משרד האוצר/הסיוע לניצולי השואה - ממצאי מעקב

 ♦ . .__________________ .3 שיחּור- פעילות לאיתור הזכאים לשירות ולסיוע להם בקבלתו. 198 דוח שנתי60ב .מבוא .דוח מבקר המדינה מאוגוסט 2007 (להלן- הדוח הקודם) 4 עסק בסיוע הניתן לניצולי השואה במדינת ישראל והעלה כמה וכמה ליקויים בטיפול בהם. בדוח צוינו כשלים בפעילות הרשות לזכויות ניצולי השואה 5 (להלן- הרשות) שגרמו להתמשכות הטיפול בפניות של ניצולים. כמו כן צוין בדוח כי נמצאו הבדלים ניכרים בין סכומי הגמלאות הניתנות לקבוצות שונות של ניצולים ממקורות שונים והועלו קשיים בתקצוב ארגונים חוץ -ממשלתיים הפועלים לטובת הניצולים בישראל. בעקבות פרסום הדוח הקודם החליטה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת ב- 7.1.08 , מכוח סמכותה לפי סעיף14 (ב) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 , על הקמת ועדת חקירה בנושא. הוחלט כי ועדת החקירה "תחקור]נוסח משולב[ ותקבע ממצאים ומסקנות" בדבר "מתן מענה הולם לצרכיהם המיוחדים של אזרחי ישראל ותושביה הנמנים על נכי רדיפות הנאצים, ניצולי שואה ופליטיה, הן בהיבטים החומריים והן בהיבטים הרפואיים והנפשיים תוך השוואה לסיוע הניתן למטרות אלה על ידי ממשלות זרות לאוכלוסיות דומות", וכן בדבר "דרך טיפולה, התנהלותה ותפקודה של הלשכה לשיקום נכים במשרד האוצר כלפי ציבור נכי רדיפות הנאצים". עוד נקבע כי "הוועדה תוכל להגיש לממשלה ולוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת המלצות בעקבות ממצאיה ומסקנותיה, ככל שתמצא לנכון". ב- 20.1.08 מונתה ועדת החקירה ה ממלכתית בנושא הסיוע לניצולי השואה, בראשות שופטת בית המשפט העליון (בדימוס) דליה דורנר (להלן - ועדת דורנר או הוועדה). ביוני 2008 הגישה ועדת דורנר לוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת דוח ובו מסקנות והמלצות בנושא. בדוח ציינה הוועדה כמה ליקויים בסיוע הניתן לניצולי השואה. הדוח עסק בפער בין הגמלה הניתנת לניצולי השואה מכוח חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז - 1975 (להלן- חוק נכי הרדיפות), ובין הרנטה שמשלמת ממשלת גרמניה לזכאים לפי החוק הגרמני, והתייחס באריכות לליקויים בפעילות הרשות. כמו כן צוין בדוח כי הניצולים אינם ערים די הצורך לזכויותיהם ולכן אינם מנצלים אותן במלואן, כי הם נתקלים בקשיים ביורוקרטיים בניסיונם לממש את זכויותיהם, למשל את הזכות לקבל פטור מתשלום על תרופות לטיפול בנכויות שבהן הכירה הרשות, וכי מערך השירותים בעין המסופק לניצולים לוקה בחסר וניתן על ידי גופים חוץ-ממשלתיים. באוגוסט 2008 , לאחר פרסום דוח ועדת דורנר, התקבלה החלטת ממשלה 3940 , ובמסגרתה הוחלט לאמץ את עיקרי ההמלצות של הוועדה ולנקוט כמה צעדים לסיוע לניצולי השואה, כהשלמה לתכנית הסיוע לניצולי השואה שאושרה בהחלטות ממשלה 25346 ו- 29417 . בהחלטה 2534 נקבע כי תוקם ועדה מתמדת שתלווה את יישומה של ההחלטה (להלן - הוועדה המתמדת). .__________________ .4 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על הסיוע לניצולי שואה ( 2007). 5 הרשות לזכויות ניצולי השואה היא אגף במשרד האוצר המטפל באוכלוסיית ניצולי השואה, כמפורט בהמשך דוח זה. עד נובמבר 2009 נקרא גוף זה "הלשכה לשיקום נכים". 6 החלטת ממשלה מנובמבר 2007 בדבר תכנית הסיוע לניצולי השואה- תכנית לשינוי ולשיפור בקצבאות הזקנה ובגמלאות הבטחת ההכנסה לקשישים נזקקים. 7 החלטת ממשלה מינואר 2008 , ובמסגרתה בוצעו כמה תיקונים בהחלטה 2534. משרד האוצר 199 .בחודשים מאי -ספטמבר 2009 בדק משרד מבקר המדינה אם תוקנו הליקויים שצוינו בדוח הקודם ואם יושמו ההמלצות של ועדת דורנר. בביקורת נבדקו פעולותיהם של משרד האוצר לרבות הרשות, משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה) ומשרד הבריאות. כמו כן בוצעו בדיקות השלמה במשרד לענייני גמלאים, במשרד ראש הממשלה, במשרד המשפטים ובמשרד הבינוי והשיכון. .הגמלה והשירותים הניתנים לניצולי השואה .על פי אומדן הרשות חיים בישראל, לפי הנתונים המעודכנים לאפריל 2009, כ - 3,00024 ניצולי שואה8, מהם כ- 135,000 ניצולים אשר אינם זכאים לשום קצבה חודשית. כ- 49,000 מכלל ניצולי השואה החיים בישראל מקבלים קצבה חודשית ממקורות זרים, לרבות רנטה מממשלת גרמניה9 , גמלה מקרן סעיף210 וקצבאות חודשיות ממדינות במערב אירופה שחתמו על הסכמים עם גרמניה. יתר הניצולים מקבלים קצבה חודשית מהרשות. במועד פרסום הדוח הקודם לא היה מעוגן בחקיקה בישראל הסדר מקיף לכל ניצולי השואה שלא קיבלו גמלה מגורם זר, ובעקבות כך אלפי ניצולים "נפלו בין הכיסאות" ולא קיבלו גמלה משום גורם. כמו כן, במסגרת החקיקה לא הייתה שום התייחסות במישרין או בעקיפין ל"מעגל השני" של ניצולי השואה. לפי הגדרת המועצה הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה11 , פליט שואה (מ"המעגל השני") הוא תושב ישראל שאינו זכאי לקצבה כניצול שואה, אבל נמלט לפני הכיבוש הגרמני משטח שכבשו הנאצים או עלה מאחת ממדינות הציר (בולגריה, רומ ניה, לוב או טוניס)12 . .__________________ .8 "דוחסטאטוס בנושא זכויות והטבות לניצולי שואה - יום השואה 2009 " שהפיק משרד האוצר - חשבות התגמולים. 9 הרנטה הגרמנית משולמת מכוח ה- BEG - חוק הפיצויים הפדרלי לקרבנות הרדיפות של הנציונל-סוציאליזם (להלן - ה- BEG .) 10 קרן סעיף 2 הוקמה בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים לאחר שהתקיים משא ומתן בין ממשלת גרמניה המאוחדת לוועידת התביעות בעקבות איחודה של גרמניה המערבית עם גרמניה המזרחית. בעקבות הקמת הקרן ניצולים רבים שקודם לכן לא קיבלו פיצוי משום גורם החלו לקבל קצבה חודשית בסך כ -290 אירו. את הקצבה מחלקת ועידת התביעות בהתאם לתקנות של ממשלת גרמניה. 11 "המעגל השני של ניצולי שואה: צדק חברתי - צדק היסטורי", המועצה הלאומית לכלכלה, משרד ראש הממשלה - מתוך מצגת שפורסמה באתר האינטרנט של משרד ראש הממשלה. 12 ,יצוין כי בשנים האחרונות מגמת הפסיקה היא להרחיב את תחולת חוק נכי הרדיפות ובעקבות כ ך קבוצות ניצולים ששויכו בעבר ל"מעגל השני" זכאיות במועד סיום הביקורת לגמלה מכוח החוק. למשל, בית המשפט העליון קבע בדנ"א 11196/03 גרנות נ' הרשות המוסמכת לפי חוק נכי רדיפות הנאצים התשי"ז- 1957 (תק-על 2005[4[ ] 9.10.05 ), כי המושג "שלילת חירות" (שהוא אחד התנאים ל] זכאות לפי ה- BEG )שאליו מפנה חוק נכי הרדיפות חל, בנסיבות המתאימות, גם על ניצולים שגורשו, אף אם הם לא לוו באופן רצוף וצמוד בידי משמרות חמושים. בעקבות פסק דין זה הוכרו יוצאי בולגריה אשר גורשו בתקופת השואה מערי מגוריהם אל אחת מערי השדה באותה המדינה כנכים לפי חוק נכי הרדיפות, גם אם הגירוש לא בוצע בליווי 200 דוח שנתי60ב . המסד הנורמטיבי למתן סיוע לניצולי השואה בין מועד פרסומו של הדוח הקודם למועד סיום הביקורת חלו שינויים בחקיקה הישראלית בנושא זכויותיהם של ניצולי השואה. נוסף על החוקים אשר היו תקפים במועד פרסומו של הדוח הקודם13, נחקקו חוקים שנועדו להסדיר את זכאותן של קבוצות נוספות מקרב אוכלוסיית ניצולי השואה לגמלה או להטבות בעין. בדוח הקודם העיר משרד מבקר המדינה שניצולים אשר היו זכאים לתגמול לפי חוק ההסדרים קיבלו תגמול בסיסי בלבד 14 ונבצר מהם לקבל תוספת תשלום המיועדת ל"נכה נזקק" או ל"נכה נצרך"15 , שלא כנכיםהזכאים לגמלה לפי חוק נכי הרדיפות. בעקבות כך הגמלה ששולמה לזכאים לפי חוק ההסדרים הייתה פחותה מזו של הזכאים לפי חוק נכי הרדיפות בעלי דרגות נכות זהות. בתחילת אוגוסט 2007 נכנס לתוקף תיקון לחוק ההסדרים אשר השווה את סכום הגמלה הניתנת לזכאים לפי חוק ההסדרים לסכום הגמלה הניתנת לזכאים לפי חוק נכי רדיפות הנאצים. בתחום החקיקה חל שינוי נוסף - באפריל 2008 תוקן חוק הטבות לניצולי שואה נזקקים, התשס"ז - 2007 ,, ובכלל זה שונה שמו לחוק ההטבות לניצולי שואה התשס"ז- 2007 (להלן- חוק ההטבות) 16 . בחוק ההטבות נקבעו הטבות לארבע . .של משמרות חמושים. במקרה אחר קבע בית המשפט המחוזי כי יש לאפשר לניצולים יוצאי טוניס להוכיח את זכאותם לפיצויים מכוח חוק נכי הרדיפות בלא שנתינותם ראו ע"א (ת"א) [ הטוניסאית הפורמלית תעמוד להם לרועץ 1854/04 רועהנ' הרשות המוסמכת לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז - 1957 (תק-מח 2008(1 ) 4656 ) ( 4.2.08.]) 13 החוקים שהסדירו את הזכויות של אוכלוסיי ת ניצולי השואה בישראל היו חוק נכי המלחמה בנאצים, התשי"ד- 1954 (להלן- חוק נכי המלחמה) - חוק זה מזכה בגמלה אדם שנפגע עקב שירותו הצבאי באחת מצבאות הברית או ביחידת הפרטיזנים במלחמת העולם השנייה נגד גרמניה בין 1.9.39 ל- 2.9.45; ,חוק נכי רדיפות הנאצים התשי"ז- 1957 - חוק זה מזכה בגמלה אדם שלקה בנכות בשל היותו נרדף בזמן השואה ובגלל ההסכם שנחתם בין ממשלת ישראל לגרמניה המערבית בשנת 1952 נבצר ממנו לתבוע את גרמניה בגין נזקי בריאות. הזכאות מותנית בכך שהניצול עלה לישראל לפני 1.10.53 והיהתושב ישראל ב - 1.4.57 ולאחר מכן; חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001 ) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות), התשס"א - 2001 (להלן- חוק ההסדרים) - חוק זה מזכה בגמלה ניצולים שאינם זכאים לגמלה מכוח חוק נכי הרדיפות רק עקב שהותם על אדמת גרמניה ב - 1.1.47 (שכן בכל הנוגע לניצולים ששהו בתאריך זה על אדמת גרמניה לא נשללה הזכות לתבוע פיצויים ישירות מממשלת גרמניה) ונוסף על כך אינם מקבלים רנטה חודשית מממשלת גרמניה או מקרן סעיף 2 ; וחוק הטבות לניצולי שואה נזקקים, התשס"ז- 2007 , אשר זיכה ניצולי שואה נזקקים בהטבות שונות. 