רכבת ישראל בע_מ/סדרי פרישת עובדים - חברת רכבת ישראל בע_מ

 ♦ . .מבוא .1. משנת 1988 השתייכה רכבת ישראל לרשות הנמלים והרכבות (להלן- רנ"ר). בינואר 1998 הוקמה חברה ממשלתית בשם רכבת ישראל בע"מ (להלן- חברת הרכבת או החברה). ביולי 2002 החליטה הממשלה להטיל על שר התחבורה ועל שר האוצר להגיש תיקון חקיקה שיסדיר את העברת פעילות הרכבת מהרשות לחברת הרכבת. בדצמבר 2002 התקבל בכנסת חוק רשות הנמלים והרכבות חברת רכבת ישראל בע"מ 1313 . '(תיקון מס11 ), התשס"ג- 2002 , ועל פיו הופרדה החברה מרנ"ר. ב- 1.7.03 החלה החברה לפעול כחברה ממשלתית עצמאית1 . בסוף 2010 הועסקו בחברה 2,117 עובדים, מהם 1,402 ,בעלי מעמד קבוע362 עובדים הועסקו לפי הסכמי עבודה אישיים, והיתר עובדים ארעיים. עלות השכר באותה השנה הסתכמה בכ-470 מיליון ש"ח, ועלות השכר השנתי הממוצע לעובד הסתכמה בכ- 222,000 ש"ח. על פי נתוני החברה, בשנים האחרונות עלה מספר הנוסעים בעקיבות מדי שנה בשנה: מ-17.5 מיליון נוסעים ב- 2002 ל-35.9 מיליון נוסעים ב- 2010 . 2. בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 , נקבע כי תאגיד שהוקם על פי חוק בהתקיים תנאים מסוימים וכן חברה ממשלתית הם "גוף מתוקצב". לפיכך אם שכר העובדים בחברה והטבות שכר, ובכלל זה תנאי פרישת העובדים, חורגים מהנהוג או המוסכם לגבי כלל עובדי המדינה נדרש אישור של הממונה על השכר והסכמי עבודה שבמשרד האוצר. מעת שהייתה לחברה ממשלתית חלים על רכבת ישראל הכללים והתקנות שהותקנו מכוח חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 , ובהם נקבע, בין היתר, כי מדיניות השכר בחברות הממשלתיות תהיה נתונה למעקב של רשות החברות הממשלתיות שבמשרד האוצר (להלן - רשות החברות). קודם חותמת חברה ממשלתית על הסכם קיבוצי היא מגישה אותו לאישור רשות החברות. החלתו של תיקון מס' 11 לחוק רשות הנמלים והרכבות הותנתה בחתימה על הסכם קיבוצי שעניינו מעבר עובדים מרנ"ר לחברה החדשה. ביוני 2003 נחתם "הסכם עבודה קיבוצי מיוחד לעובדי רכבת ישראל בע"מ" בין החברה, הסתדרות העובדים הכללית החדשה וועד עובדי החברה. בחלק מההסכם שעניינו תנאי העסקה ושכר לעובדים העוברים נקבע, בין היתר, כי עד 31.12.05 יפרשו עד150 ""עובדים עוברים קבועים 2 מעבודתם בחברה לשם התייעלות. בעקבות סכסוך משפטי בין קבוצת עובדים ובין החברה נדחה יישומו של הסכם פרישה זה. ב - 2007 נחתם הסכם פרישה מוקדמת ופרישה במסלול פיצויי פיטורים, ונקבע כי במסגרתו יפרשו 150 עובדים לכל הפחות. יישומו של ההסכם החל ב- 2008 , ועד 2009 , מועד פקיעת תוקפו, פרשו במסגרתו 184 עובדים. נוסף על כך, בשנים 2007 -2009 פרשו עוד86 .עובדים שהועסקו לפי הסכמי עבודה אישיים בחודשים מרץ 2010 - מרץ 2011 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין, את סדרי פרישתם של עובדים מהחברה. המשרד בדק את אופן הביצוע של הסכם הפרישה מ- 2007 .וכן את סדרי פרישתם של עובדים שהועסקו לפי הסכמי עבודה אישיים הבדיקה נעשתה בחברה, ובדיקות השלמה נעשו באגף לשכר והסכמי עבודה וברשות החברות שבמשרד האוצר. .__________________ .1 בעניין זה, ראו דו"ח שנתי55 ב של מבקר המדינה, בפרק "הפרדת הרכבת מרשות הנמלים", עמ' 995. 2 "עובד עובר קבוע", כהגדרתו בהסכם מ- 2003 , הוא עובד יחידת רכבת ישראל ברשות הנמלים והרכבות, בין שהוא עובד קבוע ובין שהוא עובד ארעי, שהועבר ביום 1.7.03 , על פי הסכם זה, לעבודה בחברת רכבת ישראל ומועסק בחברה ביום המעבר. לעניין זה נקבע בהסכם מ - 2003 : "עובד ע ובר קבוע" - לרבות עובד עובר ארעי שהפך לקבוע. 1314 דוח שנתי62 .הסכם פרישת עובדים 1. ביולי 2007 חתמו החברה וועד העובדים שלה על הסכם לפרישת עובדים מן החברה (להלן - הסכם הפרישה או ההסכם). באוגוסט 2007 אישר דירקטוריון החברה להנהלה לחתום על הסכם הפרישה. במרץ 2008 אישרה רשות החברות את ההסכם, בכפוף לביטול 20% מהמשרות שיתפנו. תוקפו של ההסכם היה12 .