משרד החקלאות ופיתוח הכפר/הטיפול במחלות בקר וצאן

 מבוא .יחידת השירותים הווטרינריים (להלן - היחידה או השו"ט) היא יחידת סמך במשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות או המשרד). ביחידה מועסקים כ-260 .עובדיםהמבנה הארגוני של ה שירותים הווטרינריים כולל את יחידת המטה, המכון הווטרינרי ויחידות השירות והאמרכלות, השוכנים באתר הקריה החקלאית בבית דגן, וכן שש לשכות וטרינריות אזוריות, תחנת הסגר לבעלי חיים, מעבדה למחלות עופות וחמישה מסופי גבול. הלשכות הווטרינריות האזוריות עוסקות בין השאר, בפיקוח על עדרי הבקר והצאן שבתחום שיפוטן ובבדיקות לאבחון מחלות בעדרים. מנהל השו"ט בתקופת הביקורת היה ד"ר נדב גלאון. תפקידי היחידה רחבים ובהם: פיקוח על מוצרי מזון מן החי; מניעה והדברה של מחלות בעלי חיים ומחלות המשותפות לבעלי חיים ולאדם, וכן אבחון מחלות וביצוע מחקרים בנוגע אליהן; פיקוח על הייבוא והייצוא של בעלי חיים ותוצרתם; מחקר ופיתוח בתחום הרפואה הווטרינרית ; בדיקת תכשירי חיטוי והדברה ותרכיבים לבעלי חיים, רישוים ופיקוח על השימוש בהם; רישוי תרופות וטרינריות (בשיתוף משרד הבריאות); ומניעת צער בעלי חיים. היחידה פועלת, בין היתר, מכוח חוק הגנה על בריאות הציבור4 ,)(מזוןהתשע"ו-2015 ; פקודת מחלות בעלי , התשמ"ה]נוסח חדש[ חיים-1985 ; החוק לפיקוח על יצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז-1957 ; חוק הרופאים הווטרינרים, התשנ"א-1991 ; חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד-1994 ; פקודת הכלבת; וחוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, התשע"ד-2014 . .פעולות הביקורת .בחודשים פברואר-ספטמבר 2017 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בעבודת היחידה: הטיפול במחלת הברוצלוזיס, אישור הייצור והייבוא של תרכיבים וטרינריים5 , הפרטת החיסונים נגד המחלות אבעבועות צאן ודבר צאן וכן חשש לניגודי עניינים. הביקורת נעשתה במשרד החקלאות - בשירותים הווטרינריים ובלשכות הווטרינריות האזוריות. הביקורת עודכנה עד תחילת פברואר 2018 . בדיקות השלמה נעשו במשרד הבריאות- בלשכת בריאות מחוז דרום, באר שבע. . .4 ובנוסחו הקודם: פקודת בריאות הציבור (מזון) (נוסח חדש), התשמ"ג-1983. 5 תרכיב וטרינרי הוא חיסון שניתן לבעל חיים. 938 |דוח שנתי 68ג .הטיפול במחלת הברוצלוזיס .בְּרּוצֵלוזיס, המכונה גם קדחת מלטה, היא מחלה זואונוטית, כלומר עוברת מבעלי חיים לבני אדם. תסמיני המחלה באדם אינם ייחודיים והיא יכולה להתבטא בחום עולה ויורד, עייפות, הזעת לילה, כאבי ראש, הפלות ופגיעות במערכות גוף שונות; במקרים מסוימים עלולה המחלה אף לגרום למוות. לפי פקודת בריאות העם ( 1940 ), ברוצלוזיס הי א מחלה המחייבת דיווח למשרד הבריאות. היא שכיחה בישראל בעיקר בקרב צאן 6 (כבשים ועזים) אך קיימת גם בקרב חיות משק אחרות, בהן בקר וגמלים; בישראל על פי נתוני השו"ט יש כ-600,000 ראשי צאן. בני אדם עלולים להידבק במחלה במגע עם בעלי חיים נגועים או בעקבות צריכת מוצרי חלב לא מפוסטרים המופקים מחלב בעלי חיים נגועים. ברוצלוזיס היא מחלה אנדמית בישראל, כלומר היא קיימת בה בקביעות. לפי מסמכי משרד החקלאות ניתן לפעול למזעור התחלואה בישראל במחלה זו אך לא למגר אותה לחלוטין, כיוון שהיא אנדמית גם במדינות השכנות. בשנות התשעים של המאה העשרים הייתה בישראל עלייה חדה (להלן - התפרצות) בתחלואת אדם בברוצלוזיס, שהיא הובילה את משרד החקלאות לנקוט צעדים לטיפול בצאן. ממסמכי המשרד עולה כי מבצע למזעור המחלה החל ב-1995 אך הופסק ב-1998 בשל חוסר תקציב; בתחילת המבצע היה שיעור עדרי הצאן הנגועים במחלה כ-30% , ובסיומו- כ-3% . עלייה בתחלואת בני אדם בברוצלוזיס בישראל : על פי נתוני משרד הבריאות, בשנים 2012 ו-2013 עלו שיעורי התחלואה בברוצלוזיס בקרב בני אדם, והמגמה הגיעה לשיאה בשנת 2014 - באותה שנה לבדה נדבקו במחלה 598 בני אדם, רובם בדואים באזור הנגב, יתר הנדבקים היו תושבים ממרכז הארץ ומצפונה. באפריל 2014 החל משרד החקלאות לבצע תכנית חומש למזעור המחלה, והיא הופסקה בשלהי שנת 2017 (על התכנית ראו להלן). לפי מסמכי המשרד פעולות לטיפול בנושא ולהתנעת התכנית החלו כבר בשנים 2012 ו-2013 . התרשים שלהלן מפרט את שיעורי היארעות7 הברוצלוזיס בשנים 2002 עד2016 באוכלוסייה הבדואית בנגב ו בכלל אוכלוסיית הארץ . . .6 יש כמה זנים של חיידקי ברוצלה. בארץ נפוץ הזן Brucella Melitensis, שהמאכסן הטבעי שלו הוא צאן. 7 שיעור היארעות מחלה ל-100,000 איש- גודל זה מתייחס למספר האבחונים החדשים של חולים במחלה, בפרק זמן מסוים, ביחס ל- 100,000 איש, באוכלוסיית הסיכון . משרד החקלאות ופיתוח הכפר |939 . תרשים1 : שיעוריהיארעות הברוצלוזיס באדם באוכלוסייה הבדואית בנגב ובכלל אוכלוסיית ישראל, 2002 עד 2016 . ,המקור: נתונים שהוצגו במצגת בנושא התחלואה בברוצלוזיס, לשכת מחוז דרום של משרד הבריאות 2017 , .בעיבוד משרד מבקר המדינה .כפי שניתן לראות בתרשים עיקר היארעות הברוצלוזיס בבני אדם בישראל היא בקרב אוכלוסיית הבדואים בנגב. .אי-ביצוע פעולות מספקות למניעת הברוצלוזיס בשנים שלפני התפרצותה .השו"ט מופקדים, בין השאר, על קיום בדיקות מסוימות לאבחון מחלות בקרב חיות משק ועל מתן חלק מהחיסונים נגד מחלות מידבקות, במסגרת הרפואה המונעת שבאחריותם. את הבדיקות והחיסונים מבצעות שש הלשכות האזוריות של השו"ט, כל אחת באזור שהיא מופקדת עליו. החיסון נגד הברוצלוזיס בצאן הוא מחיסוני החובה שקבעו השו"ט לחיות משק בישראל. 940 |דוח שנתי 68ג . .בשנים 2012 עד 2014 , . שבהן גדלמספר בני .האדם שחלו .בברוצלוזיס בנגב, לא .היה בידי השו"ט מידע .כולל על מספר עדרי .הצאן בנגב ועל .מקומם . על פי תקנות מחלות בעלי חיים (ביעור מחלת הברוצלוזיס בצאן), התשמ"ט- 1989" , בעל צאן יודיע, בכתב, לרופא הווטרינר הממשלתי האזורי... על מספר הנקבות בגיל חודשיים עד ארבעה חודשים בעדרים שבבעלותו ויקבע עמו מועד לחיסונן נגד המחלה"; "לא יחזיק אדם בנקבות צאן שגי לן עולה על חצי שנה אלא אם כן חוסנו וסומנו לפי תקנה זו". , התשמ"ה]נוסח חדש[ על פי פקודת מחלות בעלי חיים-1985 (להלן- פקודת מחלות בעלי חיים או הפקודה), וטרינר ממשלתי רשאי ליטול מכל בעל חיים בדיקות לגילוי או אבחון של מחלה. עוד הוא רשאי להורות להמית בעל חיים נגוע במחלה. מי שבחזקתו בעל חיים נגוע או שחשוד כנגוע במחלה עליו להחזיקו בנפרד מבעלי חיים שאינם נגועים, ועליו להודיע לגורם מוסמך על נגיעּות במחלה. מנהל השו"ט רשאי להכריז על אזור כנגוע במחלה. לדברי מנהל יחידת השו"ט בשדה8 (להלן- מנהל השו"ט בשדה), האחראי לפעולת הלשכות הווטרינריות האזוריות, הן מונחות לבדוק אם עדרי הצאן בארץ נגועים בברוצלוזיס; היעד המוגדר ללשכה הוא בדיקת 80% לפחות מעדרי הצאן באזור שבאחריותה. .היעדר מידע על העדרים בנגב בשנים שלפני המבצע .כדי לפקח על בריאות הצאן ולוודא ש-80% לפחות מעדרי הצאן בארץ נבדקים על השו"ט להחזיק בראש ובראשונה במידע על מספר ראשי הצאן, מקומם ותנועתם - אם הם נודדים. יצוין כי בנגב רועים עדרי צאן רבים של מגדלים בדואים, והם אינם מרוכזים במקומות מסוימים; כמו כן מבני המגזר הבדואי יש המגדלים בבתיהם מספר מצומצם של חיות משק ובהן צאן לצרכים פרטיים. הביקורת העלתה כי בשנים 2012 עד2014 כאשר מספר בני האדם שחלו בברוצלוזיס בנגב עלה, כפי שמשתקף הן בתרשים 1 לעיל והן בתרשים3 להלן, לא היה בידי השו"ט מידע כולל על מספר עדרי הצאן בנגב ועל מקומם, דבר שהקשה על הטיפול במצב. בישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת (להלן - ועדת הבריאות של הכנסת) ביולי 2015 בנושא הברוצלוזיס9 אמרמנהל השו"ט כי היה חסר לו מידע על מספר עדרי הצאן בנגב, מקומם ושיעור העדרים הנגועים בברוצלוזיס. לדבריו, במסגרת המבצע, "דבר ראשון שעשינו, אמרנו שצריך ללמוד את מצב המחלה בנגב... לא היה ידוע...]ש[ אמרנו שלפני שמתחילים להוציא כספי ציבור צריך לבדוק מהו המצב לאשורו ולעשות מיפוי". . .8 יחידת השירותים הווטרינריים בשדהעוסקת במניע ה ובהדברה של מחלות בעלי חיים ומחלות המשותפות לבעלי חיים ולאדם. היחידה פועלת באמצעות הלשכות הווטרינריות ה אזוריות הפרוסות ברחבי הארץ. 9 ,הכנסת, ועדת העבודה, הרווחה והבריאות29.7.15. משרד החקלאות ופיתוח הכפר |941 . בתשובת משרד החקלאות מנובמבר2017 (להלן- תשובת המשרד) נאמר: "אין חולק על כך שראוי כי השו"ט יחזיקו מידע על כל העדרים, גודלם ומיקומם. עם זאת, באזור כמו הנגב ובהתייחס למאפייני אוכלוסיית המגדלים באזור, כדי לבצע זאת באופן רציף ואיכותי נדרש יותר כוח אדם, יותר כלי רכב בעלי עבירות שטח ותקציב רב. אלה לא היו קיימים בידי השו"ט לפני התנעת התוכנית בנגב, לכן בסיס המידע תמיד היה חלקי ושיעור ביצוע הפעולות היה, בהתאמה, חלקי"; "הנהלת השו"ט בתקופה הרלוונטית... יזמה פעילות חשובה ומשמעותית בתחום זה, שלא טופל על ידי הנהלות השו"ט מאז 1995 ". עוד נאמר, כי "לקראת המבצע ובמהלכו, בהסתייעות בכוח אדם נוסף ובאמצעות כלים טכנולוגיים יקרים ויעילים יותר, נאסף מידע רב יותר". "חשוב לזכור כי על פי פקודת מחלות בעלי חיים... חובתו של בעל המקנה לדווח עליו, אלא שבמציאות בקרב אוכלוסיית הבדואים בנגב זה לא קורה. מטרת המיפוי הייתה מציאת כל העדרים בתחום המבצע באופן יזום והגעה גם לעדרים שלא היו רשומים עד כה". בתשובה נוספת, מינואר 2018 כתב משרד החקלאות בקשר לברוצלוזיס בעדרים: "מדובר במחלה אנדמית שנמצאת בעדרי הנגב 'מקדמת דנא', התפשטות המחלה הייתה מאז ומעולם... השו"ט ידעו על כך בכל השנים במשך עשורים... אך פעלו בעצימות נמוכה עקב שיתוף פעולה דל מצד המגדלים ומחסור . ]ההדגשה במקור[ "באמצעים .היעדר מידע על שיעור עדרי הצאן הנגועים בברוצלוזיס .כאמור, כדי לשמור על בריאות הצאן ולמנוע התפרצות מחלות מונחות הלשכות הווטרינריות האזוריות לבדוק כ-80% .מהעדרים ראוי לציין כי צאן הנגוע במחלה בריא למראה והנקבות מניבות חלב; לכן אם העדר לא נבדק באופן יזום אחת לשנה כנדרש על ידי השו"ט, ויש בו בעלי חיים נגועים, עלולה המחלה להתפשט אל בעלי חיים נוספים בעדר וממנו לעדרים אחרים ולבני אדם. המחלה עשויה להתגלות בעקבות הפלות חוזרות - מתסמיני הברוצלוזיס - אבל רק אם בעל העדר פנה לבירור העניין אצל וטרינר. מגדלי עדרים שאינם מקפידים שעדריהם ייבדקו כנדרש ואף אינם ערים לכך שמקרי הפלה טעונים בירור אצל וטרינר, עשויים להחזיק בעדר נגוע במחלה, למכור ראשי צאן נגועים וכך להפיצה. התרשים שלהלן מפרט את שיעורי עדרי הצאן שדגמו הלשכות הווטרינריות האזוריות בכל הארץ ובדקו בהם נגיעות לברוצלוזיס. 942 |דוח שנתי 68ג . .ב-2012 דגמו ובדקו .הלשכות הווטרינריות .האזוריות כולן לשם .אבחון ברוצלוזיס רק .19% מעדרי הצאן .בארץ, וב-2013 - רק .25% מן העדרים. .יוצא שהלשכות לא .מילאו את תפקידן .כנדרש. המשמעות .היא שלשו"ט היה .מידע חלקי ביותר .על התחלואה .בברוצלוזיס בעדרי .הצאן בארץ, דבר .שהיה בו כדי לאפשר .התפרצות המחלה .והתפשטותה בדרום, .כפי שאכן קרה . תרשים 2 : השיעור הארצי של עדרי הצאן שנדגמו לאבחון ברוצלוזיס (באחוזים), בשנים 2012 עד 2016 . .המקור: השירותים הווטרינריים .מן התרשים עולה כי ב-2012 דגמו ובדקו הלשכות הווטרינריות האזוריות כולן לשם אבחון ברוצלוזיס רק 19% מתוך כלל עדרי הצאן בארץ שלשו"ט היה מידע לגביהם; ב -2013 - רק25% מן העדרים. יוצא שהלשכות האזוריות של השו"ט לא מילאו את תפקידן כנדרש ולא בדקו 80% מן העדרים לפחות. המשמעות היא שלשו"ט היה מידע חלקי ביותר על התחלואה בברוצלוזיס בעדרי הצאן בארץ, דבר שהיה בו כדי לאפשר התפרצות המחלה והתפשטותה בדרום, כפי שאכן קרה באותן שנים. יש לציין לחיוב כי שיעור הדגימות גדל במידה ניכרת בשנים האחרונות וב-2016 הגיע ל -68% . עם זאת שיעורן עדיין נמוך מן השיעור הנדרש שקבע מנהל השו"ט בשדה -80% . בתשובת המשרד נאמר כי "הסיבה העיקרית לתת-ביצוע הבדיקה היא עודף משימות על פני יכולת ביצוע. לכן שונתה המדיניות לעבודת הלשכות 'מחיסון לפיקוח' כך שכח האדם הממשלתי יועסק במשימות בעלות אופי שלטוני פיקוחי מובהק בלבד, ומשימות טכניות ביצועיות שאינן כרוכות בהפעלת שיקול דעת שלטוני (דוגמת מתן חיסונים) יוכלו להתבצע באמצעות כוח אדם חיצוני. משרד החקלאות ופיתוח הכפר |943 . .שיעור עדרי הצאן .בנגב שחיסנו השו"ט .נגד ברוצלוזיס היה .בשנת 2014 כ-30% .בלבד - ומכאן .שכ-70% מן העדרים .לא היו מחוסנים נגד .המחלה . בהתאם, לשכות השו"ט בשדה נדרשו כבר החל משנת 2012 להגביר את הפיקוח ואת תדירות בדיקת המחלות". על מנהל השו"ט בשדה לוודא כי הלשכות הווטרינריות האזוריות יישמו את הנחייתו לבדוק לפחות 80% מעדרי הצאן בארץ. .אי אכיפת החיסון נגד ברוצלוזיס ופעולות לא מספקות לניקוי עדרים מבעלי חיים נגועים .השו"ט מופקד ים כאמור, באמצעות הלשכות הווטרינריות האזוריות, על נושא החיסונים לבעלי חיים כדי למנוע התפשטות מחלות. הסמכות לכך נקבעה בחקיקה. במשך השנים קבעו השו"ט כי החיסון נגד הברוצלוזיס יהיה חיסון חובה לכל עדרי הצאן בישראל, בעיקר כיוון שהמחלה מידבקת לבני אדם. על פי אומדן של השו"ט, מספר ראשי הצאן בנגב עולה על 300,000 . לפי מסמכי המשרד שיעור עדרי הצאן בנגב שחוסנו נגד ברוצלוזיס היה בשנת 2014 כ-30% בלבד- ומכאן שכ-70% מן העדרים לא היו מחוסנים נגד המחלה. בישיבה ועדת הבריאות של הכנסת בנושא תכנית משרד החקלאות למזעור מחלת הברוצלוזיס בנגב, שהתקיימה בנובמבר 2015 , מסר המשרד כי בשנים שקדמו להחלטה על מבצע למזעור המחלה פעלו השו"ט בצורה פסיבית בנוגע לחיסונים - הם חיסנו עדר רק אם בעליו הזמין אותם לעשות כן10 . עוד עלה, כי השו"ט לא פעלו בשיטתיות כדי "ל נקות עדרים" מבעלי חיים הנגועים בברוצלוזיס, כלומר להמית בעלי חיים אלה כדי להגן על יתר העדר; המשרד מסר באותה ישיבה בכנסת כי "נעשו פעולות ל [ מדי פעםהמתת עדרים נגועים ] "רנדומליים, ללא ביצוע בקרות וללא המשכיות11 . . .10 יועצת בכירה למנהל השו"ט שהשתתפה בישיבת ה וועדה אמרה, "לגבי תמונת המצב שהייתה עד 2012 - .רמת החיסון, האבחון והביעור היו יחסית נמוכים.. כמות העדרים, גודלם ופיזורם בנגב לא היה ידוע... ההגעה למגדל הייתה פסיבית, היום אנחנו נוקטים בשיטה פרואקטיבית, אנחנו מתקשרים למגדל, מזמנים אותו, זה לא היה נהוג". 11 .מצגת שהציגה יועצת מנהל השו"ט לחברי הוועדה באותה ישיבה 944 |דוח שנתי 68ג . .בשנים 2014 ו-2015 .מצאו השו"ט כי .שיעורי התחלואה .בבברוצלוזיס בעדרי .הצאן בנגב הם 15% .עד 20% .לדברי מנהל .השו"ט בשדה, אלה .הם שיעורים גבוהים, .ושיעור התחלואה .בשנת 2016 היה אף .גבוה יותר - 26% .מעדרי הצאן בנגב .נמצאו נגועים במחלה . עולה אפוא כי לא זו בלבד שהשו"ט לא אכפו על המגדלים את חובת החיסון נגד ברוצלוזיס, גם לא היה מעקב או פיקוח כדי לדעת אם המגדלים מחסנים את הצאן, והחיסון ניתן רק לעדרים של מגדלים שפנו ביוזמתם לשו"ט. כאשר התגלו ראשי צאן נגועים בברוצלוזיס השו"ט לא פעלו באופן עקבי כדי להבטיח שהעדרים נקיים מן המחלה. יוצא אפוא, כי התנהלות השו"ט לא היה בה די כדי למזער את שיעורי התחלואה בקרב העדרים בנגב. לפי נתונים שאספו השו"ט ודגימות שביצעו בשנים 2014 ו-2015 הם מצאו כי שיעורי התחלואה במחלה בעדרי הצאן בנגב הם 15% עד20% . לדברי מנהל השו"ט בשדה, אלה הם שיעורים גבוהים. יתרה מזו, מנהל השו"ט בשדה ציין לפני נציגי משרד מבקר המדינה כי שיעור התחלואה בשנת 2016 היה אף גבוה יותר: מנתונים שמסר למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנת 2016 היו26% .