14 סכום התגמול השנתי לנכה היה מנת החלוקה של סכום התגמול הכולל- 60 מיליון ש"ח - במספר התביעות שהתקבלו, או סכום זהה לתגמול המשולם לפי חוק נכי הרדיפות לנכה בעל דרגת נכות של 25% ., לפי הקטן מהשניים 15 על פי חוק נכי הרדיפות, "נכה נזקק" הוא נכה שדרגת נכותו היא 50%-25% . היקף התוספת נקבע בהתחשב בקיומן של הכנסות נוספות של הנכה ובסכומן. "נכה נצרך" הוא נכה שדרגת נכותו אינה פחותה מ-50% .ואין לו הכנסה נוספת 16 תיקון זה בחוק (לרבות בשם החוק) בוצע לאחר פרסום הדוח הקודם ובהתאם להחלטה 2534 (ראו הערה 6 ) במסגרת חוק התכנית להגדלת גמלאות הבטחת הכנסה לקשישים נזקקים ולסיוע לניצולי שואה (תיקוני חקיקה), התשס"ח- 2008. משרד האוצר 201 .קבוצות של ניצולי שואה: (א) ניצולי שואה ששהו במחנה ריכוז, בגטו או במחנה שעבדו בו בעבודת פרך, אשר אינם מקבלים משום מקור תגמולים בגין נרדפותם17 והעומדים בשאר התנאים הקבועים בחוק18 זכאים לגמלה חודשית בסך כ- 1,030 ש"ח בתוספת הטבות19; (ב) ניצולי שואה המקבלים קצבה חודשית במסגרת קרן סעיף 2 אך אינם מקבלים קצבה חודשית אחרת בגין רדיפות הנאצים זכאים לפי החוק להטבות שונות; (ג) ניצולים מאחת הקבוצות האמורות אשר מקבלים השלמת הכנסה לפי חוק הבטחת הכנסה זכאים גם לסיוע כספי בסך כ- 4,220 ש"ח לשנה ולסיוע של 10% בשכר דירה (נוסף על הסיוע שמשרדהשיכון נותן לזכאים לכך); (ד) ניצולים נזקקים שקיבלו תגמול חד -פעמי אך אינם עומדים בתנאי יתר סעיפי חוק ההטבות ואינם מקבלים שום קצבה חודשית (למעט קצבה ממדינה זרה שאינה גרמניה) זכאים אף הם לסיוע כספי בסך 4,220 ש"ח לשנה, לסיוע בשכר דירה (לזכאים לכך) ולפטור מאגרת טלוויזיה. מאחר שעשרות אלפי ניצולים הנכללים "במעגל השני" של ניצולי השואה לא קיבלו גמלה משום גורם, התקבלה כאמור החלטת ממשלה 2534 בדבר תכנית הסיוע לניצולי השואה - תכנית לשינוי ולשיפור בקצבאות הזקנה ובגמלאות הבטחת הכנסה לקשישים נזקקים וכן החלטה 2941 שתיקנה אותה. החלטות אלו התקבלו בעקבות ביצועה של עבודת מטה במשרדי הממשלה השונים. בבדיקה שעשתה המועצה הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה נמצא מתאם גבוה בין מידת הנזקקות של קשישים ובין השתייכותם ל"מעגל השני" של ניצולי השואה. כמו כן נמצא כי 87% מקרב הקשישים בני80 ומעלה אשר אין בבעלותם דירה השתייכו "למעגל השני" של ניצולי השואה20. בהחלטת ממשלה 294121 נקבע כי יבוצעו תהליכים שונים בשני שלבים. בשלב הראשון הוחלט להגדיל את קצבאות הזקנה של כלל הזכאים לקצבת זקנה ולתת תוספת נוספת לקשישים בני 80 ומעלה. כמו כן הוחלט כי יוגדלו גמלאות הבטחת הכנסה למקבלי קצבת זקנה, וכי משרד השיכון ייתן סיוע מוגדל לחסרי דיור בני 80 ומעלה החל מאפריל 2008 . השלב הראשון בוצע כנדרש באפריל 2008 . בכל הנוגע לשלב השני הוחלט כי בשנת 2008 תבוצע עבודת מטה למתן סיוע נוסף לחסרי דיור בני 70 ומעלה מאוגוסט 2009 , אם יתאפשר הדבר. במאי 2009 התקבלה החלטת ממשלה143 ולפיה יוגדלו קצבאות הזקנה לשנים 2009 -2011 נוסף על התוספת שהוחלט לתת במסגרת הצעת חוק ההסדרים לשנת 2009 . בד .__________________ .17 מדובר בקבוצת ניצולי השואה המכונה "הנופלים בין הכיסאות". 18 סעיף3 לחוק ההטבות קובע כי ניצול שואה יהיה זכאי להטבות ובלבד שהוא עומד בתנאים המפורטים להלן: ( 1 ) הוא קיבל תגמול חד -פעמי לניצולי מחנות וגטאות או היה זכאי לכך אילו היה מגיש בקשה במועד הקבוע לכך ולחלופין שהה במחנה או בגטו שהוכר לפי ההסכם עם גרמניה אך לא הוכר לפי סעיף 11(1()1 ) לחוק הגרמני להקמת הקרן או לפי סעיף 12(1()2 ) לחוק ה אוסטרי להקמת הקרן; ( 2 ) הוא אינו מקבל קצבה בשל רדיפות הנאצים; (3 ) הוא אינו מקבל מאוצר המדינה קצבה לפי חוק נכי המלחמה בנאצים או קצבה חודשית אחרת; (4 ) הכנסתו ושווי רכושו אינם עולים על ההכנסה ושווי הרכוש השוללים את הזכאות לקצבה לפי ההסכם עם גרמניה. 19 ההטבות הן קצובת הבראה ונופש עבור שבעה ימים, הנחה בארנונה ופטור מתשלומי אגרת טלוויזיה. כמו כן הוחלט במסגרת החלטת ממשלה 2534 מנובמבר 2007 לתת לניצולים שובר שירותים לרבות דמי הבראה בסך 2,400 ש"ח לשנה. הרשות לזכויות ניצולי השואה החלה ביישום החלטה זו בסמוך למועד סיום הביקורת. 20 "המעגל השני של ניצולי שואה: צדק חברתי - צדק היסטורי", המועצה הלאומית לכלכלה, משרד ראש הממשלה. פורסם באתר האינטרנט של משרד ראש הממשלה. 21 החלטת ממשלה מינואר 2008. 202 דוח שנתי60ב .בבד קבע משרד השיכון את התוספת בסיוע החל מאוגוסט 2009 לקשישים חסרי דיור בני 70 .ומעלה סל השירותים הניתן לניצולי השואה אחת מהמלצות ועדת דורנר הייתה כי "מתן רווחה בסיסית לניצולים מחייב את השלמת התגמולים הכספיים על ידי ביסוס מערך שירותים העונה לצורכיהם; וכי על מנת להבטיח כי הניצולים יזכו לשירותים שהם זקוקים להם, יש לספק שירותים אלו בעין". הוועדה המליצה לפתח במידה ניכרת את המערך הקיים של השירותים שגופים-חוץ ממשלתיים נותנים לניצולים תוך השתתפו ת הממשלה בהגדלת התקציב של גופים אלו. בהחלטה 2534 נקבע כי יוגדל בסיס התקציב המיועד למתן שירותים לניצולי שואה באופן שסכומו יהיה 100 מיליון ש"ח בשנת 2008 ו-200 מיליון ש"ח בשנת 2009 . עוד נקבע כי מנכ"ל משרד הרווחה יקים ועדה בראשותו שתקבע את אופן חלוקת תקציב סל השירותים (להלן - ועדת סל השירותים). ועדת סל השירותים הונחתה להשתמש בחלק מהתקציב להשתתפות במימון תרופות הכלולות בסל הבריאות ולמימון הפעולות הננקטות לצורך מתן מידע לניצולים למיצוי זכויותיהם בהתאם להחלטה זו (ראו להלן בפרקים "מיצוי זכויות והקמת מרכז המידע" ו"ש יפוי הניצולים על התשלום בעד תרופות"). כמו כן הוחלט כי מחצית תקציב זה תשמש לתמיכה בארגונים חוץ -ממשלתיים הפועלים לשיפור מצבם של ניצולי השואה, למעט בשנת 2008 ., שבה יועד רוב התקציב למטרה זו הגדלת סל השירותים הביאה להגדלה ניכרת בתקצוב עמותת הקרן לרווחה לנפגעי השואה בישראל (להלן - הקרן לרווחה) הפועלת לטובת אוכלוסיית ניצולי השואה ומספקת, באופן פרטני, חלק נכבד מהשירותים בעין שניצולי השואה נזקקים להם. בשנת 2008 הועברו לקרן לרווחה כ-94 מיליון ש"ח על פי החלטת ועדת התמיכות של משרד האוצר 22, לעומת כ -34 מיליון ש"ח שהועברו לעמותה בשנת 2007 . יתרת תקציב סל השירותים בשנת 2008 , שהסתכמה בכ -6 מיליון ש"ח, יועדה לתקצוב ארגונים אחרים שהגישו בקשות תמיכה לוועדת התמיכות של משרד האוצר ולמימון פעילותו של מרכז המידע הארצי למיצוי זכויות ניצולי השואה (בעניין מרכז המידע ראו להלן בפרק "מיצוי זכויות והקמת מרכז המידע"). בשנת 2009 חולק תקציב סל השירותים בסך200 :מיליון ש"ח כדלהלן160 מיליון ש"ח לתמיכה בארגונים חוץ -ממשלתיים במסגרת קרן התמיכה ( 95 מיליון ש"ח מהסכום האמור החליטה ועדת התמיכות בשלב הראשון להעביר לקרן לרווחה), 5 מיליון ש"ח יועדו למימון פעילות מרכז המידע ולביצוע פרויקט שיחּור 23 למיצוי זכויות ניצולי השואה; 20 ;מיליון ש"ח יועדו לסיוע ברכישת תרופות2 מיליון ש"ח יועדו לפרויקט "והדרת פני זקן" של המשרד לענייני גמלאים (שבמסגרתו ילוו בנות השירות הלאומי ניצולי שואה); 1.85 מיליון ש"ח יועדו ליישום תכנית לניצולי שואה .__________________ .22 ,ועדת התמיכות מטפלת בקרן התמיכה לשיפור מצבם של נפגעי רדיפות הנאצים ובראשה עומד מנהל הרשות (להלן - קרן התמיכה). קרן התמיכה מקבלת מוועדת סל השירותים את התקציב לחלוקה לארגונים חוץ -ממשלתיים הפועלים למען רווחתם ולשיפור מצבם של נפגעי רדיפות הנאצים העומדים במבחני התמיכה המפורסמים בכל שנה בהתאם להוראות סעיף 3 א לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 , שעניינו תמיכה במוסדות ציבור. 23 שיחּור- פעילות לאיתור הזכאים לשירות וסיוע להם בקבלתו. משרד האוצר 203 .בהוסטלים של משרד הבריאות ו -5 מיליון ש"ח - לתכנית להפעלת מועדונים חברתיים ברשויות המקומיות. בספטמבר 2009 (להלן- מועד סיום הביקורת) טרם קבעה ועדת סל השירותים את הייעוד של יתרת התקציב בסך 6.15 .מיליון ש"ח סכום הגמלה שמקבל נכה מהרשות לזכויות ניצולי השואה מכוח חוק נכי הרדיפות בדוח הקודם עמד משרד מבקר המדינה על הפער הניכר בין התגמולים הבסיסיים שקיבלו ניצולי השואה הזכאים לגמלה ממדינת ישראל לפי חוק נכי הרדיפות ובין הרנטה שקיבלו הזכאים לכך מממשלת גרמניה בהתאם להוראות החוק הגרמני. בדוח דורנר נקבע כי על המדינה לצמצם את הפער האמור, אשר משקף את הפגיעה רחבת ההיקף בזכות הקניין של ניצולי השואה שזכאותם להגיש תביעה לפי ה - BEG נחסמה בעקבות הוויתור שעשתה מדינת ישראל במסגרת הסכם השילומים שנחתם עם גרמניה בשנת 195224 . ואולם לנוכח העלויות הגבוהות הצפויות עקב צמצום הפער האמור המליצה ועדת דורנר כי שיעור הגמלה הניתנת מכוח חוק נכי הרדיפות יהיה 75% משיעור הרנטה שנותנת ממשלת גרמניה, תוך אימוץ שיטת הפיצוי המדורג לפי ה - BEG25 למפרע מ - 1.1.0826 . כמו כן המליצה הוועדה כי באחד במאי בכל שנה יעודכן שיעור התגמול בהתאם לשינוי שיחול ברנטה הגרמנית תוך החלת העדכון רטרואקטיבית מאחד בינואר באותה שנה. ב- 17.8.08 , בעקבות פרסום דוח ועדת דורנר, החליטה ממשלת ישראל במסגרת החלטה 3940 להגדיל את הסיוע לניצולי השואה. בין היתר הוחלט להנחות את שר האוצר להפעיל את סמכותו לפי חוק נכי הרדיפות באופן שייקבע שהזכאים לתגמול לפי החוק יקבלו השלמה לתגמול לפי סעיף 4 לחוק לסכום השווה ל-75% מהרנטה הגרמנית, לפי דרגת נכותם, רטרואקטיבית מ - 1.1.08 . כמו כן הוחלט כי אחת לשנה, באחד במאי, תעודכן התוספת לתגמול בהתאם לשיעור הרנטה הגרמנית באחד במאי באותה השנה ובהתאם לשער האירו הממוצע בפרק הזמן שבין אחד בינואר עד שלושים באפריל באותה השנה. בספטמבר 2008 פרסם שר האוצר דאז, מר רוני בר און, את צו נכי רדיפות הנאצים (תוספת לתגמול), התשס"ח - 2008 (להלן- הצו), התואם את החלטה 3940 .