חודשים בהסכם נקבע כי 150 עובדים לפחות יפרשו מעבודתם בחברה. ההסכם נגע לכל העובדים שהועסקו בחברה על פי ההסכמים הקיבוציים. רשות החברות אישרה שלוש פעמים את בקשות החברה להאריך את ההסכם לתקופה נוספת, ובסוף 2009 פקע תוקפו. מלבד זאת מכסת הפורשים הוגדלה ל- 200 עובדים באישור דירקטוריון החברה. 2. על פי ההסכם התאפשרו שני מסלולי פרישה- פרישה לפנסיה מוקדמת ופיצויי פיטורים: (א) פרישה לפנסיה מוקדמת: מסלול זה יועד לעובדים עוברים בני 55 עד64 שעבדו25 שנים לפחות (להלן- עובדים רגילים). בהסכם נקבע כי עובדים שגילם במועד הפרישה הוא 50 לפחות ועבדו20 שנים לפחות, תיבחן הכללתם במסלול זה באופן פרטני (להלן - מקרים חריגים). אלה תנאי ההסכם העיקריים במסלול זה: בתקופת הפרישה המוקדמת - עד הגעתו של העובד לגיל פרישת חובה לפי חוק גיל פרישה, התשס"ד- 2004 - תשלם החברה לעובד הפורש את הפנסיה המוקדמ ת לפי המשכורת הקובעת ובשיעור שצבר עד הפרישה, ואחר כך תשלם קרן הפנסיה לפורש או לשאיריו את תשלומי הפנסיה. נוסף על כך, בעת הפרישה תשלם החברה לעובד הפורש תוספת של עד 5% ;לשיעור הפנסיה המוקדמת שנצבר לזכות העובד בגין תקופת עבודתו בחברה תוספת לתשלום הפנסיה המוקדמת בשיעור של 2% לשנה מ- 1.10.03 ; הצמדה למדד המחירים לצרכן. בהסכם נקבע כי לעובד הפורש ישולם מענק פרישה חד-פעמי - 75,000 ש"ח עד 200,000 ש"ח- ומענק נוסף לפי גובה שכרו ולפי מספר חודשי העבודה שנותרו לו עד הגיעו לגיל פרישת חובה. מענק זה מורכב מחודשיים שהם "חודשי הודעה מוקדמת" ומ"חודשי הסתגלות", והוא יינתן בעבור 13 .חודשים לכל היותר (ב) פיצויי פיטורים: מסלול זה יועד לעובדים שאינם זכאים לפרוש פרישה מוקדמת המזכה בפנסיה חודשית ונכללו בו על פי הליך שנקבע בהסכם. על פי ההסכם, עובדים שיפרשו במסלול זה יקבלו שיעורי פיצויים מוגדלים - עד 130% - על פי תקופת הוותק; תשלום בעבור חודשיים - חודשי הודעה מוקדמת - על פי השכר; תשלום חודשי הסתגלות - עד 13 חודשים- על פי תקופת הוותק. עד סוף 2009 , מועד פקיעתו של תוקף ההסכם, פרשו במסגרתו 184 :עובדים 160 במסלול פנסיה מוקדמת ו -24 במסלול פי צויי פיטורים. כמו כן בוטלו 43 .משרות 3. לשם כיסוי התחייבויות בגין הסדרי פרישה מיוחדים המשתלמים בעת פרישה מוקדמת, לרבות הסכמי התייעלות, מפקידה החברה כספים בפיקדונות לזמן קצר נושאי ריבית המשמשים כיעודה. היקף ההתחייבויות נקבע בעזרת אקטואר חיצוני. לפי נתוני ה חברה המופיעים בדוחותיה הכספיים לסוף 2010 , ההפרשה בשל חברת רכבת ישראל בע"מ 1315 .הסכמי פרישת עובדים הסתכמה בכ-80.5 מיליון ש"ח, והיעודה3 לכיסוי התחייבויות בשל סיום יחסי עובד-מעביד הסתכמה בכ -67.6 .מיליון ש"ח לפי נתונים שמסרה החברה למשרד מבקר המדינה, תשלומיה לפורשים במסגרת הסכם הפרישה מ אמצע 2008 עד סוף 2010 הסתכמו בכ -83.9 מיליון ש"ח (מרביתם למענקי פרישה, לפיצויים ולפנסיה מוקדמת). משרד מבקר המדינה בדק מדגם של 39 עובדים מתוך 160 עובדים שפרשו במסלול פנסיה מוקדמת במסגרת ההסכם. לפי חישובי המשרד, המענקים לפורשים אלה ותשלומי הפנסיה העתידיים על חשבון החברה עד הגיעם לגיל פרישה מסתכמים ב-28.6 מיליון ש"ח בערכים מהוונים. הועלה גם כי העלות של כל פורש היא מ - 150,000 ש"ח ועד 1.4 מיליון ש"ח, וממוצע עלות הפרישה המוקדמת של עובד הוא כ- 733,000 .ש"ח יישום הסכם הפרישה 1. : קריטריונים לבחירת עובדים לפרישה על פי הסכם הפרישה, רשימת העובדים תיקבע בהסכמת ועד העובדים ובהתחשב, בין היתר, בתרומת העובד לעבודה, בצורכי העבודה, בתמורה הכספית הכוללת לחברה, ביעילות העובד ובהתנהגותו. הביקורת העלתה כי הנהלת החברה לא גיבשה סייגים לפרישה במסגרת ההסכם. בעניין זה, בדיון שקיימה ועדת הארגון של דירקטוריון החברה (להלן - ועדת הארגון) במאי 2009 בנושא הסכם הפרישה, העיר היו"ר דאז של הדירקטוריון, מר יעקב אפרתי, כי להערכתו פורשים גם עובדים שנתנו תמורה מלאה. 2. : הכנת רשימות של המועמדים לפרישה בהסכם נקבע כי הפורשים