מעדרי הצאן בנגב נגועים במחלה המשרד התייחס לנושא החיסונים בתשובותיו למשרד מבקר המדינה, בנובמבר 2017 ובינואר2018 והדגיש בהן כי על המגדל מוטלתהחובה לחסן את בעלי החיים בעוד שהשו"ט הם אלה שמבצעים את פעולת החיסון. על פי המשרד, "לא ניתן לצפות מהשו"ט להגיע ולחסן את כל עדרי המקנה, בפרט... כאשר החובה לדווח על מחלה בבעל החיים היא של המגדל וכך גם החובה לתאם חיסון מול השו"ט". המשרד הוסיף כי בקרב מגדלים בדואים בנגב היו הפרות של פקודת מחלות בעלי חיים; במסגרת המבצע ביצעו השו"ט פעולות הסברה למגזר הבדואי בנגב אודות המחלה, "והיה ברור כבר בשלב מוקדם שעל הסימון והחיסון להיעשות בחינם כדי לקבל שיתוף פעולה מצדם. ואכן הדבר נעשה כך בשנה הראשונה, כאשר במקביל השו"ט בנו תכנית כוללת במסלול מחוץ לפקודה". אמנם החובה לחסן את בעלי החיים מוטלת על המגדל אולם כפי שהמשרד ציין, בקרב המגדלים הבדואים בנגב לא נשמרה חובה זו: היו "הפרות רבות של הפקודה... כגון: אי מתן חיסונים". לפיכך מעיר משרד מבקר המדינה למשרד החקלאות, כי נוכח העובדה שהשו"ט לא פעלו כדי לאכוף את חובת החיסון וידעו במשך שנים שעדרי צאן רבים של מגדלים בדואים בנגב אינם מחוסנים נגד ברוצלוזיס היה עליהם לחסן ביוזמתם עדרים אלה ולא להשלים עם המצב הלא תקין. בעיקר כיוון שמדובר במחלה שמסכנת את בריאות הציבור, עדרי צאן נוספים וכן רפתות הנמצאות באזור. משרד החקלאות ופיתוח הכפר |945 . גידול בתחלואת בני אדם בברוצלוזיס בשנים 2012 - 2014 .1. משרד החקלאות הציג בפני משרד מבקר המדינה תרשים, המבוסס על נתוני משרד הבריאות, על מספר מקרים מצטברים לשנה של ברוצלוזיס, מאובחנים בבני אדם בשנים 2017-2012 (נתוני שנת2017 מעודכנים עד לאמצע חודש נובמבר), להלן בתרשים 3 : תרשים 3 : מספר בני האדם שאובחנו כחולים בברוצלוזיס בשנים 2012 עד 2017 ( נתוני שנת 2017 מעודכנים לאמצע נובמבר)* .* נתוני כל שנה מציגים לגבי כל חודש את המספר המצטבר של מאובחנים מתחילת השנה .מן התרשים עולה שבעוד שבשנת 2012 היו183 מקרים של בני אדם שנדבקו במחלה, ב-2013 המספר עלה ל-336 ומספר הנדבקים במחלה המשיך לגדול עד לשיא בשנת 2014 , שאז דווח על598 מקרים. בשנים 2015 עד נובמבר2017 ניכרת ירידה בתחלואת בני אדם בברוצלוזיס: בשנת 2015 נדבקו במחלה411 בני אדם ובשנת2017 (עד חודש נובמבר) הגיע מספר המקרים ל-333 . 2. מלוח1 עולה שבשנת2014 גדל מספר בני האדם שנדבקו בברוצלוזיס הן בדרום הארץ והן באזורים נוספים: 946 |דוח שנתי 68ג . .בשנים 2012 עד 2014 .גדל המספר השנתי .של בני אדם שנדבקו .בברוצלוזיס בישראל .יותר מפי שלושה: .מ-183 בשנת 2012 .ל-598 בשנת 2014 . לוח 1 : מספר חולי ברוצלוזיס שאובחנו באזורים שבאחריות חמש לשכות בריאות נבחרות12 .לשכה 2009 2010 2011 2012 2013 2014 .דרום 64 69 74 160 273 334 .עכו 39 18 18 7 22 139 .חדרה 4 11 5 3 0 65 .נצרת 2 3 11 3 2 4 .ירושלים 9 20 16 2 9 37 . .המקור: נתוני משרד הבריאות, לשכת מחוז דרום .כפי שצוין, רוב מקרי התחלואה בבני אדם נמצאו בקרב האוכלוסייה הבדואית. יתר החולים היו ברובם מכלל האוכלוסייה הערבית; מקור החשיפה השכיח אצל בני אדם כפי שדווח לאגף לאפידמיולוגיה במשרד הבריאות הוא אכילת מוצרי חלב לא מפוסטר שהופקו מצאן או גמלים שהיו נגועים בברוצלוזיס. מתרשים 3 עולה כי משנת2012 ועד לשנת2014 גדל המספר השנתי של בני אדם שנדבקו בברוצלוזיס בישראל באופן ניכר: מ-183 בשנת 2012 ל-598 בשנת2014 . מדובר בגידול של יותר מפי שלושה במספר הנדבקים במחלה. מלוח 1 עולה כי בשנים 2012 ו-2013 רובם המכריע של החולים בברוצלוזיס היו מאזור הדרום; בשנים אלה, על בסיס הנתונים מתרשים 3 ומלוח1 יחדיו, עולה כי מעל80% מן החולים בארץ היו מאזור הדרום. אולם בשנת 2014 עלה מספר החולים בברוצלוזיס באופן ניכר בכמה אזורים אחרים בארץ; באותה שנה קרוב למחצית בני האדם שנדבקו במחלה היו מחוץ לאזור הדרום (44% .)מן החולים לצורך הדגמה: בעכו - דווח ב-2013 על22 חולים בברוצלוזיס ובשנת 2014 גדל המספר ל-139 ; בחדרה- לא דווח על תחלואה בשנת 2013 לעומת זאת בשנת 2014 דווח על 65 ;בני אדם שנדבקו במחלה בירושלים - ב-2013 דווח על תשעה חולים ובשנת2014 המספר גדל ל-37 . יוצא כי מאז נודע לשו"ט כי שיעורי תחלואת בני האדם בברוצלוזיס באזור הדרום גבוהים, לפחות החל מ -2012 , ועד שהחלו במבצע למזעור המחלה בעדרי הצאן בנגב - באפריל 2014 - חלפו כשנתיים במהלכם בני אדם רבים ובאזורים נוספים בארץ נדבקו במחלה. . .12 ישנן לשכות נוספות בארץ של משרד הבריאות; בטבלה מוצגים נתונים על לשכות שבהם מספר מקרי התחלואה בברוצלוזיס היה גבוה בהשוואה לאחרות. משרד החקלאות ופיתוח הכפר |947 .מאז שהחלו השו"ט במבצע, כפי שגם צוין לעיל, מצביעים הנתונים על ירידה בתחלואת בני אדם בבברוצלוזיס. בתשובת המשרד נאמר, כי "השו"ט הגבירו פעילות הסברה, חיסון ובדיקה כבר בשנת 2013 , המבצע הרחב החל בשנת 2014 לאחר קבלת כל האישורים והתקציב הייעודי". עוד כתב המשרד בנוגע לעדרים של מגדלים מקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב, "יש לזכור כי בבואם לטפל בתופעה בנגב, היה על השו"ט לקחת בחשבון, בין היתר, את מאפייני האוכלוסייה וכנגזרת מכך, את מידת היענותה לביצוע הוראות הפקודה". השו"ט הסביר עוד כי דחה המתה של בעלי חיים נגועים בברוצלוזיס של מגדלים שהפרו את הפקודה עד שיכול היה לשלם להם פיצוי שלא על פיה - לפנים משורת הדין (על דחיית המתת בעלי חיים נגועים בברוצלוזיס ראו בהמשך). בתשובה מינואר 2018 הוסיף משרד החקלאות: "לשם ביצוע משימות במלואן יש או להפחית את כמות המשימות השוטפות בהתאם לניהול וניתוח הסיכונים והתמקדות במשימ ות בעלות סיכון גבוה או לחילופין להגדיל את כוח האדם המבצע אותן". . . מן האמור לעיל עולה כי בשנים שקדמו לשנת2014 - בה החל המבצע ובה היה גם שיא בתחלואת בני אדם בברוצלוזיס - לא עשו השו"ט פעולות מספקות למניעת התחלואה בה בקרב הצאן: שיעורי עדרי הצאן שבדקו השו"ט היו נמוכים; בידי השו"ט היה רק מידע חלקי בלבד על עדרי הצאן ומקומם בנגב אף שבאזור זה שיעור העדרים הנגועים בברוצלוזיס הוא גבוה; השו"ט לא פעלו לאכוף על בעלי העדרים את חובת החיסון של הצאן ועקב כך כ-70% מעדרי הצאן בנגב לא חוסנו נגד ברוצלוזיס. גם פעולות להמתת בעל י חיים נגועים בברוצלוזיס כדי להבטיח שעדרים יישארו נקיים מן המחלה לא נעשו באופן שיטתי. משרד מבקר המדינה מעיר לשו"ט כי הגם שהאחריות לחיסון עדר מוטלת על בעליו, הרי שאי- ביצוע פעולות מניעה מספקות על ידי השו"ט תרמה להתפתחותם של תנאים שאיפשרו התפשטות המחלה בקרב צאן וגמלים בנגב וגידול במספר בני האדם שנדבקו בה. ואכן, שיעור עדרי הצאן הנגועים בברוצלוזיס בנגב הגיע בשנת 2016 לכ-26% . על השו"ט להקפיד על ביצוע פעולות למניעת התפרצות מחלות בעלי חיים. לשם כך יש לבצע באופן שוטף פעולות לעדכון המידע על בעלי החיים, לחסנם, לבצע בדיקות אבחון כנדרש ולוודא שעדרים נקיים ממחלה. באופן זה ניתן יהיה להפחית את הסכנה של התפרצות מחלות, ולמנוע מצב דומה לזה שאירע במקרה של מחלת הברוצלוזיס בצאן. על השו"ט להפיק לקחים ממקרה זה כדי למנוע הישנות מקרים כאלה. 948 |דוח שנתי 68ג . .פעולות השו"ט לאחר התפרצות הברוצלוזיס בנגב .מבצע למזעור הברוצלוזיס בקרב עדרי הצאן בנגב .בדיון במחוז דרום של השו"ט במרץ 2012 בהשתתפות נציגי משרדי החקלאות והבריאות נאמר כי קיימת "עליה רב שנתית בשיעורי היארעות של מחלת הברוצלוזיס בקרב האוכלוסייה הבדואית בעשור האחרון, ועליה חדה בתחלואה בשנת 2012 ." מאז נודע לשו"ט על שיעורי התחלואה הגבוהים של בני אדם בדרום בברוצלוזיס פעלו המופקדים על הנושא להכין תכנית להתמודדות עם המחלה, ובאפריל 2014 החלו השו"ט לבצע"תכנית רב שנתית למזעור מחלת הברוצלוזיס בעדרי הצאן בנגב לשנים 2014-2019( " להלן- המבצע למזעור הברוצלוזיס או התכנית)13 . .מטרות התכנית ושלבי הפעלתה .מטרות התכנית: מזעור התחלואה בברוצלוזיס בבני אדם, בצאן ו בגמלים ושמירה על רמת תחלואה מזערית לאורך זמן - ירידה בתחלואת צאן וגמלים ל- 5% ; ניטור ומעקב לצמצום התפרצויות של המחלה בשנים הבאות; מניעת התפשטות המחלה לעדרים מוסדרים כרפתות החלב וקידום הידע והכלים לשליטה מיטבית במחלה על ידי מחקר ייעודי ויישומי. פעולות לביצוע בשלב הראשון: חיסון 85% ,מהעדרים על ידי השו"ט חינם, כדי לתמרץ מגדלים לחסן את עדריהם; מיפוי לשם קבלת מידע על מיקומם וגודלם של עדרי צאן בנגב כבסיס לקביעת תכנית להמתת בעלי חיים נגועים בברוצלוזיס; סימון של כל השגר14 . פעולות לביצוע בשלב השני: בדיקות מדגמיות בכל העדרים כדי לאבחן תחלואה בברוצלוזיס, ואם נמצאה תחלואה - בדיקת העדר כולו; בד בבד - סימון העדר וחיסון השגר. תוצאות בדיקה שמצביעות על בעל חיים נגוע יובילו להמתתו סמוך ככל הניתן לזמן הבדיקה. המתת עדרים תיעשה תחילה במוקדים קטנים ומוגדרים בנגב וישולמו פיצויים למגדלים שראשי צאן שלהם יומתו. עדר שיותר מ-20% מראשי הצאן בו יימצאונגועים - יומת כולו; בעדר ששיעור התחלואה בו נמוך יותר יומתו רק בעלי החיים הנגועים, והשו"ט ישובו . .13 ,משרד החקלאות תכנית רב שנתית למזעור מחלת הברוצלוזי ס בעדרי הצאן בנגב בשנים 2019 -2014 - נוהל מורחב לביצוע בשנים 2016- 2017 , למוקדים נוספים באזור המבצע בנגב. http://www.moag.gov.il/vet/hukim/nehalim/Pages/bru_negev.aspx 14 שגר- בעלי חיים שטרם הגיעו לבגרות. משרד החקלאות ופיתוח הכפר |949 . לבדוק אותו. אםבשתי בדיקות רצופות לא יימצאו בעדר ראשי צאן נגועים, הוא יוכרז נקי מן המחלה. האזור שהוגדר לביצוע התכנית : בצפון - מגבול רצועת עזה לאורך כביש 25 לנתיבות. מנתיבות לבית קמה לאורך כביש293 עד צומת בית קמה. מצומת בית קמה לאורך כבישים 40 ו-3225 עד הקו הירוק באזור להב. לאורך הקו הירוק מזרחה עד כביש 90 ממערב לים המלח. במזרח: לאורך כביש90 ממפגש הקו הירוק באזור ים המלח ועד לנחל נקרות באזור עין יהב. בדרום: לאורך נחל נקרות עד מכתש רמון ולאורך כביש 171 עד לגבול ישראל-מצרים. במערב: גבול ישראל-מצרים וגבול ישראל -רצועת עזה. להלן מפה שבה אזור המבצע מסומן בסגול. תרשים 4 : מפת אזור המבצע למזעור הברוצלוזיס בנגב . .המקור: משרד החקלאות, מסמך על תכנית המבצע למזעור מחלת הברוצלוזיס בנגב. לצורך התמצאות על המפה צוינו שמות של שתי ערים. . 950 |דוח שנתי 68ג .פעולות שבוצעו במסגרת המבצע .דחיית ההמתה של בעלי חיים נגועים בברוצלוזיס .על פי פקודת מחלות בעלי חיים, השו"ט מוסמכים להמית בעל חיים נגוע במחלה כדי למנוע את התפשטותה. גם בנוגע לברוצלוזיס, שהיא מחלה מידבקת לבני אדם וחשוכת מרפא לבעלי חיים, מקובלת בשו"ט הפרקטיקה של המתת בעלי החיים החולים. בסעיף 16 לפקודת מחלות בעלי חיים נקבע: "אוצר המדינה ישלם לבעלו של בעל חיים שהומת לפי פקודה זו פיצויים". גובה הפיצויים שישלמו השו"ט בגין המתת בעל חיים חולה נקבע כדלקמן: לבעל חיים נגוע במחלה - מחצית משוויו לפני שחלה; לבעל חיים שהומת אך לא היה נגוע במחלה, אלא חשוד כנגוע בה - מלוא שוויו לפני שהומת. כללים אלה תקפים גם לברוצלוזיס. במשרד החקלאות פועלת ועדה לבדיקת בקשות לתשלום פיצויים למגדלים בגין המתת בעלי חיים כדי למנוע התפשטות מחלות. בסעיף 17 (ג) לפקודת מחלות בעלי חיים נאמר כי "לא ישולמו פיצויים בשל בעל חיים שהומת לפי הוראות פקודה זו, אם לדעת מנהל השירותים הווטרינריים הפר בעליו את הוראות הפקודה, או הוראת ביצוע או לא נקט אמצעים הנדרשים לשם מניעת נגיעות בעל-חיים במחלה כפי שהורה מנהל השירותים הווטרינריים, והצורך בהמתת בעל החיים נובע מאי קיום ההוראות האמורות". לעניין ברוצלוזיס בצאן, ניתן אם כן לפצות על פי הפקודה בעל עדר בגין המתת בעלי חיים נגועים במחלה כל עוד הוא לא הפר את הוראותיה; על בעל הצאן לסמן את בעלי החיים שבעדר, לדאוג שהצאן ייבדק לאבחון ברוצלוזיס ולחסנו כנגד מחלה זו. במסגרת הכנת תכנית המבצע עלה כי במגזר הבדואי בנגב יש מגדלים רבים שמחזיקים בצאן, בין לצורכי פרנסה ובין לצרכים ביתיים, ואינם יוצרים קשר עם השו"ט כדי שראשי הצאן שלהם יסומנו, ייבדקו ויחוסנו. כיוון שכך הם עוברים על הוראות הפקודה, ובמקרה שבעלי החיים שלהם נגועים בברוצלוזיס ויש להמיתם - לא ניתן לשלם להם פיצוי. הנהלת השו"ט העריכה שלא ניתן יהיה לזכות בשיתוף הפעולה של המגדלים הבדואים בנגב להמתת צאן וגמלים נגועים בברוצלוזיס אם לא ישולם להם בכל זאת פיצוי כספי בגין בעלי החיים שיומתו. בשל כך הכינו בשו"ט נוהל מיוחד שיאפשר להם להעניק פיצוי למגדלים שהפרו את הפקודה. הנוהל לפיצוי זה, הניתן לפנים משורת הדין (להלן - הנוהל המיוחד), אושר על ידי המשרד בשנת 2015 . לבדיקת בקשות לתשלום פיצויים לפי הנוהל המיוחד מינה המשרד "ועדה לאישור תשלום לפנים משורת הדין" (להלן - הוועדה לפיצוי לפנים משורת הדין)15 . . .15 בוועדה חברים בין השאר מנהל השו"ט בשדה, נציגת המחלקה המשפטית ונציג הלשכה הווטרינרית בדרום. משרד החקלאות ופיתוח הכפר |951 . .רק באוקטובר 2015 .החלו השו"ט להמית .את בעלי חיים .הנגועים בברוצלוזיס .כדי לנקות את .העדרים בנגב מן .המחלה. במשך .לפחות שלוש שנים .איפשרו אפוא השו"ט .מצב שבו בעלי חיים .נגועים ממשיכים .לחיות בנגב ולהיות .מקור להתפשטות .המחלה בקרב עדרי .המקנה, ואף להדבקת .בני אדם בברוצלוזיס . בתכנית המבצע קבעו השו"ט כי המתת צאן וגמלים נגועים בברוצלוזיס תיעשה בשלב השני של המבצע. השלב הראשון של המבצע הסתיים במהלך שנת 2015 , והניב לשו"ט מידע על מספר ראשי הצאן בנגב ועל שיעור הנגיעות של העדרים בברוצלוזיס. המידע איפשר לשו"ט להכין תכנית לביצוע השלב השני של המבצע - סימון כל ראשי הצאן בעדרים, בדיקתם לברוצלוזיס וחיסון כל השגר; המתת בעלי החיים הנגועים בכל עדר ופיצויי המגדלים; ופעולות הסברה בעיקר בקרב הבדואים בנגב על המחלה ודרכי ההידבקות בה. במחצית השנייה של 2015 הגיש משרד החקלאות למשרד האוצר דרישת תקציב לביצוע השלב השני של המבצע. בדרישה נרשמו עלויות לפיצויים לפנים משורת הדין, לרכישת ציוד, לגיוס עובדים באופן זמני לצורך המבצע ועוד. באוגוסט 2015 אישר משרד האוצר למשרד החקלאות תקציב מיוחד בסך50 מיליון ש"ח לביצוע הפעולות הנדרשות במסגרת המבצע; התקציב הועבר למשרד החקלאות בינואר 2016 . מחצית הסכום נועדה לפיצוי בעלי עדרים לפנים משורת הדין על המתת בעלי חיים נגועים בברוצלוזיס. נוסף על כך, באותו חודש אישר משרד האוצר למשרד החקלאות 5 מיליון ש"ח לביצוע תכנית ניסויית ברהט16, כצעד ראשון ביישום השלב השני של המבצע. תכנית זו החלה באוקטובר 2015 ואז החל משרד החקלאות בהמתת צאן וגמלים נגועים בברוצלוזיס במסגרת המבצע ובתשלום פיצויים למגדלים על פי הנוהל המיוחד. השו"ט ידעו עוד ב-2012 על הגידול בתחלואת בני אדם בברוצלוזיס באזור הדרום וכן כי מספר החולים גדל ביותר מפי שלושה בשנים 2014-2012 . הם גם ידעו עוד בשלב הראשון של המבצע כי שיעור גבוה מעדרי הצאן בנגב נגועים במחלה. עם זאת, רק באוקטובר 2015 החלו השו"ט להמית בעלי חיים נגועים בברוצלוזיס כדי לנקות את העדרים בנגב מן המחלה. יוצא כי, במשך לפחות שלוש שנים - איפשרו השו"ט מצב שבו בעלי חיים נגועים ממשיכים לחיות בנגב ולהיות מקור להתפשטות המחלה בקרב עדרי המקנה, ומקור להדבקה של בני אדם נוספים בברוצלוזיס באזורים שונים של הארץ. בישיבת ועדת הבריאות של הכנסת ביולי 2015 עלה העניין של דחיית המתה של בעלי חיים נגועים בברוצלוזיס באזור בנגב. לדברי מנהל השו"ט "הרבה נעשות ללא ידיעה של הרשויות וזה ]של חיות משק ממקום למקום[ העברות בניגוד לחוק"; "פיצוי לא יכול להינתן במסגרת פקודת מחלות בעלי חיים... מכיוון שברגע שיש הפרות של הפקודה לא ניתן לפצות"; רוב "העדרים ברהט פעלו בניגוד ]במסגרת התכנית הניסויית [ שהולכים לנקות אותם עכשיו לפקודה". . .16 התכנית הניסויית נקבעה כשלב ראשון לצורך למידה והסקת מסקנות לפני ביצוע התכנית בכל אזור המבצע. במסגרת זו בוצעו ברהט, בין השאר, הסברה לאוכלוסייה והמתה של חיות משק נגועות. 