכים לקדם מימוש נכסים ביעילות ובסמוך ככל הניתן, לאחר מתן צו חילוט סופי, גם כאשר הדברים אינם תלויים רק בה. למשל על ידי גיבוש נוהל עבודה מול המשטרה שיבטיח את העברת כספי פדיון כלי הרכב לקרן החילוט בסמוך למכירתם; הסדרת הליך עבודה אל מול רשות המיסים והמרכז לגביית קנסות. כמו כן, על גופי האכיפה והנהלת בתי המשפט לפעול בהתאם להוראות הדין ליחידת החילוט בסמוך לאחר הפיכתו של צו חילוט 13 ולהעביר טופס לסופי, ובכך למנוע עיכובים מיותרים. אשר לחסמים האמורים ציינה המשטרה בתשובתה כי היא מקבלת את ההערה בעניין העברת כספים מפדיון כלי הרכב. לאור זאת, ולצורך צמצום טעויות והעברה מהירה של הכספים, שינתה המשטרה את שיטת הבקרה על נושא זה. הנהלת בתי 1784 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה המשפט מסרה כי קיים קושי מחשובי לזהות את הגורם שאליו יש להעביר את הכספים. הגדרת הקרנות כמוטב יכולה להתבצע בכפוף לכך שמזכירות בית משפט תוכל להבחין בגזר הדין בין הכספים המיועדים לקרנות ובין אלו המיועדים לאוצר המדינה; על מנת להפחית את הסיכוי לטעויות, הוצע כי בכותרת כתב האישום תצוין הקרן הרלוונטית. הנהלת בתי המשפט מסרה שאם הצעה זו תתקבל, היא תפעל להוספת סוגי תיקים לפי מהות העבירה והקרן הזכאית. הקמת מערכת מידע ותשתיות לצורך ניהול הרכוש המחולט ומימושו מאז הקמתה מסתמכת יחידת החילוט על מערכת ניהול הכספים מערכת מידע: של האפ"כ (הקרויה מג'יק). אלא שמערכת זו אינה נותנת מענה מלא לצורכי היחידה ואינה מאפשרת שליפה של נתונים ודוחות, ולכן הליכי הניהול והמימוש של הרכוש התפוס והמחולט מתנהלים בעיקרם בתיקי נייר ובהתכתבות באמצעות דוא"ל עם גורמי האכיפה. בהיעדר מערכת ממוחשבת מרכזית שתתמוך בפעילות יחידת החילוט נאלצים עובדיה להשקיע תשומות רבות במעקב אחר מימוש הנכסים ובבדיקה ידנית של תיקים כדי להבטיח שהכספים מופקדים בקרן החילוט. עם הקמת יחידת החילוט דחתה הנהלת האפ"כ את בקשות היחידה למערכת מחשוב חדשה, משיקולים של תעדוף משימות מחשוב חשובות בתחומים אחרים, ונוכח העובדה שמדובר ביחידה חדשה שאך הוקמה ולכן יש להמתין ולברר את צורכי המחשוב שלה לאחר תקופת פעילות. במהלך השנים בוצעו כמה שדרוגים במערכת המחשוב הנוכחית של יחידת החילוט, כך שתותאם יותר לצרכיה, אולם גם לאחר הטמעת השינויים ניתן להפיק מהמערכת דוחות חלקיים בלבד, וגם זאת בדרישה פרטנית מאגף מערכות מידע, שלא עונה לצורך בשליפה וחיפוש מהירים של נתונים. לעמדת יחידת החילוט, בהיעדר מערכת ממוחשבת מתאימה נדרשים אנשיה להזין נתונים ידנית, ודרישה זו "מטילה נטל בלתי ניתן לגישור על כוח האדם של היחידה המצוי גם כך בתת תקינה וחושפת את היחידה לניתוח נתונים ודיווח דיווחים שגויים, הנובעים מרגישות טבלאות אקסל לשינויים והשפעתם על הנתונים". צוות ההיגוי הבין-משרדי קבע כי נוכח מורכבות הנכסים שנתפסים לצורך תשתיות: חילוט ומועברים לניהולה של יחידת החילוט, היא לא תבצע את כלל מטלות הטיפול ברכוש התפוס בעצמה, אלא תשכור שירותים במיקור חוץ. אולם בשל עיכוב של חמש שנים בהוצאות מכרז לספקים שייתנו שירות לניהול נכסים, נאלצה יחידת החילוט להתקשר עם ספקים ונותני שירותים במיקור חוץ בהתקשרויות נקודתיות, מוגבלות בזמן ובהיקף. לאחרונה פורסם מכרז ספקים למתן שירותים למיטלטלין וכלי רכב תפוסים. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1785 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים ולאפ"כ כי בחלוף חמש שנים מהקמת יחידת החילוט, ובשים לב להיותה "הרגל המסיימת" בשרשרת האכיפה הכלכלית, נדרש כי תינתן עדיפות גבוהה לשדרוג מערכות הניהול הממוחשבות ביחידה וכן עדיפות לקידום המכרזים לבחירת ספקים במיקור חוץ; זאת כדי שיחידת החילוט תוכל לתת שירות מקצועי, מהיר ויעיל לגופי האכיפה, ולהבטיח את ניהול הרכוש התפוס ומימושו באופן מיטבי. דרכי ניתוח הנתונים בראי קביעת מדיניות האכיפה הכלכלית 1 . הליכי התפיסה והחילוט הם תוצר של עבודה משותפת מצד כלל גופי האכיפה המעורבים, אולם בפועל כל גורם אחראי על חלק אחר של ההליך ומודד את האפקטיביות של עשייתו בצורה נפרדת ושונה ובאופן שאינו מאפשר למדוד את יעילות הליכים אלו בכללותם. כך לדוגמה: א. מודדת את עצמה מדי שנה בהתאם ל"יעדי תפיסות לחילוט" המשטרה: כספיים הנקבעים לכל יחידה משטרתית, ללא הבחנה בין עילות התפיסה. מבחן האפקטיביות של המשטרה הוא היחס שבין היקף התפיסה הראשונית לבין היקף הרכוש שביקשה התביעה בבקשה לסעד זמני לחילוט בבית המשפט. ב. מודדת את עצמה בהתאם להיקף הרכוש שנשלל מהעבריין הפרקליטות: ללא הבחנה בשאלת המסלול המשפטי שמכוחו נשלל הרכוש. הפרקליטות מודדת את היחס שבין היקף הרכוש שהתבקש על ידה בבקשה לסעד זמני לחילוט עם הגשת כתב האישום, ובין כלל היקף הרכוש שנשלל בסוף ההליך בצו בית משפט לרבות שומות מס וקנסות. ג. מודדת את האפקטיביות של פעילותה לפי היחס שבין יחידת החילוט: היקף הרכוש המחולט שהיא אחראית למימושו ומימושו אינו כרוך בהליכים משפטיים ממושכים לבין היקף הרכוש שמימשה, בהתחשב במגבלות המשאבים העומדים לרשותה. הדרך שבה ינותחו נתוני האכיפה הכלכלית נוגעת בשאלת יסוד אשר לאיזון הנדרש בין הכלים המופעלים במאבק בפשיעה והגשמת תכליות החילוט לבין היבטים של זכויות חשודים ונאשמים ופגיעה בקניינם. 1786 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה כך למשל, לעמדת הפרקליטות לצורך הערכת מידת היעילות של הליכי אכיפה כלכלית יש להתחשב גם בקנסות ובשומות מס שנפסקו וזאת . מנגד יכולה לעלות FATF-בהתאם לכללים הבינלאומיים של ארגון ה עמדה המבחינה בין סוגי שלילות הרכוש מתוך מטרה שלא לעשות שימוש בכלי החילוט כאמצעי אכיפה של קנסות וחיובי מס כאשר לצורך .73גביית חיובים אלו נקבעו בחוק הסדרים אחרים . בשל ריבוי הגורמים העוסקים בתחום האכיפה הכלכלית, וכדי להבטיח יישום 2 מדיניות אפקטיבית בשלילה של רכוש שהופק מביצוע עבירות, נדרשת שקיפות מלאה בהעברת מידע בין הגופים העוסקים בתחום. כמו כן נדרשת בניית מסד נתונים משותף, אמין ועדכני אשר יאפשר חיפוש ושליפה מהירים של נתונים. בדיון צוות המשנה לענייני חקיקה ומשפט של