ייבחרו לפי ההליך הקבוע בהסכם 1994 ובהסכמת ועד העובדים וסמנכ"ל למינהל ולכוח האדם בחברה. במרץ 2008 התקיימה בחברה ישיבה שבה הוצגו עקרונות הסכם הפרישה והסברים על הליכיה. בישיבה השתתפו, בין היתר, סמנכ"ל למינהל ומשאבי אנוש4 , מר בני סאסי, ומנהלות כוח אדם בחטיבות השונות. באותה ישיבה קבע הסמנכ"ל כי על מנהלות כוח האדם להפגש עם הסמנכ"לים של החטיבות השונות ולגבש את רשימות המועמדים לפרישה, להעבירן לוועדי העובדים, לגבש את הרשימות הסופיות ולזמן את העובדים המופיעים בהן. באפריל 2008 התקיימה ישיבה בהשתתפות נציגי החברה ונציגי ועדי העובדים כדי לסכם את רשימת העובדים המועמדים לפרישה במסגרת התכנית ובה הסכימו הצדדים בדבר רשימת העובדים. .__________________ .3 .סכום כסף מופקד המיועד לתכלית מיוחדת 4 בשנת 2003 , כשיחידת הרכבת הפכה להיות חברה ממשלתית, תואר התפקיד של סמנכ"ל למינהל ולכוח האדם שונה לסמנכ"ל למינהל ומשאבי אנוש. 1316 דוח שנתי62 .ב- 20.5.08 הורתה מנהלת אגף משאבי אנוש לסמנכ"לים בחטיבות השונות בחברה לזמן את העובדים הנזכרים ברשימות עד 29.5.08 , להביא לידיעתם שהם מועמדים לפרישה ולהציג את אופן ביצוע ההסכם. נמצא כי הסמנכ"לים גיבשו את רשימות העובדים שמומלץ להביא לידי פרישתם, אך לא נמצאו מסמכים המתעדים את ההנמקות להמלצותיהם. החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מספטמבר 2011 כי "הרשימות גובשו על ידי המנהלים ולאחר שהועברו לחטיבת משאבי אנוש נערך דיון פרטני בכל אחד מן העובדים שהומלץ על יציאתם לפנסיה ו/או לפיטוריהם. לאחר מכן נערך דיון גם עם ראשי הוועדים על מנת להגיע להסכמה על הרשימה". לדעת משרד מבקר המדינה, על פי סדרי מינהל תקינים, בדיונים כאלה יש להציג מסמכים ובהם הנמקות להמלצות הפרישה. בהיעדר תיעוד ההנמקות אין לדעת מדוע נכלל העובד ברשימת המועמדים לפרישה, ואם הדבר תואם את הקריטריונים שנקבעו בהסכם. 3. : הנחיות ליישום הסכם הפרישה בגוף ציבורי ובכלל זה בחברה ממשלתית 'ש לקבוע נהלים ברורים או הנחיות לטיפול במטלות כגון יישום הסכם לפרישת עובדים. בנהלים או בהנחיות יש לכלול את כל שלבי התהליך, את האחריות לכל שלב ושלב ואת החובה לתעדו בצירוף כל המסמכים הנוגעים לעניין. רק בנובמבר 2010 , לאחר סיום יישומו של הסכם הפרישה ובמהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה, הוציאה החברה נוהל בנושא סיום העסקת עובד. 4. : בדיקות פרטניות משרד מבקר המדינה בדק את תנאי פרישתם של 43 :עובדים39 ( עובדים שפרשו במסלול של פנסיה מוקדמת21 "עובדים "רגילים ו-18 ."חריגים") וארבעה שפרשו במסלול של פיצויי פיטורים (א) הנמקות לפרישה: בבדיקת תיקיהם של 21 "העובדים ה"רגילים הועלה כי לגבי 16 מהם לא היו מסמכים המציינים את הנימ וקים לפרישתם. על כן לא ברור אם לא מדובר בפרישה של עובדים מועילים. מאחר שבהסכם הפרישה צוין כי רשימת העובדים תיקבע, בין היתר, בהתחשב בתרומת העובד וביעילותו, לא הייתה החברה אמורה להסכים לפרישתם של עובדים מועילים. הביקורת העלתה בנוגע לשבעה מבין העובדים הנזכרים כי נמצאו הערכות חיוביות של העובדים שפרשו או המלצות לקדמם, ורובן ניתנו זמן קצר יחסית לפני הפרישה. בהיעדר נימוקים כתובים לפרישה אין לדעת מדוע הקדימה החברה את פרישתם למרות ההערכות הטובות וההמלצות לקידומם. (ב) פורשים שנחשדו בעברות: אחד הקריטריונים להחלת הסכ ם הפרישה על עובד הוא התנהגותו. משרד מבקר המדינה העלה שחמישה פורשים שאת תיקיהם בדק, נחשדו בעברות משמעת או בעברות פליליות שונות. החברה אפשרה לעובדים אלה לפרוש במסגרת הסכם הפרישה ולקבל את תנאי ההסכם, שעיקרם מענקים (מענק חד-פעמי ותשלום בעבור חודשי הסתגלות ובעב ור חודשי הודעה מוקדמת) ופיצויי פיטורים. חברת רכבת ישראל בע"מ 1317 . מבדיקת תיקיהם של הפורשים האלה עולה, כי ההחלטות על פרישתם התקבלו בהליך הרגיל, שהוחל על יתר הפורשים במסגרת ההסכם ועיקרו המלצת הסמנכ"ל בחטיבתו של העובד על פרישתו