952 |דוח שנתי 68ג .הרופא הממונה על מחוז דרום במשרד הבריאות ציין באותה ישיבה כי פעולות חיסון מבלי להמית בעלי חיים נגועים אינן מספקות, וכי עד אותה עת לא בוצעו פעולות המתה. הוא הציג כדוגמה מקרה: "נאקה שנדבקה במחלה ודרך חקירה שלנו במשרד הבריאות גילינו שהיא חולה והדביקה 14 ...ילדים ותינוקות ... אותה". מנהל השו"ט ]ממיתים[ עדיין מסתובבת חופשית... לא ]הנאקה[ :השיב"אם אנחנו נמית אותה היום בלי שהמגדל יודע שמחר הוא מקבל פיצוי, הוא יתנגד. אנחנו מוכנים מחר להמית ולשלם בעוד שנה כשיהיה כסף, אם יהיה כסף. מה נעשה אם לא יהיה כסף?... כדי לשלם פיצויים, התקציב צריך להגיע, היום אין תקציב לפיצויים". רופאים וטרינריים בשו"ט ציינו לפני נציגי משרד מבקר המדינה כי חיסון בעלי החיים נגד ברוצלוזיס אמנם מקטין במידה רבה את הסכנה להידבק במחלה17 , אולם אינו מונע אותה לגמרי, ובעל חיים שחוסן עלול להידבק במחלה. לפיכך יש חשיבות להמתת בעלי חיים נגועים. לגבי בני אדם, ברור שבעל חיים נגוע ממשיך להיות מקור הדבקה גם אם העדר שלו חוסן. ביוני 2015 כתב הרופא הממונה על מחוז דרום במשרד הבריאות למנהל השו"ט: "תוכנית המיפוי של עדרים בכלל ועדרים נגועים בפרט ע"י השירות הווטרינרי חשובה. יחד עם זאת ... לדעת על עדר נגוע ולהשאירו בשטח - זו רשלנות... עדר כזה יש לה[...]מית לאלתר!". משרד החקלאות כתב למשרד מבקר המדינה בתגובה, כי חיסון מביא לצמצום משמעותי של המחלה; "בכל מקרה עד הסדרת האפשרות לתשלום בגין המתה היה עדיף למפות, לחסן ולבדוק". משרד החקלאות הדגיש כי בבואו לטפל במחלת הברוצלוזיס בצאן בנגב, היה עליו לקחת בחשבון את "מאפייני וכנגזרת מכך, את מידת היענותה לביצוע הוראות ]הבדואית בנגב[ האוכלוסייה ]בקרב האוכלוסייה [ הפקודה"; "הייתה חשיבות לביצוע מהלכים בקרבה בתיאום ותוך מזעור חיכוכים מיותרים מול רשויות השלטון. כיוון שהיו הפרות רבות של הפקודה בשטח, כגון: אי מתן חיסונים, אי סימון, הובלה ללא היתר ['ו'שחיטה שחורה18., ככלל לא ניתן היה לשלם פיצויים מכוח הפקודה למגדלים] ברי כי במצב דברים זה השו"ט לא היו זוכים לשיתוף פעולה מצד המגדלים... על כן השו"ט עמלו על מתן תשלום באפיק אחר, ייחודי לאזור הנגב". עוד נאמר כי השו"ט בצעו "פעולות אינטנסיביות של הסברה בקהילה אודות המחלה, מתן חיסונים בחינם, וביצוע דיגום בעדרים בחינם... היה ברור ...שעל הסימון והחיסון להיעשות בחינם על מנת לקבל שיתוף פעולה... ואכן הדבר נעשה כך בשנה הראשונה. כאשר במקביל השו"ט בנו תכנית כוללת במסלול מחוץ לפקודה". עוד כתב משרד החקלאות, כי "הפקודה קובעת סמכות שברשות ולא סמכות חובה להורות על המתת בעלי חיים. על השו"ט להפעיל שיקול דעת ולפעול בהתאם לעמדתם המקצועית. בנוסף, אין להעלות על הדעת המתת בעלי חיים באוכלוסיות מסוימות ללא התחייבת לפצות עבור כך. זה יכול לעבוד לכל היותר פעם אחת, וגם זה תוך הפעלה מסיבית של כוחות שיטור ואכיפה... הצלחת כל . .17 החיסון בעיקר מונע מקרי הפלה בצאן; בעלי חיים עלולים להידבק בחיידק הברוצלה בעקבות אכילת שליות שנפלטו בהפלה. 18 .שחיטה של בעלי חיים שנעשית לא בפיקוח וטרינרי משרד החקלאות ופיתוח הכפר |953 . .במשך שנים נמנע .המשרד, מתוך .שיקולים שמתחשבים .במאפיינים הייחודים .של האוכלוסייה .הבדואית בנגב, .להפעיל את סמכותו .כאשר היה צורך .להמית בעלי חיים .נגועים בברוצלוזיס .שהיו שייכים למגדלים .מקרב אוכלוסייה זו. .המשרד דחה את .פעולות ההמתה של .בעלי החיים הנגועים .עד שהיה בידיו לשלם .למגדלים אלה פיצוי .לפנים משורת הדין . תכנית מסוג זה תלויה לא מעט בשיתוף פעולה מצד המגדלים והקהילה". "המגדלים הבדואים אינם חיים בקיבוץ או במושב, כמו החקלאים 'הטיפוסיים ' בישראל... וחלק גדול גם לא מרגיש שייכות או חובה לפעול ע"פ התקנות והנהלים. כך המצב מזה עשרות שנים... לכן לא ניתן גם למגר את המחלה במסגרת הכלים הקיימים בפקודה, המתאימים לחקלאים מסוג אחר... כך פעל המשרד בתוכנית זו - באחריות ובשיקול דעת של כלל הגורמים והאפשרויות במסגרת החוק והמציאות החברתית הייחודית. המשרד הוסיף, כי "בכדי לעמוד משאבים, ובעיקר משאבי כח אדם לבצוע ]לו[ בצרכים ההולכים וגדלים נדרשים המשימות בשטח". בתשובה מינואר 2018 חזר משרד החקלאות והדגיש כי המתה ללא פיצוי הייתה מאלצת אותו לעשות שימוש בכוחות אכיפה רבים והדבר עלול היה לגרום לעימותים בינו לבין המגדלים הבדואים בנגב דבר שהיה עלול להסב נזק רב יותר מאשר תועלת. עולה אפוא, כי במשך שנים נמנע המשרד, מתוך שיקולים שמתחשבים במאפיינים הייחודים של האוכלוסייה הבדואית בנגב, להפעיל את סמכותו כאשר היה צורך להמית בעלי -חיים נגועים בברוצלוזיס שהיו שייכים למגדלים מקרב אוכלוסייה זו. במסגרת המבצע ידע המשרד כי יש שיעור גבוה של עדרי צאן נגועים בברוצלוזיס בנגב והם מהווים מקור להתפשטות המחלה במקנה ומסכנים את בריאות הציבור; אולם כיוון שלא יכול היה לשלם פיצוי למגדלים שהפרו את הפקודה דחה את פעולות ההמתה עד שהיה בידיו נוהל מיוחד על פיו יכול היה לשלם לפנים משורת הדין פיצויים למגדלי צאן ותקציב מיוחד שיאפשר לו לעשות כן. משרד החקלאות נימק בהרחבה את החלטתו לדחות את פעולת ההמתה של בעלי חיים נגועים בברוצלוזיס בנגב. משרד מבקר המדינה מעיר לו, כי עליו להפיק לקחים מאופן הטיפול במחלת הברוצלוזיס בנגב בנוגע ליכולתו להפעיל בעתיד את סמכותו באירועי חירום של התפרצות מחלות בבעלי חיים כדי למנוע את התפשטותן. לקבלת ההחלטות לעניין הפעלת סמכות זו השלכות מרחיקות לכת שכן דחייה של פעולות המתה של בעלי חיים הנגועים במחלות שעוברות לבני אדם עלולה לפגוע בבריאות הציבור בארץ. .המתת בעלי חיים נגועים -תכנית ניסויית .בשלב שבו החלו השו"ט בהליך "ניקוי העדרים" - המתת בעלי חיים נגועים בברוצלוזיס, הם פעלו תחילה רק באזור אחד בנגב - רהט, כלומר לא בצעו "ניקוי" במקביל בכמה אזורים. משרד החקלאות מסר למשרד מבקר המדינה, כי "מטרת הפיילוט ברהט הייתה לבדוק את התוכנית לפרטיה, את קצב העבודה, את היענות המגדלים וכו'. בתנאים הקיימים ממילא לא היו לשו"ט מספיק עובדים כדי לפעול במקביל במספר מוקדים. כל ההחלטות על צעדים אלה התקבלו בדיונים מקצועיים מעמיקים בשו"ט ובמשרד החקלאות". 954 |דוח שנתי 68ג .בישיבת ועדת הבריאות של הכנסת ביולי 2015 אמר מנהל השו"ט שלא ניתן לפעול בכל הנגב לפני שיתקבל התקציב המיוחד למבצע, כיוון שיש לגייס כוח אדם לסיוע ללשכה הווטרינרית בנגב בביצוע המשימות הנדרשות. לדבריו , לאחר שיבוצע "ניקוי עדרים" באזור רהט, "אנחנו מתכוונים להיכנס לחורה, לביר הדאג', לאותם עדרים, 250 מהווים[ עדרים שמקבלים היתרי מרעה והם גם ... על ידי המעבר צפונה וגורמים להפצת המחלה". ]סכנה ראוי לציין, כי לחוסר היכולת לפעול בעת ובעונה אחת בכמה אזורים בנגב הנגועים בברוצלוזיס יכולות להיות תוצאות שליליות - האוכלוסייה ובעלי החיים בהם נשארים חשופים לסכנת הידבקות במחלה; כמו כן, המחלה עלולה להתפשט מאזורים אלה לשאר אזורי הארץ - על ידי מכירת ראשי צאן נגועים במחלה או תנובת החלב שלהם אם החלב לא פוסטר כנדרש. בישיבת הוועדה בכנסת נתן יו"ר אגודת מגדלי הצאן הבדואים בנגב ביטוי לסחר בראשי צאן נגועים במחלה, לדבריו: "יש... שחיטה פולחנית אצל האוכלוסייה הבדואית"; "אנשים מחפשים במיוחד את הכבשים הנגועות ]במחלה[ , קונים אותן בזול ושוחטים". .שיהוי בהמתת בעלי חיים נגועים בתכנית הניסיונית: .פענוח בדיקות דם של ראשי צאן נעשה במעבדה לאבחון ברוצלוזיס במשרד החקלאות. לאחר הפענוח נשלחות תוצאות הבדיקות אל הווטרינריים בלשכות האזוריות. בנוהל המיוחד הונחו הווטרינרים שלא להמתין יותר מחודש ממועד נטילת דגימות דם של בעלי חיים בעדר ועד להמתת בעלי החיים שנמצאו נגועים בברוצלוזיס. דרישה זו שקבעו השו"ט נועדה הן כדי ל מנוע המשך הדבקה בעדר והן כדי למנוע פגיעה בתהליך "ניקוי העדרים", לאחר שבעבר אירע שבתקופה שבין הבדיקה לבין ההמתה נעלמו או הועלמו מן העדר בעלי חיים נגועים, או שלא ניתן היה לזהות אותם מפני שתגיות האוזניים שמסמנות ומבדילות ראש צאן אחד ממשנהו נפלו. גם שינויים בעדר עקב ילודה יש בהם כדי להקשות את תהליך "ניקוי העדרים". מנהל השו"ט בשדה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי רצוי שלא יעברו יותר משבועיים ממועד בדיקת העדר ועד המתת בעלי החיים הנגועים בו, אף שלפי הנוהל המיוחד טווח הזמן יכול להגיע לחודש. מנהל הלשכה הווטרינרית האזורית בדרום כתב בדצמבר 2015 אל הנוגעים בדבר בשו"ט כי יש להמית "שבועיים, מקסימום שלושה מיום הבדיקה האחרונה". משרד החקלאות ופיתוח הכפר |955 . כאמור באוקטובר2015 החל השו"ט בפעולות המתה של בעלי חיים. על פי הנתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה הוועדה לפיצוי לפנים משורת הדין אישרה באותה שנה ארבע בקשות לאישור פיצויים. נמצא כי בשני מקרים מבין הארבעה חלף יותר מחודש ממועד בדיקת העדרים ועד שעובדי השו"ט חזרו לעדר כדי להמית את ראשי הצאן הנגועים; אז התברר לשו"ט כי חלק מראשי הצאן שהיו בעדר במועד הבדיקה אינם נמצאים בו עוד. בשנת 2016 אישרה הוועדה לפיצוי לפנים משורת הדין כ-60 בקשות לפיצויים. נמצאו חמישה מקרים מאותה שנה שבהם חלף יותר מחודש ממועד בדיקת העדרים ועד למועד שבו חזרו אליהם השו"ט כדי להמית ראשי צאן נגועים. להלן שתי דוגמאות משנת 2015 ואחת משנת 2016: 1. באוגוסט 2015 בדקו השו"ט עדר צאן שהיו בו 204 .ראשי צאן כעבור כחודשיים, באוקטובר 2015 , חזרו השו"ט לעדר לצורך המתת ראשי הצאן הנגועים בברוצלוזיס, אך מצאו שהעדר מונה 150 ראשי צאן בלבד. בדיון שערכה הוועדה לפיצוי לפנים משורת הדין נאמר כי עולה חשד שהמגדל הוציא ראשי צאן מהעדר בעת ההסגר19. 2. בדצמבר2015 בדקו השו"ט עדר צאן שהיו בו 200 ראשי צאן, ושמונה מהם נמצאו נגועים בברוצלוזיס. רק כחצי שנה לאחר מכן, ביוני 2016 , הומתו שישה מבעלי החיים שנמצאו נגועים במחלה; שני האחרים לא נמצאו בעדר, והמגדל מסר לעובדי השו"ט כי מתו קודם לכן. לשו"ט לא הייתה אפשרות לבדוק אם דבריו נכונים אם לאו. 3. בינואר2016 בדקו השו"ט110 ;ראשי צאן בעדר מסוים11 מהם נמצאו נגועים בברוצלוזיס. רק בחודש יוני - כחצי שנה לאחר מועד הבדיקה, הגיעו השו"ט לעדר כדי להמית את בעלי החיים הנגועים. בתשובת משרד החקלאות נאמר כי "קיימת מגבלה כמותית ליכולת הביצוע של השו"ט בשדה, יחד עם שלל משימות השגרה. במבצע הנוכחי עקב מדיניות ... ועד העובדים בשו"ט... לא ניתן היה לגייס מספיק ]סכסוך עם [האוצר ו עובדים בקצב הדרוש להצלחת המבצע. כתוצאה מכך, גויסו פחות מדי עובדים ומאוחר מדי, ולא ניתן היה לעמוד ביעד התכנית המקורי. כמו כן, כאמור, התנהגות המגדלים באזור זה שונה מהתנהגות חקלאים אחרים באזורים אחרים. הטלת הסגר אינה מהלך פיזי אלא הנחיה בלבד - אי העברה של בעלי חיים, אי מכירה וכו', שעל המגדל לקיימן. אם וכאשר המגדל בוחר להתנהג אחרת, בכלים הפיזיים הקיימים קשה למנוע זאת". בתשובה מינואר 2018 הוסיף המשרד, כי מדיניות הנהלת השו"ט היא להפריט או להסתייע במיקור חוץ עבור פעילויות "שאינן שלטוניות" כדי לאפשר הפניית משאבים "לביצוע פעולות הכרחיות ולחיזוק הפיקוח האכיפה". . .19 בשלב השני של המבצע הטילו השו"ט הסגר על עדר שנמצאה בו נגיעות בברוצלוזיס, כדי שלא יצא למרעה ולא יבוא במגע עם עדרים אחרים עד שיומתו בעלי החיים הנגועים בו. 956 |דוח שנתי 68ג .כפי שעלה, כשפרק הזמן ממועד הבדיקה ועד ההמתה התארך ליותר מן התקופה שנקבעה קרה שחלק מבעלי החיים הנגועים לא נמצאו עוד בעדרים. נוסף על כך ככל שהתקופה ממועד הבדיקה ועד להמתת בעלי חיים נגועים בעדר מתארכת הם ממשיכים להוות מקור להדבקה של מי שנמצא בסביבתם - בני אדם ובעלי חיים. על השו"ט להקפיד על מילוי ההנחיות בנושא כדי למנוע את ההשלכות שיש לבעל חיים נגוע בעדר. .תחקירי משרד הבריאות בנוגע לתחלואת בני אדם בברוצלוזיס .כאשר משרד הבריאות מקבל דיווח על אדם שחלה בברוצלוזיס נדרשים עובדי הלשכה האזורית של משרד הבריאות לתשאל את החולה באמצעות "שאלון חקירה אפידמיולוגית לחולה בברוצלוזיס" (להלן - השאלון), כדי להתחקות אחר מקור ההדבקה ולמנוע התפשטות המחלה לבני אדם נוספים. אם נמצא שהחולה בא במגע עם בעלי חיים נגועים יעביר משרד הבריאות את המידע למשרד החקלאות, כדי שיפעל לבודד ולהמית את בעלי החיים הנגועים; מוצרי חלב נגועים בחיידק הברוצלה יושמדו על ידי משרד הבריאות. בלשכת דרום של משרד הבריאות ממלא את השאלון הרופא הכפוף לממונה על המחוז במשרד הבריאות. לדבריו, התחקיר מבוצע טלפונית ולא בשטח משום שעומס עבודתו והיעדר עובדים לסיוע אינם מאפשרים להגיע למקומות המגורים של החולים. הרופא ציין כי לו נעשה התחקיר במקום מגורי החולה היה יכול להתרשם מהסביבה - ולבחון אם יש בה צאן וגמלים, ואם בני משפחה נוספים באים במגע עמם - וכך היה בידיו מידע מלא יותר על מקורות אפשריים להידבקות. הוא ציין, כי בשיחת טלפון עלול החולה להסתיר את העובדה שהוא מגדל חיות משק. כאמור, בחברה הבדואית בנגב גידול עזים והפקת מוצרים מחלבן נעשות לא רק על ידי בעלי עדרים אלא כדרך חיים מסורתית. אדם יכול להחזיק בשטח מגוריו עז או עזים אחדות ולהפיק מוצרי חלב. אם עיזים אלה נגועות בברוצלוזיס בני המשפחה הבאים עמן במגע או צורכים את מוצרי החלב חשופים להידבקות במחלה. מן האמור לעיל עולה כי תחקירי משרד הבריאות באמצעות הלשכה במחוז דרום על תחלואת בני אדם בברוצלוזיס עלולים שלא לשקף את כל המידע הרלוונטי להתפשטות המחלה, כיוון שהם מבוצעים בטלפון ולא במקום מגורי החולה. עקב כך עלול המשרד שלא לאתר בהקדם חיות משק נגועו ת בברוצלוזיס שגרמו להדבקה, ובני אדם נוספים עלולים להיחשף למחלה. משרד החקלאות ופיתוח הכפר |957 ." בתשובת משרד הבריאות נאמר כיהמחוז מבצע סדרי עדיפויות ובמצבים בהם לשיקול דעתו של הרופא לא הכרחי לצאת לשטח, מתבצעת חקירה טלפונית. במידה והרופא מתרשם בתחקיר הטלפוני שיש צורך לרדת פיזית לשטח הדבר נעשה". משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שמשרד הבריאות יבחן אם ניתן לספק לרופא בלשכת מחוז דרום כלי עזר שיאפשרו לו להתגבר על עומס העבודה, כדי שניתן יהיה לבצע תחקירים במקום המגורים של האדם החולה, כשיש בסיס לשער שהוא או שכניו מחזיקים בראשי צאן. .החלטת משרד החקלאות להפסיק את המבצע .