הוועדה המתמדת באפריל סוכם על בחינת שיתופי פעולה בין גופי האכיפה בדרך של קביעת 2019 ,מנגנון להעברת מידע. גם האפוטרופסה הכללית קבעה, בדיון בין המשטרה הפרקליטות והאפ"כ, כי ככלל יש לקיים שקיפות מלאה בין הגופים. במסגרת הביקורת משרד מבקר המדינה ביקש לבחון את הליכי שלילת הרכוש הנלווה להליך הפלילי, החל משלב התפיסה הזמנית, דרך הגשת הבקשה לסעד זמני עם הגשת כתב האישום ועד להכרעה השיפוטית ומימושה. לצורך כך, התבקשו הפרקליטות ויחידת החילוט למסור נתונים אלו ביחס לתיקים . 2018 - 2016 שהסתיימו בפסק דין בין השנים נמצא כי לא הייתה בידי משרד המשפטים, האחראי הן על הפרקליטות והן על האפ"כ, תשובה אחת הכוללת את כל הנתונים המבוקשים ומשכך לא ניתן להפיק את מלוא המידע הרלוונטי להליך שלילת הרכוש. מצב זה אינו מאפשר לגופים האמונים על האכיפה הכלכלית לגזור מדד אפקטיביות למערכת כולה. בהעדר ניהול מתמשך, שיטתי ומתכלל של מערך נתוני ותוצרי פעולות האכיפה והמימוש, ריכז משרד מבקר המדינה את הנתונים שקיבל מהגופים השונים, ) בית המשפט העליון 15.1.20 , (פורסם במאגר ממוחשבבלווא נ' מדינת ישראל 6339/18 בעפ 73 קבע כי רכוש בר החילוט הוא מלוא תקבולי העבירה ללא קיזוז תשלומי המס שיש לחייב בגינם וכן כי כדי שקנס ימלא אחר יעודו יש לגבות אותו מאמצעיו הלגיטימיים של העבריין. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1787 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | וזאת על מנת לגבש תמונה כמותית כללית באשר להיקף הפעילות שבוצעה הנתונים שרוכזו: 15 בשנים האחרונות. להלן בתרשים (במיליוני ש"ח) 2018 - 2016 נתוני אכיפה כלכלית בשנים: 15 תרשים המקור: נתוני המשטרה, הפרקליטות ויחידת החילוט בעיבוד משרד מבקר המדינה. * תוצרי עבודת הפרקליטות כוללים חילוטים, קנסות ושומות (חיובי מיסים) גם בתיקים שלא החלו בתפוסים. כך למשל במסגרת חמישה תיקים שהסתיימו בהסדרים ללא 221 , מיליון ש"ח בצווי חילוט 160 הרשעה בהלבנת הון, נפסקו לטובת אוצר המדינה מיליון ש"ח בשומות מס הכנסה. 326-מיליון ש"ח בקנסות ו שהתקבלו גם 2018 - 2016 ** הסכום מתייחס לתקבולי הקנסות והחילוטים בשנים מתיקים שהסתיימו בשנים קודמות. הנתונים בתרשים ביחס להיקף התפיסות, היקף הבקשות ורכיבי שלילת הרכוש בתום ההליך המשפטי הכוללים צווי חילוט, קנסות ושומות מס התקבלו מהפרקליטות. עוד ציינה הפרקליטות שאין לה נתונים נוספים ביחס לסכומי הכסף שהועברו בפועל לאוצר המדינה או לקרנות הייעודיות, היות שלעמדתה נתונים אלו אינם רלוונטיים לה. 1788 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מהנתונים שהתקבלו מהפרקליטות עולה כי בתיקים שהיו בהם תפוסים והסתיימו מיליון ש"ח. בתיקים אלו הגישה 957 בתקופה האמורה, היקף התפיסות היה מיליון ש"ח, ובתי המשפט פסקו 726 הפרקליטות בקשות לסעד זמני בהיקף של מיליון ש"ח וכן קנסות בהיקף של 294 בהכרעות שיפוטיות צווי חילוט בהיקף של מיליון ש"ח. נוסף על כך, תוצרי עבודת 259 מיליון ש"ח ושומות מס בהיקף של 37 הפרקליטות כוללים חילוטים, קנסות ושומות גם בתיקים שבהם כלל לא בוצעה 2018 - 2016 תפיסת רכוש. כך למשל במסגרת חמישה תיקים שהסתיימו בשנים מיליון ש"ח 160 בהסדרים וללא הרשעה בהלבנת הון, נפסקו לטובת אוצר המדינה מיליון ש"ח בשומות מס הכנסה. 