לפני סמנכ"ל משאבי אנוש וקבלת אישורו. הביקורת העלתה כי המטפלים בפרישה המוקדמת לא המשיכו לברר את החשדות שהועלו ולא התייעצו עם היועץ המשפטי של החברה אם יש למצות את החקירות בתחום המשמעתי, להעביר את הנושא להמשך טיפול במישור הפלילי, או האם להביא לידי פרישה מוקדמת של החשודים על כל הטבותיה. בתיקי החברה לא נמצאו מסמכים המעידים כי היא בחנה תמיד את הנסיבות בחינה יסודית ונימקה את החלטותיה. הנהלת החברה גם לא יידעה את הדירקטוריון בעניינם של עובדים אלה. החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מספטמבר 2011 כי הואיל וההליכים המשפטיים הפליליים במדינת ישראל עלולים להימשך זמן רב, הוא יל ועליה לשלם כספים לעובדים החשודים אם הם מושעים מעבודתם, והואיל ובסוף ההליך ייתכן שהם יימצאו "נקיים" - לנוכח כל הנסיבות האלה היא סברה "באותם מקרים ספורים ויוצאי דופן כי נכון יהא לנתק יחסי עובד -מעביד ללא קיומו של שימוע ומבלי להמתין לכתבי אישום והכרעות דין, בתשלום פיצויים ולא בפרישה מוקדמת". משרד מבקר המדינה העיר כי, מפאת החשיבות העקרונית של העניין, היה על הנוגעים בדבר לקבל חוות דעת מהיועץ המשפטי של החברה וליידע את הדירקטוריון בעניין, דבר שלא נעשה. החברה ציינה בתשובתה מנובמבר 2011 כי הערת המבקר באשר לפנייהליועץ המשפטי של החברה ודירקטוריון החברה מקובלת. דיווח על יישום הסכם הפרישה ומעקב אחריו 1. בישיבת ועדת הארגון של דירקטוריון החברה שהתקיימה במאי 2009 נדונו מצב יישומו של הסכם הפרישה ובקשת החברה להאריך את תוקפו עד יולי 2009 ולהגדיל את מספר הפורשים לכ-200 עובדים. מפרוטוקול הישיבה עולה שהנהלת החברה לא הכינה דוח על מצב הסכם הפרישה, כנדרש. היו"ר דאז של הדירקטוריון, מר אפרתי, אמר בישיבה: "אני מבקש מכם כבר מספר פעמים שתציגו כמה התייעלנו ואתם לא עושים זאת". הוועדה ביקשה נתונים נוספים על הכדאיות הכלכלית של הסכם הפרישה כדי להציגם בישיבת הדירקטוריון הקרובה. בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה ביוני 2009 הציגה הנהלת החברה מצגת ובה נתונים על היבטים כלכליים והיבטי כוח האדם של הסכם הפרישה. לפי הנתונים, עד אפריל 2009 פרשו159 עובדים ובוטלו 15 משרות. לפי השוואת מצבת העובדים באפריל 2009 למצבת העובדים באפריל 2008 , פחת ב -120 מספר העובדים בני 50 ומעלה, ובעיקר בני60 ומעלה, וגדל ב-112 מספר העובדים בני 50 ומטה. החברה הציגה השוואה בין העלות החודשית של העסקת עובד טרם 1318 דוח שנתי62 . פרישתו ובין עלות העסקתו של עובד חדש. לפי הנתונים, שיעור החיסכון הוא36% עד 60% . משרד מבקר המדינה מעיר כי בדרך כלל יש להשוות בין משכורתו של עובד שפרש ובין משכורתו של עובד הנמצא בדרגה אחת מתחתיו ואמור למלא את מקומו, ואין מקום להשוות בין משכורתו של עובד בדרגה גבוהה שפרש ובין זו של עובד חדש בדרגה נמוכה ביותר. בהצגת הנתונים לא הביאה החברה בחשבון את עלותה של העלייה במשכורתם של כל העובדים שיתקדמו בתפקידם ובסולם הדרגות עקב פרישת העובדים הוותיקים. הצגת החיסכון הצפוי בדרך זו - המתבססת על השוואת משכורתו של פורש ותיק בעל ניסיון רב בדרגה בכירה למשכורתו של עובד חדש בדרגה נמוכה - אינה משקפת נכונה את המצב. על כן סביר להניח ששיעור החיסכון בפועל נמוך מהמוצג לעיל. החברה ציינה בתשובתה מספטמבר 2011 כי הערת המבקר נכונה תאורטית, מתודולוגית. עם זאת מן הבחינה הארגונית אי-אפשר ליישמה מכיוון שחישוב העלייה במשכורתם של כל העובדים שיתקדמו בתפקידם עקב פרישת העובדים הוותיקים הוא מורכב בהתחשב בייחודיות של כל שרשרת קידום כזאת. החברה הוסיפה שהיא הניחה כי קיימת עלייה שנתית בשיעור של 2% .