בעניין זה מן האמור לעיל עולה שהחלטת הממשלה להגדיל את התגמולים לניצולי השואה אינה תואמת את המלצת ועדת דורנר. הממשלה לא קיבלה את המלצת ועדת .__________________ .24 הסכם השילומים נחתם בספטמבר 1952 ,בין ממשלת ישראל לגרמניה המערבית ובמסגרתו העבירה ממשלת גרמניה לישראל שילומים (בעיקר באמצעות סחורות). בד בבד עם החתימה על ההסכם הועברה לממשלת גרמניה המערבית אגרת בחתימת שר החוץ הישראלי, מר משה שרת ז"ל, ובו התחייבות כי ניצולי שואה שעלו לישראל אינם זכאים להגיש תביעות פיצויים לממשלת גרמניה בגין נזקי גוף. 25 נקבעו שש מדרגות (טווחים) של שיעורי נכות, וסכום הרנטה החודשית הניתנת לכל הנכים שנכות ם נכללת במסגרת אותה "מדרגה" היה זהה. לפי השיטה הלינארית שנקבעה בחוק נכי הרדיפות, סכום הגמלה שווה למכפלת השווי הכספי של אחוז אחד של נכות בשיעור הנכות של הניצול שאותו קבעה הרשות. 26 הוועדה הציעה דרך חלופית- להעלות מ- 1.1.08 את שוויו של כל אחוז נכות מ- 41.85 ש"ח ל-75 ש"ח (העלאה של 79.2% .) 204 דוח שנתי60ב .דורנר לעדכן בכל שנה רטרואקטיבית מינואר את התגמול שניתן לניצולים הזכאים לו מכוח חוק נכי הרדיפות, אלא קבעה כי התגמול יעודכן באחד במאי בכל שנה. בהתאם להוראות הצו עודכנה בתחילת מאי 2009 הגמלה המשולמת לניצולי השואה הזכאים לגמלה מכוח חוק נכי הרדיפות על פי העדכון שחל ברנטה הגרמנית. סכום התוספת החודשית של הגמלה הוא 160-395 ש"ח, בהתאם לדרגת הנכות. לו היו החלטת הממשלה והצו שהתקין שר האוצר ברוח החלטה זו תואמים באופן מלא את המלצת ועדת דורנר, היה כל ניצול שואה מקבל תוספת של 640-1,580 ש"ח בגין החודשים ינואר-אפריל 2009 , סכום לא מבוטל עבור ניצולי השואה. חוסר ההתאמה בין המלצת ועדת דורנר להחלטת הממשלה ולצו נדון במסגרת דיוניה של ועדת הכספים של הכנסת ב- 1.9.08 וב- 19.5.09 . בישיבה האחרונה של הוועדה מתח יו"ר הוועדה, ח"כ משה גפני, ביקורת על משרד האוצר בעניין זה: "זה נראה מבחינתנו לא טוב, כאילו מנסים לחסוך כמה שקלים על גבם של נכי רדיפות הנאצים. קיבלו את העמדה של הוועדה הזו, צריך ליישם אותה ככתבה וכלשונה, הממשלה לא צריכה לקבל החלטה שונה. לא מדובר פה על דברים דרמטיים". מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי סוגיית עדכון הצו בהתאם להמלצת ועדת דורנר הועלתה לפני שר האוצר, מר יובל שטייניץ, באמצעות פנייה בכתב של מרכז הארגונים של ניצולי השואה (להלן - מרכז הארגונים). כן התקיימה פגישה בעניין זה בין נציגי מרכז הארגונים לנציגי אגף התקציבים במשרד האוצר. במועד סיום הביקורת עדיין לא חל כל שינוי בצו האמור. בתשובת אגף תקציבים במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 נאמר כי: "בנושא העדכון הרטרואקטיבי נתפסה ככל הנראה ועדת דורנר לידי טעות, שכן הנחת העבודה של הועדה כאילו בכל שנה בח ודש מאי מתבצע בגרמניה עדכון של הגמלה וכי עדכון זה מוחל באופן רטרואקטיבי אינה מדויקת. למעשה התברר כי בפועל אין תאריך קבוע לעדכון הרנטה הגרמנית, ולעיתים העדכון אינו מתבצע רטרואקטיבית אלא פרוספקטיבית כך ששיעור העדכון מגלם בתוכו פיצוי נוסף בגין עיכוב העדכון. ל דוגמא כאשר עודכנה הרנטה הגרמנית בנובמבר 2008 , שיעור העדכון כלל בתוכו תוספת רטרואקטיבית עבור החודשים יוני עד נובמבר של אותה שנה. משכך נמצא כי לו תקבל המדינה את הבקשה לקבוע עדכון רטרואקטיבי של הגמלה יתקבל בפועל עדכון כפול, הן עדכון רטרואקטיבי והן פיצוי עדכון נוסף שממשלת גרמניה קבעה בגין אי ביצוע עדכון רטרואקטיבי. פיצוי שאותו ממילא מקבלים כיום הזכאים". מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בעקבות קבלת תשובתו האמורה של משרד האוצר עולה כי אין בידי משרד האוצר נתונים בדבר מספר המקרים שבהם לעדכון לרנטה הגרמנית נוספה תוספת ב גין אי -ביצוע רטרואקטיבי. כמו כן, בכל הנוגע לשנת 2008 , עדכון הרנטה בגרמניה בוצע בדצמבר 2008 , לאחר שכבר עודכנה הגמלה בישראל לאותה שנה, ומכאן שניצולי השואה ממילא לא היו זכאים לתוספת האמורה בשנת 2008 , אף אם היו מתקבלות בעניין זה המלצות ועדת דורנר. עם זאת, לו היה הצו תואם את המלצות ועדת דורנר היו ניצולי השואה זכאים לתוספת האמורה החל מינואר 2009. במסגרת דיון שהתקיים בין נציגי ניצולי השואה לנציגי משרד האוצר בינואר 2010 , לאחר מועד סיום הביקורת, סוכם כי "משרד האוצר ימצא פתרון לרטרו שניתן משרד האוצר 205 . בקצבה בגרמניה בשנת 2009". כן סוכם כי "מ- 2010 והלאה יהיה עדכון פעמיים בשנה של הקצבה ולא יהיה תשלום רטרואקטיבי כלשהו". לדעת משרד מבקר המדינה, החלטת הממשלה לאמץ את המלצת ועדת דורנר ולהעמיד את שיעור הגמלה הניתנת מכוח חוק נכי הרדיפות על 75% .משיעור הרנטה הגרמנית, היא צעד חיובי הראוי לציון עם זאת, על שר האוצר לבחון את הצורך לבצע בצו שינוי באופן שהעדכון של הקצבאות המחושב בחודש מאי בכל שנה יחול רטרואקטיבית מחודש ינואר באותה שנה, כפי שהמליצה ועדת דורנר, ולחלופין לוודא כי ימומש הסיכום שגובש בין נציגי ניצולי השואה לנציגי משרד האוצר בדבר העדכון הרטרואקטיבי לשנת 2009 , ובדבר העדכון של הגמלה כדבר שבשגרה פעמיים בשנה. יישום חוק ההטבות כאמור, סעיף 3 לחוק ההטבות קובע כי ניצולים ששהו במחנה ריכוז, בגטו או במחנה שעבדו בו בעבודת פרך ואשר "נפלו בין הכיסאות" ולא קיבלו גמלה חודשית משום מקור יקבלו גמלה חודשית בסך כ - 1,030 ש"ח בתוספת הטבות שונות. תיקון זה לחוק התקבל בעקבות קבלת החלטה 2534 וכן בעקבות עבודת מטה בעניין זה שביצעו משרדי הממשלה השונים. הוועדה המתמדת, המלווה את יישומה של ההחלטה, האיצה את קצב ביצוע התיקון לחוק ההטבות ואת יישומו כדי לקדם את תשלום הגמלה לניצולי השואה האמורים. עם כניסתו לתוקף של התיקון לחוק ההטבות נשלחו באמצעות ועידת התביעות27 פניות לכ- 7,500 ניצולים שאותרו ברשימות של ועידת התביעות כ זכאים לכאורה לקבלת הגמלה. בפניות הדגישה הרשות כי תכנית הסיוע מיועדת לניצולים אשר אינם מקבלים כל קצבה חודשית אחרת. הרשות בדקה את זכאותם של הפונים שמילאו טופסי בקשה לקבלת הגמלה החודשית מכוח החוק, לרבות באמצעות בדיקה בתיאום עם ועידת התביעות שנועדה להבטיח כי הפונים אינם מקב לים גמלה מקרן סעיף 2 (תנאי סף לזכאות לגמלה). מתוך רצון לצמצם את זמן ההמתנה של הניצולים לקבלת הגמלה, לא דרשה הרשות מהניצולים שנמצאו זכאים לגמלה לפי הוראות החוק להמציא לה טופס בנק בחתימת סניף הבנק שבו מנוהל חשבונם, אלא הסתפקה בתצלום ההמחאה של הניצולים לצורך אימות פרטי חשבונם. עוד יצוין כי לעניין קבוצה של כ-230 ניצולים אשר קיבלו גמלה חד-פעמית מקרן זיכרון, אחריות ועתיד28 ,ובד בבד גם גמלה שנתית לפי חוק ההטבות לנזקקים .__________________ .27 ועידת התביעות היהודיות החומריות נגד גרמניה ( The Conference on Jewish Material Claims Against Germany) (להלן- ועידת התביעות) הוקמה בשנת 1951 בתיאום עם ממשלת ישראל על רקע המשא ומתן עם קנצלר גרמניה לפיצויים של ישראל והעם היהודי, והיא מוכרת כארגון היורש של הרכוש היהודי שאין לו יורשים בתחומי גרמניה ואוסטריה. כמו כן פעלה ועידת התביעות מול מדינות אלו להשגת פיצויים פרטניים לניצולי שואה. 28 את קרן זיכרון, אחריות ועתיד הקימה באוגוסט 2000 ממשלת גרמניה בשיתוף עסקים וחברות גרמניים לצורך מתן פיצוי לנרדפי הנאצים שאולצו בתקופת המשטר הנאצי לעבוד בעבודות כפייה או בעבודת פרך. 206 דוח שנתי60ב .