326- מיליון ש"ח בקנסות ו 221 ,בצווי חילוט בידי יחידת החילוט נתונים של התקבולים לקרנות בחלוקה שנתית. מהנתונים שמסרה יחידת החילוט עולה כי היא קיבלה למימוש צווי חילוט לנכסים בהיקף של מיליון ש"ח. היחידה ביקשה להבהיר כי סכומים 11- מיליון ש"ח וקנסות בסך כ 155-כ אלו כוללים תיקים שסומנו על ידי הפרקליטות כהחלטות מכוח איסור הלבנת הון מיליון ש"ח עדיין נותר לברר אם מדובר בתוצאות בסכומים שסופם 7-אך בנוגע לכ להגיע לאוצר המדינה או לקרן הייעודית להלבנת הון. נמצא כי המערכת המחשובית של יחידת החילוט אינה מאפשרת שליפת נתונים בדרך של פילוח התקבולים בהתאם לתיקים שהסתיימו בשנים מסוימות. בכדי לספק נתונים אלו כבקשת המבקר, נדרשת בחינה פרטנית לגבי שיוך הכספים בכל שנה לפי תיקים. מעבר לכך, בידי יחידת חילוט נתונים רק אודות תיקים שהיו בטיפולה או שהם בתחום אחריותה, ואילו נתוני מימוש של תיקים אחרים כדוגמת אלו שהתפיסה בהם נעשתה מכוח הפסד"פ, אינם קיימים ברשותה. כלומר, יחידת החילוט, שהיא "הרגל המסיימת" במימוש הרכוש המחולט מעבריינים, אינה מספקת נתונים שוטפים ביחס למימוש הרכוש ולעלות המימוש באופן שיאפשר לקשור את התמורה שהתקבלה בסוף ההליך המשפטי והופקדה בקרן החילוט, לתיק המשטרה ולהליך המשפטי. ביטוי נוסף להיעדר גורם מתכלל קיים בפערי נתונים ביחס להיקף התפיסות בשנים האחרונות. בעוד שעל פי נתוני הפרקליטות היקף התפיסות המצטבר בשנים מיליארד ש"ח, על פי נתוני המשטרה היקף התפיסות המצטבר 3.5- היה כ 2018 - 2016 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1789 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | . הפער נובע, בין היתר, מכך שהמשטרה74 מיליארד ש"ח 4.25 לאותן השנים היה מחשיבה בנתוניה גם תפיסות המועברות לטיפול מנהל התביעות במשטרה או כאלו שהועברו לרשות אכיפה אחרת כדוגמת רשות מקומית, ביטוח לאומי. אין גורם אשר באחריותו לקבל, לאסוף ולנתח את מלוא המידע הקיים אצל הגופים המשתתפים בשרשרת האכיפה הכלכלית, באופן שיאפשר לקבל תמונה שלמה ומהימנה, למן שלבי התפיסה קודם הגשת כתב האישום ועד סיום ההליך המשפטי, מימוש התפוסים והעברת התמורה לקרן החילוט או לאוצר המדינה. המשטרה ציינה בתשובתה כי הערת הביקורת נכונה ובמקומה, וסבורה כי יש להוסיף את יחידת החילוט לפגישות המתקיימות בין המשטרה לבין הפרקליטות, על מנת לסנכרן את כלל הגופים לגבי הנתונים. יוצא אפוא, שכיום יש בידי גופי האכיפה תמונה חלקית בלבד, והמשטרה והפרקליטות משתפות פעולה בניהול מסד נתונים אחוד בפרקליטות: המסד המנוהל בטבלת אקסל שבה מוקלדים הנתונים באופן ידני על ידי גורמים בפרקליטות, לצורך שיקוף היקף פעילות האכיפה הכלכלית אצלן. יוער כי השימוש בטבלת האקסל מאפשר לכל פרקליט רפרנט להזין נתונים ולשנותם. משרד מבקר המדינה מציין