בשכרו של העובד המחליף לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה להנהיג תחשיבים שישקפו את הנתונים בפועל כדי למנוע מצב שבו החיסכון בפועל נמוך מהתחשיב או אינו קיים כל עיקר. עוד דווח בישיבה שהתקיימה ביוני 2009 כי התחייבויות החברה בעבור ההסכם הסתכמו בכ- 110.9 מיליון ש"ח, ועד סוף פברואר 2009 שולמו43.3 מיליון ש"ח מהם. בעקבות הדיון והצגת הנתונים אישר הדירקטוריון להגדיל את מכסת הפורשים ב-40 עובדים וכן להאריך את תקופת ההסכם עד סוף יולי 2009 . כמו כן אישר הדירקטוריון להקצות 36 מיליון ש"ח נוספים מן הקרן הלא מיועדת לטובת קרן פרישת העובדים. 2. אחת ההתניות של רשות החברות באישור ההסכם ממרץ 2008 הייתה שלפחות 20% מהמשרות שיתפנו בגין פרישת העובדים יבוטלו בתקן החבר ה. רשות החברות גם דרשה מהחברה להגיש לה דיווח תלת-חודשי בדבר המשרות שבוטלו, ובכלל זה לציין את שם החטיבה, את תקן כוח האדם לשנה ואת מצבת כוח האדם. הביקורת העלתה כי החברה לא דיווחה לרשות החברות כפי שנדרשה. הדיווח הראשון היה אמור להימסר לרשות ביולי 2008 , אבל הועלה כי הוא נמסר רק בינואר 2009 . על פי דיווח זה, עד אותו המועד פרשו135 עובדים ובוטלו15 משרות. החברה לא העבירה לרשות דיווחים תקופתיים נוספים. רק בינואר 2010 העבירה החברה לרשות החברות את הנתונים המסכמים, ועל פיהם פרשו 184 עובדים ובוטלו 43 משרות. בדיווחים אל ה הוצגה ההתפלגות לפי החטיבות ולפי מסלולי הפרישה, אבל לא נכללו נתונים על תקן כוח האדם ועל מצבת כוח האדם, כנדרש. חברת רכבת ישראל בע"מ 1319 .סיכום יישומו של הסכם הפרישה והפקת לקחים שלב חשוב ביותר בביצוע הסכם בעל היקף שכזה, הכרוך במתן הטבות כספיות ניכרות לפורשים, הוא שלב סיכום היישום והפקת הלקחים. שלב זה נועד לבחון אם היישום תאם את התכנית המקורית, אם הושגה מטרת התכנית, אם ומדוע היו סטיות או תקלות במהלך ביצועה, ומהם הלקחים לעתיד. אחד המדדים העיקריים להתייעלות הוא החיסכון בהוצאות. בשנים האחרונות מתפתחת פעילותה של חברת הרכבת בקצב מהיר ביו תר, ולכן היקפו של כוח האדם בחברה הולך ומתרחב והוצאותיה עולות במידה ניכרת. כאמור, יישום הסכם הפרישה החל במחצית הראשונה של 2008 והסתיים בסוף 2009 . תקן כוח האדם של החברה אמור להיות מושפע הן מתוספת כוח האדם הנובעת מהרחבת פעילותה והן מן ההפחתה בכוח האדם הנובעת מן ההתייעלות שהתחייבה החברה לבצע. להלן נתוני החברה על מספר העובדים שבתקן ובמצבה בסופי השנים 2008 -2010 : תקן כוח האדם ומצבת כוח האדם בחברה בשנים 2008 -2010 .2010 2009 2008 .2,181 2,133 1,982 תקן .2,117 2,076 2,079 מצבה מהטבלה עולה כי מסוף 2008 עד סוף 2009 מצבת העובדים נשארה יציבה יחסית. בשנת 2010 התרחב תקן העובדים בחברה וכך גם מצבת העובדים. מאחר שנתונים אלו נובעים הן מהרחבת פעילות הרכבת והן מיישום הסכם הפרישה, אין לדעת מהם אם ההסכם הביא לידי ההתייעלות הצפויה. אמנם במחצית 2009 הציגה החברה נתונים על היבטים כלכליים והיבטי כוח האדם של הסכם הפרישה (ראו לעיל), אך הביקורת העלתה כי לאחר שהסתיים הסכם הפרישה בסוף 2009 לא הכינה החברה תחשיב מסכם של החיסכון מיישומו וממילא לא אמדה את ההתייעלות שנבעה ממנו. כמו כן העלתה הביקורת כי החברה לא בחנה את יישום הסכם הפרישה ואת תוצאותיו לשם איתור כשלים והפקת לקחים. .פרישת עובדים בהסכמי עבודה אישיים .1. לפי פרק ב' ב"הסכם הקיבוצי המיוחד לעובדי רכבת ישראל" מ- 1994 , החברה רשאית להעסיק בחוזי עבודה אישיים עובדים בתפקידים מסוימים, ובהם המנכ"ל וסגניו, מנהלי האגפים, היועץ המשפטי ועוזרו, מבקר הפנים ועוזרו, עובדים המועסקים בפרויקטים או במשימות פיתוח ומומחים ויועצים בכירים למנכ"ל. 1320 דוח שנתי62 . באפריל 2006 אישרה רשות החברות לחברה את העסקתם של 200 עובדים חדשים (לא בכירים) בחוזים אישיים וקבעה את תנאי העסקתם ושכרם. עובדים אלו מילאו בעיקר את התפקידים האלה: סגן רא ש אגף, מנהל קו, ממונה ארצי, מנהל מחלקה, ממונה חטיבתי, מרכז תחום, מפקח, רכז, מנהל עבודה ועובד מקצועי. לפי נתוני החברה, בשנים 2007 -2009 פרשו מהחברה 86 עובדים המועסקים בחוזים אישיים, רובם מרצון. במרץ 2010 הועסקו בה318 ,עובדים בחוזים אישיים בהם עובדים שהועברו מרנ"ר וחתמו על הסכם עבודה אישי חדש עם