התשס"ז- 200729, החלה הרשות ביישום החלטת הממשלה עוד לפני שהושלמו הליכי החקיקה של חוק ההטבות המתוקן, על מנת לזרז את התשלומים לאוכלוסייה מבוגרת זו, בהתאם להחלטה 289830 . הרשות ביצעה בדיקה בעניינה של קבוצת ניצולים זו בתיאום עם ועידת התביעות אך לא שלחה לניצולים טופסי בקשה, ועל כן הם לא נדרשו להצהיר כי אינם מקבלים גמלה מקרן סעיף 2 ולא עודכנו לגבי תנאי הזכאות לקצבה. יותר משנה לאחר שנכנס לתוקף חוק ההטבות המתוקן בוצעה ברשות בדיקה על פי בקשת משרד האוצר, והיא העלתה כי 187 ,ניצולים מקבלים גמלה הן מהרשות מכוח חוק נכי הרדיפות, והן מקרן סעיף 2 . במרבית המקרים מדובר בניצולים שפנו בעת ובעונה אחת לשני הגורמים ולא הודיעו לרש ות כי קרן סעיף 2 אישרה את תביעתם. עם זאת, שמונה מאותם ניצולים נמנים עם קבוצת 230 הניצולים שצוינה לעיל - הניצולים שקיבלו את הגמלה עוד לפני שנכנס לתוקף חוק ההטבות המתוקן. מאחר שעל פי החוק ניצול המקבל קצבה כלשהי בשל רדיפות הנאצים, לרבות גמלה מקרן סעיף 2, אינו זכאי לגמלה מכוח חוק ההטבות, שלחה הרשות מכתב לכלל הניצולים המקבלים גמלה לפי החוק ובו ביקשה מהם להחתים את סניף הבנק שלהם על טופס אשר יאפשר לרשות לגבות את תשלומי היתר ששילמה. בעקבות כך, במועד סיום הביקורת 187 ניצולים אשר קיבלו תשלום עודף מהרשות בסכום של 14,321-25,554 ( ש"ח 19,066 ש"ח בממוצע) נדרשו להשיב לרשות סכום זה אף אם לא היו ערים לטעות האמורה וכבר השתמשו בכסף שהתקבל. יצוין כי 66 מבין אותם ניצולים31 הגיעו לידי הסדר עם חשב הרשות ולפיו התשלום העודף יושב למשרד האוצר. מתשובת מר רפי פינטו, מנהל הרשות, למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 עולה כי כבר ביוני 2009 הפנה היועץ המשפטי של הרשות את תשומת לבו של חשב הרשות לבעייתיות המשפטית שבהחלטה האמורה ולצורך לבחון לגופו בכל אחד מהמקרים שבהם שולם לניצול תשלום יתר אם מתקיימות נסיבות מי וחדות אשר בגינן ההשבה אינה מוצדקת. עם זאת, מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי במועד סיום הביקורת טרם התקבלה במשרד האוצר החלטה בסוגיה זו, והעניין ממתין להכרעת הלשכה המשפטית של משרד האוצר. לדעת משרד מבקר המדינה היה על הרשות ומשרד האוצר להחתים מלכתחילה, לפני ביצוע התשלום, את הניצולים הזכאים לגמלה מכוח חוק ההטבות על טופס בנק. כמו כן היה עליהם להביא לידיעת כל הניצולים ללא יוצא מהכלל כי אסור לקבל קצבאות משני מקורות, וכי לפי החוק משרד האוצר רשאי לגבות מהם תשלומי יתר ששולמו להם, אם שולמו. נוסף על כך, היה על הרשות ומש רד האוצר להדגיש לפני הניצולים שנמצאו זכאים לגמלה כי עליהם לדווח לרשות בכל מקרה שיש שינוי .__________________ .29 מדובר בנוסח מוקדם של חוק ההטבות. חוק זה הקנה הטבות שונות לניצולי שואה נזקקים הזכאים לגמלת הבטחת הכנסה. החוק שונה בשנת 2008 בהתאם להחלטה 2534 באופן שהוא הוחל גם על ניצולי שואה שאינם נזקקים. 30 מדובר בהחלטה מ- 6.1.08 אשר הסדירה יישום מהיר של מתן קצבה לניצולי שואה זכאים יוצאי מחנות וגטאות (מקבלי תגמול חד-פעמי מהקרן לזיכרון אחריות ועתיד או מהקרן לפיוס) עד להשלמת החקיקה בנוגע להסדרים שנקבעו בהחלטה 2534. 31 אחד הניצולים המשתייכים לקבוצה זו נמנה עם שמונת הניצולים אשר קיבלו את התגמול עוד לפני שנכנס החוק לתוקף. משרד האוצר 207 . בתנאי זכאותם, ובין היתר אם אושרה בקשתם לגמלה מקרן סעיף2 , כדי למנוע כפל תשלומים. אשר לניצולי שואה שקיבלו את התשלומים האמורים, ראוי כי אגף חשבות תגמולים במשרד האוצר יבח ן כל מקרה לגופו, שכן אם ייגבו מניצולים אלה הכספים האמורים, הם עלולים להישאר ללא כסף למימון צורכיהם השוטפים. .הרשות לזכויות ניצולי השואה .הרשות לזכויות ניצולי השואה היא אגף במשרד האוצר המטפל באוכלוסיית ניצולי השואה הזכאים לגמלה כספית או להטבות בעין מכוח חוק נכי הרדיפות, חוק נכי המלחמה, חוק ההסדרים וחוק ההטבות. תהליכי העבודה ברשות לזכויות ניצולי השואה והטיפול בפניות הניצולים בדוח הקודם צוינו ליקויים בתפקודה של הרשות אשר השפיעו על רמת השירות שניתן לניצולי השואה שפנו אליה במשך השנים. מאחר שנוהלי העבודה של הרשות לא היו מסודרים, לא נקבעו לוחות זמנים לטיפול בפניות. ואכן, פרק הזמן הממוצע שנדרש לטיפול בפניותיהם של הניצולים היה ארוך ובלתי סביר בכלל ובהתחשב באוכלוסיית מקבלי השירות מהרשות בפרט. הרשות לא ביצעה מעקב יעיל אחר הטיפול בתיקים, לא הפיקה דוחות סטטיסטיים לבחי נת הסטטוס של התיקים שבטיפולה ולא ניהלה מערכת ממוחשבת תומכת המאפשרת לסייע לעובדי הרשות בביצוע המעקב והבקרה הנדרשים. עקב כך לא הייתה לרשות שליטה ב"צווארי הבקבוק" שנוצרו במסגרת הטיפול בפניות, והיא לא יכלה לבחון אם אפשר לזרז את הטיפול בתיקים דחופים ביותר בשל נסיבות מיוחדות. גם ועדת דורנר נדרשה לתפקודה הלקוי של הרשות ולהתמשכותם היתרה של תהליכי הטיפול בפניות, והיא המליצה שהרשות תנקוט כמה צעדים לשיפור השירות שניתן לניצולי השואה בערוב ימיהם. בין היתר המליצה הוועדה לנקוט את הצעדים שלהלן: זירוז הליך הבירור של התביעות וייעולו ככל האפשר, ביצוע מעקב אחר כל אחת מהתביעות, משלוח תזכורות לפונים שהטיפול בפניותיהם מתעכב בשל אי-המצאת מסמכים ודיווח לניצול או לבא כוחו על כל עיכוב בטיפול בתיק. בעקבות פרסום הדוח הקודם ודוח ועדת דורנר קיבלה עליה הרשות לשפר את תהליכי העבודה כדי לייעל את השירות שניתן לפונים אליה. הרשות התקשרה עם חברת ייעוץ חיצונית לצורך בחינת תהליכי העבודה שלה, הגדרת תהליכי העבודה הנדרשים, הגדרת זמני עבודה לכל אחת מהיחידות שלה ואפיון דרישות ממערך המחשוב שלה. בדוח הביצוע לשנת 2008 קבעה הרשות כי ברבעון הראשון של שנת 2009 יחל השימוש במערכת המחשוב החדשה, וכי החל ברבעון השני של שנת 2009 ,יופק מדי רבעון דוח כמותי שיכלול דיווח על ביצוע לעומת ההתחייבות על משכי זמן ודוח חריגים. כמו כן קבעה הרשות במסגרת דוח הביצוע האמור לוחות זמנים לטיפול בתביעות חדשות: שלושה וחצי חודשים אם לא נד רשת השלמת מידע מצד התובע ואין צורך בנוכחותו בוועדה הרפואית, ועד שמונה וחצי חודשים אם נדרשת השלמת מידע והתובע מבקש להופיע לפני הוועדה הרפואית. 208 דוח שנתי60ב .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי חל שיפור בטיפולה של הרשות בפניות שהוגשו לרשות לאחר פרסום הדוח הקודם. משכי הטיפול הממוצעים בתיקים אלו שהוגשו לרשות החל בספטמבר 2007 היו כדלקמן- פונים שתביעותיהם לגמלה אושרו, הטיפול בתיקיהם ארך 160 יום בממוצע (לרבות פרק הזמן שנדרש לתובע להשלמת פרטים או מסמכים חסרים לבקשת הרשות)32 ; ופונים שהרשות דחתה את תביעותיהם לגמלה, הטיפול בתיקיהם ארך 86 יום בממוצע33 . לעומת זאת, הרשות לא שיפרה את אופן הטיפול בתיקים ישנים ואת המעקב והבקרה הנדרשים במסגרת הטיפול בכלל התיקים. במועד סיום הביקורת, כשנתיים לאחר שפורסם הדוח הקודם, טרם השלימה הרשות את תהליך המחשוב והגדרת תהליכי העבודה שהיא נדרשת לבצע. הרשות אף ל א עמדה בלוחות הזמנים שקבעה לעצמה להשלמת התהליך. בשנתיים הללו המשיכה מחלקת התביעות ברשות להשתמש במערכת הממוחשבת הישנה אשר אינה מאפשרת לבצע מעקב שוטף ואפקטיבי אחר הטיפול בתיקים ולבדוק אם הרשות עומדת בלוחות הזמנים שקבעה לעצמה. המעקב אחר שלב הטיפול בכל אחת מהפניות המתקבלות ברשות עדיין מתבצע באמצעים ידניים במסגרת בדיקה אקראית של התיקים הממתינים לטיפול הבוחנים במחלקת התביעות של הרשות ולא על ידי הפקת דוחות סטטוס שאפשר ללמוד מהם על מצב הטיפול בתיקים כנדרש בטיפול בתיקים כה רבים. המערכת אינה מתריעה במקרים שבהם טיפול בתיקים מתעכב יתר על המידה או במקרים שבהם ההמתנה לקבלת מסמכים חסרים מהפונה ממושכת מדי. עקב האמור לעיל ניצולים שהרשות ממתינה למסמכים חסרים לשם המשך הטיפול בתביעותיהם אינם מקבלים תזכורות בעניין (אלא אם כן מדובר בניצול שהגיש בקשה להגדלת גמלה בנימוק שמעמדו הוא "נכה נזקק" או "נכה נצרך"). מבדיקות שעשה משרד מבקר המדינה, המבוססות על נתונים שהתקבלו מהרשות, עולה כי בנובמבר 2009 היו ברשות 7,144 תיקים פתוחים של תביעות לגמלה לפי חוק נכי הרדיפות וחוק ההסדרים (וכן 3,277 תיקים פתוחים נוספים אשר הרשות השהתה את הטיפול בהם ע ד לקבלת החלטת בית המשפט העליון "בסוגיית העוצר"34 .) 3,130 (% 43.81 ) מן התיקים הפתוחים הוגשו יותר משנתיים לפני מועד הבדיקה האמורה. .__________________ .32 לעומת זאת, הטיפול בתיקים שהוגשו לפני מתן פסק דין גרנות ואושרו לאחר פסק דין גרנות ולפני מועד הבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה במסגרת הדוח הקודם ארך 1,393 ימים בממוצע, והטיפול בתיקים שהוגשו לאחר מתן פסק דין גרנות ואושרו עד מועד הבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה במסגרת הדוח הקודם ארך 295 ימים בממוצע. 33 לעומת זאת, במועד הבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה במסגרת הדוח הקודם נמצא כי הטיפול בתיקים של פונים שהרשות דחתה את תביעותיהם לגמלה ארך 811 .ימים בממוצע 34 בנובמבר 2009 הכריע בית המשפט העליון בעניינו של ערעור על החלטת בית המשפט המחוזי (רע"א 5512/09 , הרשקו חיים ו-108 'אח נ' הרשות המוסמכת לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, תקדין). בית המשפט אימץ את החלטת ועדת העררים לפי חוק נכי הרדיפות ולפיה נית ן להכיר, בנסיבות מסוימות, בעוצר חלקי שהוטל על קהילות יהודיות בתקופת השואה כשלילת חירות המזכה בפיצויים לפי החוק הגרמני שעליו נסמך חוק נכי הרדיפות. בית המשפט העליון קבע, שלא לפי עמדת בית המשפט המחוזי, כי "הדרישה לקיומן של מגבלות רשמיות על התנועה בשעות שבין המצרים - בין עוצר לעוצר - אינה נראית לנו תנאי בלעדיו אין למסקנה שחייו של משרד האוצר 209 .