את איגום הנתונים שנאסף במטה אכיפה כלכלית בפרקליטות ובשיתוף הפעולה שנרקם בין הפרקליטות והמשטרה בהקמת מסד נתונים אחוד. עם זאת יש חשיבות רבה בבניית מסד נתונים משותף, מהימן, מתוקף ומבוקר של כלל גורמי האכיפה. מוצע כי גופים אלו יקבעו הסדר שלפיו גורם אחד יהיה אמון על ריכוז ובקרה של כלל הנתונים. גורם זה יידרש להנפיק דוח תקופתי לכלל הגורמים וכן לוועדה המתמדת, והמידע ישמש לשיפור הליכי התפיסה והחילוט ולמעקב אחר תפוקות הפעולות בתחום האכיפה הכלכלית. בהיבט המהותי על קובעי המדיניות במשרד המשפטים ובמשטרה לבחון את הפערים בין סכומי התפיסות לבין הסכומים הנפסקים בצווי החילוט מיליון ש"ח ואילו על פי נתוני המשטרה 809 היקף התפיסות על פי הפרקליטות היה 2016 בשנת 74 מיליון ש"ח ואילו על 1,006 היקף התפיסות על פי הפרקליטות היה 2017 מיליון ש"ח. בשנת 864 1,618 היקף התפיסות על פי הפרקליטות היה 2018 מיליון ש"ח. בשנת 1,487 פי נתוני המשטרה מיליון ש"ח. 1,897 - מיליון ש"ח, ואילו על פי נתוני המשטרה 1790 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מתוך אותן התפיסות, ואת הפערים בין שווי הרכוש שבית המשפט שלל מהעבריינים לבין הסכומים שהופקדו בסופו של הליך בקרנות החילוט. כל זאת במסגרת פעולות ההערכה שראוי שיקוימו באשר לפעילות האכיפה הכלכלית ואופן יישומה. סיכום המאבק העולמי בארגוני פשיעה והלבנת הון הפך בשנים האחרונות לנחלתן של מדינות רבות בעולם. מדינת ישראל משקיעה משאבים רבים במיגור הפשיעה הכלכלית והלבנת ההון, באמצעות שיתופי פעולה נרחבים - הן בזירה הבין-לאומית והן בשילוב זרועות של גורמי האכיפה השונים בארץ. הובילה למיצובה כאחת FATF-הצטרפותה של ישראל כחברה בארגון ה המדינות המובילות את המאבק העולמי בהלבנת הון ומימון טרור, ומאפשרת לה לקחת חלק פעיל בעיצוב המדיניות העולמית בתחום זה. אחד הכלים שנמצאו אפקטיביים באכיפה כלכלית הוא החילוט, שמשמעותו שלילת הרכוש שבשליטת העבריין או שלילת הרווח שהופק מהפעילות העבריינית והעברתו לקניין המדינה בצו שיפוטי. החילוט כשלעצמו מתגלה כאמצעי רב-עוצמה במסגרת המלחמה בפשיעה. לצד ההישגים, העשייה הרבה וההכרה הבין-לאומית שישראל זכתה לה בתחום זה, הוצגו בדוח זה האתגרים שעדיין קיימים בניהול תיקים פליליים הכוללים אכיפה כלכלית ובניהול הליכי חילוט מכוחם. בהיעדר מסד נתונים וגורם מתכלל יש קושי במיפוי הפערים שבין סכומי התפיסה הראשונית ובין הסכומים שנפסקים לטובת קרנות החילוט או אוצר המדינה. התמשכות ההליכים משלב החקירה ועד הגשת כתב האישום וכן התמשכות ההליכים המשפטיים עד הכרעה שיפוטית הן חסם מרכזי ליעילות ולאפקטיביות של האכיפה הכלכלית. מיצוב יחידת החילוט והסדרת סמכויותיה חיוניים להגברת יכולתה לממש באופן מיטבי את תפקידה בניהול ומימוש של רכוש שנתפס 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1791 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | וחולט. כמו כן, נדרש כי תתקבל הכרעה בדבר הגורם המטפל בתיקי צח"ם בעבירות מס ומע"ם. בשים לב להתפתחויות הטכנולוגיות המאפיינות את תחום הפשיעה הכלכלית בארץ ובעולם, ראוי כי גם גופי האכיפה ימשיכו לשכלל ולטייב את יכולותיהם לפעול בשיתופי פעולה במאבק בפשיעה המאורגנת והחמורה באמצעות האכיפה הכלכלית.