החברה. בחברה קיים נוסח אחיד של הסכם עבודה אישי, ובו מפורטים, בין היתר, הגדרת התפקיד, חובות העובד, השכר ותשלומים אחרים. אשר לגמל ולפיצויים מצוין כי החברה תמלא את תנאי "האישור הכללי בדבר תשלומי מעבידים לקרן פנסיה ולקופת ביטוח במקום פיצויי פיטורים ולפי חוק פיצויי פיטורים, התשכ"ג - 1963 ." עוד מצוין כי זכותו של העובד לגמל ולפיצויים תבוטח בחברת ביטוח או בקופת גמל מוכרת. החברה תפריש אליהן שיעור של 13.33 % ממשכורתו של העובד (מהם 8.33% לפיצויי פיטורים), העובד יפריש 5% , ובסך הכול יופרשו למטרה זו 18.33 % .ממשכורת העובד 2. עוד בספטמבר 1980 החליטה ועדת השרים לענייני כלכלה בעניין תנאי פרישה בחברות ממשלתיות כי "הדירקטוריון רשאי לאשר למנכ"ל של חברה ממשלתית שפקעה כהונתו כמנכ"ל ופרש מחברה, ולפקידים בכירים כמשמעותם בחוק שהוחלט על הפסקת כהונתם ואשר הועסקו בחברות מסווגות ברמות 9 ו-10 על פי החוזה האחיד לבכירים בחברות ממשלתיות, פיצוי בשיעור של עד חודש לכל שנת עבודה בחברה, וזאת בנוסף לכספים שהפרישו לזכותם והמגיעים להם בהתאם לתנאי החוזה האחיד"5 (להלן- פיצויי פרישה מיוחדים). לנוכח חשיבות הנושא הן מן ההיבט העסקי והן מן ההיבט הציבורי, באוגוסט 2004 שלח המנהל דאז של רשות החברות, מר אייל גבאי, אל המנכ"לים והיו"רים של החברות הממשלתיות ושל החברות הבנות שלהן מכתב בנושא "פיצויים למנכ"לים ועובדים בכירים". הוא הודיע להם כי דירקטוריון החברה, בבואו לקבוע את שיעור הפיצויים למנכ"לים ולעובדים בכירים שהוחלט להפסיק את כהונתם בחברה, צריך לשקול, בין היתר, את התבחינים האלה: תרומתו ותפקודו של העובד; מצבה הכלכלי והכספי של החברה; נסיבות סיום העסקתו; הצורך בתקופת "צינון" במעבר העובד למקום עבודה חדש; מספר שנות עבודתו בחברה; תקופת כהונתו בתפקידו האחרון ומספר השנים שנותרו עד הגיעו לגיל פרישה. עוד כתב מנהל רשות החברות כי ההחלטה על שיעור הפיצויים תתקבל רק לאחר בדיקת התבחינים בישיבת הדירקטוריון. על סמך החלטת הממשלה לעיל, החברה מעניקה פיצויי פרישה מיוחדים לעובדים המועסקים לפי הסכמ י עבודה אישיים, על פי המלצת המנכ"ל ובכפוף לאישור הדירקטוריון. משרד מבקר המדינה בדק את תיקיהם של 29 עובדים שהועסקו לפי הסכמי עבודה אישיים ופרשו בשנים 2007 -2009 ., רובם בכירים 13 עובדים בכירים מהם קיבלו פיצויי פרישה מיוחדים (יותר מן הקבוע בהסכמי העבודה האישיים). סך פיצויים אלה הסתכמו בכ -3 .מיליון ש"ח .__________________ .5 החברה מסווגת כחברה ממשלתית ברמה9. חברת רכבת ישראל בע"מ 1321 .הביקורת בדקה את שיעורי פיצויי הפרישה המיוחדים שאישר הדירקטוריון ל-13 הפורשים. מהבדיקה עולה ששמונה מהם קיבלו פיצויי פרישה מיוחדים בשיעור של 100%-90% לכל שנה משנות עבודתם בחברה, אחד קיבל פיצויי פרישה בשיעור של 82%, אחר קיבל פיצויי פרישה בשיעור של 95% על חלק משנות עבודתו ובשיעור של 50% על היתר, שניים קיבלו פיצויי פרישה בשיעור 70% , ואחד - 30% . מכאן שלרוב הפורשים הללו אושרו פיצויי פרישה בשיעורים גבוהים (מ - 90% עד 100% .) הביקורת העלתה כי במכתבי ההמלצות למתן פיצויי פרישה מיוחדים לעובדים אלו שהובאו לדיון בדירקטוריון לא פורטו הנימוקים לשיעורי הפיצויים המבוקשים. גם בבדיקת תיקיהם האישיים של רוב העובדים הפורשים לא נמצאו מסמכים המתעדים את נימוקי הנהלת החברה להמלצותיה בכל הנוגע למתן פיצויי הפרישה ולקביעת שיעוריהם. בהיעדר נימוקים כאלה אין לדעת אם הובאו בחשבון התנאים הכלליים לקבלת פיצויי הפרישה ומה עמד בבסיס ההמלצות למתן הפיצויים המיוחדים ולקביעת שיעוריהם. על פי ההוראה הנזכרת של מנהל רשות החברות מאוגוסט 2004 , על הדירקטוריון לדון דיון ממצה בכל מקרה לגופו. הביקורת העלתה כי לגבי 6 מ-13 העובדים שקיבלו אישור לפיצויי פרישה מיוחדים לא צוין בפרוטוקולים של ישיבות הדירקטוריון כל נימוק למתן הפיצויים, ולגבי חמישה עובדים אחרים נמצאו נימוקים כלליים ביותר (כגון "תרומתו לחברה", "עשה עבודה טובה" או "עבודה מצוינת"). אי-ציון נימוקים מפורטים למתן הפיצו יים הן בהמלצות המנכ"ל והן בפרוטוקולים של ישיבות הדירקטוריון מנוגד לסדרי מינהל ובקרה נאותים. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לפרט ולנמק את ההמלצות שהחברה מגישה לקראת הדיונים בדירקטוריון בנושא מתן פיצויי פרישה מיוחדים ושיעוריהם. גם בפרוטוקולים של החלטות הדירקטוריון בנושא זה יש לכלול את פירוט הנימוקים לאישור הפיצויים ושיעוריהם. 3. עובדים המועסקים על פי הסכמי עבודה אישיים הם בדרך כלל בעלי תפקידים בכירים, ומן הראוי שלגוף ציבורי דוגמת חברת הרכבת יהיו נהלים ברורים לטיפול בהליכי פרישתם. על הנהלים לפרט, בין היתר, את הנושאים האלה: קביעת בעלי התפקידים הממונים על הטיפול בפרישת הבכירים על כל שלביה; אופני ההודעה על הפרישה לסוגיה השונים - התפטרות, פיטורים או פרישה מסוג אחר; נוסח הסכם הפרישה, ובכלל זה קביעת זכויותיו וחובותיו של העובד הפורש; הליך העברת נוסח ההחלטה המתגבשת לאישור ב עלי התפקידים המוסמכים; בעלי הסמכות לחתימת הסכם הפרישה; אפשרות השימוע וביצועו. כל שלב צריך להיות מתועד כיאות לשם מעקב ובקרה. הביקורת העלתה כי לא היו לחברה נהלים מאושרים בעניין הליכי הטיפול בפרישתם של עובדים המועסקים על פי הסכמי עבודה אישיים. החברה מסרה למ שרד מבקר המדינה כי "נוהל סיום העסקה של עובדי רכבת ישראל אושר ועודכן בספר נהלי הרכבת ביום 25.11.10 אך עבודת עריכת הנוהל 1322 דוח שנתי62 . החלה עוד לפני ינואר 2009 . אגף משאבי אנוש פעל על פי טיוטת הנוהל כבר במועד תחילת העבודה על הנוהל". לדעת משרד מבקר המדינה, על פי סדרי מינהל תקינים, מבצע פרישת עובדים בהיקף כה רחב חייב להיות מלווה בנוהל מאושר, ולא בטיוטת נוהל בלבד. 4. במכתבו הנזכר של מנהל רשות החברות מאוגוסט 2004 הוא ציין גם ש"בדין וחשבון התקופתי על עבודת הדירקטוריון אותו מגיש יו"ר דירקטוריון החברה לרשות החברות הממשלתיות לפי סע יף 25 ,לחוק החברות הממשלתיות התשל"ה- 1975 , ייכלל פירוט בדבר מספר העובדים הבכירים שפרשו, שיעור הפיצויים הכולל שאושר להם, לרבות הנימוקים לקביעת שיעור הפיצויים הגבוה מהמתחייב מההסכם האישי". הביקורת העלתה כי הדירקטוריון לא פירט את הנדרש בדוחותיו התקופתיים וכי רשות החברות לא דרשה שיעשה זאת. בהיעדר הפירוט האמור אין בידי רשות החברות מידע על היקפי פיצויי הפרישה שקיבלו העובדים, על שיעוריהם ועל הנימוקים לכך. בתשובת רשות החברות למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2011 מסרה הרשות כי תפנה לחברה בבקשה לקבל פירוט של מספר העובדים הבכירים שפרשו ושיעור הפיצויים הכולל שאושר להם, כנדרש בחוזרי הרשות. היא הוסיפה כי תקפיד לקבל מהחברה דיווחים שוטפים בנושא. .סיכום .הביקורת על סדרי פרישתם של עובדי חברת הרכבת במסגרת הסכם הפרישה משנת 2007 העלתה ליקויים בסדרי קבלת החלטות, ביישום ההסכם ובבחינה של השגת מטרותיו. לדעת משרד מבקר המדינה, בגוף ציבורי כחברת הרכבת חיוני לתעד את תהליך הטיפול בפרישת עובדים במסגרת הסכמי פרישה וכן לציין הנמקות לבחירת העובדים שיפרשו. חשוב גם לבחון את תוצאות ביצוע ההסכם ואת השגת מטרותיו לצורך הפקת לקחים להסכמי פרישה שיוצעו בעתיד. משרד מבקר המדינה העלה ליקויים בתהליך קבלת ההחלטות בנושא הענקת פיצויי פרישה מיוחדים לעובדים בכירים. מדובר בפיצויים נוספים על הפיצויים הרגילים, שאינם מתחייבים מהסכמי העבודה האישיים וכרוכים בשיקול דעת. לכן חשוב לציין את הנימוקים להענקתם בהמלצות המנכ"ל ובפרו טוקולים של החלטות הדירקטוריון בעניינם ולוודא כי ההחלטות מתקבלות על בסיס שוויוני תוך שמירה על מינהל תקין. חברת רכבת ישראל בע"מ 1323 .

תקציר:
 1309 .חברת רכבת ישראל בע"מ . .פעולות הביקורת .בחברת רכבת ישראל בע"מ נעשתה בדיקה בנושא סדרי פרישתם של עובדים במסגרת הסכם פרישה ובמסגרת הסכמי עבודה אישיים. בדיקות השלמה נעשו באגף לשכר והסכמי עבודה וברשות החברות הממשלתיות שבמשרד האוצר. בחברת רכבת ישראל בע"מ ובמשרד התחבורה והבטיחות בדרכים נעשתה ביקורת מעקב על תיקון הליקויים בנושא הטיפול בתאונות ובבטיחות בחברת רכבת ישראל שפורסמו בדוח ביקורת נפרד בנושא זה ביולי 2006. חברת רכבת ישראל בע"מ 1311 .סדרי פרישת עובדים .תקציר .ביולי 2003 הועברו עובדי הרכבת וכל פעילותה מרשות הנמלים והרכבות אל חברת רכבת ישראל בע"מ (להלן - חברת הרכבת או החברה). בסוף 2010 הועסקו בחברה 2,117 עובדים, ומספר הנוסעים ברכבת הגיע באותה השנה לכ-35.9 .מיליון ביוני 2003 ."נחתם "הסכם עבודה קיבוצי מיוחד לעובדי רכבת ישראל בע"מ בעקבות סכסוך משפטי, ב- 2007 נחתם הסכם פרישה (להלן- הסכם הפרישה או ההסכם), ויישומו החל ב- 2008 . עד 2009, מועד פקיעת תוקפו של ההסכם, פרשו במסגרתו 184 עובדים, רוב רובם לפנסיה מוקדמת. עד סוף 2010 הסתכמו תשלומי החברה עבורם בכ -83.9 מיליון ש"ח (עיקרם בגין מענקי פרישה, פיצויים ופנסיה מוקדמת). נוסף על כך, בשנים 2007 -2009 פרשו עוד 86 עובדים שהועסקו לפי הסכמי עבודה אישיים. .פעולות הביקורת .בחודשים מרץ 2010 - מרץ 2011 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין, את סדרי פרישתם של עובדים במסגרת הסכם הפרישה ובמסגרת הסכמי עבודה אישיים. הבדיקה נעשתה בחברה, ובדיקות השלמה נעשו באגף לשכר והסכמי עבודה וברשות החברות הממשלתיות שבמשרד האוצר. .עיקרי הממצאים .1. הנהלת החברה לא גיבשה סייגים לפרישה במסגרת ההסכם. בבדיקת הביקורת בתיקיהם של 21 פורשים הועלה כי לגבי16 מהם לא היו מסמכים שבהם הסברים או נימוקים לפרישתם המוקדמת. 2. אשר לפורשים במסגרת ההסכם שנחשדו בעברות משמעת או בעברות פליליות, הועלה כי המטפלים ב פרישה המוקדמת לא המשיכו לברר את החשדות שהועלו ולא התייעצו עם היועץ המשפטי של החברה אם ראוי למצות את החקירות בתחום המשמעתי, להעביר את הנושא להמשך טיפול במישור הפלילי, או להביא לידי פרישה מוקדמת של עובדים אלו. הנהלת החברה גם לא יידעה את הדירקטוריון בעניינם של מקרים אלה. 3. החברה חישבה את שיעור החיסכון הנובע מהעסקת עובד חדש במקום המשך העסקתו של עובד ותיק המועמד לפרישה. הצגת החיסכון בדרך זו - המתבססת על השוואת משכורתו של פורש ותיק בעל ניסיון רב בדרגה בכירה למשכורתו של עובד חדש בדרגה נמוכה - אינה משקפת נכונה את המצב משום 1312 דוח שנתי62 . שלא הובאה בחשבון העלייה במשכורתם של כל העובדים שיתקדמו בתפקיד ובסולם הדרגות עקב פרישת העובדים הוותיקים. 4. הביקורת העלתה כי לאחר שפקע תוקפו של הסכם הפרישה ב- 2009 לא הכינה החברה תחשיב של החיסכון מיישומו, ולכן אין לדעת אם הוא אכן הביא לידי החיסכון המתוכנן. החברה גם לא אמדה את ההתייעלות שנבעה ממנו, ולא ערכה הפקת לקחים מיישומו. 5. החברה העניקה לעובדים בכירים בעלי הסכמי עבודה אישיים מענקי פרישה ופיצויים מיוחדים שעוגנו בהחלטת ממשלה עוד מ - 1980 , על פי המלצות המנכ"ל ובאישור הדירקטוריון. בהמלצות צוין שיעו ר הפיצויים המבוקש, אך לא פורטו הנימוקים לכך, אף לא בדיוני הדירקטוריון. .סיכום והמלצות .הביקורת על סדרי פרישתם של עובדי חברת הרכבת במסגרת הסכם הפרישה משנת 2007 העלתה ליקויים בסדרי קבלת החלטות, ביישום ההסכם ובבחינה של השגת מטרותיו. לדעת משרד מבקר המדינה, בגוף ציבורי כחברת הרכבת חיוני לתעד את תהליך הטיפול בפרישת עובדים במסגרת הסכמי פרישה וכן לציין הנמקות לבחירת העובדים שיפרשו. חשוב גם לבחון את תוצאות ביצוע ההסכם ואת השגת מטרותיו לצורך הפקת לקחים להסכמי פרישה שיוצעו בעתיד. משרד מבקר המדינה העלה ליקויים בתהליך קבלת ההחלטות בנושא הענקת פיצויי פרישה מיוחדים לעובדים בכירים. מדובר בפיצויים נוספים על הפיצויים הרגילים, שאינם מתחייבים מהסכמי העבודה האישיים וכרוכים בשיקול דעת. לכן חשוב לציין את הנימוקים להענקתם בהמלצות המנכ"ל ובפרוטוקולים של החלטות הדירקטוריון בעניינם ולוודא כי ההחלטות מתקבלות על בסיס שוויוני תוך שמירה על מינהל תקין. .