לדברי מנהלת מחלקת התביעות ברשות, בקשותיהם של כ -270 מהניצולים שתיקיהם עדיין רשומים כ"תיקים פתוחים" כבר אושרו, והסיבה לאי-סגירת הת יקים היא שהתיקים נמצאים בשלבי טיפול שונים של הוועדות הרפואיות לפני מתן הוראת תשלום בעניינם. נוסף על כך, בקשותיהם של כ -320 ניצולים שתיקיהם נמצאים בטיפול המחלקה אמורות להידחות, וכבר נשלח לפונים מכתב עיון מקדים לפני מתן החלטה סופית. בכל הנוגע ליתר התיקים הפתוחים (כ - 6,554 )במספר ציינה מנהלת מחלקת התביעות ברשות כי: "ביתר התיקים, נשלחה בקשה להשלמת מסמכים. כאן אנחנו חוזרים לבעיה של חוסר יכולת (כרגע) לאתר תיקים כאלה ולשלוח להם תזכורות". במסגרת בדיקת משרד מבקר המדינה ביוני 2009 נבחרו באקראי39 מהתיקים הפתוחים שהוגשו יותר משנתיים לפני כן. מבדיקת 39 התיקים האמורים עולה כי הרשות שלחה ל-26 ( 66.67 % ) ממגישי התביעה מכתב דרישה להשלמת מסמכים כמה חודשים לאחר שהתקבלה פנייתם, וכי ממועד משלוח המכתבים האמורים נמצאו אותם תיקים בשלב המתנה לכך שהפונה ישלים את המסמכים החסרים. זמן ההמת נה הממוצע בתיקים אלו הוא כשבע שנים. מהבדיקה עולה ששלושה ( 11.5% ) מ -26 הניצולים שהבדיקה העלתה כי הם נדרשים להשלים מסמכים חסרים לא היו ערים כלל לצורך בהשלמת המסמכים או לכך שבאפשרותם להמציא מסמכים חלופיים שיתמכו בטענותיהם, בין היתר מאחר שייתכן שלא קיבלו מהרשות מכתב בנושא מסיבות שונות. עוד נמצא שהרשות לא עשתה כל ניסיון לזרז את הטיפול ב -26 התביעות האמורות ולא שלחה לניצולים שהגישו אותן הודעה נוספת ובה נאמר כי עליהם להשלים את המסמכים שבגין היעדרם מתעכב הטיפול בתיק או כי הם יכולים להמציא מסמכים חלופיים לצורך ביסוס התביעה. למותר לציין כי במקרים אלה לא נעשה כל ניסיון לאתר את הפונה טלפונית או במקום מגוריו על מנת לסייע לו במילוי הטפסים, אף שניתן היה לבצע פעולות אלה באמצעות מערך של מתנדבים35 . יצוין כי הרשות התייחסה באותו אופן גם לניצולי שואה קשישים במיוחד שפנו אליה: מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי ב - 1.9.07 , מיד לאחר שפורסם הדוח הקודם, גילם של שישה (כ -23% ) מבין הניצולים שהגישו את 26 התיקים הפעילים היה 80 שנים ומעלה. אף שבדוח הקודם הומלץ כי הרשות תעמיד "בראש סדר העדיפויות טיפול בתיקים שהגישו תובעים בעלי נסיבות מיוחדות כגון גי ל", לא קידמה הרשות את הטיפול בתיקים אלו. משרד מבקר המדינה בדק 16 מבין47 תיקים פתוחים של ניצולים שפנו לרשות ונפטרו לפני שהושלם הטיפול בבקשתם. מהבדיקה האמורה עולה כי 11 ( 68.75 % ) מאותם פונים קיבלו מהרשות דרישה אחת להשלמת מסמכים, אולם הם נפטרו לפני שהספיקו לה מציא לרשות את המסמכים הנדרשים. פרק הזמן הממוצע שעבר בין מועד פתיחת התיקים האמורים למועד פטירתם של הניצולים שבתיקיהם מדובר הוא למעלה מ -7.5 שנים. אילו הייתה הרשות מקדמת את תביעותיהם של אותם פונים, ייתכן שהטיפול בתביעותיהם היה מסתיים בעודם בחיים, והזכאים לגמלה היו מקבלים אותה. . .נרדף-תחת-עוצר נדמו לחיים בתנאים של מעצר". בעקבות הכרעת בית המשפט האמורה צפוי להסתיים העיכוב בטיפולה של הרשות בתביעות אלו. 35 מערך כזה פעל במועד סיום הביקורת במסגרת פעילות השיחור ביזמת המשרד לענייני גמלאים ומשרד הרווחה. 210 דוח שנתי60ב .מתשובת מנהל הרשות מנובמבר 2009 עולה כי מדיניות הרשות היא "ליתן עדיפות לטיפול בזכאים לקצבה על פני דחייה של מי שאינו זכאי" ועל כן "נדחקות תביעות ישנות ובלתי מושלמות הצידה עד להקלה בעומס התביעות או לקבלת כוח אדם אשר יטפל בנושאים אלה". כמו כן ציין מנהל הרשות כי בשנתיים שקדמו למועד מתן תשובתו טיפלה הרשות "במטלות רבות יותר מבעבר, כתוצאה משינויים בפסיקה ובחקיקה וזאת ללא תוספת משמעותית של כח-אדם". לדעת משרד מבקר המדינה, בד בבד עם שינוי תהליכי העבודה ברשות והטמעת מערכת ממוחשבת חדשה שתסייע לרשות במעקב ובבקרה הנדרשים במסגרת הטיפול בפניות המוגשות לה, היה על הרשות לפעול במסגרת המערכת הישנה לשיפור הבקרה על הפניות הממתינות לטיפול. מאחר שהרשות לא עשתה כן, ל א קודמו תביעותיהם של אלפי ניצולי שואה שהגישו את תביעתם שנים רבות לפני כן, וחלקם אף הלכו לעולמם לפני שהסתיים הטיפול בפנייתם. יתרה מזו, מתהליך בדיקת היקף התיקים הפתוחים ברשות שביצע משרד מבקר המדינה עולה כי הרשות אינה מרכזת נתונים על התיקים הפתוחים ולא הייתה ערה כלל למספרם העצום. לפיכך על הרשות לפעול מיד לטיפול בתיקים הפתוחים, הן החדשים והן הישנים, וכן ליצור ביזמתה קשר עם הפונים כדי לסייע להם להשלים מסמכים חסרים ולהביא לסיום הטיפול בתביעתם. קביעת הקשר הסיבתי בין נכותו של כל ניצול ובין מאורעות השואה ועדת דור נר קבעה כי הפקדת ההכרעה בסוגיית הקשר הסיבתי בין מאורעות השואה לנכויות שמהם סובלים הניצולים בידי רופא הרשות כגורם יחיד ובלעדי היא בעייתית מאוד, ולפיכך יש לבצע שינוי מערכתי באופן קביעת הקשר הסיבתי האמור. הוועדה המליצה כי הסמכות לקביעת הקשר הסיבתי תוקנה לוועד ות הרפואיות הקובעות את שיעור הנכות של כל ניצול, וכי בד בבד יתבצעו בדיקה פרטנית של כל אחד מהניצולים וכן בדיקה סטטיסטית של שכיחות המחלה שממנה סובל הניצול בקרב אוכלוסיית ניצולי השואה לעומת שכיחותה בקרב כלל האוכלוסייה. לאחר שבחנה הרשות את המלצות ועדת דורנר היא החליטה לשנות את אופן קבלת ההחלטות בסוגיית הקשר הסיבתי ולמנות ועדה חיצונית בשיתוף אנשי מקצוע רלוונטיים בתחומים שונים, כגון רופאים, משפטנים וסטטיסטיקאים, אשר תיתן לרשות המלצות בנושא הקשר הסיבתי בין מחלות מסוימות לנרדפותם של ניצולי השואה. רק בנובמבר 2008, כח צי שנה לאחר פרסום דוח ועדת דורנר, מינתה הרשות ועדה בראשותו של פרופסור מרדכי שני ממכון גרטנר לחקר אפידמיולוגיה ומדיניות בריאות (להלן - ועדת שני). ועדת שני התבקשה לבחון את הקשר הסיבתי בין מאורעות השואה למחלות אלה: סוכרת, יתר לחץ דם, מחלות לב, אלצהיימר, מחלות ממאירות ואוסטיאופורוזיס. עד מועד סיום הביקורת התקבלו ברשות המלצות ועדת שני בנושא הקשר הסיבתי בין מאורעות השואה ובין מחלת הסוכרת, יתר לחץ דם, מחלות לב, מחלות ממאירות ואלצהיימר. בכל הנוגע לאוסטיאופורוזיס טרם קיבלה הרשות את המלצות הוועדה. בכל הנוגע למחלת הסוכרת, ליתר לחץ דם ולמחלות לב הכינה ועדת שני על סמך מסקנותיה טבלה לשימוש הרשות, המסווגת לפי אופי משרד האוצר 211 . המאורעות שחווה הניצול במהלך השואה (למשל כליאה במחנות ובגטאות לעומת הימלטות ליערות או למדינות אחרות), לפי קיומה או היעדרה של נכות נפשית, לפי גיל הניצול בתום השואה ולפי המועד שבו פרצה המחלה לאחר השואה. המלצות ועדת שני הן כלליות וגורפות בכל הנוגע לקריטריונים האמורים, ואין במסגרתן, מטבע הדברים, התייחסות פרטנית לכל ניצול וניצול ולמאורעות הספציפיים שחווה בשואה. לכן, למשל, אין בטבלה אבחנה לגבי משך הזמן שבו שהה כל ניצול במחנות או בגטאות, לגבי סוג העבודה שנדרשו הניצולים לבצע במחנות או לגבי אופי הבריחה של הניצולים ונסיבות אחרות שייתכן שהשפיעו על מצבם הבריאותי. במסגרת עבודת הרשות, רופא הרשות הוא האחראי לקביעת הקשר הסיבתי בין מאורעות השואה לנכויות שמהם סובלים הניצולים, והוא ק ובע קשר זה בהתאם להמלצת ועדת שני. אם ניצול סבור כי הקשר הסיבתי שקבעה הרשות (בהתאם להמלצות ועדת שני) אינו מדויק, וכי השפעתם של מאורעות השואה על מחלתו רבה מזו שנקבעה בהחלטת הרשות, באפשרותו לבקש מהרשות לבחון מחדש את פנייתו, ובלבד שבאפשרותו להביא תימוכין לטענו תיו באמצעות מסמכים חדשים שלא היו בידי הרשות קודם לכן. בלא מסמכים כאלה יש באפשרותו לערער על החלטת הרשות רק באמצעות הגשת ערר לוועדת הערר. בכל הנוגע ליתר המחלות אשר ועדת שני לא הוסמכה לדון בעניינן, ימשיך לחול הנוהל הישן ולפיו רופא הרשות הוא הגורם המכריע לעניי ן קביעת הקשר הסיבתי בינן ובין מאורעות השואה, ולצורך כך הוא רשאי לפנות לפי ראות עיניו למומחים בתחום36 . בתשובתו של מנהל הרשות למשרד מבקר המדינה מ- 10.11.09 הוא ציין כי "רופא הרשות מפעיל לא אחת שיקול דעת בקביעת הקשר הסיבתי, ומקבל החלטות לפנים משורת הדין, בהתאם להמלצות מבקר המדינה". לדעת משרד מבקר המדינה, מינויה של ועדת שני לבחינת הקשר הסיבתי בין מאורעות השואה למחלות שונות בשיתוף אנשי מקצוע רלוונטיים, כגון סטטיסטיקאים, עולה בקנה אחד עם המלצות ועדת דורנר. עם זאת, ראוי כי ייקבע בנוהל של הרשות שלפני קבלת החלטה בדבר קיומו של קשר סיבתי על בסיס טבלאות סטנדרדיות, ייבדק כל מקרה לגופו על מנת לוודא שהשימוש בטבלאות אלו לא יביא לקיפוחם של ניצולים במקרים מסוימים. כמו כן, על הרשות לפעול לפי המלצת ועדת דורנר, באופן שרופא הרשות, על אף ניסיונו הרב, לא יקבע לבדו אם יש קשר סיבתי בין מאורעות השואה ובין מחלות שונות - הן מחלות שוועדת שני הוסמכה לדון בעניינן והן מחלות אחרות. הוועדות הרפואיות ברשות לזכויות ניצולי השואה בדוח הקודם וכן בדוח ועדת דורנר נמתחה ביקורת על אופן תפקודן של הוועדות הרפואיות ברשות הקובעות את שיעור הנכות של כל אחד מהניצולים אשר נמצא זכאי לגמלה לפי חוק נכי הרדיפות. בין היתר נמתחה ביקורת על חוסר הרגישות של הרופאים בוועדות הרפואיות כלפי הניצולים ועל כך שהכשרתם לעבודה עם .__________________ .36 בכל הנוגע למחלות שוועדת שני הוסמכה לדון בעניינן אך הרשות טרם קיבלה את המלצותיה בנושא, חל הנוהל הישן. רק כשיתקבלו המלצות הוועדה יחול בעניינן הנוהל החדש. 212 דוח שנתי60ב .אוכלוסיית ניצולי השואה במסגרת הוועדות הרפואיות לוקה בחסר. ועדת דורנר המליצה, בין היתר, להעביר לרופאי ה וועדות הרפואיות הדרכות והשתלמויות מיוחדות בהתאם לתפקידם. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי מאז פרסום דוח ועדת דורנר קיימה הרשות כנס אחד בלבד לרופאי הוועדות הרפואיות, וכי רק אחת מבין שתי ההרצאות שניתנו במסגרת הכנס עסקה בנושא הנוגע במישרין לעבודתם של רופאי הוועדות הרפואיות. בתשובתו למבקר המדינה מנובמבר 2009 ציין מנהל הרשות כי: "רופאים חדשים המצטרפים למאגר הרופאים החברים בוועדות הרפואיות מתודרכים באופן שוטף על ידי יושבי-ראש הועדות". לדעת משרד מבקר המדינה אף כי תדרוך הרופאים החדשים המצטרפים לוועדות הרפואיות היא פעולה חשובה והכרחית, אין בה די. על הרשות להקפיד לקיים הדרכות והשתלמויות מיוחדות באופן שוטף לכלל רופאי הוועדות, ותיקים וחדשים כאחד. .מיצוי זכויות והקמת מרכז המידע .במסגרת החלטה 2534 הוחלט על מתן מידע למיצוי זכויות הניצולים. בין היתר נקבע כי הממשלה תסייע ל גופים הפועלים למתן מידע וייעוץ לניצולים בדבר זכויותיהם, לביצוע שיחור ולסיוע במיצוי זכויותיהם. כמו כן נקבע כי משרד הרווחה בשיתוף המשרד לענייני גמלאים ומשרד האוצר יגבשו את המתווה להפעלת מרכז מידע למטרה זו. עם קבלת החלטת הממשלה האמורה החל משרד הרווחה לפעול ל הקמת מרכז המידע. בדצמבר 2007 , במסגרת דיוני הוועדה המתמדת שהוקמה בהתאם להחלטת הממשלה האמורה, דיווח מנכ"ל משרד הרווחה, מר נחום איצקוביץ', כי משרד הרווחה והמשרד לענייני גמלאים פועלים להקמת מרכז המידע, וכי הקמתו תושלם בתוך ארבעה חודשים ממועד הישיבה. בפועל חל ע יכוב בהקמת מרכז המידע. במסגרת ישיבת הוועדה המתמדת במרס 2008 נמתחה ביקורת על כך שטרם הושלמה הקמתו של מרכז המידע, אף על פי שהממשלה החליטה להקימו כמה חודשים לפני כן. אף לאחר הישיבה האמורה של הוועדה המתמדת לא צלחו הניסיונות להקמת מרכז המידע. ההתקשרות של משרד ה רווחה עם מרכז הארגונים להפעלת מרכז המידע כמיזם משותף בוטלה נוכח קשיי מרכז הארגונים בגיוס התקציב שהיה דרוש לו על מנת להשתתף בהפעלת מרכז המידע. ועדת דורנר, שפרסמה את הדוח שלה כחצי שנה לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה האמורה, קבעה כי נוסף על הפעלת המערך למתן שירותים לניצולים יש להבטיח שזכויותיהם ימוצו, וכי הדבר עולה אף מהחלטת ממשלה 2534 . ועדת דורנר המליצה כי "את הבטחת הפעילות למען מיצוי הזכויות, לרבות על דרך הקמת מרכז מידע - ראוי להטיל על גוף ממשלתי" כגון הרשות לזכויות ניצולי השואה. בהתאם לכך, במסגרת החלטת ממשלה 3940 מאוגוסט 2008 שהתקבלה לאחר שפורסם דוח הוועדה, הוחלט "להסמיך את מנכ"ל משרד משרד האוצר 213 . הרווחה והשירותים החברתיים להקים צוות בראשותו ובשיתוף מנכ"ל המשרד לענייני הגמלאים ומנהל הלשכה לשיקום נכים[37] במשרד האוצר, אשר יביא תוך 90 יום להקמת מערך שיפעל למיצוי זכויותיהם של ניצו לי השואה. הצוות יפעל לטיפול במכלול הנושאים הכרוכים בנושא, בהתבסס על כלל השירותים והיכולות הקיימים בגופי הממשלה השונים". בספטמבר 2008 , כעשרה חודשים לאחר שהתקבלה החלטה 2534 , ולנוכח הקשיים שבהם נתקל משרד הרווחה בבואו להקים את מרכז המידע, הוחלט על הקמת מרכז המידע לניצולי השואה בסיוע המשרד לענייני גמלאים, אשר באותה עת כבר הפעיל מרכז המספק מידע לאוכלוסיית הגמלאים במדינה. המשרד לענייני גמלאים הרחיב את היקף החוזה שכבר נחתם עם החברה החיצונית אשר זכתה במכרז להפעלת מרכז למתן מידע לאוכלוסיית הגמלאים. בסופו של דבר החל מרכז המידע לניצולי השואה לפעול רק באמצע פברואר 2009. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבותו הרבה של מרכז המידע לניצולי השואה ובהתחשב בגילם ובמצבם הבריאותי של הניצולים, פרק הזמן שארכה הקמת המרכז מאז החליטה הממשלה על הקמתו - שנה ושלושה חודשים - ארוך במידה בלתי סבירה. פתיחת מרכז המידע לוותה בפרסומים רבים בתקשורת כדי להביא לידיעת הניצולים את דבר קיומו. בד בבד הוחל בביצוע שיחּור ואיתור ניצולים הן באמצעות פנייה למוסדות שונים כבתי אבות, מרכזי יום, חברות סיעוד, עמותות הפועלות לרווחת גמלאים, רשויות מקומיות, מתנ"סים קהילתיים וחברות משכנות. מאז הוקם מרכז המידע ועד מועד ס יום הביקורת התקבלו במרכז כ - 43,000 פניות, מהן כ- 35,000 דורשות טיפול (והשאר- פניות לבירור מידע כללי בלבד). מרכז המידע מעביר את הפניות בעיקר לטיפולם של גופים אלה: הרשות, הקרן לרווחה וגורמים זרים, ממשיך במעקב אחר הטיפול בכל אחת מהפניות ומביא לידיעת הניצול את זכויותיו לאחר סיום הבדיקה. את עבודת מרכז המידע מלווה ועדת היגוי משותפת למשרד לענייני גמלאים ולמשרד הרווחה, ותפקידה לייעל את עבודת המערכת ואת השירות הניתן לניצולי השואה. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי עד מועד סיום הביקורת הסתיים הטיפול רק בכ - 6,000 מהפניותלמרכז המידע. יתר הפניות המחייבות טיפול נמצאות בשלב המתנה לכך שהגוף הרלוונטי ימשיך את הטיפול בעניינן או לכך שהפונה למרכז המידע ישלים את המסמכים הנדרשים לביסוס התביעה. יצוין כי במצבים אלו נעזר המרכז במתנדבים המגיעים אל מקום מגוריהם של הניצולים וממלאים עמם טפסים לצורך מיצוי זכויותיהם 38. לדעת משרד מבקר המדינה, על מרכז המידע, הרשות והקרן לרווחה לזרז את הטיפול בפניותיהם של הפונים למרכז המידע ובכך לסייע במיצוי זכויותיהם, בייחוד בהתחשב בגילה המופלג של אוכלוסייה זו. .__________________ .37 ."הנקראת כיום "הרשות לזכויות ניצולי השואה 38 מתנדבים אלו מגיעים לבתי הניצולים במסגרת פרויקט "לעד" של הסוכנות היהודית והמשרד לענייני גמלאים, ותפקידם לסייע לניצולים במילוי שאלון לבירור זכויותיהם. 214 דוח שנתי60ב .בד בבד עם הפעלת מרכז המידע הארצי על ידי המשרד לענייני הגמלאים מנהלת הרשות מרכז מידע לפניות בעניין הנושאים שבתחום אחריותה ובו נבדקות זכויותיו של הפונה באופן פרטני. מרכז מידע זה פועל בשיתוף מרכז המידע הארצי, אך יש לו מרכזייה ומוקדנים משלו. לדעת משרד מבקר המדינה בשל הכפילות שבין עבודתו של מרכז המידע הארצי לעבודתו של מרכז המידע של הרשות לזכויות ניצולי השואה ראוי לבחון אם נוסף על שיתוף הפעולה בין הרשות למרכז המידע הארצי יש מקום לאחד את שני מרכזי המידע כדי למנוע בלבול בקרב ניצולי השואה וכדי שהשירות לניצולי השואה יתבצע במתכונת של מרכז שירות אחד לשם הגברת יעילותו וכדי לאפשר לניצולים לקבל במרוכז את כל המידע הדרוש להם. נוסף על מרכז המידע הקימה הרשות אתר אינטרנט ובו מפורטות זכויותיהם של ניצולי השואה לפי החוקים השונים, לנוחיותם ולנוחיות בני משפחותיהם. עם זאת, אתר האינטרנט של הרשות אינו מעודכן דיו, ומפורסמים בו חוקים שכבר חלו בהם שינויים וטפסים שאינם רלוונטיים עוד לנוכח השינויים שחלו כאמור בחקיקה. אף בעמדת הטפסים המוצבת ברשות לנוחות ציבור הפונים מונחים עלונים שהניצולים יכולים לעיין בהם, אולם מאחר שהעלונים לא עודכנו לאחר אוגוסט 2005 , הם אינם כוללים מידע עדכני על שיעור התגמול הניתן לפי חוק נכי רדיפות הנאצים בהתאם לצו משנת 2008 , ולא צוין בהם חוק ההטבות על סעיפיו השונים. כמו כן בעלונים אלו לא הוזכר כלל חוק ההסדרים או התיקון לחוק. לפיכך הפונים לרשות אינם מקבלים מידע עדכני בדבר זכויותיהם אלא בעת המפגש עם נציג הרשות או בעת הפנייה בטלפון למרכז המידע של הרשות או למרכז המידע הארצי שהוקם מטעם משרדי הממשלה. בתשובת מנהל הרשות מנובמבר 2009 נאמר כי: "אתר האינטרנט של הרשות נמצא בימים אלה במהלך מתקדם של שינוי אשר יתאים לדגם של אתרי משרד האוצר האחרים ויעודכן בהתאם לשינויים המתחייבים... בנוסף מתפרסמות הודעות רלוונטיות על גבי גיליון התגמולים הנשלח לניצולים אחת לחודש". על הרשות להקפיד לתת מידע עדכני וכולל לניצולי השואה הפונים אליה, בין היתר באמצעות עדכון תדיר של אתר האינטרנט שלה והפקת עלוני מידע עדכניים. .שיפוי הניצולים על התשלום בעד תרופות .בדוח ועדת דורנר נמתחה ביקורת על הביורוקרטיה המסורבלת המקשה על הניצולים הזכאים לכך לקבל תרופות לטיפול בנכויות שהרשות לזכויות ניצולי השואה הכירה בהן בלי שיידרשו לשלם לקופות החולים את ההשתתפות העצמית בגינן. רק 15,000 מבין 45,000 הניצולים הזכאים לפטור זה פנולרשות למימוש משרד האוצר 215 .זכאותם39 . עבור כל ניצול הפונה לרשות משלמת הרשות לקופת החולים המספקת לו את התרופות תשלום אחיד בסך כ-207 ש"ח לחודש- הסכום שנקבע בהסכם שנחתם בין הרשות לקופות החולים בשנת 1994 בתוספת הצמדה למדד המחירים לצרכן. מאז נחתם ההסכם האמור (אשר מחודש בין הצדדים אחת לשנתיים) לא ביצעה הרשות הערכה שמטרתה לברר אם הסכום האמור משקף את העלות הריאלית של התרופות לטיפול בנכויות שהרשות לזכויות ניצולי השואה הכירה בהן. בהחלטת הממשלה מאוגוסט 2008 , אשר התקבלה בעקבות פרסום דוח ועדת דורנר, נקבע כי על מנכ"ל משרד הבריאות להקי ם צוות בראשותו ובהשתתפות מנהל הרשות ונציג אגף תקציבים במשרד האוצר. נקבע כי הצוות "יסדיר בתוך 120 יום את נוהלי העבודה שבין הממשלה לבין קופות החולים בנושא מנגנון השיפוי לתרופות שמקבלים ניצולים כחלק מנכותם המוכרת... באופן אשר יביא לשיפור השירות לניצולים ובמסגרת המשאבים הקיימים". בתחילת אוקטובר 2008 מינה מנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' אבי ישראלי, את הצוות להסדרת נוהלי עבודה בין הממשלה לקופות החולים בנושא מנגנון השיפוי על התשלום בעד תרופות. לאחר שהוקם הצוות הוא פעל בשיתוף קופות החולים לגיבוש הסדר כולל שיוסכם על קופות החולים בלי שהמדינה תידרש לשלם תוספת תקציבית כלשהי. רק בספטמבר 2009 , כתשעה חודשים לאחר המועד שנקבע לכך בהחלטת הממשלה, פרסם הצוות את מסקנותיו. מבדיקת הצוות עולה כי עלות התרופות לטיפול בנכויות שהרשות הכירה בהן בכל הנוגע לניצולים שטרם מימשו את זכאותם לפ טור מתשלום עבור תרופות אלו נמוכה. לפיכך המליץ הצוות להעביר לקופות החולים רשימות נוספות של ניצולים אלו ושל הנכויות של כל ניצול אשר הרשות הכירה בהן (להלן - הרשימות הנוספות). הניצולים הכלולים ברשימות הנוספות יקבלו פטור מלא מתשלום ההשתתפות העצמית עבור התרופות שהם רוכשים מקופות החולים בגין הנכות המוכרת בלי שקופות החולים יקבלו פיצוי נוסף עבור ניצולים אלו. כמו כן הומלץ כי הרשימות הנוספות יהיו סגורות באופן שבגין כל ניצול נוסף או נכות נוספת שבהם תכיר הרשות היא תידרש להגיע לידי הסדר עם קופת החולים הרלוונטית או לנהוג לפי הנוהל הקיים של התשלום החודשי הקבוע. במועד סיום הביקורת טרם גובשו הסדרים אלו לכלל הסכם מחייב עם קופות החולים. בתשובת ד"ר בעז לב, המשנה למנכ"ל משרד הבריאות, מנובמבר 2009 נאמר כי "העיכוב בהגשת המלצות הצוות נבע הן עקב הרצון להגיע להסכמה עם קופות החולים והן עקב האילוץ בהחלטת הממשלה שקבעה כי החלטות הצוות צריכות להיות במסגרת המקורות התקציביים הקיימים". נוסף על הצוות האמור בראשות מנכ"ל משרד הבריאות מקיימת ועדת סל השירותים בדיקה בדבר האפשרות למימון מלוא התרופות של הניצולים (אף אלו שאינן בתחום הנכות המוכרת) מתקציב סל השירותים ובסיועה של החברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה בע"מ. עבודתה של ועדת סל השירותים בתחום התרופות, אף שהיא מתבצעת בשיתוף נציגי משרד הבריאות וקופות החולים, אינה משולבת עם עבודת .__________________ .39 יצוין כי אין מידע בדבר מספר הניצולים המשתמשים בתרופות לטיפול בנכויות שהרשות הכירה בהן. 216 דוח שנתי60ב .הצוות בראשות מנכ"ל משרד הבריאות. משרד מבקר המדינה מעיר כי על הגורמים הנוגעים בדבר, ובראשם הרשות, לפעול במרץ לחתימת הסכם מחייב עם קופות החולים. .תקצוב מרכז הארגונים של ניצולי השואה בישראל .מרכז הארגונים הוא "ארגון גג" המאגד עשרות ארגונים של ניצולי שואה, והוא עמותה הרשומה ברשם העמותות לפי חוק העמותות, התש"ם- 1980 . בדוח הקודם העיר משרד מבקר המדינה על הקשיים בתקצוב מרכז הארגונים שמקורם באי - קבלת תמיכה במסגרת סעיף 3 א לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 . הסיבה לכך היא ששיעור הוצאות הנהלה וכלליות של מרכז הארגונים מתוך מחזור הכנסותיו היה גדול מ-22% , שיעור השולל את הזכאות לתמיכה כעולה מהוראות סעיף 9.7 לנוהל להגשת בקשות לתמיכה מתקציב המדינה במוסדות ציבור ולדיון בהם (להלן - נוהל התמיכות). בעקבות פרסום הדוח ה קודם החליטה באוקטובר 2007 הוועדה המיוחדת להוצאות הנהלה וכלליות באגף החשב הכללי שבמשרד האוצר (להלן - הוועדה המיוחדת) כי לאחר בדיקה מעמיקה של פעילות מרכז הארגונים, המאופיינת בהוצאות ניהוליות רבות, יש להעמיס 40 , בכל הנוגע לשנת 2007 בלבד, חלק מהוצאות מרכז הארגונים, המסווגות על פי רוב כהוצאות הנהלה וכלליות, על סעיף הוצאות לפעילות, כדי שמרכז הארגונים לא יחרוג מהשיעור של הוצאות הנהלה וכלליות שנקבע בנוהל התמיכות. בזכות החלטה זו התאפשרה קבלתה של החלטת ועדת התמיכות מאוקטובר 2007 לאשר למרכז הארגונים תמיכה בסך כולל של 860,620 ש"ח, והתמיכה האמורה הועברה לחשבון מרכז הארגונים באמצע נובמבר באותה שנה. מאחר שכספי התמיכה הועברו לקראת סוף השנה, נבצר ממרכז הארגונים להשתמש בכספי התמיכה, ולפיכך נאלץ מרכז הארגונים להשיב לקופת האוצר את סכום התמיכה לשנת 2007 במלואו. לעניין זה יצוין כי במסגרת הדוח הקודם העיר משרד מבקר המדינה על המועד המאוחר שבו הועברו כספי התמיכות לקרן לרווחה וציין כי בשל כך לא קיבלו חלק מהניצולים את הסיוע הנדרש. גם ועדת דורנר דנה בסוגיה זו והעירה כי על הממשלה להעביר את התקציב לכל שנה בתחילתה, על מנת שהגוף הרלוונטי יוכל להשתמש בכסף כבר בשנה שבה קיבל את הסיוע. בשנת 2008 אישרה ועדת התמיכות של המשרד לענייני גמלאים (להלן - ועדת התמיכות) למרכז הארגונים תמיכה בסך של כ -2.92 מיליון ש"ח, ומהם הועבר למרכז הארגונים במהלך השנה סכום כולל של כ -2.1 מיליון ש"ח בהתאם לפעילויות שביצע בפוע ל מרכז הארגונים אשר עומדות בתבחינים למתן תמיכה שקבעה ועדת התמיכות. התמיכה האמורה אושרה בזכות עמידתו של מרכז הארגונים בתנאים הקבועים בנוהל התמיכות בדבר שיעור הוצאות הנהלה וכלליות, והסיבה לכך היא היקף התרומות הגדול שהצליח מרכז הארגונים לגייס. עם זאת, מאחר שהתרומה שגייס מרכז הארגונים הועברה במלואה לניצולי שואה, והמרכז עצמו שימש כצינור בלבד, ומאחר שכספי התמיכה יועדו למטרות ספציפיות אשר .__________________ .40 דהיינו, לייחס עלויות לסעיפי הוצאה שונים. משרד האוצר 217 .אינן כוללות מימון של הוצאות ניהוליות, נוצר גירעון בסך כ- 282,000 ש"ח בתקציב מרכז הארגונים לשנת 2008 . לפיכך בפברואר 2009 ביקש מרכ ז הארגונים מהוועדה המיוחדת להאריך לשנת 2008 את תוקף החלטתה מאוקטובר 2007 , לנוכח אופי הפעילות המיוחד של מרכז הארגונים. במועד סיום הביקורת, שבעה חודשים לאחר שהוגשה הבקשה, טרם התקבלה החלטת הוועדה המיוחדת לגבי שנת 2008. בתשובתה של רואת החשבון סיגלית סייג, סגנית בכירה לחשב הכללי, מנובמבר 2009 נאמר כי: "הוועדה המיוחדת לא דנה בבקשת העמותה לשנת 2008 מאחר ואין זה מסמכותה לאשר העמסת הוצאות הנהלה וכלליות כהוצאות לפעילות, אלא לאשר חריגה מהשיעור המרבי של הוצאות הנהלה וכלליות". עם זאת, בשיחה עם נציגי אגף החשב הכללי שנועד ה להבהיר את התשובה האמורה נאמר כי אגף החשב הכללי יבחן בכל זאת את האפשרות לסייע למרכז הארגונים ולפתור את בעיית הגירעון משנת 2008 . במאי 2009 אישרה הוועדה המיוחדת את בקשת מרכז הארגונים להעמיס, בכל הנוגע לשנת 2009 , חלק מהוצאות המרכז, המסווגות מטבע הדברים כהוצ אות הנהלה, על סעיף הוצאות לפעילות של המרכז. בעקבות קבלת החלטה זו החליטה ועדת התמיכות בישיבתה במאי 2009 לתת למרכז הארגונים תמיכה בסכום כולל של כ-2.85 מיליון ש"ח. ואולם בשל מחלוקת בדבר שיעור שכרו של מנכ"ל מרכז הארגונים והתנאים להעסקתו שהתגלעה בין מרכז הארגונ ים לוועדה המיוחדת לאחר שהתקבלו ההחלטות האמורות ממאי 2009 , הנחה החשב הכללי את המשרד לענייני גמלאים להימנע מלהעביר תמיכה למרכז הארגונים עד שיסתיים בירור העניין. רק באוגוסט 2009 סוכם בין הצדדים המתווה לאישור החריגה בהוצאות הנהלה וכלליות לאחר שבוצעו שינויים בהסכמות ממאי אותה שנה לעניין שכר המנכ"ל. בעקבות גיבוש הסכמות אלו חודשה הזרמת כספי התמיכה למרכז הארגונים, ואולם יותר משמונה חודשים לאחר תחילת שנת 2009 קיבל המרכז פחות מ-20% מכספי התמיכה שאושרה לו. אחת הסיבות לכך הייתה שנבצר ממרכז הארגונים להתחייב לבצע פעילות במהלך התקופה שחלפה מחשש שלא יוכל לממנה לנוכח הוראת החשב הכללי לעצור את תשלום כספי התמיכה. העברת כספי התמיכה בחודשים האחרונים של השנה עלולה לגרום לכך שמרכז הארגונים לא יספיק להשתמש בכספי התמיכה בזמן המועט שנותר לניצולם, כשם שקרה בשנת 2007. בתשובת החשב הכלל י מנובמבר 2009 נאמר כי: "לעניין האמור בטיוטת הדוח שעד כה ניצל המרכז 20% בלבד מכספי התמיכה המאושרת, לדעתנו היקף הפעילות הנמוך אינו נובע מחוסר הוודאות של המרכז בנוגע לכספי התמיכה, שכן מדובר בתקופה של חודשיים בלבד בה נעצרו כספי התמיכה לעמותה, לפניהם ואחריהם ה יתה בידי העמותה התחייבות חתומה של המשרד לענייני גמלאים והמרכז יכול היה לפעול בהסתמך על התחייבות זו". בתשובת עורך הדין אהרון אזולאי, מנכ"ל המשרד לענייני גמלאים מנובמבר 2009 , נאמר כי: "הממשלה עשתה רבות כדי לסייע למרכז הארגונים בהתחשב בפעילות המיוחדת אותה מקיים מרכז הארגונים. ככל שמרכז הארגונים לא ניצל ו/או ינצל כספים כלשהם מתוך התמיכה שאושרה לו - הדבר נובע מנסיבות הקשורות בו בלבד". משרד מבקר המדינה מעיר כי העברת כספי התמיכה למרכז הארגונים לשנים 2007 ו- 2009 רק לקראת סופן של אותן שנים הקשתה על מרכז הארגונים להשתמש בהם למטרות שלשמן הם נועדו. כבר בדוח הקודם 218 דוח שנתי60ב .עמד משרד מבקר המדינה על כך שמרכז הארגונים מבצע עבודת מטה שנדרשת למדינת ישראל כדי לטפל בעניינים הנוגעים לניצולי השואה בארץ ובחו"ל. בהיעדר אפשרות לבצע את עבודת המטה האמורה חלה פגיעה לא רק בתפקוד של מרכז הארגונים אלא גם ביכולת של ממשלת ישראל לטפל בענייני ניצולי השואה. לכן ראוי למצוא את הדרך לאפשר את מתן התמיכה למרכז הארגונים באופן שוטף כדי לאפשר טיפול ראוי בענייני ניצולי השואה. .הוועדה המתמדת .הוועדה המתמדת בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה היא גורם חשוב ופעיל ביישום החלטות הממשלה שהתקבלו בעניין הסיוע הניתן לניצולי השואה. הוועדה המתמדת מכנסת ישיבות בהשתתפות נציגי משרדי הממשלה הרלוונטיים ונציגיהם של ארגוני ניצולי השואה ובכך מאפשרת לנציגי הגופים השונים להעלות בעיות באופן שוטף ולנסות לגבש יחד פתרונות בעניינן בזמן אמת. בתשובתו של מר איל גבאי, מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מנובמבר 2009 צוין כי חלק מהליקויים שפורטו בדוח "עלו בדיוני הוועדה המתמדת ואנו מודעים לקיומם בעתיד הקרוב נעלה ]המתמדת[ ומטפלים בהם באופן שוטף... עם כינוס הוועדה את הסוגיות שצוינו בדוח המבקר כדורשות טיפול, ונעקוב אחר האופן בו סוגיות אלו מטופלות במשרדי הממשלה הרלוונטיים". .סיכום .מאוגוסט 2007 , מועד פרסומו של הדוח הקודם בנושא הסיוע לניצולי השואה, חל שיפור ניכר בסיוע הניתן לניצולי השואה בישראל. החלטות הממשלה שהתקבלו לאחר פרסום דוח מבקר המדינה ודוח דורנר והשינויים בחקיק ה הביאו להרחבת שיעור הזכאים לגמלה מכוח החוק הישראלי, להגדלה ניכרת של שיעור הגמלה ושל סל השירותים הניתנים לניצולים, להקמת מרכז מידע, לביצוע פעולות שיחּור, למיצוי זכויות ולהקמת ועדות במסגרת משרדי הממשלה השונים שמטרתן לסייע לאוכלוסיית ניצולי השואה. עם זאת, במועד סיום הביקורת נמצא כי טרם תוקנו חלק מהליקויים בטיפול בניצולי השואה ובסיוע הניתן להם, וכי חלק מהפעולות הננקטות לטובת ניצולי השואה עדיין מתבצעות בעצלתיים. על הרשות לזכויות ניצולי השואה לפעול ללא לאות להשלמת התהליך שהחלה לבצע - שינוי תהליכי העבודה והטמעת מערכת ממוחשבת חדשה שתסייע לה במעקב ובבקרה בנושא הטיפול בפניות המוגשות לה. בד בבד צריכה הרשות לפעול במסגרת המערכת הישנה, לשפר את הבקרה על הפניות הממתינות למענה ולפעול בלא דיחוי להדבקת הפיגור הגדול משרד האוצר 219 . בטיפול בתיקים הפתוחים וליצור ביזמתה קשר עם הפונים כדי לסייעלהם להשלים מסמכים חסרים ולהביא לסיום הטיפול בתביעתם. על משרד האוצר למצוא דרך להעביר במסגרת הנהלים הקיימים את כספי התמיכה המיועדים לארגוני הסיוע לניצולי השואה במהלך שנת הכספים ולא בסופה, כדי לאפשר את פעילותם השוטפת ולקדם את עבודת המטה הנדרשת לממשלת ישראל לצורך הטיפול בענייני ניצולי השואה בחו"ל. אוכלוסיית ניצולי השואה בישראל מתמעטת מדי שנה בשנה. לממשלת ישראל יש חוב מוסרי כלפי ניצולי השואה הנמצאים בשנות חייהם האחרונות. בפרק הזמן שעבר מאז אוגוסט 2007 , מועד פרסום הדוח הקודם, נקטה הממשלה צעדים חשובים ומבורכים לט יפול בנושא, אך במועד סיום הביקורת טרם הושלמה המלאכה. על הממשלה לפעול במשנה מרץ לשיפור, לזירוז ולייעול הטיפול והשירות הניתנים לניצולים, כדי שהם יוכלו למצות את הזכויות שמקנה להם החוק ולאפשר להם שיבה טובה יותר. .

תקציר:
 משרד האוצר 195 .הרשות לזכויות ניצולי השואה ממצאי מעקב הסיוע לניצולי השואה .תקציר .דוח מבקר המדינה מאוגוסט 20071 (להלן- הדוח הקודם) עסק בסיוע הניתן לניצולי השואה במדינת ישראל. כבר בדוח הקודם ציין מבקר המדינה כי "חובה ראשונה במעלה עלינו, כמדינה וכחברה, לדאוג לניצולי השואה בשנות חייהם האחרונות, כשמספרם מתמעט מדי יום ביומו... החובה החוקית והמוסרית המוטלת על רשויות המד ינה היא לפעו ל מיד, במהירות ובנחרצות... לשיפור הטיפול בניצולי השואה החיים בתוכנו". הדוח עמד על כמה וכמה ליקויים בטיפול בניצולי השואה, לרבות ליקויים בשירות שהרשות לזכויות ניצולי השואה2 נותנת לניצולים, הבדלים בין סכומי הקצבאות הניתנות לקבוצות שונות של ניצולים וקשיי התקצוב של ארגונים חוץ-ממשלתיים הפועלים לטובת ניצולי השואה. בעקבות פרסום הדוח הקודם מונתה ב- 20.1.08 , על פי החלטת הוועדה לענייני ביקורת המדינה מ - 7.1.08 , ועדת חקירה ממלכתית בנושא הסיוע לניצולי השואה בראשות השופטת בדימוס דליה דורנר (להלן - ועדת דורנר). הוועדה הוסמכה לתת את המלצותיה בדבר המענה שראוי שיינתן לניצולי השואה ולפליטיה, תוך השוואה לסיוע שנותנות להם ממשלות זרות, וכן בדבר תפקודה של הרשות לזכויות ניצולי השואה ואופן טיפולה בציבור נכי רדיפות הנאצים. בדוח ועדת דורנר מיוני 2008 הועלו ליקויים בנושא הסי וע הניתן לניצולי השואה, לרבות סכום הגמלה שמדינת ישראל נותנת לניצולים, ליקויים בפעילות הרשות לזכויות ניצולי השואה, ליקויים במערך השירותים הניתנים לניצולים והקשיים הניצבים לפני הניצולים לעניין מיצוי זכויותיהם. כמו כן הובאו בדוח המלצות לטיפול בליקויים האמורים. ב- 17.8.08 החליטה ממשלת ישראל לאמץ את עיקרי ההמלצות של דוח ועדת דורנר ולנקוט כמה צעדים לסיוע לניצולי השואה כהשלמה לתכנית הסיוע לניצולי השואה שאושרה בהחלטות ממשלה קודמות. .__________________ .1 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על הסיוע לניצולי שואה ( 2007). 2 עדנובמבר 2009 "נקרא גוף זה "הלשכה לשיקום נכים. 196 דוח שנתי60ב .פעולות הביקורת .בחודשים מאי-ספטמבר 2009 בדק משרד מבקר המדינה אם תוקנו הליקויים שצוינו בדוח הקודם ואם יושמו ההמלצות של ועדת דורנר. בביקורת נבדקו פעולותיהם של משרד האוצר לרבות הרשות לזכויות ניצולי השואה (להלן - הרשות), של משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה) ושל משרד הבריאות. כמו כן בוצעו בדיקות השלמה במשרד לענייני גמלאים, במשרד ראש הממשלה, במשרד המשפטים ובמשרד הבינוי והשיכון. .עיקרי הממצאים .1. הממשלה החליטה לאמץ את המלצת ועדת דורנר להעמיד את סכום הגמלה הניתנת מכוח חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז - 1975 , על 75% מסכום הרנטה הגרמנית. עם זאת, עדכון סכומה של הגמלה מתבצע בכל שנה בתחילת מאי, בהתאם לצו נכי רדיפות הנאצים (תוספת לתגמול), התשס"ח - 2008 ., ואינו מוחל רטרואקטיבית מחודש ינואר כפי שהמליצה ועדת דורנר 2. בספטמבר 2009 (להלן- מועד סיום הביקורת) טרם שינתה הרשות את תהליכי העבודה שלה וטרם הטמיעה את המערכת הממוחשבת החדשה במחלקת התביעות של הרשות אף כי בדוח הקודם, שפורסם כשנתיים לפני אותו מועד, הומלץ על ביצוע השינויים האמורים. כמו כן, בשנתיים שעברו מאז פורסם הדוח הקודם לא פעלה הרשות, בד בבד עם הטמעת המערכת החדשה, לשיפור הבקרה על הטיפול בפניות הממתינות למענה באמצעות המערכת הישנה. עקב כך לא התקדם הטיפול בתביעותיהם של 7,144 פונים שחלק נכבד מהם הגישו תביעה לגמלה שנים רבות לפני כן, וחלקם אף הלכו לעולמם לפני שהסתיים הטיפול בפנייתם. 3. ועדת דורנר המליצה כי קביעת הקשר הסיבתי בין מאורעות השואה למחלות שמהם סובלים הניצולים תהיה בסמכות הוועדות הרפואיו ת ולא בסמכותו הבלעדית של רופא הרשות. הרשות מינתה ועדה חיצונית לקביעת הקשר הסיבתי בין נרדפותם של הניצולים בתקופת השואה ובין שש מחלות עיקריות. נמצא כי רופא הרשות הוא שקובע לבדו, שלא לפי המלצות ועדת דורנר, את הקשר הסיבתי בנוגע למחלות אלה על בסיס מסקנות הוועדה החיצונית. בכל הנוגע ליתר המחלות ממשיך רופא הרשות להיות הגורם המכריע לעניין קביעת הקשר הסיבתי בין המחלות למאורעות השואה. 4. הקמת מרכז המידע הארצי לניצולי השואה לצורך סיוע במיצוי זכויותיהם הושלמה רק שנה ושלושה חודשים לאחר שהחליטה הממשלה להקימו. פרק זמן זה ארוך מהנדרש בהתחשב בגילם ובמצבם הבריאותי של הניצולים שעבורם הוקם מרכז המידע. בד בבד עם הפעלת מרכז המידע הארצי מנהלת הרשות לזכויות ניצולי השואה מרכז מידע לפניות הנוגעות לנושאים שבאחריותה, שיש בו כפילות מסוימת למרכז המידע הקיים ומכאן שאין בנמצא מרכז שירות אחד העומד לרשות הניצולים ומאפשר לניצולים לקבל במרוכז את המידע הדרוש להם. במועד סיום הביקורת נמצא כי בשבעת החודשים שעברו מאז הוקם מרכז המידע הארצי הסתיים הטיפול רק בפניותיהם של כ - 6,000 משרד האוצר 197 .מבין כ - 35,000 הניצולים שנעזרו בשירותי מרכז המידע הארצי, ואילו יתר הפניות ממתינות להמשך טיפול על ידי הגוף הרלוונטי או להשלמת מסמכים נדרשים לביסוס התביעה על ידי הפונה למרכז המידע. 5. בהתאם להחלטת הממשלה הוקם צוות בראשות מנכ"ל משרד הבריאות כדי להסדיר את נוהלי העבודה בין הממשלה לקופות החולים בנושא מנגנון השיפוי על תרופות שלהן זכאים הניצולים בתחום נכותם המוכרת על ידי הרשות. הצוות סיים את עבודתו רק זמן קצר לפני סיום הביקורת, כתשעה חודשים לאחר המועד שנקבע לכך בהחלטת הממשלה. ואולם באותו המועד עדיין לא חתמו הגורמים הנוגעים בדבר, ובראשם הרשות, על הסכם מחייב עם קופות החולים על פי המתווה שעליו המליץ הצוות. 6. בשנתיים שעברו ממועד פרסום דוח מבקר המדינה באוגוסט 2007 עד מועד סיום הביקורת חל שיפור בתקצוב מרכז הארגונים של ניצולי השואה בישראל. עם זאת, מאחר שכספי התמיכה לשנים 2007 ו- 2009 הועברו למרכז הארגונים רק לקראת סוף אותן שנים, התקשה מאוד מרכז הארגונים להשתמש בהם למטרות שלשמן נועדו. .סיכום והמלצות .מאוגוסט 2007 , מועד פרסומו של הדוח הקודם, ועד מועד סיום הביקורת חל שיפור ניכר בסיוע הניתן לניצולי השואה - הוגדל שיעור הזכאים לגמלה, הוגדלו במידה ניכרת סכום הגמלה וסל השירותים, הוקם מרכז המידע ובוצעו פעולות שיחּור3 וכן פעולות שנועדו לסייע לניצולים במיצוי זכויותיהם. עם זאת במועד סיום הביקורת עדיין נמצאו ליקויים בטיפול בניצולי השואה ובסיוע הניתן להם. חלק מהפעולות הננקטות לטובת ניצולי השואה עדיין מתבצעות באטיות ובאופן לא ממוקד והדבר גורם לניצולי השואה נזק של ממש. אוכלוסיית ניצולי השואה בישראל מתמעטת מדי שנה בשנה. הדבר מחייב את רשויות המדינה לפעול ביתר שאת וללא שהות לטובת הניצולים בשנים שעוד נותרו להם לחיות, על מנת שהם יוכלו למצות את הזכויות שהוקנו להם על פי חוק. משרדי האוצר, הבריאות והרווחה נדרשים לנקוט את כל הצעדים הדרושים לתיקון הליקויים שהעלתה ביקורת המעקב ולדאוג למילוי צורכיהם הבסיסיים במהירות המרבית על מנת לאפשר לניצולים איכות חיים ראויה. .