תקציר:
 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי17092020 | ב70 דוח שנתי | מבקר המדינה 1709 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1711 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים תת כותר אם ישתקציר מיליון ש”ח 430 הסכום בקרן החילוט להלבנת הון שעמד לחלוקה לגופי האכיפה המתוקצבים, . עד 2019 עד מחצית 2016 עבור השנים ניצלו הגופים המתוקצבים 2019 אמצע מיליון ש”ח מסכום זה 227מיליון ש”ח 707 הסכום שהוסכם כי ישולם לטובת אוצר המדינה, כחלק מהאכיפה הכלכלית שבוצעה בחמישה תיקים שהסתיימו מיליארד ש”חבהסדר וללא הרשעה בהלבנת הון 4.2 תפסה המשטרה בהליכי אכיפה . בעניינם 2018-2016 כלכלית בשנים של חלק גדול מהתפוסים טרם התקבלה הכרעה שיפוטית מיליון ש”ח 800 ”נתפסו במסגרת “מגה תיקים וממתינים יותר משנה להכרעת הפרקליטות מיליון ש”ח 454 הסכום שנפסק בצווי חילוט בתיקים , 2018 עד2016 שהסתיימו בשנים מיליון ש”ח בתיקים שהחלו 294 מהם בתפיסת רכושמיליון ש”ח 817 הסכום שהאפוטרופוס הכללי מנהל 78% .בקרן לניהול הרכוש שחולט מהסכום בתפיסה זמנית והיתר בחילוט סופיהמאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים תקציר בקרב רשויות האכיפה בארץ ובעולם גוברת ההבנה שכדי להיאבק בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת, לא די במשפט הפלילי ובעונשי המאסר והקנס המוטלים במסגרתו. על רקע זה התגבש המתווה של אכיפה כלכלית ולפיו גופי האכיפה משלבים זרועות במטרה לשלול את טובת ההנאה הכספית שצמחה לעבריין מביצוע העבירה. החילוט הוא אמצעי רב עוצמה שמשמעותו שלילת הרכוש שבשליטת העבריין ובכלל זה הרווח שהופק מהפעילות העבריינית והעברתו לקניינה של המדינה בצו שיפוטי. כדי למנוע הברחת נכסים ולהבטיח את ביצוע החילוט, מאפשר הדין בישראל תפיסה של רכוש באופן זמני כבר בשלב החקירה ועד ההכרעה בהליך המשפטי. נתוני מפתחרקע פעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה 2019 בחודשים פברואר - יולי . הדוח התמקד בבחינת החסמים 2020 כלכלית וחילוט רכוש. בדיקות השלמה בוצעו עד פברואר בניהול תיקים הכוללים אכיפה כלכלית ובהיקף תפיסות הרכוש בשלב הזמני ביחס לחילוט הסופי. הביקורת נעשתה במשטרת ישראל, בפרקליטות המדינה, באגף האפוטרופוס הכללי והכונס הרשמי (אפ”כ), ברשות המיסים, ברשות לאיסור הלבנת הון (רשלא”ה) ובמועצת החילוט. 1712 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה שבאחריותו לקבל, לאסוף ולנתח את מלוא המידע הקיים אצל כלל הגופים המשתתפיםהיעדר גורם מתכלל - בשרשרת האכיפה הכלכלית (ובכלל זה המשטרה, הפרקליטות, רשות המיסים והאפ”כ) באופן שיאפשר לקבל תמונה שלמה ומהימנה ולגזור מדדי אפקטיביות למערכת כולה. נמצא פער ניכר בין צוואר בקבוק במעבר התיקים מהיחידות החוקרות לגורם המטפל בתביעות ובמימוש - הגידול בתיקי החקירה שנפתחים במשטרה וברשויות חוקרות אחרות ובתפיסות הרכוש ובין היכולת של חלה עלייה 2018-2016 גופי התביעה ויחידת החילוט לטפל באותם התיקים ולהביא למימוש התפוסים. בשנים בשיעור התפיסות, אך לא חל שינוי משמעותי בהקצאת כוח האדם שמטפל באותם התיקים. 