מנהל השו"ט, מנהל יחידת השו"ט בשדה ומנהלת המעבדה לאבחון ברוצלוזיס מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה, כי כוח האדם שעמד לרשות הלשכה הווטרינרית בנגב וכוח האדם שעמד לרשות המעבדה היו מצומצמים מכדי לעמוד בעומס העבודה שנדרש ליישום המבצע בנגב. עקב כך, בתקציב המיוחד שאושר למשרד החקלאות לצורך המבצע הוקצו כספים לתגבור כוח האדם לסיוע ללשכה הווטרינרית וכן למעבדה. בישיבת ועדת הבריאות של הכנסת ביולי 2015 אמר עוזר מנכ"ל משרד החקלאות כי המשרד מתכוון להשתמש בתקציב המיוחד למבצע כדי לסיים את "ניקוי העדרים" בנגב מהר ככל שניתן - בתוך לא יותר משנה. המשרד פעל לגייס לצורך המבצע עובדים במיקור חוץ כדי לתגבר את כוח האדם בשו"ט ובעקבות זאת התגלע בשנת 2016 סכסוך עבודה בין ועד העובדים בשו"ט לבין המשרד. הסכסוך הגיע לפתחו של בית המשפט20 , ההליך נמחק אך הסכסוך נמשך גם במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2017 . ועדת הבריאות של הכנסת ביקשה ממשרד החקלאות, בדיוניה ביולי ובנובמבר 2015 לדווח לה על התקדמות המבצע. בינואר2017 כתב מנהל השו"ט ליו"ר הוועדה: " הממשלה אומנם הקצתה בעירו ב ותמיכת הכנסת 50 "מיליון ש ח למשך שנתיים, אך משרד האוצר מסרב נמרצות להקצות למבצע תקנים ארעיים"; "לאור מדיניות זו של האוצר, הוכן ופורסם ע"י מש' החקלאות מכרז חיצוני. אלא מאז פרסום הזוכים במכרז, בחודש מאי אשתקד ועד היום ישנו קושי להפעיל את ההתקשרות על רקע סכסוך עבודה" . מנהל השו"ט הוסיף כי "לאחר מספר דיונים בבית דין לעבודה הצליחו השירותים הווטרינריים רק לאחרונה לגייס רק 4 עובדים למבצע, וזאת מתוך כשמונה שהגישו מועמדות אך ויתרו בגלל השיהוי והקשיים". . .20 )ס"ק (חיפה 9968-07-16 הסתדרות העובדים הכללית החדשה - הסתדרות עובדי המדינה ואח' נ' מדינת ישראל - פורסם במאגר ממוחשב מיום 8.8.17 .)(ההליך נמחק 958 |דוח שנתי 68ג . .בשנת 2017 עדיין .עמדו לפני השו"ט .משימות נכבדות, כיוון .שרוב העדרים .שנמצאו נגועים .בברוצלוזיס עדיין לא ."נוקו". משרד מבקר .המדינה העיר .להנהלת משרד .החקלאות כי יש .להמשיך לפעול .לסיום סכסוך .העבודה, כדי למנוע .עיכובים בביצוע .הפעולות לביעור .מחלת הברוצלוזיס .בנגב ולכל הפחות .למזעורה . על פי מסמכי השו"ט יש בנגב 2,200 עד2,500 .עדרי צאןמנתוני השו"ט על פעילותם בשנת 2016 למזעור מחלת הברוצלוזיס בנגב עלה: 1 . בסוף שנת 2016 מספר עדרי הצאן שנרשמו, נבדקו וחוסנו על ידי השו"ט היה 1,363 - כלומר כ-40% .מעדרי הצאן בנגב 2. בכ-20% מקרב העדרים שנבדקו נמצאה נגיעות במחלה (נמצאו בהם ראשי צאן נגועים בברוצלוזיס, להלן - עדרים נגועים). 3 . בסוף שנת 2016 "עדיין לא "נוקו כ-80% .מהעדרים הנגועים מפעילותם בנגב באותה שנה בקרב גמלים עלה: רשומים בשו"ט נתונים על 300 עדרי גמלים; עובדי השו"ט בדקו את העדרים ו-12 מהם נמצאו נגועים בברוצלוזיס, אך בסוף שנת 2016 עשרה מהעדרים הנגועים (כ-80% ) עדיין לא"נוקו". במכתב ששלח מנהל השו"ט בשדה ב-יולי 2017 אל המנהל בפועל של השו"ט21 הוא התריע על קשיים ביישום המבצע וציין כי הדבר נובע מהמשך המאבקים בין הצדדים בסכסוך העבודה; במכתבו הוסיף, כי "ללא פתרון המאפשר את פעילות עובדי המבצע אין אפשרות לקי ימו בצורה אפקטיבית"; "במציאות זו הפעלת המבצע אינה יעילה ובלתי אפשרית". נתוני השו"ט מצביעים על כך שבשנת 2017 עדיין עמדו בפני השו"ט משימות נכבדות כיוון שרוב העדרים שנמצאו נגועים בברוצלוזיס עדיין לא "נוקו". יש למנוע עיכובים בביצוע הפעולות הנדרשות לביעור מחלת הברוצלוזיס בנגב ולכל הפחות למזעורה, משום שהיא מסכנת את בריאות הציבור ואת ענף המִ קְּ נ ה. בתשובת משרד החקלאות נאמר, כי סכסוך העבודה והקשיים שהתגלעו בעקבות זאת ביישום תכנית המבצע הקשו עליו והוא פנה בעניין זה ליו"ר ועדת הבריאות של הכנסת, למשרד האוצר ולהסתדרות "אך לא נמצא פתרון". מנכ"ל משרד החקלאות כתב בתשובה מנובמבר 2017 למשרד מבקר המדינה, כי "המ הינו הכרחי וכל דחיה או עיכוב משמעו לא רק ]המבצע[ שך ביצוע הפרויקט זריקת כל פירות הפרויקט לטמיון אלא אף חשש לעליה של המחלה בקרב עדרי הצאן ובני האדם. לאור פסיקת בית הדין לעבודה כי עלינו להגיע להבנה עם ועד העובדים עד 1/11/17 וחוסר ההצלחה בהגעה לפתרון הסכסוך שנוצר עם ועד העובדים" נאלץ משרד החקלאות להפסיק את ההתקשרות עם חברות חיצוניות לגיוס עובדים במיקור חוץ. עוד כתב המנכ"ל כי מנהל השו"ט בפועל הודיע לו כי המבצע יופסק, וכי "התכנית למזעור הנגיעות של המחלה בנגב, לא תבוצע כמתוכנן ותימשך במסגרת הפעילות השוטפת של לשכת הנגב, בהתאם ליכולותיה ומשאביה ". ]ההדגשות במקור[ . .21 ב-31.5.17 ;סיים מנהל השו"ט את כהונתו, ובמועד בו נשלח המכתב עדיין לא מונה מנהל חדש את התפקיד של מנהל בפועל אייש עובד בכיר בשו"ט. משרד החקלאות ופיתוח הכפר |959 . .מנכ"ל משרד .החקלאות מסר .למשרד מבקר .המדינה כי משרדו .הפסיק את המבצע .בגלל הקשיים ליישמו .שנוצרו בעקבות .סכסוך העבודה . מנכ"ל משרד החקלאות מסר במכתבו האמור למשרד מבקר המדינה כי המשרד הפסיק את המבצע בגלל הקשיים ליישמו שנוצרו בעקבות סכסוך העבודה. במכתבו הוסיף המנכ"ל: "הוצאתי עתה מכתב לממונה על התקציבים במשרד האוצר ולמנכ"ל משרד הבריאות הודעה על סיום המבצע ועל החזרת יתרת תקציב לקופת המדינה, על כל המשתמע מכך. התהליך המשפטי... שננקט... מאלץ את המשרד לבקש לשחרר אותו מביצוע התכנית. במקביל אנו מתכוונים לפנות למשרד האוצר לאשר תקציב לשם הגברת המודעות הציבורית למחלה ודרכים להישמר ממנה". משרד מבקר המדינה עשה בירורים עם שני הצדדים לסכסוך העבודה וקיבל מהם תשובות בהן הם מעלים, בין היתר, טענות זה כלפי זה. בדוח זה אין מקום לפרט בנוגע לכך. לבקשת משרד מבקר המדינה מסר לו מנהל יחידת השו"ט בשדה את הנתונים על שיעור עדרי הצאן בנגב שהיו נגועים במחלה במועד הפסקת המבצע. מן הנתונים לנובמבר 2017 עלה כי כ-19% מעדרי הצאן בנגב נגועים במחלה ומדובר בשיעור נגיעות גבוה. מנהל השו"ט בשדה הוסיף, כי בשנת 2016 היה שיעור הנגיעות בצאן בנגב26% וכי בעקבות העבודה שבוצעה בשו"ט ירד השיעור לכ-19% . בנובמבר2017 פנה הרופא הממונה על מחוז דרום במשרד הבריאותאל השו"ט וביקש לשקול מחדש את ההחלטה להפסיק את המבצע. לדבריו, "בשלוש השנים האחרונות אנו רואים ירידה בשיעורי התחלואה בברוצל וזיס במחוז דרום "; אין להתעלם מסמיכות הזמנים בין התוכנית של משרד החקלאות לבין ירידה נצפית כאן! צריך להמשיך את התוכנית ...". הוא צירף למכתבו נתונים המשקפים ירידה בשיעורי התחלואה. כפי שעולה מתרשים 3 המספר השנתי של בני האדם שאובחנו חולים בברוצלוזיס ירד מאז שהחל משרד החקלאות במבצע למזעור המחלה בעדרי הצאן בנגב. רופא מחוז דרום של משרד הבריאות ציין בפני משרד החקלאות כי יש להתייחס לירידה בתחלואה בבני אדם וכי ראוי להמשיך במבצע. זאת ועוד, מנהל השו"ט בשדה הצביע על ירידה בשיעור התחלואה בעדרי הצאן בשנת 2017 בהשוואה לשנת2016 - ,עולה אפוא כי ההחלטה להפסיק את המבצע בטרם עת אינה עולה בקנה אחד עם תוצאות חיוביות אלה. 960 |דוח שנתי 68ג . .משרד מבקר המדינה .מעיר למשרד .החקלאות, כי אם .תתממש האפשרות .להתניע מחדש את .המבצע, עליו לשנס .מותניו ולחדש בהקדם .את פעילותו בעניין. .נודעת לכך חשיבות .מיוחדת נוכח שיעור .העדרים הנגועים .במחלה באזור הנגב .שהוא עדיין גדול .מאוד, וכיוון שהמחלה .מסכנת את בריאות .הציבור ואת איתנות .ענפי המקנה . נוכח השיעור הגדול של עדרים הנגועים במחלת הברוצלוזיס בנגב, הרי שלהפסקת המבצע למזעור מחלה זו עלולות להיות השפעות שליליות על בריאות הציבור, בריאות בעלי החיים והאיתנות הכלכלית של ענפי המקנה בארץ. המשרד שקד על תכנון המבצע ויישומו, קבע שזו הדרך האפקטיבית להתמודד עם המחלה בעת הזו והשקיע בכך משאבים רבים, אולם אלה עלולים לרדת לטמיון עם הפסקת המבצע והמחלה עלולה להתפשט עוד יותר. יתרה מזו, הנתונים מצביעים על ירידה בתחלואה של בני אדם במחלה וכן על ירידה בשיעור עדרי הצאן הנגועים בה, מאז שהחל המבצע. בשל סיבות אלה ראוי לעשות כל מאמץ כדי שניתן יהיה להמשיך בפעולות שתוכננו במסגרת המבצע. מתשובה של משרד האוצר למשרד מבקר המדינה מאמצע ינואר 2018 ,עולה שבמשרד החקלאות נמצאה נוסחה לפתרון סכסוך העבודה בשירותים הווטרינריים. משרד האוצר מסר עוד כי "יאפשר פתרון תקציבי" לחידוש מידי של המבצע. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות, כי אם תתממש האפשרות להתניע מחדש את המבצע - כעולה מתשובת משרד האוצר, על משרד החקלאות לשנס מותניו ולחדש בהקדם את פעילותו בעניין. לפעולה זו נודעת חשיבות מיוחדת נוכח שיעורי העדרים הנגועים במחלה באזור הנגב שהם עדיין גבוהים מאוד, וכיוון שמדובר במחלה שמסכנת את בריאות הציבור ואת איתנות ענפי המקנה. בתשובתו מינואר 2018 כתב משרד החקלאות: "לאור ההסכמות שהושגו עם ועד העובדים בשירותים הווטרינריים... יפעל משרד החקלאות באופן מידי לביצוע התקשרות במיקור חוץ, לתקופה של שלוש שנים, למזעור מחלת הברוצלוזיס בנגב". עד תחילת פברואר 2018 ., מועד עדכון הביקורת, המבצע לא חודש .ברוצלוזיס בבקר .ענף הבקר בישראל מספק מוצרי חלב ובשר בהיקף שנתי נרחב - בשנת 2016 ייצרו רפתות החלב בישראל1.45 מיליארד ליטרים חלב; כ-99% מתפוקתהחלב בישראל היא חלב בקר היתרה היא חלב צאן22. כמו כן, הרפתות המקומיות הן המקור של כ-30% מאספקת הבשר. ערך הייצור של ענף הבקר בישראל היה . .22 ,שנתון מועצת החלב2016 . משרד החקלאות ופיתוח הכפר |961 . בשנת2014 כ-4.5 מיליארד ש"ח- כ-3.16 מיליארד ש"ח היו מתפוקת חלב והיתרה מבקר לשחיטה23. פקודת מחלות בעלי חיים מסמיכה כאמור את השו"ט לבצע פעולות למניעת התפשטות מחלות בקרב בעלי חיים. הפקודה מטילה אחריות גם על מגדלי המקנה ו כן על הווטרינריים שהם מעסיקים או קונים מהם שירותים: על פי הפקודה, מי שבהחזקתו או בפיקוחו נמצא בעל חיים נגוע או שהוא חושד כי בעל החיים נגוע במחלה וכל וטרינר שנודע לו על מחלה או על תמותה חשודה בקרב בעלי חיים, יודיע על כך מיד לרופא הווטרינר הממשלתי הקרוב. לחיידק הברוצלה כמה מינים; בקר הוא פונדקאי טבעי של ברוצלה אבורטוס ואילו צאן הוא פונדקאי טבעי של ברוצלה מיליטנסיס. על פי מסמכי השו"ט מחלת ברוצלה אובורטוס אינה קיימת בארץ זה שנים, אך הבקר בארץ יכול לחלות גם בברוצלה מיליטנס יס. למחלה אין סימנים קליניים חיצוניים , אך הפלות של פרות ברפת, בעיקר בשלב המתקדם של ההיריון, יכולות להיות סימן לקיומה של המחלה ולצורך לבצע אבחון . במסמכים משנת 2014 של התכנית למזעור מחלת הברוצלוזיס בעדרי הצאן בנגב נאמר, כי מחלת הברוצלוזיס יכולה להוות איום מ משי לרפתות החלב שנמצאות בסביבת עדרי הצאן השוהים במרעה באזור הנגב, וכי חדירת המחלה לרפת בקר המפיקה חלב עלולה לגרום נזקים כלכליים קשים למגדל ואף להביא לחיסולה של הרפת. יצוין, כי החיידק חודר לתנובת החלב של הפרות ולא ניתן להשתמש בו אלא אם פוסטר בפיקוח השו"ט; בשרו של בקר נגוע במחלה אינו משמש למאכל. נוסף על כך יש להמית את הפרה או העגל הנגועים במחלה, ומלבד עגמת הנפש הרבה שיש בכך ישנו גם נזק כלכלי כבד - מחירה של פרה יכול להיות גבוה מ-10,000 .ש"ח בינואר 2014 הפסיקו השו"ט לחסן עגלות נגד ברוצלה אבורטוס כיוון שישראל נחשבה באותה עת נקייה מהמחלה. במרץ 2015 הפסיקו השו"ט לבצע דרך שגרה גם בדיקה לאבחון המחלה ברפת (מבחן הטבעת24 ). מנהל השו"ט בשדה כתב בפברואר 2015 למנהלי הלשכות האזוריות כי ההחלטה להפסיק את הבדיקה התקבלה על בסיס ניתוח סיכונים; לדבריו, בשנים קודם לכן מספר ההתפרצויות של מחלת ברוצלוזיס ברפת חלב היה אפסי; לגבי הבדיקה כתב כי היא "אינה רגישה דיה לאתר תחלואה ראשונית ברפתות עם מאות פרות חולבות". הוא הוסיף כי " השו"ט יבחנו ויגדירו דרכי ניטור ומעקב חלופיות להתפרצות ברוצלוזיס ברפת חלב, כגון מעקב אחרי הפלות". . .23 משרד החקלאות, מצב החקלאות ב-2014- ,חשבון ענף החקלאות והתפתחות הייצור החקלאי 2015 . 24 בדיקה למציאת נוגדנים למחלה בחלב. 962 |דוח שנתי 68ג . .משרד מבקר המדינה .העיר לשו"ט כי .עליהם לקבוע וליישם .בהקדם דרכי ניטור .ברפתות, כדי שאם .פרה או עגל יחלו .בברוצלוזיס, לא .תתפשט המחלה .ברפת. זאת ועוד, .המקרים של תחלואה .ברפתות ממחישים .את הסכנה של זליגה .של מחלת .הברוצלוזיס מן הצאן .אל הבקר . עלה, כי ממרץ 2015 ועד למועד סיום הביקורת- ספטמבר 2017 - לא קבעו השו"ט דרכי ניטור חלופיות שיסייעו להם לחשוף בקר נגוע בברוצלוזיס ברפתות ולמנוע את התפרצות המחלה. השו"ט לא עקבו אחר הפלות של בקר ברפתות ולא ביקשו מהמגדלים דיווח על הפלות - אף שאלה כאמור יכולות לשמש סימן לקיומה של המחלה. באוקטובר 2015 הייתהברפת גדולה מאד בדרום הארץ תחלואה נרחבת של בקר בחיידק מסוג ברוצלה מיליטנסיס. השו"ט נקראו לטפל במצב הח ירום ברפת וביצעו בדיקות רחבות לאבחון המחלה בבקר. ה תוצאות היו חמורות - בני אדם אחדים, בעיקר עובדים ברפת, נדבקו במחלה; הומתו כ-600 פרות; לא ניתן היה להשתמש בכ-100,000 ליטרים של חלב שיועד לשיווק במועד גילוי האירוע. לו ביצעו השו"ט פעולות ניטור ברפתות הם עשויים היו לגלות באותה רפת את דבר קיומה של המחלה בשלב שבו נפגעו ממנה מספר קטן של פרות - קודם התפשטותה; והיה סיכוי למנוע את הנזקים הגדולים שצוינו לעיל. משרד מבקר המדינה מעיר לשו"ט, כי היה עליהם לקבוע דרכי ניטור ומעקב ברפתות בנוגע לברוצלוזיס, כאמור במכתבו מפברואר 2015 של מנהל השו"ט בשדה. אירוע הברוצלוזיס שהתגלה ברפת כמה חודשים לאחר שנשלח מכתב זה היה צריך להמריץ עוד יותר את השו"ט להשלים משימה זו; אך כאמור, גם בשלהי שנת 2017 עדיין לא קבעו השו"ט דרכי ניטור ומעקב ברפתות. במחצית השנייה של 2017 התגלו מקרי תחלואה בברוצלוזיס ברפת באזור השרון ובשלוש רפתות באזור הדרום. השו"ט נקראו לטפל במקרים אלה. בינואר 2018 פנה משרד מבקר המדינה אל השו"ט כדי לקבל עדכון בנושא. בתשובת המנהל הנוכחי של יחידת השו"ט בשדה נאמר, כי ברפתות "אין ניטור פעיל של הלשכות הווטרינריות. בעבר היה ניטור... על ידי מבחן הטבעת, אך הוא מעולם לא מצא ברוצלוזיס לפני שאותרה המחלה באמצעים אחרים (גורמי הפלה או רפתנים חולים) בארץ". מנהל השו"ט בשדה הוסיף, " אנחנו בסיום כתיבת נוהל המחייב את הרפתן לשלוח דגימות לגורמי הפלה בהתאם לרמת הסיכון בה נמצאת הרפת לברוצלוזיס. ברפתות עם סיכון גבוה יצטרך הרפתן גם לבדוק פרות לאחר המלטה ללא קשר להפלה". קביעת דרכי ניטור ברפתות הכרחית כדי שאם פרה או עגל יחלו בברוצלוזיס, לא תתפשט המחלה ברפת. עוד העיר משרד מבקר המדינה, כי המקרים האמורים של תחלואה ברפתות, ובעיקר האירוע בשנת 2015 ברפת גדולה בדרום הארץ, ממחישים את הסכנה של זליגה של מחלת הברצולזיס מן הצאן אל הבקר ואת הצורך לקדם באופן נמרץ את השגת היעדים שקבע משרד החקלאות עוד בשנת 2014 - למזער את מחלת הברוצלוזיס בעדרי הצאן בנגב. משרד החקלאות ופיתוח הכפר |963 . בתשובה מסוף ינואר 2018 :למשרד מבקר המדינה כתב משרד החקלאות "במסגרת התייעלות תהליכית ובכדי לנטר ולמנוע התפרצות של מחלת הברוצלוזיס בבקר, בתאריך 04/01/2018 קיים מנכ"ל משרד החקלאות ישיבה רבת משתתפים של כלל גורמי המקצ וע הרלוונטיים בשירותים הווטרינריים, מועצת החלב, נציג "החקלאית", חקלאים, נציגי ארגון מגדלי הבקר והלשכה המשפטית במשרד החקלאות. בישיבה זו דנו בדרכים ובפעולות המתבצעות וכן, הוצגה טיוטת נוהל לביצוע בדיקות אשר פורסמה להערות הציבור והוטמעו בה מספר שינויים בעקבות עתידה להתפרסם בשבועות ]הטיוטה[ ...הערות הציבור הקרובים". בטיוטה - "נוהל דיגום הפלות לגורמי הפלה ברפת חלב", הוטלו על המגדל ועל הווטרינר הפרטי המטפל ברפת לבצע בדיקות מסוימות ולשלוח דגימות לבדיקה בשו"ט; עוד נכתב בטיוטה, כי "בכל לשכה וטרינרית אזורית יתבצע תיעוד הפלות מדווח לרפתות החלב בתחומה... במקרה של דיווח חריג על הפלות יש לבצע תחקיר במשק". על משרד החקלאות לפעול בנמרצות כדי שפעולותיו אלה יבשילו לכדי נוהל בר תוקף ולדאוג ליישומו. נוהל כזה יוכל לשמש לו לצורך ניטור ומניעה של התפרצות מחלת הברוצלוזיס בבקר. . . מדינת ישראל חשופה בקביעות למחלת הברוצלוזיס, ותפקיד השו"ט במשרד החקלאות לפעול למניעת התחלואה ולמזעורה בקרב חיות משק. פעולות השו"ט למניעת תחלואה של חיות משק במחלה לא היו מספקות ולא היה בהן די כדי למנוע את התפשטות מחלת הברצולוזיס בנגב. רק לאחר שהחלו השו"ט בשנת 2014 במבצע למזעור המחלה בעדרי הצאן בנגב הם החלו לבדוק באופן שיטתי את עדרי הצאן באזור, לחסנם ולנקות את העדרים מבעלי חיים נגועים שנמצאו בהם. על השו"ט להמשיך לבצע פעולות אלה כדי למזער את מחלת הברוצלוזיס בעדרי הצאן. עוד עליהם לפעול לבצע ניטור ומעקב ברפתות כדי למנוע הישנות מקרים של בקר שנפגע מן המחלה. ביצוע פעולות השו"ט במסגרת המבצע למזעור המחלה נתקל בקשיים. לפי הסברי משרד החקלאות לא ניתן היה להמית צאן נגוע בברוצלוזיס של מגדלים בדואים בנגב בלי לשלם להם פיצוי, גם אם הפרו את הפקודה ולא היו זכאים לכך. עקב כך דחה המשרד המתה של בעלי חיים נגועים במחלה במשך תקופה ארוכה עד שגייס תקציב מיוחד לפיצוי המגדלים, לפנים משורת הדין ולפי נוהל מיוחד. נוסף על כך התגלע במשרד סכסוך עבודה שנגע לעניין גיוס עובדים במיקור חוץ עבור המבצע; הדבר פגע ביכולתו של המשרד להוציא לפועל את תכניות המבצע, ובשלהי 2017 הפסיק המשרד את המבצע באיבו. נוכח נתוני השו"ט במועד הפסקת המבצע, לפיהם שיעור עדרי הצאן בנגב הנגועים בברוצלוזיס עדיין גבוה - כ-19% - .יעדי המבצע במועד הפסקתו עדיין היו רחוקים מהשגה 964 |דוח שנתי 68ג .משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי כל עוד לא הושגו היעדים הנוגעים למזעור המחלה היא מוסיפה להתפשט ולסכן את בריאות הציבור, פוגעת בענף הצאן, מסכנת את ענף הבקר ומטילה על המדינה עלויות כלכליות הנובעות מכל אלה. נוכח האחריות המוטלת עליו למנוע התפשטות של מחלת הברוצלוזיס בישראל, וככל שניתן לממש אפשרות עליה דובר - לחדש את המבצע שהופסק באיבו, על המשרד לשנס מותניו ולעשות זאת בהקדם. משרד החקלאות ופיתוח הכפר |965 . הפרטת החיסונים נגד אבעבועות צאן ודבר צאן וביטול חובת החיסון .דבר צאן ואבעבועות צאן הן מחלות שפוגעות בעדרי הצאן אך אינן מידבקות לבני אדם. במסמכי השו"ט נאמר כי אבעבועות צאן היא מחלה ש"גורמת לנזקים קשים בעדרים - מלבד תמותת שגר מרובה (50% עד80% ), יצרנות העדרים נפגעת באופן קשה עקב הפלות, ירידה בקצב הגידול של הטלאים ופגיעה בתנובת ואיכות החלב". מכוח פקודת מחלות בעלי חיים, השו"ט מוסמכים כאמור לנקוט פעולות למניעת התפשטות מחלות של בעלי חיים. במסגרת זו קובעים השו"ט חיסונים שחובה על המגדלים לתת לבעלי החיים שברשותם, וכן מציינים חיסוני רשות שרצוי לתת. לדברי מנהל השו"ט, מאז כניסתו לתפקיד ביצע פעולות לייעול עבודת השו"ט ובכלל זה הסרת משימות מסוימות מסדר יומם של הווטר ינרים בלשכות האזוריות כדי שיוכלו להתפנות לניטור ופיקוח על תחלואה בבעלי חיים, מניעת התפשטות מחלות ופיקוח על המגדלים בכל הנוגע לשמירה על רווחת בעלי החיים. בין היתר קבע שחיסוני חובה מסוימים של בקר וצאן יהפכו לחיסוני רשות; וכי השו"ט יפסיקו לבצע כמה מחיסוני החובה והמגדלים יפנו לווטרינריים פרטיים לשם כך. במסגרת פעולות אלה הודיע מנהל השו"ט למגדלי צאן ולרופאי צאן בנובמבר 2014 , כי בינואר2015 יפסיקו עובדי הלשכות הווטרינריות האזוריות לחסן עדרים נגד אבעבועות צאן ודבר צאן. חיסונים אלה נשארו בגדר חובה והמגדלים התבקשו לפנות לווטרינרים פרטיים לביצוע החיסונים. עוד קבע מנהל השו"ט כי על הווטרינרים הפרטיים לדווח לשו"ט על ביצוע החיסונים. באפריל 2016 שלח מנהל השו"ט הודעה נוספת למגדלי הצאן ולרופאי הצאן בישראל, ולפיה החיסונים נגד אבעבועות צאן ודבר צאן יהפכו ל חיסוני רשות החל ביולי 2016. בהודעה נאמר: "לאור העובדה שבשנים האחרונות היו מקרים בודדים בלבד של שתי המחלות, קיימו לאחרונה השירותים הווטרינריים, בהשתתפות נציגים מהאקדמיה והרופאים המטפלים בעדרי צאן, דיון הערכת סיכונים להתפרצות שתי המחלות ולקביעת מדיניות החיסון נגדן בעתיד. בהתאם להערכת המצב, הואיל ומחד, הסיכון להתפרצות מחלות אלה הוא נמוך ביותר ומאידך קיימים תרכיבים יעילים לחיסון עדרי צאן שבעליהם ירצו בכך". לנציגי משרד מבקר המדינה הסביר מנהל השו"ט עוד כי מחלות אלה אינן מידבקות לבני אדם, וגם זה היה שיקול בהחלטתו. 966 |דוח שנתי 68ג .יצוין, כי הרופא הממונה על בריאות הצאן 25 מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי הביע התנגדות לביטול חובת החיסון נגד מחלות צאן אלה, כיוון שהן אנדמיות לאזור המזרח התיכון והוא צופה שהתחלואה בהן תשוב אם החיסונים יופסקו. גם שלושה מנהלים של לשכות וטרינריות אזוריות מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי הם סבורים שהח יסונים היו חיוניים והיה מקום להשאירם חיסוני חובה. משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה בעניין זה: "אכן לרופא הצאן במטה השו"ט ... הייתה דעה אחרת... אך הוא היה בעמדת מיעוט מוחלט בדיונים... כל מנהלי הלשכות הווטרינריות השתתפו בדיוני ניתוח הסיכונים... רובם ככולם תמכו בשני המהלכים". בספטמבר 2017 התקיים דיון בהשתתפות עובדי השו"ט העוסקים בבריאות הצאן ובראשם מנהל יחידת השו"ט בשדה ("פורום צאן"). בדיון עלה כי המידע שבידי השו"ט בעניין החיסונים שבוצעו נגד אבעבועות צאן ודבר צאן לוקה בחסר כיוון שהווטרינרים הפרטיים לא הקפידו למסור לשו"ט דיווחים על כך. אחד ממנהלי הלשכות הווטרינריות האזוריות הצביע לפני נציגי משרד מבקר המדינה על החסרונות הגלומים בהפרטת החיסונים, שלוותה לאחר מכן בביטול חובת החיסון נגד מחלות אלה. לדבריו, כל עוד ביצעו עובדי הלשכה את החיסונים הוא ידע אילו עדרים חוסנו, אולם עתה הוא חסר מידע כזה , כיוון שווטרינרים פרטיים אינם מקפידים לדווח ללשכה על חיסונים שביצעו והשו"ט אינם אוכפים עליהם חובה זו. ההפרטה וביטול חובת החיסון הותירו אפוא את הלשכה הווטרינרית ללא מידע על שיעור החיסונים בעדרים, אף שהיא עודנה אחראית לט יפול במ קרים של התפרצות המחלות בארץ; במצב עניינים זה לדבריו, אם חלילה תפרוץ מחלה יחסר מידע שעל בסיסו ניתן לקבל החלטות "למי לגשת קודם" - היכן שיעור הכיסוי החיסוני נמוך והיכן נמצאים עדרים שאינם מחוסנים. עוד הוסיף, כי כל עוד חיסנו השו"ט את העדרים נגד מחלות אלה, היה עליהם להגיע גם לעדרים קטנים במקומות נידחים כדי לעשות כן, ובמחיר אחיד; לעומת זאת וטרינריים פרטיים אינם מחויבים להגיע לכל דורש כדי לבצע את החיסון, והם יכולים לסרב להגיע למקומות מסוימים או לדרוש מחיר גבוה יותר עבור הגעה למקומות מרוחקים, וכתוצאה מכך בעלי עדרים עלולים לוותר על החיסונים, שממילא הפכו לרשות. . .25 :לפי אתר השו"ט, הרופא הממונה על בריאות הצאן מטפל בנושאים האלה שמירה על בריאות עדר הצאן הישראלי; ניטור ומניעה של מחלות מידבקות בצאן ; סיוע להפחתת תחלואה בזמן התפרצות מחלות; ייעוץ לרופאים, למגדלים, לאגודת הנוקדים ול שירות ההדרכה והמקצוע בכל הקשור לרפואת צאן; ביקורים תכופים במשקי הצאן בניסיון לאתר בעיות ולפתרן. http://www.moag.gov.il/vet/Yechidot/Tzon/Pages/default.aspx משרד החקלאות ופיתוח הכפר |967 . .השו"ט תלויים .בדיווחים של וטרינרים .פרטיים על עדרים .שחיסנו נגד .אבעבועות צאן ודבר .הצאן; הווטרינרים .הפרטיים אינם .ממלאים באופן מלא .את חובת הדיווח הזו; .כתוצאה מכך לשו"ט .חסר מידע בנוגע .להתחסנות העדרים, .ואם תפרוץ אחת .ממחלות אלה חוסר .המידע עלול לפגוע .ביכולתם לטפל בכך . מן האמור לעיל עולה כי לאחר הפרטת החיסונים נגד אבעבועות צאן ודבר צאן וביטול החובה לחסן נגד מחלות אלה נוצרה בעיה: השו"ט תלויים בדיווחים של וטרינרים פרטיים על עדרים שחיסנו; הווטרינרים הפרטיים אינם ממלאים באופן מלא את חובת הדיווח שהטילו עליהם השו"ט; כתוצאה מכך לשו"ט חסר מידע בנוגע להתחסנות העדרים, ואם תפרוץ מחלה חוסר המידע עלול לפגוע ביכולתם לטפל בכך. בתשובת משרד החקלאות נאמר, כי "חובת ויד וא התיעוד של החיס ונים המבוצעים בעדרי הצאן מוטלת על מנהלי הלשכות עצמם. יש להם את הסמכות, הזמן והכלים לבצע זאת. יוער כי כאשר האחריות לחסן נגד שתי מחלות אלה הייתה באחריות הלשכות, הכיסוי החיסוני לא עלה על 40%-30% כך שמ וטב לתת לבעל העדר את היכולת לחסן כרצונו מאשר להיות תלוי בחיסון ע"י הלשכה". משרד מבקר המדינה מעיר ל משרד הח קלאות כי תשובתו כשלעצמה חושפת ליקוי בפעולות השו"ט שכן עולה ממנה כי כאשר האחריות לשני החיסונים הייתה מוטלת על הלשכות הווטרינריות האזוריות ובעת שביצוע שני החיסונים היה בגדר חובה, שיעור הכיסוי החיסוני של עדרי הצאן בארץ היה חלקי מאד - כשני שלישים מן הצאן לא חוסן. כאמור, בהודעה מאפריל 2016 של מנהל השו"ט למגדלי הצאן בדבר ביטול חובת החיסון נגד אבעבועות הצאן וד ב ר הצאן נאמר כי "בשנים האחרונות היו מקרים בודדים בלבד של שתי המחלות". עם זאת נמצא כי לאחר שבוטלה חובת החיסון - מיולי 2016 ועד סוף דצמבר2017 - דווח לשו"טעל 43 ראשי צאן שלקו באבעבועות צאן; ראשי צאן אלה נמצאו במקומות שונים בארץ: בנגב, בעמקים, בשרון, בגליל המערבי וברמת הגולן. בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה נכתב: "ביטול חובת חיסון ככל שניתן, והפרטת הביצוע לשוק הפרטי... היא מדיניות השו"ט מזה עשרות שנים. מדיניות זו מקובלת הן בכל המדינות המפותחות והן במשרד החקלאות... בישראל. ישנן מזה שנים מחלות רבות המאיימות ופוגעות בעדרי המקנה, שאין המדינה מתערבת בשליטה בהן. המדינה שומרת על זכותה להתערב במקרים של התפרצות רחבה המהווה איום על בטחון תזונתי, פגיעה משמעותית בכלכלה הלאומית או ביצוא. לא ד ב ר הצאן ולא אבעבועות הצאן עונות כיום על תנאים אלה. המדינה גם לא חייבה לחסן נגדן עד לפני עשר ועשרים שנה, בהקבלה, והחלה בכך לאור מצב מסוים זמני. לכן, לאחר שנים של מקרים בודדים בלבד מדי שנה, ביצעו השו"ט ניתוח סיכונים... והחליטו תחילה להפריט את הביצוע לאחר מכן לבטל את חובת החיסון"; "בכל מקרה, בכל מחלה ובכל חיסון ובדיקה, ראוי לבצע מעת לעת בדיקת מדיניות בסגנון ניתוח-סיכונים". המשרד הוסיף בתשובה מינואר 2018 התייחסות לכיסוי החיסוני הנמוך שהיה בתקופה שהשו"ט בצעו את החיסונים. בתשובה נאמר, כי הדבר היה עקב "שיתוף פעולה דל מצד המגדלים ומשאבים חסרים". 968 |דוח שנתי 68ג .משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת השו"ט כי מאחר שהיא אחראית לטיפול במקרי התפרצויות של מחלות, מן הראוי שתבחן דרכים לאכוף על הווטרינריים הפרטיים לדווח לשו"ט על חיסונים שביצעו; עוד יש לבחון כיצד ניתן להבטיח שלא ייווצר קושי עתידי לטפל במקרים של התפשטות המחלות, עקב המידע החלקי שבידי השו"ט בעניין זה. משרד החקלאות ופיתוח הכפר |969 . .משרד החקלאות לא .עדכן את תקנות .התרכיבים מיום .שהותקנו ועד סיום .הביקורת בספטמבר .2017 - משךיותר .מארבעה עשורים - .והתקנות עדיין חסרות .את הוראות הביצוע .הנדרשות . תרכיבים וטרינריים .אחת הדרכים למניעת מחלות בקרב בעלי חיים ולטיפול בהן היא מתן חיסונים (תרכיבים וטרינריים). תקנות מחלות בעלי־חיים (מיקרואור גניסמים, תרכיבים ומעבירים), התשל״ה-1975 (להלן- תקנות התרכיבים), מחייבות קבלת היתר ממנהל השו"ט לייבוא, ייצור, הפצה והחזקה של תרכיב26 .בשו"ט יש מחלקה לפיקוח על תכשירים ותרכיבים וטרינריים (להלן - מחלקת תרכיבים). מי שמבקש היתר לייצור או יבוא של תרכיב וטרינרי צריך להגיש למחלקה "תיק תרכיב" ובו בקשה לרישום התרכיב בפנקס התרכיבים ומסמכים הנוגעים לתרכיב27 אלה נבדקים על ידי עובדי המחלקה, ובסיום בדיקת המסמכים מנהל המחלקה ממליץ למנהל השו"ט אם ל אשר את תיק התרכיב. לאחר אישור תיק התרכיב נשלחות אצוות של התרכיב לבדיקה במעבדה לביקורת תרכיבים, שנמצאת במכון הווטרינרי ע"ש קמרון. .היעדר הוראות ביצוע בתקנות התרכיבים .תקנות התרכיבים אינן מפרטות מה הם התנאים לקבלת היתר לרישום תרכיב ומה הם המסמכים שיש לכלול בתיק התרכיב במסגרת בקשה לרישום תרכיב בישראל. משרד החקלאות מוסמך לעדכן תקנות אלה ולכלול בהן הור אות ביצוע בדבר המסמכים הנדרשים, הליך בדיקת הבקשות, אמות המידה להחלטה בנוגע אליהן, תנאי הייצור הנאותים עבור תרכיב וטרינרי שמיוצר בישראל ועוד. עלה כי משרד החקלאות לא עדכן את תקנות התרכיבים וכי מיום שהותקנו ועד סיום הביקורת, ספטמבר 2017 - יותר מארבעה עשורים- עדיין חסרות התקנות את הוראות הביצוע הנדרשות. ללא עדכון תקנות התרכיבים היה מקום שמשרד החקלאות יקבע לכל הפחות נהלים שיפרטו את כל הוראות הביצוע הנחוצות, אולם עד העשור הנוכחי המשרד לא עשה כן. רק בשנים האחרונות החל המשרד לקבוע ולפרסם נהל ים הנוגעים להיבטים השונים של ייצור וייבוא של תרכיבים, לידיעת יצרני התרכיבים והיבואנים. כך לדוגמה, רק בספטמבר 2016 קבע המשרד נוהל שמנחה את היצרנים והיבואנים בנוגע למבנה ולתכולה של תיק התרכיב שהם מגישים לשו"ט. . .26 תרכיב אשר הוגדר בתקנות כתרכיב נסיוב וכל מוצר ביולוגי שהופק ממיקרואורגני סם למעט אנטיביוטיקה. 27 ,"משרד החקלאות, "נוהל מבנה ותכולת תיק רישום תרכיב2016 . 970 |דוח שנתי 68ג .במועד סיום הביקורת, תחילת ספטמבר 2017 , עדיין לא הושלמו כל הנהלים הרלוונטיים: עדיין לא הותקן נוהל בנוגע לתנאי הייצור הנאותים של תרכיבים. בתשובת המשרד נאמר כי "לשו"ט היו נהלים בעבר, אשר פירטו בין היתר את הדרך והדרישות להגשת תרכיב... ובשנים האחרונות אכן עודכנו הנהלים ונכתבו חדשים"; "פעילות השו"ט בתחומי תרכיבים נעשית תחת מחסור בכוח אדם. השו"ט מסכימים כי יש חשיבות להסדרת הרגולציה... בשנים האחרונות נעשים בשו"ט מאמצים רבים להסדיר, לשפר ולייעל את עבודת השו"ט בתחום הפיקוח על תרכיבים... במקביל נעשים מאמצים להגברת השקיפות (עריכת שימועים ציבוריים ופנייה לתעשייה טרם פרסום הנהלים, עריכה לראשונה אי פעם של רשימה פומבית ושקופה המפורסמת באתר השו"ט של תרכיבים רשומים...)"; "עם סיום כתיבת הנהלים, יפעלו השו"ט... לכתיבת טיוטת תקנות". על משרד החקלאות לפעול כדי להשלים בהקדם את עדכון תקנות התרכיבים ואת החלק החסר בנהלי הביצוע בנושא. נוהל בנוגע לתנאי ייצור נאותים יאפשר לשו"ט להגביר את הפיקוח על איכות התרכיבים; הוא נדרש גם ליצרנים ישראלים המעוניינים לשווק את תרכיביהם למדינות מפותחות הדורשות עמידה בתנאי ייצור נאותים. .החלטת הממשלה על עדכון התקנות .בישיבת ועדת השרים לרגולציה במאי 2016 התייחסמנהל מדיניות רגולציה במשרד החקלאות לתחומים שבהם יופחתו עלויות הרגולציה, ובהם תחום התרכיבים הווטרינריים. מדבריו עלה כי תהליך רישומו של תרכיב וטרינרי הוא ממושך - 19 חודשים בממוצע - וכן שהדרישות הרגולטוריות בתחום זה "לא מוגדרות ולא ברורות". נוסף על כך שלא הוגדרו באופן מספק הדרישות הרגולטוריות בתחום התרכיבים הווטרינריים - כעולה לעיל מממצאי הביקורת וכן בדבריו של מנהל מדיניות רגולציה במשרד החקלאות - התברר כי משך בדיקת הבקשות לרישום תרכיבים התארך במקרים מסוימים עד שנים. בתשובת המשרד נאמר, "לאחר שנים רבות שבהן היו עיכובים משמעותיים . משך זמן הערכת התיקים ]תיקי תרכיבים[ בהליכי הערכת התיקיםהתקצר משמעותית, וכיום אין תיקים שממתינים במשך שנים לבדיקה והערכה (כיום בדיקת תיק אורכת כ-3-4 )חודשים". משרד החקלאות ופיתוח הכפר |971 .בישיבת ועדת השרים האמורה התקבלה החלטה 28 אשר לאחר מכן קיבלה תוקף של החלטת ממשלה, ולפיה על משרד החקלאות לתקן את תקנות התרכיבים "תוך אימוץ דרישות טכניות המקובלות במדינות האיחוד האירופי לעניין תכולה ומבנה של תיק לרישום תרכיב לשימוש וטרינרי, קביעת תוקפם של ההיתרים הניתנים... וקביעת הוראות בעניין תנאי יצור נאותים ( GMP ) אשר יחולו על יצרנים שיבקשו לקבל אישור עמידה בדרישות האיחוד האירופי". עוד נקבע כי עד תיקון ה תקנות יש לפעול בהתאם לנהלים שיגבש המשרד, בין היתר בעניינים אלו: (א) התכולה והמבנה של תיק התרכיב. (ב) דרישות בדבר תנאי ייצור נאותים אשר יחולו על יצרנים שיבקשו ל ייצא לאירופה. עוד נקבע כי יש "לפעול להרחבת הנוהל למתן היתר לייבוא, החזקה והפצה של תרכיבים וטרינריים אשר אושרו במדינה מוכרת כהגדרתה בתקנות הרוקחים (תכשירים), התשמ"ו-1986". בהחלטת הממשלה נקבע כי על משרד החקלאות לפרסם לציבור כמה נהלים בנוגע לתרכיבים, בהם נוהל בעניין תנאי ייצור נאותים - שאותו הוטל על המשרד לפרסם עד דצמבר 2016 . כמו כן הוטל על המשרד להגי ש לאישור משרד המשפטים עד 31.12.17 טיוטת תיקון לתקנות התרכיבים. נוהל בעניין תנאי ייצור נאותים : תקנות הרוקחים (תנאי ייצור נאותים לתכשירים), התשס״ט -2008 , מגדירות "תנאי ייצור נאותים לתכשיר רפואי " (GMP ) כמכלול הפעולות שנועדו להבטיח שהתכשיר מיוצר לשימושו המיועד על פי העקרונות המקצועיים המחייבים, כמפורט בהגדרה. התקנות מסמיכות את משרד הבריאות לפקח על יצרני התכשירים הרפואיים. בתקנות התרכיבים אין הוראות בנוגע לתנאי ייצור נאותים של תרכיבים וטרינריים. עלה, כי עבור יצרנים ישראלים שמעוניינים לייצא לחו"ל את תרכיביהם הוראות כאלה נחוצות כדי שיוכלו לשווקם למדינות הדורשות את אישורו של המאסדר במדינת הייצוא לכך שהתרכיבים יוצרו בתנאי ייצור נאותים; ככלל מדובר במדינות באירופה. מאחר שמשרד החקלאות לא קבע הוראות כאלה ואינו מ פקח על ייצור התרכיבים הווטרינריים, הוא אינו יכול לספק ליצרנים ישראלים אישור מסוג זה, ויש בכך כדי לפגוע בהם. על פי החלטת הממשלה היה על המשרד להשלים את כתיבת הנוהל בעניין תנאי ייצור נאותים עד דצמבר 2016 . בתשובה מיוני2017 למשרד מבקר המדינה מסר הממונה על מחלקת התרכיבים כי אמנם הושלמה כתיבת הנהלים הנוגעים לאישור תרכיבים וטרינריים והם פורסמו לציבור, אך עדיין לא הושלמה כתיבתו של הנוהל בנוגע לתנאי ייצור נאותים של תרכיבים. במהלך הביקורת ציין הממונה על מחלקת תרכיבים לפני נציגי משרד מבקר המדינה כי משרד החקלאות לא עסק עד כה בנושא תנאי הייצור הנאותים של . .28 החלטה מס' רגו/4 של ועדתהשרים לרגולציה מיום 23.5.16, אשר צורפה לפרוטוקול החלטות הממשלה וקיבלה תוקף של החלטת ממשלה ביום 9.6.16, ומספרה הוא1521/(רגו4 .) 972 |דוח שנתי 68ג .תרכיבים, וכי לעובדים חסרים ידע והכשרה כדי לפקח על כך. באוגוסט 2017 עדכןהממונה על המחלקה את משרד מבקר המדינה כי "לאחרונה נבחרה במכרז... רופאה וטרינרית שעסקה בתעשייה במשך 10 שנים ב-GMP", והוא צופה שהדבר יאפשר "קידום משמעותי מאוד עבור הנושא". בתשובת משרד החקלאות נכתב, "בשל מחסור בכוח אדם ועל רקע הבנת היקף האסדרה ומורכבות הטיפול המקצועי הנדרשים, נבחנה אפשרות לשיתוף פעולה עם משרד הבריאות... אולם שיתוף פעולה... לא התאפשר בסופו של דבר"; נדרשת הכשרה נרחבת של כוח האדם במשרד בתחום זה - מדובר במיומנות ייחודית (לשם השוואה, למשרד הבריאות יש צוות ייעודי לנושא זה ...); כאמור "קלטו השו"ט רופאה וטרינרית שעסקה בנושא בתעשייה, בסיועה נעשה מקצה שיפורים לטיוטת הנוהל... בימים אלה מצויה בשלבי עבודה מתקדמים כתיבת טיוטת נוהל יצרן-יבואן (תנאי יצו ר נאותים)". משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שמשרד החקלאות יפעל באופן נמרץ להשלים את כתיבת הנוהל בנושא תנאי ייצור נאותים של תרכיבים וטרינריים כדי שיוכל לפרסמו בהקדם ולפקח על יישומו. תיקון תקנות התרכיבים: בהחלטת הממשלה נקבע כאמור שעל משרד החקלאות להגיש למשרד המשפטים טיוטה לתיקון תקנות התרכיבים עד סוף דצמבר 2017 . ואולם בירורים במחלקת תרכיבים ובלשכה המשפטית של משרד החקלאות העלו כי כתיבת הטיוטה מתעכבת ולא תושלם במועד. לדברי הממונה על המחלקה, בהחלטת ועדת השרים נקבע שהמחלקה תקבל תוספת של שתי משרות, כדי שתוכל לבצע את משימותיה ובהן תיקון התקנות; אולם עד אוגוסט 2017 לאנוספו למחלקה עובדים ולכן התעכב תיקון התקנות. הלשכה המשפטית של משרד החקלאות השיבה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2017 כי "גם אם בעת הזו תגובש ותושלם העמדה המקצועית ותיפתר בעיית כוח האדם של השירותים הווטרינריים, המשרד לא יוכל לעמוד במועדים ... שכן גם עבודת הכתיבה המשפטית עצמה ]בהחלטת הממשלה [ שנקבעו תארך זמן". בתשובת משרד החקלאות נאמר כי "לוחות הזמנים שהוצגו בוועדת השרים לחקיקה נקבעו תוך הנחה שהמחלקה תקבל 2 תקני כ"א נוספים לטובת הנושא. אולם איוש התקנים עוכב... נכון לתאריך זה, תקן אחד אויש בחודש ספטמבר 2017 , ועל כן לא ניתן היה לפעול לקידום האסדרה אלא הושקעו המשאבים הקיימים רק בטיפול במשימות שוטפות"; "רשימת תתי -הנושאים הוצגה בוועדת השרים לרגולציה. בימים אלה מצויה בשלבי עבודה מתקדמים כתיבת טיוטת נוהל יצרן-יבואן (תנאי יצור נאותים) ותחל כתיבת נוהל לשחרור אצוות. עם סיום כתיבת הנהלים, יפעלו השו"ט מול הלשכה המשפטית במשרד לכתיבת טיוטת התקנות, אשר תתבסס מבחינה מקצועית על הנהלים שיכתבו". משרד החקלאות ופיתוח הכפר |973 .משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאו ת כי עליו לטפל בהקדם בחסמים המעכבים את תיקון תקנות התרכיבים. כמו כן עליו לתת את הדעת ללוח הזמנים שנקבע לשם כך בהחלטת הממשלה, ואם לא יוכל לעמוד במועדים שנקבעו - לפנות לממשלה ולבקש ארכה. .ביצוע תצפית שדה בתרכיב וטרינרי ללא קבלת אישור השו"ט .אישור לשימוש בתרכיב בארץ נעשה על פי נוהל "מבנה ותכולת תיק רישום תרכיב" שמשרד החקלאות הפיץ ליצרנים וליבואנים של תרכיבים בספטמבר 2016 (להלן- הנוהל). בנוהל נקבעו השלבים לאישור רישום של תרכיב וטרינרי בישראל: (א) היצרן או היבואן יגיש למחלקת תרכיבים בשו"ט את תיק התרכיב לצורך קבלת החלטה אם ניתן לרשום את התרכיב בישראל29 . (ב) תיעשה הערכה של תיק התרכיב במחלקה. (ג) אם יינתן אישור לכך אצווה של התרכיב תישלח לבדיקה של המשרד במעבדה. (ד) אם השלבים הקודמים עברו בהצלחה יאשרו השו"ט ליצרן או ליבואן לבצע ניסוי שדה (להלן גם - תצפית שדה) בתרכיב. במסגרת זו ינוסה התרכיב על בעלי חיים במשק או בכמה משקים כדי לבחון אם הוא בטוח לשימוש עבורם ואם אין לו השפעה קלינית שלילית עליהם. ניסוי שדה יעשה אם כן רק לאחר שיושלמו בהצלחה שלבים קודמים לו. לעניין תצפית השדה מסר הממונה על המחלקה: כי " יצרן התרכיב מציע פרוטוקול תצפית ואנחנו מאשרים את הפרוטוקול יחד עם הרופא הווטרינר בשו"ט האחראי על התחום (דגים, עופות, בקר...)"; "פרוטוקול נכתב בהתאם למקובל במדינות מפותחות (קיים בעולם נוהל אחיד...)"; "פרוטוקול התצפית מפרט מה לעשות, למי לדווח ומתי - במקרים של תחלואה או תמותה חריגים. תאורטית אפשר להוסיף תנאים נוספים "; על היצרן לקבל אישור מהשו"ט לפרוטוקול התצפית. יצוין, כי בשלבי הפיתוח של תרכיבים וטרינריים עושים היצרנים ניסויים, בין השאר על בעלי חיים, לבדיקת יעילותם ובטיחותם של התרכיבים. אולם ניסויים אלה מתבצעים בתנאי מעבדה. ניסוי שדה נעשה בשלב מאוחר יותר, וביצועו מותנה כאמור בהשלמת השלבים המוקדמים בבדיקת התרכיב בשו"ט ובאישור השו"ט ליצרן או ליבואן לבצעו. . .29 על פי הנוהל, המבנה ו התכולה של תיק ה תרכיב יהיו לפי עקרונות הדירקטיבה האירופית 2001/82/EC , ונהלי-( Notice To Applicants - Eudralex - Volume 6B (NTA של הרשות האירופית לתרופות המתפרסמים באתר האינטרנט של האיחוד האירופי. 974 |דוח שנתי 68ג . .חברה שמייצרת .תרכיבים וטרינריים .ביצעה בקיץ 2017 .ניסוי שדה בשלושה .משקים בארץ לבדיקת .השפעתו של תרכיב .מסוים על בעלי חיים. .הניסוי בוצע בלי .אישור השו"ט ואף בלי .ידיעתו . נמצא כי חברה שמייצרת תרכיבים וטרינריים ביצעה בקיץ 2017 ניסוי שדה בשלושה משקים בארץ, לבדיקת השפעתו של תרכיב מסוים על בעלי חיים. הניסוי בוצע מבלי שהשו"ט נתנו אישור לכך; בטרם הגישה החברה לשו"ט את כל המסמכים שנדרשו בתיק התרכיב, מבלי שהשו"ט בדקו אצווה של התרכיב ובלא שהחברה הגישה לשו"ט את פרוטוקול הניסוי לבדיקה. לשו"ט נועד על ביצוע הניסוי רק לאחר שהסתיים. ביצוע ניסוי שדה בתרכיב לפני שהושלמו בהצלחה שלבי הבדיקה המוקדמים אינו רק מנוגד לנוהל, אלא גם עלול לסכן את בעלי החיים שהתרכיב ניתן להם ובכך גם לפגוע בפרנסת החקלאים המגדלים אותם. בתשובה מנובמבר 2017 :של מנהל השו"ט בפועל למשרד מבקר המדינה נאמר כי במרץ 2017 מסרו נציגי החברה לשו"ט כי תיק התרכיב אינו עומד בדרישות הנוהל, וכי שלב הפיתוח טרם הסתיים, והחברה התבקשה להשלים את הנדרש בטרם יתקבל התיק להערכה. בין היתר, מסרו נציגי החברה כי חסרים ניסויים בתרכיב והשו"ט מסרו להם כי לשם ביצוע ניסויים אלה עליהם לקבל היתר מהמועצה לניסויים בבעלי חיים, כנדרש בחוק צער בעלי חיים (ניסויים בבעלי חיים), התשנ "ד-1994. נציג השו"ט לא הבין כי כוונת נציגי החברה לניסויים בשדה וחשב שמדובר בהמשך הליך המחקר והפיתוח של התרכיב , שיתבצע במעבדה. דבר ביצועו של ניסוי השדה הובא לידיעת גורמי הפיקוח בש ו"ט כחודש לאחר סיומו, ואז התבר ר שעקב אי-ההבנה האמורה הבינו נציגי החברה שבאפשרות ה לבצע את הנ יסוי במשקים. המשרד הוסיף כי השו"ט ידאגו להגברת המודעות לנוהל, בין היתר באמצעות הפצתו בקרב היצרנים והיבואנים של תרכיבים, כדי לחדד את הוראותיו ולמנוע מקרים כאלה בעתיד. מנהל השו"ט בפועל הוסיף במכתבו למשרד מבקר המדינה כי השו"ט פנו אל המשקים בהם התבצע הניסוי ונענו שלא נצפו נזקים או תמותה חריגה בקרב בעלי החיים מהסוג שעליו נוסה התרכיב. הוא כתב עוד, כי עובדי השו"ט הבהירו לנציגי החברה שמייצרת את התרכיב שהיה עליה לקבל את אישור השו"ט לביצוע ניסוי השדה. משרד מבקר המדינה מעיר לשו"ט כי עליו לפעול כדי למנוע מקרים דומים בעתיד. בין היתר עליו לבחון אם הוא פועל באופן מספק כדי להביא לידיעת יצרנים ויבואנים את הנהלים שקבע בתחום התרכיבים , ולפקח עליהם באופן הדוק כדי שיוכל לחשוף בזמן אמת ביצוע פעולות בניגוד לנהלים ולהפסיקן לאלתר. לכך יש חשיבות נוכח העובדה שליקויים בתחום התרכיבים עלולים לסכן את בריאות בעלי החיים שעליהם נעשים הניסויים וכתוצאה מכך גם את פרנסת החקלאים. משרד החקלאות ופיתוח הכפר |975 .אי-קיום דיון ב דוח מבקר הפנים בנושא תרכיבים .על פי חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-1992, "הוגש דין וחשבון של המבקר הפנימי... תקיים הנהלת הגוף הציבורי דיון בממצאיו תוך 45 ."ימים מיום הגשתו מבקר הפנים של משרד החקלאות (להלן - מבקר הפנים) בדק לסירוגין בחודשים אפריל 2014 - יוני2015 אתהמערך לרישום התרכיבים בש ו"ט. בינואר 2016 הגיש מבקר הפנים להנהלת המשרד את דוח הביקורת הסופי על ממצאי בדיקתו. הדוח עסק, בין היתר, בדרך הקמת היחידה לפיקוח על תרכיבים ועל תכשירים וטרינריים, במידת השתלבות היחידה במבנה הארגוני של השו"ט ובדרכי עבודתה, ובאסדרה החסרה בנוגע לאישור תרכיבים. בבירור שעשו נציגי משרד מבקר המדינה עם מבקר הפנים במחצית השנייה של 2017 הוא מסר כי אף עלפי שחלפה יותר משנה וחצי מאז הגיש את הדוח להנהלת משרד החקלאות, היא לא דנה בממצאיו. משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת משרד החקלאות כי אי-קיום דיון של הנהלת המשרד בממצאי מבקר הפנים אינו עולה בקנה אחד עם האמור בחוק. הביקורת הפנימית מיועדת לייעול ותיקון של עבודת המש רד. המשרד אף משקיע בה משאבים כספיים, ולכן אי-דיון בממצאי הביקורת כמוהו כבזבוז משאבים. עוד יש בכך כדי לפגוע במעמדו של מבקר הפנים. בתשובת המשרד מנובמבר 2017 נאמר כי אינו מקבל את הטענה כי לא דן בדוח מבקר הפנים. לדבריו, "נערכו מספר דיונים בנושא רישוי תרכיבים וטרינריים בלשכת מנכ"ל, נשמעו טענות מצד חברות ובעלי עניין ואף התקבלו החלטות והתקיים סיור מקצועי באחד המפעלים ללימוד הנושא". לתשובתו צירף המשרד סיכום דיון מנובמבר 2015 שהתקיים בלשכת המנכ"ל ובו נכחו נציגים של חברות המשווקות תרכיבים וטרינריים. בתשובה מינואר 2018 כתב המשרד, כי התקיימו דיונים בנושא התרכיבים והעובדה "שמבקר הפנים לא נוכח בדיון או לחילופין דו"ח הביקורת לא הוזכר בסיכום הדיון אינו אומר שהנושא לא מתייחס לליקויים שעלו"; עוד כתב המשרד כי התקיימה ישיבה עם מבקר הפנים בנושא כוח אדם. בתשובה מפברואר 2018 למשרד מבקר המדינה כתב מבקר הפנים של משרד החקלאות: " מאחר ולא הוזמנתי לדיון המתייחס לממצאי דו"ח הביקורת וממילא לא קיבלתי דיווח בנושא, הרי שלא ידוע לי על תיקון ליקויים בעקבות הדו"ח". 976 |דוח שנתי 68ג .משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי הדיון שאת סיכומו צירף לתשובתו היה בשנת 2015 בעוד שמבקר הפנים הגיש את דוח הביקורת שלו בשנת 2016 . עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד החקלאות, כי דיונים עם גורמים במשרד ומחוץ לו בנושא תרכיבים שנעשו במהלך העבודה השוטפת, ושמבקר הפנים ממילא לא הוזמן אליהם, אינם מייתרים את החובה המוטלת על הנהלת המשרד לייחד ישיבה לצורך דיון קונקרטי בממצאי הביקורת הפנימית שנכתבו בדוח על המערך לרישום תרכיבים, זאת בנוכחות מבקר הפנים ובנוכחות נציגים רלוונטיים של השו"ט. על הנהלת המשרד לקיים לאלתר דיון בממצאי דוח מבקר הפנים ולפעול לתיקון ליקויים עליהם הצביע, ככל שלא תוקנו עדיין. .טיפול המשרד בשני מקרים של חשש להימצאות בניגוד עניינים .הפסיקה עסקה רבות ב נושא ניגוד העניינים ו קבעה כי כלל יסוד בשיטתנו המשפטית הוא כי על עובדי ציבור להימנע ממצב של ניגוד עניינים. כלל זה מטרתו לצפות פני עתיד ולמנוע את הרע בטרם יארע30 . גם בספרות המשפטית נקבע כי "עקרון יסוד בשיטתנו המשפטית הוא כי אסור לבעל תפקיד ציבורי להימצא במצב של ניגוד עני ינים"; מצב זה " פוגע באמון הציבור במערכת השלטונית", "ואין כל דרישה שניגוד העניינים אכן יתממש". ניגוד עניינים אסור שיתקיים אף ל"מראית פני הדברים", למען שמירה על אמון הציבור במערכת הציבורית31. סוגייתהפתרונות ל ניגוד העניינים נדונה אף היא בספרות המשפטית ו בבתי המשפט32. הפתרונותלמניעת מצבים אלו משתנים בהתאם לחומרת החשש ונעים על הטווח שמהודעת בעל התפקיד על היכרות או נגיעה לעניין; מילוי התפקיד בשיתוף גורמים נוספים; הסדרי הימנעות מטיפול בעניינים המעלים חשש לניגוד עניינים; ועד פסילת מועמד או בעל תפקיד מלכהן בו במצב של ניגוד עניינים חמור. 1. הסדרים למניעת ניגוד עניינים של מנהל השו"ט: על פי תקנות התרכיבים, למנהל השו"ט הסמכות להחליט על רישום תרכיב וטרינרי. הוא מוסמך לתת היתר ליצרן בישראל של תרכיב וטרינרי וכן ליבואן של תרכיב וטרינרי. . .30 בג"ץ 531/79 סיעת הליכודבעיריית פתח תקווה נ' מועצת עיריית פתח תקווה, פ"ד לד ( 2 )566 (1980 .) 31 ,טנה שפניץניגוד עניינים במגזר הציבורי למעשה ולהלכה (התשע"ד), עמ' 41-47 . 32 ,הסוגייה עלתה גם בדוחות מבקר המדינה. ראו לדוגמה: מבקר המדינהדוח שנתי 66 ג(2016 ,) :בפרק על משרד החקלאות ופיתוח הכפר"הטיפול בניגודי עניינים ובמכרזי כוח אדם" , עמ' 985 עד1009 . משרד החקלאות ופיתוח הכפר |977 .מנהל השו"ט שכיהן בתפקיד מיוני 2011 עד סוף מאי 2017 (להלן- מנהל השו"ט) הועסק קודם לכן, משנות השמונים של המאה העשרים, באגודה הנותנת שירותים וטרינריים לחקלאים (להלן - האגודה), ובשש השנים שקדמו למינויו לתפקיד מנהל השו"ט שימש הרופא הראשי שלה. במסגרת פעילותה יש לאגודה קשרי גומלין עם השו"ט, בין השאר בעניין בקשותיה לקבלת היתרים לי יבוא תרכיבים וטרינריים. מנהל השו"ט הצהיר לפני משרד החקלאות על זיקתו לאגודה בטופס שהתבקש למלא, טופס שמטרתו למנוע הימצאות עובד במצב של ניגוד עניינים. א. ההסדרים למניעת ניגוד עניינים: עם כניסתו לתפקיד של מנהל השו"ט שלח לו היועץ המשפטי של משרד החקלאות מסמך הנחיות שהוכן עבורו למניעת ניגוד עניינים (להלן - ההסדר הזמני). בהסדר הזמני נאמר כי היקפם הנרחב של קשרי הגומלין של האגודה עם השו"ט לא יאפשר למדרו מכל עיסוק בנושאים הקשורים לאגודה בלי לפגוע במילוי תפקידו. לפיכך, "ככלל, במסגרת הסדר זה לא תהיה מנוע מעיסוק או טיפול ב , למעט ]האגודה[ כל נושא בו מעורבת במקרים המפורטים להלן", ביניהם: "בפניות של ... ]האגודה[ לשו״ט בסוגיות בה ן יש ... ]לה[ אינטרס משל עצמה ... - לא תהיה מעורב במשך תקופה של שנתיים מיום כניסתך לתפקיד. לאחר תקופה זו הנך רשאי להיות מעורב בדיונים, התייעצויות וקבלת החלטות, לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי למשרד"; "בנושאים חדשי ם בהם תפנה [ה... ]אגודה לשו״ט (ואי ן לה בהם אינטרס משל עצמה) - במשך שנתיים מיום כניסתך לתפקיד ניתן לקיים דיונים והתייעצויות אך קבלת ההחלטות בפניות תחייבנה אישור מנכ״ ל המשרד ולאחר התייעצות עם פורום מקצועי בכיר בשו״ט בתחום הרלוונטי ועם הלשכה המשפטית. לאחר שנתיים לא יחולו הגבלות בעניינים מסוג זה. ]ההדגשות במקור[ " נמצא כי רק בנובמבר2013 , כשנתיים וחצי לאחר שמנהל השו"ט נכנס לתפקיד, הכין עבורו משרד החקלאות הסדר ניגוד עניינים קבוע. את ההסדר הקבוע הכין המשרד רק לאחר שמבקר הפנים פנה ללשכה המשפטית של המשרד לבירור העניין. הלשכה המשפטית השיבה למבקר הפנים כי הכינה את ההסדר הזמני כיוון שנדרשו כמה השלמות מידע לפני שיהיה אפשר להפוך את ההסדר לקבוע; ההשלמות בוצעו אך בשל תקלה עריכת ההסדר הקבוע לא בוצעה; בעקבות פנייתו של מבקר הפנים ולאחר שהתבררה התקלה הוכן ההסדר הקבוע. הלשכה המשפטית של המשרד כתבה למשרד מבקר המדינה, כי ההסדר הזמני לא היה מוגבל בזמן והיה תקף עד שהוחלף בהסדר הקבוע. 978 |דוח שנתי 68ג .ב. החלטות הנוגעות לאגודה בנוגע ל תרכיב נגד מחלת קטרת העור: בקיץ 2012 פרצה מחלת קטרת העור33 בעדרי בקר ברמת הגולן ומשם התפשטה דרומה. השו"ט השתמשו עד לאותה עת בתרכיב מסוג מסוים (להלן - תרכיב א'), אך כיוון שנמצא זיהום באצוות מסוימות שלו הוחלט להחליפו מיד בתרכיב אחר. התברר לשו"ט כי האגודה היא היחידה בישראל שמסוגלת לייבא תרכיב אחר נגד המחלה. החל באוגוסט 2012 נתנו השו"ט לאגודה היתרים לייבאמנות של התרכיב האחר (להלן - תרכיב ב'), על פי בקשות שהגישה להם מפעם לפעם. מנהל השו"ט היה מעורב במתן ההיתרים. בעניין זה כתבה הלשכה המשפטית של משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה, כי הגם שלמנהל השו"ט הייתה זיקה לאגודה, המשרד הוא שאישר לו לעסוק בכך, בשיתוף הלשכה המשפטית, כיוון שהיה מדובר במצב חירום בשל התפרצות והתפשטות מחלת קטרת העור34 ; מאחר שלא מדובר באינטרס אישי של האגודה אלא באינטרס לאומי, ובנוסף מכיוון שהאגודה הייתה הספק המורשה היחיד בישראל מטעם היצרנית של התרכיב. מנהל השו"ט כתב למשרד מבקר המדינה כי כל פעולותיו נעשו בהתייעצות ובתיאום עם הלשכה המשפטית של משרד החקלאות; לדבריו, "תוך 3 חודשים חוסן כמעט כל הבקר בישראל וההתפרצות נעצרה לחלוטין... היה כאן הישג גדול לשו"ט". בהיותה למשך חודשים מספר הספק היחיד בארץ של חיסון נגד קטרת העור קבעה האגודה את מחירו בשוק . משרד מבקר המדינה פנה לממונה על מחלקת תרכיבים לבירור לגבי אפשרות קיומו של רווח ממכירת התרכיב והוא השיב באוגוסט 2017: ]האגודה["ברור ש הרוויחה. מדובר על עסק מסחרי". מן האמור לעיל עולה, כי בתקופה שבה התפשטה מחלת קטרת העור בארץ, בטווח הזמן שבו לא היה אפשר להשתמש בתרכיב א' לצורך החיסון מפני המחלה, היה תרכיב ב' חיוני למגדלי הבקר. האגודה קיבלה ממנהל השו"ט היתר לייבא ולשווק את תרכיב ב' נגד קטרת העור ומכרה אותו לשימוש מגדלי הבקר בארץ, ובמשך חודשים מספר היא הייתה המשווקת הבלעדית של חיסון נגד המחלה. בנסיבות אלה ההיתר שנתן מנהל השו"ט לאגודה, אשר הייתה לו זיקה אליה, לייבא את תרכיב ב' השפיע עליה במישרין. כמו כן, היתר זה עשוי היה לתרום לאינטרסים הכלכליים של האגודה ולא רק לאינטרסים של מגדלי הבקר. . .33 על פי אתר משרד החקלאות: "ה דבקה במחלה מתבצעת לרוב באמצעות חרקים עוקצים, זבובים ויתושים. באזור העקוץ מופיעות על גבי עור בעל החיים תפיחות... ביטויים נוספים של המחלה הם - פגיעה בפוריות, בייצור החלב, הבשר, כמו גם תמותת בעל החיים". 34 .הוסבר כי התגלה זיהום באצוות של תרכיב בו נעשה שימוש עד אז והיה צורך בתרכיב לחיסון משרד החקלאות ופיתוח הכפר |979 . .לפי תשובת משרד .החקלאות, נוכח מצב .חירום ששרר הוא .אישר למנהל השו"ט .לעסוק באישור ייבוא .תרכיב ב' על ידי .האגודה. .משרד מבקר המדינה .מעיר כי מאחר .שהדבר אינו עולה .בקנה אחד עם הסדר .ניגוד העניינים הזמני, .החלטה בעניין זה ראוי .היה שתסוכם במסמך .שתכין הלשכה .המשפטית ובו יובהרו .הנסיבות המיוחדות .והטעמים לקבלתה . מצב שבו משרד ממשלתי מאשר, תוך שיתוף הלשכה המשפטית שלו, לנושא משרה בכיר לטפל בנושא שקשור במישרין לגוף שיש לו זיקה אליו, אפשרי בנסיבות מסוימות. על פי תשובת משרד החקלאות במקרה זה, נוכח מצב חירו ם ששרר באותה תקופת זמן - התפרצות מחלת קטרת העור וצורך בתרכיב לחיסון - הוא ראה לנכון לאשר למנהל השו"ט לעסוק באישור ייבוא תרכיב ב' על ידי האגודה. משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שמדובר בפעולה שאינה עולה בקנה אחד עם האמור בהסדר הזמני שנקבע, הרי שהחלטה בעניין זה ראוי היה שתסוכם במסמך שתכין הלשכה המשפטית, תוך הבהרת הנסיבות לקבלתה והטעמים שהובילו לכך. במקרה זה הדבר לא נעשה אף שהיה נדרש לא רק לצורך שמירה על תקינות הפעולות שננקטו, אלא גם בשל "מראית פני הדברים", כדי שאמון הציבור במערכת הממשלתית לא ייפגע. יובהר כי היות שמנהל השו"ט עצמו קיים גילוי נאות והצהיר על זיקתו לאגודה בפני משרד החקלאות, משרד מבקר המדינה אינו מפנה את הערותיו בעניין זה למנהל השו"ט אלא למשרד החקלאות. בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 כתב מנהל השו"ט35: "הלוואי והיה מישהו בשו"ט שהיה מסוגל לטפל בניהול ההתפרצות הזאת במקומי. זה היה מאפשר לי לטפל במגוון נושאים אחרים"; הוא הוסיף: "לאור חומרת המצב בו היה נתון הבקר בישראל, אם לא הייתי מעורב, המצב היה עלול להיות גרוע לאין שיעור. ועדיין כל פעולותיי בעניין הקטרת היו לפי תכלית הסדר ניגוד ה עניינים שלי ותנאיו, ובהתייעצות מלאה עם הייעוץ המשפטי, כנדרש". בתשובה מינואר 2018 למשרד מבקר המדינה כתב משרד החקלאות בעניין זה, כי "אין שום קושי עם האפשרות שיהיה לאגודה אינטרס כלכלי". המשרד הוסיף, כי כאשר יש מצב חירום הייעוץ המשפטי יכול להינתן בטלפון ובעל פה, ורק בדיעבד להיות מתועד בכתב. בהתייחס לתשובתו של משרד החקלאות מעיר משרד מבקר המדינה כי המשרד לא הציג אסמכתאות לסיכום ההחלטה המשפטית בעניין זה, ואף לא סיכום שניתן בדיעבד. בינואר 2018 שלחה האגודה למשרד מבקר המדינה את הערותיה36 ובהן כתבה כי לא ביקשה ולא קיבלה יחס מועדף מגורם כלשהו בשו"ט או . .35 מנהל השו"ט סיים את כהונתו בתפקיד בסוף מאי 2017 , ולכן כאשר השיב למשרד מבקר המדינה כבר לא מילא את התפקיד. 36 ,הערות הביקורת אינן מופנות כלפי האגודהוהיא אף אינה גוף מבוקר. עם זאת כיוון שהאגודה מוזכרת בדוח היא נשאלה אם ברצונה להעיר בעניין זה. 980 |דוח שנתי 68ג .במשרד החקלאות ובכל הפעולות הנחו אותה, בראש ובראשונה, שיקולים לאומיים ומקצועיים. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות, כי מן הראוי שיפיק את הלקחים ממקרה זה כדי שבעתיד, במקרים שבהם יאפשר לנושא משרה להיות מעורב בעניינים שיש לו זיקה אליהם, הוא יתעד את סיכום ההחלטה המשפטית בנושא ואישורה. ג. אישור השו"ט לאגודה לייבא תרכיבים וטרינריים : תקנות התרכיבים מעניקות למנהל השו"ט כאמור את הסמכות לאשר ייצור, החזקה או ייבוא של תרכיב וטרינרי. הוא גם רשאי לקבוע תנאים בהיתר או לבטל היתר שנתן. יובהר כי מנהל השו"ט מקבל מעובדיו המלצות בעניין אישור תרכיבים, אך הוא המוסמך לאשר או לדחות בקשות להיתרים. בהסדר הזמני נכתב, כי בנושאים בהם פנתה האגודה לשו"ט בתקופה בה כיהן מנהל השו"ט בתפקיד רופא ראשי של האגודה הוא יהיה מנוע מלטפל. בסעיף אחר נכתב, כי בנושאים חדשים בהן תפנה האגודה לשו"ט (ואין לה בהם אינטרס משל עצמה) - במשך שנתיים מיום כניסתו לתפקיד יכול מנהל השו"ט לקיים דיונים והתייעצויות אך קבלת ההחלטות בפניות תחייבנה אישור מנכ"ל ולאחר התייעצות עם פורום מקצועי בכיר בשו"ט ועם הלשכה המשפטית. באוגוסט 2017 כתבה הלשכה המשפטית של משרד החקלאות בתשובה למשרד מבקר, כי על פי ההסדר הזמני "בנושאים חדשים ]האגודה[ בהם תפנה... לשו"ט (ואין לה בהם אינטרס משל עצמה), כגון יבוא תרכיבים כנגד מחלות במקנה (בק ר וצאן), הנעשה למען מגדלי המקנה ולא כאינטרס משל עצמה, ההגבלה חלה במשך שנתיים" ההדגשה [לא במקור] , במהלך תקופה זו קבלת ההחלטות תחייב, בין היתר, התייעצות עם הלשכה המשפטית. נמצא כי בשנתיים הראשונות לכהונתו אישר מנהל השו"ט 15 בקשות לייבוא תרכיבים37 שהגישה האגודה למשרד, מבלי שפנה להתייעץ עם הלשכה המשפטית בקשר לכך. אי ההתייעצות עם הלשכה המשפטית אינה עולה בקנה אחד עם הוראות ההסדר הזמני. בתשובה מנובמבר 2017 למשרד מבקר המדינהכתב מנהל השו"ט כי "לא היו צריכות להיות פניות כאלה לייעוץ המשפטי. זאת מכיוון שעל פי . .37 יובהר כי בין התרכיביםעליהם מדובר בסעיף זה לא נכלל התרכיב נגד קטרת העור שעליו דובר בסעיפים הקודמים. כמו כן, בכל בקשה נרשם שם התרכיב ומספר המנות שמבקשת האגודה לייבא; 15 .הבקשות הוגשו מעת לעת והתייחסו לשלושה תרכיבים משרד החקלאות ופיתוח הכפר |981 .הסדר ניגו ד העניינים, בהבנה ובהסכמה מלאה ביני לבין הייעוץ המשפטי, עבור חידוש הזמנות של תרכיבים... לא היה צריך אישור או התייעצות נוספת". במהלך הביקורת כתב מנהל השו"ט למשרד מבקר המדינה כי במילים "בנושאים חדשים" אין הכוונה לפניות חדשות של האגודה לשו"ט כדי לייבא תרכיבים שהיא ייבאה גם קודם לכן; כלומר, על פי פרשנותו הכוונה הייתה לפניות של האגודה לייבא תרכיבים שלא ייבאה בעבר. בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 , נאמר כי היו קשרי עבודה הדוקים בין יחידת התרכיבים לבין הלשכה המשפטית; לכן " בסוגיה זו לא היה צורך בה תייעצות מיוחדת עם הלשכה המשפטית, כיוון שהלשכה המשפטית הי יתה מודעת לכך שהאישורים נחתמים בפועל על ידי ... ]מנהל השו"ט [ אישית, ועניין זה היה על דעתה". משרד מבקר המדינה מעיר, כי היות שעבור כל אחת מ -15 הבקשות שהגישה האגודה היה צורך בקבלת החלטה לייבא תרכיב על פי מספר מסוים של מנות ולשם כך נדרש אישור חדש של מנהל השו"ט, היה עליו על פי ההסדר הזמני, לפנות להתייעצות עם הלשכה המשפטית בקשר לכך; זאת גם אם לא מדובר בתרכיבים חדשים שהאגודה מבקשת לייבא. בנוגע לתשובתו של מנהל השו"ט, שפירש את ההסדר באופן שלפיו היה עליו לפנות להתייעצות עם הלשכה המשפטית רק במקרים שבהם האגודה מבקשת לייבא תרכיב בפעם הראשונה, מעיר משרד מבקר המדינה שאחת הבקשות הייתה לייבא תרכיב שהאגודה לא ייבאה קודם לכן, אך גם במקרה זה לא פנה מנהל השו"ט ללשכה המשפטית להתייעצות. 2. חשש להימצאות עובדת במחלקת תרכיבים במצב של ניגוד עניינים: עובדי מחלקת תרכיבים בודקים תיקי תרכיבים ומוסרים לממונה על המחלקה חוות דעת אם התיקים עומדים בדרישות. הממונה על המחלקה מוסמך להמליץ למנהל השו"ט אם לאשר תיק תרכיב. יוזכר כי כדי שהשו"ט יאשרו רישום של תרכיב וטרינרי נחוצים עוד כמה שלבים נוסף על בדיקת תיק התרכיב. בשנת 2012 הגישה חברה א' למחלקת תרכיבים תיק לרישום תרכיב וטרינרי. הערכת התיק התעכבה כיוון שחסרו בו מסמכים. בדצמבר 2014 הועבר הטי פול בתיק לעובדת שהייתה חדשה במחלקה ובמשרד, והיא התבקשה לבדוק את התיק וליצור קשר עם חברה א' להשלמת מסמכים שחסרים בו. עלה כי בשנת 2016 סיימה העובדת את בדיקת התיק ומסרה לממונה על המחלקה חוות דעת ולפיה התיק עומד בדרישות. זמן קצר לאחר מכן פנה אחד העובדים במשרד לממונה על מחלקת תרכיבים וטען שהעובדת נמצאת במצב של ניגוד עניינים בנוגע לתרכיב, כיוון שקרוב משפחתה 982 |דוח שנתי 68ג .מדרגה ראשונה (להלן - קרוב משפחתה) היה שותף לפיתוח התרכיב וייהנה מתמלוגים משיווקו בארץ. בעקבות זאת פנתה העובדת בדצמבר 2016 ללשכה המשפטית של משרד החקלאות בבקשה לבדוק את החשש להימצאותה במצב של ניגוד עניינים בקשר לבדיקת תיק התרכיב . בפנייתה כתבה כי קרוב משפחתה היה מעורב בעבר בפיתוח התרכיב אך אינו קשור לחברה המשווקת אותו, וכי היא והממונים עליה לא חשדו שיכול להתקיים לגביה מצב של ניגוד עניינים. עוד כתבה כי קרוב משפחתה "עדיין מקבל תמלוגים... התמלוגים ".]'חברה א[ ... ולא על ידי]אוניברסיטה[ משולמים על ידי חברת יישום של יצוין כי לאחר שהלשכה המשפטית בדקה את המקרה היא הנחתה את העובדת להפסיק לטפל בתיק וקבעה כי הממונה על המחלקה ימשיך לטפל בו. מן האמור עולה חשש שהעובדת הייתה במצב של ניגוד עניינים ב עת בדיקת תיק התרכיב והגשת חוות דעתה עליו לממונה על המחלקה. יצוין כי עם קבלת עובד למשרד החקלאות הוא מתבקש למלא שאלון "לאיתור חשש לניגוד עניינים"; בשאלון נדרש העובד לציין אילו תפקידים מילא בעבר, ואם יש לו או למי מקרוביו זיקות לנושאים שיש להם קשר לעבודת המשרד. בשאלון שמילאה העובדת עם תחילת עבודתה במשרד היא לא ציינה כי בן משפחתה היה שותף לפיתוח תרכיב וטרינרי. בתשובה מאוקטובר 2017 :למשרד מבקר המדינה כתבה העובדת "בתחילת עבודתי כאשר קיבלתי לידי את תיק הרישום ]תיק התרכיב[ דיווחתי לממונה הישיר ולמנהל המחלקה לביקורת תרכיבים על עניין שותפו של קרוב [ ...]משפחתי בפיתוח התרכיב ואת נושא התמלוגים ושאלתי האם הנושא ". ]ההדגשה במקור [ בעייתי. נעניתי שלא עוד כתבה העובדת: "ידיעותיי בנושא ניגוד עניינים באותם ימים היו מינימליות ולכן בתום לב ולבקשת ממוני טיפלתי בתיק. מיד כאשר... הבנתי כי יתכן שהנושא בעייתי פניתי ללשכה המשפטית". העובדת צירפה לתשובתה מסמך הסדר למניעת ניגוד עניינים שהכינה לה הלשכה המשפטית לאחר שהמקרה התגלה ונבדק. יצוין כי הממונה על מחלקת תרכיבים כתב לעומת זאת ללשכה המשפטית של משרד החקלאות, כאשר החלה בדיקת העניין במשרד: "לא הייתי מודע לנושא התמלוגים ולכן לא עלתה בדעתי היתכנות של ניגוד עניינים". כפי שעולה, התשובות שנתנו כל אחד בנפרד - העובדת והממונה על מחלקת תרכיבים - אינן מתיישבות זו עם זו - העובדת כתבה כי דיווחה לממונה גם על עניין התמלוגים ואילו הממונה על מחלקת התרכיבים כתב כי לא היה מודע לעניין זה. משרד החקלאות ופיתוח הכפר |983 . בפברואר2017 כתב הממונה על המחלקה אל הלשכה המשפטית של המשרד כי מאז התעוררה שאלת ניגוד העניינים של העובדת היא אינה עוסקת בעניינים הקשורים לחברה א' ולא תעסוק בהם בעתיד; וכי הוא מאשר שכל הפעולות שנעשו בתיק היו בידיעתו ובליוויו המקצועי. על המשרד לבחון כיצד ניתן למנוע הישנות מקרים כאלה. בהקשר זה עליו לבדוק אם יש צורך להנחות את העובדים בקשר לסוגיית ניגוד העניינים, וכן אם יש צורך להעמיק את התשאול שהוא עושה על הזיקות שלהם ושל הקרובים אליהם לנושאים שקשורים לעבודת המשרד. בתשובת משרד החקלאות נאמר כי "על רקע המקרה, הלשכה המשפטית ממליצה להנהלת המשרד לרענן את ההנחיות בתחום ניגוד עניינים באמצעות חוזר מנכ"ל ואף לקיים מפגשים ייעודים בנושא ניגוד עניינים עם עובדי המשרד בתפקידים רגישים, ובכלל זה עם עובדי השו"ט, על מנת לחדד ולהבהיר את ההנחיות בנושא. בנוסף , אגב השלמת העבודה על בחינת סוגיית ניגוד העניינים של כלל עובדי המשרד, הלשכה המשפטית מתקנת ומעדכנת את השאלון, המהווה כלי מצוין לבחינת סוגיית ניגוד העניינים, באופן שוטף". 984 |דוח שנתי 68ג .סיכום .מחלת הברוצלוזיס תוקפת בעיקר צאן ובקר ופוגעת מהבחינה הכלכלית בענפי המקנה. מחלה זו מועברת גם לבני אדם ועלולה לסכן את חייהם. במחצית הראשונה של העשור הנוכחי עלו שיעורי התחלואה במחלה זו בקרב בני אדם בארץ, בעיקר באזור הדרום; ובשנת 2014 הגיע לשיא מספר בני האדם בישראל שנדבקו במחלה - כ-600 .בני אדםהשירותים הווטרינריים, המופקדים מטעם משרד החקלאות על שמירת בריאות בעלי החיים, לא ביצעו בשנים שקדמו להתפשטות המחלה פעולות מספקות למניעה ולמזעור של התחלואה בה בקרב עדרי הצאן בנגב. בהן בדיקה וחיסון של ראשי צאן והמתה של בעלי חיים נגועים במחלה. עיקר חולשתם הייתה בפיקוח ובקרה על עדרי צאן של מגדלים בדואים בנגב. לו בוצעו פעולות המניעה כנדרש הן יכולות היו לסייע למנוע או לצמצם את העלייה במספר החולים במחלה זו בקרב בני אדם ואת השיעורים הגבוהים של תחלואה בברוצלוזיס בקרב עדרי צאן בדרום הארץ. ביצועה של תכנית חומש (מבצע) למזעור מחלת הברוצלוזיס בדרום שבה החל משרד החקלאות בשנת 2014 , ולשם כך קיבל בשנת2016 תקציב מיוחד בסך 50 מיליון ש"ח, הופסק בנובמבר2017 בטרם תגשים התכנית את יעדיה, עקב סכסוך עבודה במשרד החקלאות. בינואר 2018 עדכנו משרד האוצר ומשרד החקלאות את משרד מבקר המדינה כי במשרד החקלאות נמצאה נוסחה לפתרון סכסוך העבו דה, וניתן לחדש את הפעילות למזעור מחלת ברוצלוזיס בנגב באופן מידי. נוכח זאת על משרד החקלאות לשנס מותניו ולחדש את פעולותיו במסגרת זו בהקדם. זאת נוכח חובתו של משרד החקלאות לפעול ככל הנדרש למזעור מחלת הברוצלוזיס בדרום כיוון שהיא עלולה להמשיך ולהתפשט, לסכן חיי אדם ולפגוע בחיות משק בישראל. מן הראוי לעשות כל שניתן כדי לחדש את ביצועה של תכנית החומש, שהמדינה השקיעה בה כסף רב ושעות עבודה רבות של אנשי מקצוע, ואשר השגת יעדיה חיונית לבריאות הציבור. אחת הדרכים למניעת מחלות בקרב בעלי חיים ולטיפול בהן היא מתן חיסונים (תרכיבים וטרינריים). תקנות התרכיבים עוסקות ב ייבוא, ייצור, הפצה והחזקה של תרכיבים וטרינריים, אך התברר שחסרות בהן הוראות שנחוצות לביצוען אף שחלפו יותר מארבעה עשורים מאז הותקנו. על משרד החקלאות להשלים עדכונן של תקנות אלה בהקדם וכנדרש על פי החלטת ממשלה. על משרד החקלאות האמון על המניעה, המזעור וההדברה של מחלות בעלי-חיים, ובייחוד מחלות המשותפות לבעלי חיים ולאדם, לפעול כדי לתקן את הליקויים שהועלו בדוח זה ולהפיק לקחים מממצאיו כדי לשפר את דרך פעולתו בתחום חשוב זה, המשפיע על בריאות הציבור ועל ענפי חקלאות המתבססים על גידול בעלי חיים.

תקציר:
 משרד החקלאות ופיתוח הכפר .הטיפול במחלות בקר וצאן . משרד החקלאות ופיתוח הכפר |931 .תקציר .רקע כללי .יחידת השירותים הווטרינריים היא יחידת סמך במשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן- משרד החקלאות או המשרד) שתפקידיה רבים, ובהם: פיקוח על מוצרי מזון מן החי; מניעה והדברה של מחלות בעלי חיים ומחלות המשותפות לבעלי חיים ולאדם, וכן אבחון מחלות וביצוע מחקרים בנוגע אליהן; פיקוח על הייבוא ו הייצוא של בעלי חיים ותוצרתם; מחקר ופיתוח בתחום הרפואה הווטרינרית; בדיקת תכשירי חיטוי והדברה ותרכיבים לבעלי חיים, רישוים ופיקוח על השימוש בהם; רישוי תרופות וטרינריות (בשיתוף משרד הבריאות); ומניעת צער בעלי חיים. השו"ט פועלים על פי כמה חוקים ותקנות ובהם , התשמ"ה]נוסח חדש[ פקודת מחלות בעלי חיים-1985 (להלן- פקודת מחלות בעלי חיים), ותקנות מחלות בעלי -חיים (מיקרואורגניסמים, תרכיבים ומעבירים), התשל״ה-1975 (להלן- תקנות התרכיבים). מנהל השו"ט בתקופת הביקורת היה ד"ר נדב גלאון. . .פעולות הביקורת .בחודשים פברואר עד ספטמבר 2017 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בעבודת היחידה: הטיפול במחלת הברוצלוזיס, אישור הייצור ו הייבוא של תרכיבים וטרינריים, הפרטת החיסונים נגד המחלות אבעבועות צאן וד ב ר צאן וכן מצבים של ניגודי עניינים. הביקורת נעשתה במשרד החקלאות - בשירותים הווטרינריים ובלשכות הווטרינריות האזוריות. הביקורת עודכנה עד תחילת פברואר 2018. בדיקות השלמה נעשו במשרד הבריאות- בלשכת הבריאות של מחוז דרום - באר שבע. . .הליקויים העיקריים .אי ביצוע פעולות מספקות למניעת התפשטות מחלת הברוצלוזיס .בְּרּוצֵלוזיס, המכונה גם קדחת מלטה1, היא מחלה זואונוטית, כלומר עוברת מבעלי חיים לבני אדם. זוהי גם מחלה אנדמי ת בישראל, כלומר היא קיימת בה . .1 ברוצלוזיס- על שם חיידק הברוצלה. קדחת מלטה - על שם המקום בו זוהתה המחלה לראשונה. 932 |דוח שנתי 68ג .בקביעות. המחלה שכיחה בעיקר בקרב חיות משק, ובייחוד צאן (כבשים ועזים), וכן בקר וגמלים. בני אדם עלולים להידבק במחלה במגע עם בעלי- חיים נגועים או בעקבות צריכת מוצרי חלב לא מפוסטרים המופקים מחלב של בעלי-חיים נגועים . במהלך השנים האחרונות מאות בני אדם בישראל, בעיקר באזור הדרום, נדבקו בכל שנה במחלה זו. עיקר היארעות מקרי הברוצלוזיס בבני אדם בישראל היא בקרב אוכלוסיית הבדואים בנגב. בשנת 2014 החל משרד החקלאות ל בצע תכנית חומש (מבצע) למזעור מחלת הברוצלוזיס באזור הנגב בעקבות שיעורים גבוהים של תחלואה שנמצאה בקרב עדרי צאן באזור. 1. השירותים הווטרינריים (להלן - השו"ט או היחידה) ידעו על עלייה בתחלואה בברוצלוזיס של בני אדם באזור הנגב עוד בשנת 2012 . למרות זאת הם לא אספו מידע כולל על מספר עדרי הצאן של מגדלים בדואים בנגב, על שיעור עדרי הצאן שלהם הנגועים במחלה ועל מיקומם עד שנת 2014 , מועד שבו המחלה כבר פגעה בשיעורים גבוהים של עדרי הצאן בנגב. 2. לפני תחילת המבצע לא נהגו השו"ט לאכוף על המגדלים את חובת החיסון נגד ברוצלוזיס וגם לא קיימו מעקב או פיקוח שיטתיים כדי לדעת אם המגדלים מחסנים את הצאן; החיסון ניתן רק לעדרים של מגדלים שפנו ביוזמתם לשו"ט. כתוצאה מכך, סמוך לאחר תחילת המבצע, בשנת 2014 , התברר לשו"ט כי כ -70% מעדרי הצאן בנגב לא חוסנו נגד המחלה. דבר זה מלמד שהשו"ט לא ביצעו פעולות מניעה מספקות למזעור שיעורי התחלואה בברוצלוזיס בקרב העדרים בנגב. 3. בשנים שקדמו לתחילתהמבצע השו"ט גם לא פעל ו באופן שיטתי כדי להמית חיות משק, בעיקר צאן וגמלים, שהיו נגועים בברוצלוזיס, ופעולות כאלה ננקטו רק מדי פעם. 4. אףשהשו"ט ידע ו על עלייה במקרי תחלואה של בני אדם בברוצלוזיס בנגב עוד ב-2012, עד אוקטובר 2015 הם לא ביצעו פעולות להמת ת צאן וגמלים נגועים בברוצלוזיס של מגדלים בדואים בנגב. הסיבה העיקרית לדחיית ההמתה הייתה היעדר תקציב לפיצוי לפנים משורת הדין של מגדלים שלא היו זכאים לפיצוי לפי פקודת מחלות בעלי חיים מפני שלא סימנו או לא חיסנו ראשי צאן כנדרש, או לא עשו פעולה אחרת שנדרשה מהם, כפי שנקבע בפקודה. כתוצאה מכך המשיכו בעלי חיים נגועים להיות במשך תקופה ארוכה מקור להפצת המחלה בקרב העדרים בנגב ובקרב בני אדם בישראל. . משרד החקלאות ופיתוח הכפר |933 . הפסקת ביצועה של תכנית החומש למזעור מחלת הברוצלוזיס .משרד החקלאות פעל לגייס עובדים לסיוע בביצוע תכנית החומש למזעור מחלת הברוצלוזיס בנגב. בעקבות גיוס עובדים אלה בדרך של מיקור חוץ התגלע בשנת 2016 סכסוך עבודה בין המשרד לבין ועד עובדי השו"ט, ודבר זה הציב לפני המשרד קשיים ביישום המבצע. סכסוך העבודה נמשך גם ב-2017. בנובמבר2017 הודיעמנכ"ל משרד החקלאות למשרד הבריאות ולמשרד האוצר על הפסקת ביצוע תכנית החומש עקב סכסוך העבודה ועל החזרת יתרת התקציב לקופת המדינה . המנכ"ל מסר כי לאחר סיום המבצע יפעל משרד החקלאות להגברת המודעות הציבורית למחלת הברוצלוזיס ולדרכים להישמר ממנה ויפנה למשרד האוצר בבקשה לאשר לו תקציב לכך. ביצוע תכנית החומש הופסק לאחר שהושקעו בתכנית משאבים רבים וטרם הושגו היעדים החשובים שנקבעו , ובעוד שהמחלה המסכנת את בריאות הציבור בישראל ואת האיתנות הכלכלית של ענפי המִקְּנֵ ה2 , פעילה וקיימת בשיעורים לא מבוטלים בקרב עדרי צאן בנגב. בינואר 2018 כתב משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי נמצאה נוסחה לפתרון סכסוך העבודה במשרד החקלאות, וכי הוא - משרד האוצר "יאפשר פתרון תקציבי " לחידוש מידי של המבצע. משרד החקלאות מסר גם הוא הודעה למשרד מבקר המדינה לפיה, הוא הגיע להסכמות עם ועד עובדי השו"ט ויפעל מידית לקדם את הטיפול במחלת הברוצלוזיס בנגב. עד תחילת פברואר 2018 , מועד עדכון הביקורת, המבצע לא חודש. . .אי-קביעת דרכי ניטור למניעת התפרצות ברוצלוזיס בבקר .ענף הבקר בישראל מספק מוצרי חלב ובשר בהיקף נרחב וערך הייצור שלו היה בשנת 2014 כ-4.5 .מיליארד ש"ח חיידקי מחלת הברוצלוזיס מהווים סכנה לא רק לבני אדם אלא גם לצאן ולבקר. במרץ 2015 הפסיקו השו"ט לבצע בדיקה בה נקטו ברפתות לאבחון המחלה זאת כיוון שמצאו שאינה רגישה דיה לאתר תחלואה ברפת. אולם, מאז ועד למועד סיום הביקורת בספטמבר 2017 , לאקבעו השו"ט דרכי ניטור חלופיות שיסייעו להם לחשוף בקר נגוע בברוצלוזיס; הניטור יכול לאפשר לשו"ט לפעול בהקדם למניעת התפרצות המחלה. התפרצות מחלת הברוצלוזיס בשנת 2015 ברפת גדולה, גרמה לה . .2 מקנה- בהמות השייכות לאדם, בעיקר הכוונה לצאן ובקר. 934 |דוח שנתי 68ג .נזקים כבדים, נדרש היה בין היתר, להמית 600 פרות שחלו. גם למדינה נגרמו נזקים כיוון שמשרד החקלאות נדרש לפצות את בעלי הרפת3. . .החיסון נגד מחלות של אבעבועות ושל דבר בצאן .בינואר 2015 הפסיקו השו"טלחסן בעצמם עדרי צאן נגד אבעבועות צאן ודבר צאן. המגדלים התבקשו לפנות לווטרינרים פרטיים כדי שיבצעו את החיסונים וידווחו על כך לשו"ט. ביולי 2016 ביטלו השו"ט את חובת החיסון נגד מחלות אלה וה חיסונים נגדן הפכו לחיסוני רשות. וטרינריים פרטיים התבקשו להמשיך לדווח לשו"ט על החיסונים שביצעו. נמצא כי וטרינרים פרטיים לא הקפידו למסור לשו"ט דיווחים אלה, ולכן המידע בידי השו"ט בנוגע לכיסוי החיסוני נגד אותן מחלות לוקה בחסר. . .תרכיבים וטרינריים .משרד החקלאות לא עדכן את תקנות התרכיבים שהותקנו בשנות השבעים של המאה העשרים, למניעת מחלות בעלי-חיים. עקב כך זה יותר מארבעה עשורים חסרות תקנות אלה הוראות ביצוע נדרשות. נוהל בנוגע לתנאי ייצור נאותים של תרכיבים טרם הושלם עד למועד סיום הביקורת - ספטמבר 2017 , אף שבהחלטת ממשלה נקבע שיש להשלימו עד דצמבר 2016 . לשו"ט נודע רק בדיעבד על ניסוי בתרכיב וטרינרי, שנעשה ב שלושה משקים חקלאיים על ידי החברה המייצרת אותו. הניסוי בוצע מבלי שהשו"ט נתנו אישור לכך; בטרם הגישה החברה לשו"ט את כל המסמכים שנדרשו בתיק התרכיב, מבלי שהשו"ט בדקו אצווה של התרכיב ובלא שהחברה הגישה לשו"ט את פרוטוקול הניסוי לבדיקה. ביצוע ניסוי שדה בתרכיב וטרינרי בלא אישור השו"ט לא רק שאינו מתיישב עם נוהל בעניין זה שקבעו השו"ט, הוא גם עלול לסכן א ת בעלי החיים שקיבלו את התרכיב ולפגוע בפרנסת החקלאים המגדלים אותם. . .ההמלצות העיקריות .על השו"ט להקפיד על ביצוע שיטתי של פעולות מניע ה כנגד התפרצות מחלות בעלי חיים. לשם כך יש לפעול לעדכון שוטף של המידע על העדרים . .3 פיצוי בגין המתת בעל חיים נקבע על פי הודעת מחלות בעלי חיים (תשלום פיצויים), התשס"ח- 2008 . משרד החקלאות ופיתוח הכפר |935 . בארץ- מספר הראשים ומקומם, לאסוף מידע ולפקח על ביצוע חיסונים, ולהמית בעלי חיים הנגועים במחלות אשר לא ניתן לרפא ושמהווים סכנה לבריאות הציבור ולעדרים. הדבר יפחית את סכנת ההתפרצות של מחלות כפי שאירע במקרה של מחלת הברוצלוזיס. אם תתממש האפשרות להתניע מחדש את המבצע למזעור מחלת הברוצלוזיס שהופסק באיבו, על משרד החקלאות לשנס מותניו ולחדש את המבצע, כיוון שהמחלה מסכנת את בריאות הציבור ואת איתנות ענפי המקנה. על השו"ט לפעול בהקדם כדי לקבוע וליישם דרכי ניטור ברפתות כדי שאם פרה או עגל יחלו בברוצלוזיס, לא תתפשט המחלה ברפת. המקרים של תחלואה בברוצלוזיס ברפתות אחדות ממחישים את הסכנה של זליגת מחלת הברוצלוזיס מן הצאן אל הבקר ואת הצורך למזער את המחלה בעדרי הצאן בנגב. נוכח הלקח שניתן להפיק מיישום מדיניות ההפרטה של החיסונים ומביטול חובת החיסון נגד אבעבועות וד ב ר הצאן על הדיווח החסר לשו"ט של וטרינרים פרטיים על חיסונים שביצעו - ראוי שהנהלת השו"ט תבחן דרכים לשיפור האכיפה בעניין. על משרד החקלאות להשלים בהקדם את תיקון תקנות התרכיבים כנדרש על פי החלטת הממשלה. . .סיכום .מחלת הברוצלוזיס תוקפת בעיקר צאן ובקר ופוגעת מהבחינה הכלכלית בענפי המקנה. מחלה זו מועברת גם לבני אדם ועלולה לסכן את חייהם. במחצית הראשונה של העשור הנוכחי עלו שיעורי התחלואה במחלה זו בקרב בני אדם בארץ, בעיקר באזור הדרום; ובשנת 2014 הגיע לשיא מספר בני האדם בישראל שנדבקו במחלה - כ-600 .בני אדםהשירותים הווטרינריים , המופקדים מטעם משרד החקלאות על שמירת בריאות בעלי החיים, לא ביצעו בשנים שקדמו להתפשטות המחלה פעולות מספקות למניעה ולמזעור של התחלואה בה בקרב עדרי הצאן בנגב. בהן בדיקה וחיסון של ראשי צאן והמתה של בעלי חיים נגועים במחלה. עיקר חולשתם הייתה בפיקוח ובקרה על עדרי צאן של מגדלים בדואים בנגב. לו בוצעו פעולות המניעה כנדרש הן יכולות היו לסייע למנוע או לצמצם את העלייה במספר החולים במחלה זו בקרב בני אדם ואת השיעורים הגבוהים של תחלואה בברוצלוזיס בקרב עדרי צאן בדרום הארץ. מחלת הברוצלוזיס שפגעה בשנים האחרונות בעיקר בעדרי צאן חדרה גם לרפתות בקר אחדות בארץ. מחלה זו פגעה בשנת 2015 ברפת גדולה בדרום הארץ והסבה לה נזקים גדולים מאד. ביצועה של תכנית חומש (מבצע) למזעור מחלת הברוצלוזיס בדרום שבה החל משרד החקלאות בשנת 2014 , ולשם כך קיבל בשנת2016 תקציב מיוחד בסך 50 מיליון ש"ח, הופסק בנובמבר2017 ,בטרם תגשים התכנית את יעדיה 936 |דוח שנתי 68ג .עקב סכסוך עבודה במשרד החקלאות. בינואר 2018 עדכנו משרד האוצר ומשרד החקלאות את משרד מבקר המדינה כי במשרד החקלאות נמצאה נוסחה לפתרון סכסוך העבודה, וניתן לחדש את הפעילות למזעור מח לת ברוצלוזיס בנגב באופן מידי. נוכח זאת על משרד החקלאות לשנס מותניו ולחדש את פעולותיו במסגרת זו בהקדם. זאת נוכח חובתו של משרד החקלאות לפעול ככל הנדרש למזעור מחלת הברוצלוזיס בדרום כיוון שהיא עלולה להמשיך ולהתפשט, לסכן חיי אדם ולפגוע בחיות משק בישראל. מן הראוי לעשות כל שניתן כדי לחדש את ביצועה של תכנית החומש , שהמדינה השקיעה בה כסף רב ושעות עבודה רבות של אנשי מקצוע, ואשר השגת יעדיה חיונית לבריאות הציבור. אחת הדרכים למניעת מחלות בקרב בעלי חיים ולטיפול בהן היא מתן חיסונים (תרכיבים וטרינריים). תקנות התרכיבים עוסקות בייבוא, ייצור, הפצה והחזקה של תרכיבים וטרינריים, אך התברר שחסרות בהן הוראות שנחוצות לביצוען אף שחלפו יותר מארבעה עשורים מאז הותקנו. על משרד החקלאות להשלים עדכונן של תקנות אלה בהקדם וכנדרש על פי החלטת ממשלה. על משרד החקלאות האמון על המניעה, המזעור וההדברה של מחלות בעלי- חיים, ובייחוד מחלות המשותפות לבעלי חיים ולאדם, לפעול כדי לתקן את הליקויים שהועלו בדוח זה ולהפיק לקחים מממצאיו כדי לשפר את דרך פעולתו בתחום חשוב זה, המשפיע על בריאות הציבור ועל ענפי חקלאות המתבססים על גידול בעלי חיים. . משרד החקלאות ופיתוח הכפר |937 .