220%-של כ מהתיקים שבאחריותה ובהם ניתן צו חילוט סופי. 40%- יחידת החילוט סיימה לטפל בכ 2019 נכון לסוף שנת עומסי התדיינות ופגיעה אפשרית בזכות הקניין ובקופה הציבורית כתוצאה ממשכי זמן ארוכים בטיפול וניהול בפרקליטות ממתינים יותר משנה תיקי ההליכים המשפטיים בתיקי אכיפה כלכלית ובעבירות מס חמורות - מיליון ש”ח, להחלטה אם להגיש כתב אישום. במחלקה 800-חקירה רחבי היקף, עם תפוסים בסך כולל של כ תיקי עבירות מס חמורות. 300-המשפטית (מע”מ) ברשות המיסים ממתינים לטיפול מספר שנים יותר מ הופקדו במערכת הכספית של חשבות 2018-2014 בשניםצורך בניהול יעיל של הכספים התפוסים זמנית - מיליון ש”ח ללא הבחנה בין כספים המיועדים לחילוט לבין כספים אחרים שנתפסו כמוצגים. 350-המשטרה כ כספי התפיסה מופקדים על ידי המשטרה עד לסיום ההליך הפלילי בחשבון החשב הכללי (חשכ”ל) הנושא ) ולא בקרן לניהול רכוש שחולט שבה התשואה יתרה על הריבית 2017 בשנת 0.1%( ריבית בנק ישראל ). 2017 בשנת 5%-במשק (כ מיליון ש”ח בקרן, 80- לא הופקדו כ 2018-2015 נמצא כי בשניםאי הפקדת כספים בקרן איסור הלבנת הון - זאת בין היתר בשל חסמים משפטיים למימוש נכסים ובשל קושי מחשובי ברשות האכיפה והגבייה לזהות את הגורם המתאים שאליו יש להעביר את הקנסות והכספים המחולטים. למרות המאמצים שמקדישים גופי המודיעין, החקירה והאכיפה לצורך זיהוי, איתור תפיסת נכסים בחו”ל - ותפיסה של נכסים בחו”ל, לא הועברו לישראל כספי חילוט מחו”ל.תמונת המצב העולה מן הביקורת מאז פורסם דוח מבקר המדינה הקודם בנושא, החלה בניית תוכנית אסטרטגית טיוב עבודת “צוות העל” - למיפוי הסיכונים וגיבוש מדיניות האכיפה הכלכלית והתווייתה. מהלך זה צפוי לייעל אף את התנהלות הוועדה המתמדת. במהלך תקופת הביקורת החלו גופי האכיפה בפעולות לגיבוש ותיקוף של גיבוש נוהלי עבודה משותפים - נוהלי עבודה מוסכמים בתחום האכיפה הכלכלית, בחלוקה לפי סוגי התפוסים. מועצת החילוט הקצתה למשטרה, לרשות המיסים, ולרשלא”ה שמירת איתנותה הפיננסית של קרן החילוט - מיליון ש”ח תוך שמירה על יציבות הקרן ומניעת גירעון עתידי. 430- כ2019-2016 בשנים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1713 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | תקצירהמאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | תקציר ממצאיו של דוח זה מציגים לפני גופי האכיפה שלושה אתגרים עיקריים: האחד, גיבוש וטיוב של מסד נתונים כולל שישמש, בין היתר, בסיס למיפוי הפערים בין סכומי התפיסה הראשונית ובין הסכומים הנפסקים לטובת קרנות החילוט או אוצר המדינה. הדרך שבה מנותחים נתוני האכיפה הכלכלית נוגעת בשאלה יסודית הקשורה לאיזון הנדרש בין הכלים המופעלים במאבק בפשיעה והגשמת תכליות החילוט לבין היבטים של זכויות חשודים ונאשמים ושל פגיעה בקניינם, והחשש משימוש בכלי החילוט כאמצעי אכיפה של חיובים אחרים. האתגר השני הוא התמודדות עם התמשכות ההליכים, שהיא חסם מרכזי ביעילות ובאפקטיביות של האכיפה הכלכלית; והשלישי - חיזוק וטיוב של ממשקי העבודה של גורמי האכיפה, וזאת בשים לב להתפתחויות הטכנולוגיות המאפיינות את תחום הפשיעה הכלכלית בארץ ובעולם. ראוי כי אתגרים אלו יעמדו לעיני קובעי המדיניות סיכוםוהדרג המקצועי ברשויות האכיפה במסגרת הערכת פעילות האכיפה הכלכלית ואופן יישומה.מוצע כי הפרקליטות, המשטרה, רשות המיסים ויחידת החילוט יפעלו לבניית מסד נתונים משותף, מהימן, מתוקף ומבוקר, וכן יקבעו הסדר לפיו גורם אחד יהיה אמון על ריכוז כלל הנתונים. גורם זה יידרש להגיש דוח תקופתי לכלל הגורמים וכן לוועדה המתמדת ומידע זה ישמש לשיפור הליכי התפיסה והחילוט. על קובעי המדיניות במשרד המשפטים ובמשטרה לבחון את הפערים בין סכומי התפיסות לבין הסכומים הנפסקים בצווי החילוט מתוך אותן התפיסות, ולפערים בין שווי הרכוש שבית המשפט שלל מהעבריינים לבין הסכומים שהופקדו בסופו של הליך בקרנות החילוט. זאת במסגרת פעולות ההערכה שראוי שיקוימו בנוגע לפעילות האכיפה הכלכלית ולאופן יישומה. על מערך התביעה לפעול לקיצור משכי הזמן של הטיפול בתיקים הכוללים אכיפה כלכלית כדי להגביר את יעילות ההליך בכללותו. על רשות המיסים והפרקליטות להסדיר את חלוקת העבודה בנוגע לתיקי עבירות מס חמורות, נוכח המשמעות ההיקפית וההשלכות של היעדר הטיפול והפגיעה בקופה הציבורית, ביכולת ההרתעה ובאמון הציבור במערכת האכיפה. על משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט, להידרש לטענות בכירי מערכת האכיפה ולהמלצה המופיעה ולשקול הקמת בתי משפט ייעודיים או הרחבת הסמכות של FATF (Financial Action Task Force (-בדוח ה בתי המשפט הכלכליים לדון גם בהליכי חילוט והלבנת הון, או לנקוט אפיק אחר שייתן מענה מקצועי ומהיר לשמיעת תיקים אלה. מן הראוי שמשרד המשפטים, הנהלת האפ”כ ואגף תקציבים במשרד האוצר יבחנו את צרכיה ואתגריה של יחידת החילוט בשים לב להיקף פעילותה והתאמת מצבת כוח האדם לצרכיה המגוונים, בראייה צופה פני עתיד השוקלת את הגדלת סמכויות היחידה.עיקרי המלצות הביקורת 1714 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה2018-2016 נתוני אכיפה כלכלית בשנים המקור: נתוני המשטרה, הפרקליטות ויחידת החילוט בעיבוד משרד מבקר המדינה. * תוצרי עבודת הפרקליטות כוללים חילוטים, קנסות ושומות (חיובי מיסים) גם בתיקים שלא החלו בתפוסים. כך למשל במסגרת חמישה מיליון ש”ח בקנסות 221 , מיליון ש”ח בצווי חילוט160 תיקים שהסתיימו בהסדרים ללא הרשעה בהלבנת הון נפסקו לטובת אוצר המדינה מיליון ש”ח בשומות מס הכנסה.326-ו שהתקבלו גם מתיקים שהסתיימו בשנים קודמות.2018-2016 ** הסכום מתייחס לתקבולי הקנסות והחילוטים בשנים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1715 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים