נושאים מערכתיים/טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים

 מבוא .למשפט הפלילי כמה מטרות, ובהן התווית גבולות ההתנהגות המותרת והאסורה של הפרט .בחברה, לצורך שמירה על אורך חיים תקין ולאפשר את הסדר הציבורי. משטרת ישראל (להלן .- המשטרה) היא זרוע אכיפת החוק במדינת ישראל, ומתפקידיה לגלות עבירות ולתפוס עבריינים .ולהעמידם לדין. חוק , התשמ"ב]נוסח משולב[ סדר הדין הפלילי-1982 (להלן- החסד"פ), קובע .כי על המשטרה לפתוח בחקירה בעקבות תלונה או אם נודע לה על ביצוע עבירה, ובהתאם לכך .נפתחים בכל שנה במשטרה כ- 320,000 תיקי חקירה, ומהם כ- 180,000 תיקים כנגד חשודים1 . . דוח זה עוסק רק בתיקי חקירה שבהםיש חשוד או נילון. .החקירות מתנהלות במשרדי החקירות שבתחנות המשטרה וביחידות חקירה מרחביות, מחוזיות .וארציות (להלן - יחידות חקירה), הכפופות פיקודית למפקדי השטח, ומקצועית - לחטיבת .החקירות שבאגף לחקירות ולמודיעין (להלן - אח"ם) במטה הארצי של המשטרה. חטיבת .החקירות אחראית לגיבוש תורת הפעלה בתחום החקירות בהתאם לחוק, לפסיקה, להנחיות .היועץ המשפטי לממשלה (להלן - היועמ"ש לממשלה) ולמדיניות המשטרה. .בסיום החקירה, בעבירות מסוג "פשע" 2 ,ולאחר שנאספו לדעת יחידת החקירות מספיק ראיות .מועבר התיק לתביעה המשטרתית או לפרקליטות המדינה (להלן - הפרקליטות) לצורך הערכת .התובע או הפרקליט (יכונו ביחד להלן - התובע או גורמי התביעה) אם יש להגיש כתב אישום .בתיק או לסגור אותו. החלטת התובע אם להעמיד את החשוד לדין תלויה בקיומן של ראיות .מספיקות לאישום בתיק; בעניין הציבורי שבהגשת כתב אישום; ובסיכוי, בהתאם לראיות .המצויות בתיק, שאם יוגש כתב האישום, ההליך יסתיים בהרשעה3 . מפכ"ל המשטרה הסמיך .גורמי פיקוד ביחידות החקירה, המוסמכים להורות שלא לחקור בעבירות עוון או חטא בעילה של ."נסיבות העניין אינן מתאימות לפתיחה בחקירה"4 . ככלל, בעל הסמכות להגיש כתב אישום הוא .גם בעל הסמכות להורות על סגירת התיקים. .הסמכות לסגירת תיקי חקירה היא מן הסמכויות המינהליות המשמעותיות ביותר שמופקדות בידי .פקידי ציבור. במתן הסמכות לסגור תיקים הפקיד המחוקק בידי התובע שיקול דעת שלטוני בעל .1 ממוצע תיקי החקירה והתיקים הגלויים (תיקים שיש בהם חשוד או נילון) לשנים2015 - 2019 מתוך השנתון הסטטיסטי .של המשטרה לשנת 2019. .2 לפי חוק העונשין, התשל"ז-1977 (להלן- חוק העונשין), העבירות מסווגות לפי חומרתן: פשע - עבירה שנקבע לה .עונש חמור ממאסר לתקופה של שלוש שנים; עוון - עבירה שנקבע לה עונש מאסר לתקופה העולה על שלושה .חודשים ושאינה עולה על שלוש שנים; חטא - עבירה שנקבע לה עונש מאסר לתקופה שאינה עולה על שלושה .חודשים. .3 סעיף62 (א) לחסד"פ; בג"ץ 2534/97 חבר הכנסת יונה יהב נ' פרקליטות המדינה (פורסם במאגר ממוחשב, .15.6.97 .) .4 סעיף59 לחסד"פ. נוסף על כך, קצין המשטרה מוסמך לסגור את התיק אם הוא סבור כי רשות אחרת מוסמכת על .פי דין לחקור בעבירה. . .| 776 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים אופי שיפוטי אשר על הפעלתו חלות, בצד הוראות החסד"פ, גם ההוראות הכלליות של המשפט .המינהלי 5 . . הפרקליטות והתביעה המשטרתית הן הזרועות העיקריות של התביעה הכללית. הפרקליטות .פועלת במשרד המשפטים באמצעות הלשכה המרכזית שלה ופרקליטויות המחוז, והתביעה .המשטרתית פועלת באמצעות יחידות תביעה מחוזיות הכפופות לראש חטיבת התביעות .במשטרה. .חלוקת העבודה בין הפרקליטות לבין התביעה המשטרתית קבועה בחסד"פ והיא מתבססת על .דרגת חומרת העבירה. הפרקליטות הפלילית מטפלת בכ-10% מהתיקים הפליליים בישראל .הנוגעים לעבירות החמורות שבספר החוקים, ובכללן עבירות המתה, עבירות הונאה, עבירות מין .ועבירות אלימות חמורות. בשנת 2020 הגישה הפרקליטות כ- 4,100 כתבי אישום6. .כ-90% מהתיקים הפליליים, שהם כ- 76,000 תיקים בשנה, מטופלים בחטיבת התביעות. תיקים .אלה הם בעיקר בעבירות פגיעה בסדר הציבורי ובאיכות חייו של הפרט, ובכלל זה גניבה, גניבת .רכב, פריצה לבתי מגורים ולבתי עסק, עבירות סמים, קטטות וה פרעות ברחובות ובמוסדות, .איומים, מטרד רעש, חסימת דרך והסגת גבול. בשנת 2020 הגישה חטיבת התביעות כ- 35,000 .כתבי אישום7. . בתרשים1 מוצגים בתמצית הליך החקירה במשטרה מהשלב שבו נודע לה על ביצוע העבירה .או קבלת התלונה וצומתי ההכרעה של התובע אם להגיש כתב אישום או לסגור את התיק באחת .מעילות הסגירה העיקריות. .5 בג"ץ 935/89 גנור נ' היועץ המשפטי לממשלה, פ"ד מד( 2 )485 (1990.) .6 דיווח לשנת2020 של הפרקליטות שהועבר לכנסת לפי סעיף67 יב לחסד"פ (תיקון מס' 66 ), התשע"ב-2012. .7 ,משטרת ישראלהשנתון הסטטיסטי לשנת 2020 (2021 .) .| 777 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים1 : הליך החקירה במשטרה עד להגשת כתב אישום או .סגירת התיק .עילות סגירת תיקי חקירה .הוראות החסד"פ מסדירות את אופן סיום הטיפול בתיקי חקירה פליליים שבהם גורמי התביעה .מצאו שאין מקום להעמיד את החשודים לדין. עם זאת, החוק אינו קובע הוראות כלשהן בנוגע .לבחירת עילת הסגירה. התובעים בוחרים את עילת הסגירה על פי הנחיות פרקליט המדינה .ופקודות המשטרה בנושא. סגירתם של תיקי החקירה נעשית לרוב על בסיס אחת מהעילות .האלו (להלן - תיקים סגורים): היעדר אשמה (חוסר אשמה): אם הסיכוי שהחשוד ביצע את העבירה, כעולה מהראיות .שנאספו בתיק, נמוך, התיק ייסגר מחוסר אשמה. נסיבות העניין בכללותן אינן מתאימות לפתיחה בחקירה או להעמדה לדין : .המשטרה חייבת לפתוח בחקירה משנודע לה על ביצוע עבירה, אולם בעבירה שאינה פשע .רשאי קצין משטרה שלא לחקור, אם הוא סבור שנסיבות העניין בכללותן אינן מתאימות .לפתיחה בחקירה. בכל העבירות התובע רשאי להימנע מהעמדתו של החשוד לדין, גם אם .נאספו די ראיות לביסוס אשמתו של החשוד, אם הוא סבור שהנסיבות אינן מתאימות . .| 778 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים להעמדה לדין, והוא רשאי לסגור את התיק בעילה של "נסיבות העניין ב כללותן אינן .מתאימות להעמדה לדין" 8 (להלן- נל"ן; בהמשך ייעשה שימוש במונח זה גם עבור עילת .הסגירה "נסיבות העניין בכללותן אינן מתאימות לפתיחה בחקירה")9 . . הנחיית פרקליט מדינה1.110 מינואר1994 , שעודכנה בספטמבר2019 , מתווה את מדיניות .גופי החקירה והתביעה בשיקולים לאי פתיחה בחקירה פלילית או לסגירת תיק פלילי נגד .חשוד בעילת נל"ן, ובהם חומרת מעשה העבירה ונסיבות ביצועו; היקף הנזק שנגרם מביצוע .העבירה; שכיחות ההתנהגות העבריינית של החשוד; האם מדובר בעבירה מתמשכת; חלוף .הזמן מאז ביצוע העבירה; גילו ומצבו הבריאותי של החשוד; עברו הפלילי; תיקים שנסגרו .בעבר נגד החשוד; מסוכנותו של החשוד; מידת הפגיעה בנפגע העבירה; ומידת הפגיעה .באמון המתלונן, נפגע העבירה או הציבור במערכת אכיפת החוק. חוסר ראיות: העמדת חשוד לדין פלילי תלויה בראיות מספיקות הקושרות את החשוד .לביצוע העבירה, בסיכוי סביר וממשי להרשעה בדין ובעניין ציבורי בהעמדה לדין. בהיעדר .ראיות מספיקות ייסגר התיק בעילת "חוסר ראיות". בישראל נסגרו בשנת 2020 כ-60% .מהתיקים של חשודים בגירים בעילת "חוסר ראיות". גם במ דינות אחרות נסגרים תיקי .חשודים בעילה זו בשיעור דומה. בשנת 2016 הופסקו בארצות הברית כ-65% מההליכים .המשפטיים כנגד חשודים עקב חוסר ראיות ( Insufficient evidence )11, ובאנגלייה בשנים .2019 - 2020 נסגרו בממוצע כ-58% מהתיקים שבהם אותר חשוד בשל קשיים ראייתיים .( vidential difficultiesE)12. :סגירה בהסדר בהוראות החסד"פ קיימת עילה נוספת לסגירת תיק - "סגירה בהסדר"; .במקרה כזה התיק הפלילי מופנה לאכיפה חלופית באמצעות הסדר מותנה 13 . .8 בסעיף62()(א1 )- (4 ) לחסד"פ הוגדרו בעלי התפקיד שאישורם נדרש להחלטה שלא להעמיד לדין, לפי הפירוט .שלהלן: פרקליט מחוז או פרקליט בכיר בעבירות פשע או עוון שחומר החקירה בהן הועבר לטיפולו של פרקליט; .קצין משטרה המכהן כראש יחידת תביעות או תובע משטרתי בכיר שהוא הסמיך לכך; קצין משטרה המשמש כתובע .שהוסמך לכך על ידי המפקח הכללי של המשטרה בעבירות שאינן פשע, למעט עבירות עוון שההחלטה בעניינן .מתקבלת על ידי פרקליט מחוז, ראש יחידת התביעות, או פרקליט או תובע בכיר שהם הסמיכו לשם כך לפי סעיף .62( )(א1 )- (2 ) לחסד"פ; וקצין משטרה המכהן כראש יחידת התביעות בעבירות לפי סעיף19 מח לחוק שוויון זכויות .לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998 , או פרק ה1 א לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965. .9 הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 82 ) (החלפת המונח "עניין לציבור" בעילה לסגירת תיק), התשע"ח-2017 , . ה"ח748 ', עמ56 . בעבר כונתה עילת הסגירה נל"ן בשם "היעדר עניין לציבור". המחוקק בחר לשנות את שם העילה .מ"היעדר עניין לציבור" ל"נסיבות העניין בכללותן אינן מתאימות לפתיחה בחקירה" או "אינן מתאימות להעמדה .לדין", כיוון שהנוסח המקורי התפרש כאילו הפגיעה אינה מעניינת את הציבור ואף גרם עוגמת נפש לנפגעי העבירה. .בהצעת החוק נכתב כי אין בתיקון שם העילה כדי להשפיע על מהות השיקולים העומדים מאחורי העילה עצמה. .10 הנחיית פרקליט המדינה1.1 בעניין "אי פתיחה בחקירה או סגירת תיק בעילת 'נסיבות העניין בכללותן אינן מתאימות .לפתיחה בחקירה/העמדה לדין'", עדכון אחרון: 2.9.19 '. לפני תיקון מס82 חוק סדר הדין הפלילי (תיקון[ לחסד"פ .מס' 82 ) התשע"ח-2018 , ס"ח2694 ', עמ192 ." כונתה עילת הסגירה נל"ן בשם "היעדר עניין לציבור] .11 Mark Motivans, "Federal Justice Statistics, 2016 - Statistical Tables", Bureau of Justice . Statistics (29 Dec. 2020). NCJ 251722. Available from .https://www.bjs.gov/index.cfm?ty=pbdetail&iid=7187 , 'בעמ13 . .12 Home Office (2020). Crime Outcomes in England and Wales 2019 -2020. Retrieved from ..2020-to-2019- wales-and- england-in- outcomes- https://www.gov.uk/government/statistics/crime , 'בעמ9. .13 סעיף67 .ו לחסד"פ. פרק בנושא סגירת תיקים בעילת "הסדר מותנה" יובא בהמשך דוח זה .| 779 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . עילות סגירה נוספות: רשויות החקירה והתביעה סוגרות תיקים בעילות נוספות 14 , ובכללן ."עבריין לא נודע" 15 ", "רשות אחרת מוסמכת לחקור 16 , "המבצע אינו בגיל האחריות .הפלילית" 17 ", "החשוד אינו בר עונשין18", "מות החשוד או הנאשם19 ", "התיישנות העבירה20 . "ו"עיכוב הליכים21 . פילוח נתוני סגירת תיקי בגירים מוצג בלוח1 :להלן .14 פקודת מטא"ר 14.01.01 – אירוע תלונה ומידע אחר על עבירה– דיווח, סיווג וטיפול. .15 .כאשר לא ידוע מי ביצע את העבירה ולא ניתן בחקירה סבירה להגיע לזהותו .16 במקרה זה כלל החומר שנאסף על ידי המשטרה יועבר לרשות המוסמכת לחקור. .17 כאשר הוכח כי בעת ביצוע העבירה טרם מלאו לחשוד12 .שנים .18 כאשר הוכח על פי תעודה של רופא פסיכיאטר מוסמך כי החשוד אינו נושא באחריות פלילית עקב מצבו הנפשי ועל .פי צו בית משפט. .19 כאשר הוכח כי החשוד או הנאשם בתיקנפטר. .20 כשחלפו תקופות ההתיישנות הקבועות בסעיף9 לחסד"פ: בחטא- שנה. בעוון - חמש שנים. בפשע - 10 שנים. בפשע .שדינו שבע שנות מאסר ומעלה, והוא עבירה המנויה בתוספת הראשונה ב' - 15 שנים. בפשע שדינו מיתה או מאסר .עולם - 30 .שנים .21 בכל שלב במשפט, לאחר הגשת כתב האישום ולפני הכרעת הדין, רשאי היועמ"ש לממשלה, פרקליט המדינה, .משנה ליועץ המשפטי, משנה לפרקליט המדינה או פרקליט שהוסמך על ידי היועמ"ש לממשלה, לעכב את ההליך .המתנהל בבית המשפט. . .| 780 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים לוח 1: תיקיחשודים בגירים שנסגרו, לפי עילות סגירה, 1520 - 202022 .עילת הסגירה * 2015 2016 2017 2018 2019 2020 . חוסר ראיות 58,762 56,619 62,123 58,878 54,624 54,865 .נל"ן 38,685 36,131 35,104 30,400 20,836 20,165 . סגירה בהסדר מותנה 284 150 452 2,351 4,762 3,976 . מות נילון/חשוד/נאשם 459 411 424 342 383 438 .אי-איתור נילון/חשוד/נאשם 720 408 482 434 532 369 . רשות אחרת מוסמכת לחקור 336 278 339 328 255 203 . התיישנות 48 53 37 37 44 145 . נילון/חשוד/נאשם אינו בר עונשין .מטעמי אי-שפיות 207 123 92 106 176 112 . עיכוב הליכים 82 179 125 142 120 84 .סך הכול 99,583 94,352 99,178 93,018 81,732 80,357 .על פי נתוני המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .* עילת הסגירה "עבריין לא נודע" לא כלולה בלוח זה כיוון שבלוח מוצגים נתונים עבור תיקי חשודים .בלבד. .מהנתונים שבלוח עולה כי שתי עילות הסגירה העיקריות שבהן המדינה מרבה להשתמש .בסגירת תיקים שבהם יש חשודים הן "חוסר ראיות" ו"נל"ן". .נושא סגירת תיקי חקירה במשטרה בעילת "היעדר עניין לציבור" עלה בשני דוחות קודמים של .מבקר המדינה: בשנת 2006 פורסם דוח שבו נ כתב כי מידע על החלטה לגנוז תלונה נכלל .ברישומים שהמשטרה מנהלת ומועבר לגופים שמחוץ למשטרה, דבר הפוגע בשמו הטוב של .החשוד ועלול לגרום לו נזק 23 ; ובשנת 2011 פורסם דוח שבו עלה, בין היתר, כי היוע מ"ש .לממשלה לא גיבש מדיניות כללית ואחידה להעמדה לדין ולסגירת תיקים לכלל סוגי העבירות .ולא הובנה שיקול הדעת של התובע בהחלטה על העמדה לדין או על סגירת תיקים בשל היעדר .עניין לציבור24. .22 .למשטרה אין נתונים בנוגע לסגירת תיקים בהיעדר אשמה, כפי שיפורט בהמשך הדוח .23 מבקר המדינה, דוח שנתי 56ב (2006 ), "סדרי סגירת תיקים פליליים בשל היעדר עניין לציבור ופיתוח פתרונות .חלופיים - משטרת ישראל", עמ' 355. .24 ,מבקר המדינהקובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 ', "סגירת תיקי חקירה בשל היעדר עניין לציבור", עמ35. .| 781 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . המידע הפלילי .המרשם הפלילי כולל מידע על הרשעות וזיכויים של נאשמים בפלילים שהוגש נגדם כתב אישום. .ניהולו מוסדר בחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א -1981 (להלן- חוק המרשם .הפלילי). .קיימת הבחנה בין המרשם הפלילי לבין המרשם המשטרתי ; המרשם המשטרתי, כולל גם רישום .של תיקי חקירה של חשודים שנסגרו בלא שהוגש בהם כתב אישום. סגירת תיק חקירה אינה .מוחקת את ש ם החשוד ממרשמי המשטרה , ה תיקים הסגורים נרשמים במרשם המשטרתי, .המנוהל על ידי מדור מידע פלילי, תחת חטיבת החקירות במשטרת ישראל. חריג לכך הוא סגירת .תיק בעילת "היעדר אשמה", אז רישומו של התיק נמחק מרישומי המשטרה ב נוגע לחשוד, תיק .החקירה נשאר במשטרה כתיק כללי ורישומו המשטרתי של החשוד נשאר נקי. .קיים הבדל בין המרשמים, שכן נגד מורשע בפלילים התנהל משפט שבסיומו הוחלט להרשיעו .מעבר לכל ספק סביר וניתנה לו ההזדמנות לטעון לחפותו, ואילו למי שתיקו נסגר בכל עילת .סגירה למעט "היעדר אשמה", עומדת לו חזקת החפות אך עלול להיפגע שמו הטוב 25 . למידע .במרשם הפלילי יכולים להיחשף מאות גופים 26 , וחלקם רשאים לקבל מידע גם מהמרשם .המשטרתי27 . חשוב לציין כי המרשם המשטרתי מכיל נוסף על מידע על תיקים סגורים גם מידע .על תיקים תלויים ועומדים. דוח זה עוסק בתיקים סגורים במרשם המשטרתי ובגישה למידע על .תיקים אלו. .חוק המידע הפלילי ותקנת השבים, התשע"ט-2019 (להלן- חוק המידע הפלילי), שעתיד להיכנס .לתוקף ביולי 2022 , יחליף את חוק המרשם הפלילי. השינוי בחוק מתבסס, בין היתר, על .מסקנותיה של הוועדה לבחינת חוק המרשם הפלילי בראשות פרופ' רות קנאי (להלן - ועדת .קנאי) 28 . בפרק ד' לחוק זה עוגן בחקיקה המרשם המשטר תי והכללים לגביו, כולל רשימת .הגופים הרשאים לקבל ממנו מידע29 . . לקיומו של מידע פלילי יש השלכות רבות על אדם. הכתם הציבורי מלווה אותו ופוגע בשמו .הטוב30 ועלול אף לפגוע באפשרויות הפרנסה שלו וביכולותיו להתמנות לתפקידים שונים. סעיף .25 השלכות הרישום המרשםהמשטרתי על בעל הרישום יפורטו בהמשך הדוח. .26 כמפורט בתוספת הראשונה לחוק המרשם הפלילי. נוסף על הגורמים המנויים בתוספת הראשונה לחוק, למרשם .הפלילי רשאים להיחשף גם "גופי הגישה הישירה" המנויים בסעיף 4 לחוק וכן מאות גורמים הזכאים לקבל מידע .פלילי לפי סעיפים 6 - 10 .לחוק .27 כמפורט בתוספת השלישית לחוק המרשם הפלילי וכן גופי הגישה הישירה המנויים בסעיף4 .לחוק הגישה למרשם .המשטרתי והבקרות על גורמי המשטרה הרשאים לקבל רישומים מוסדרים בפקודת משטרת ישראל של המפקח .הכללי מספר 14.03.18 בעניין "גישה למידע- לפי סעיף 4 לחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים", תאריך תחולה: .1.12.98 (להלן- פקודת מטא"ר 14.03.18.) .28 הוועדה לבחינת חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א-1981 , דין וחשבון, מאי2010. .29 לרשימת בעלי התפקידים והגופים הרשאים לקבל מידע מהמרשם המשטרתי ראו את התוספת השישית לחוק המידע .הפלילי ונספח 1 .למסמך זה .30 "שמו הטוב של אדם הוא נכס יקר. חשד פלילי שהועלה נגד אדם הוא כתם שהוטל בשם הטוב... אפשר להבין לליבו .של אדם, המשוכנע שהוא חף מפשע, כאשר הוא דורש כי חשד שהועלה נגדו יימחק לחלוטין, ובתיק שנפתח נגדו .יירשם כי התיק נסגר כיוון שהתברר כי אין הוא אשם". מתוך בג"ץ 4539/92 קבלרו נ' היועץ המשפטי לממשלה, .פ"ד נ(3 )50 (1996.) . .| 782 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים 11 א לחוק המרשם הפלילי מגביל את ת פוצת המרשם המשטרתי בעניינם של תיקי חקירה .סגורים לגורמי ביטחון ומשפט 31 , אך למרשם המשטרתי יש השלכות נוספות, כפי שיפורט .בהמשך. .בקשה של חשוד לשינוי עילת סגירה וערר של מתלונן על .סגירת תיק החקירה .לאחר סגירת תיק החקירה בהחלטה שלא להעמיד לדין אמורה להימסר לחשוד ו למתלונן .הודעה בכתב על סגירת התיק32 ללא ציון עילת הסגירה, למעט בעבירות מין ואלימות שבהן .נמסרת עילת הסגירה . החשוד שתיקו נסגר והמתלונן רשאים לברר את עילת סגירת התיק .באמצעות פנייה לכל תחנת משטרה. .עבור החשוד, החשיבות שבמתן הודעת סגירה היא במתן האפשרות להגיש בקשה לשינוי עילת .הסגירה. עבור המתלונן ונפגע העבירה, החשיבות בהודעה על סגירת תיק החקירה כנגד החשוד .והחלטה על אי-הגשת כתב אישום, היא שמירה על זכותו לערור על החלטת הסגירה. .מתן הודעה לחשוד ולמתלונן על ההחלטה לסגור את התיק הפלילי אינה ייחודית לישראל. כך .למשל על התובע באנגלייה להודיע לקצין המשטרה כי לא ניתן להגיש כתב אישום נגד אדם .בשל היעדר ראיות, או בשל העובדה שעניין הציבור אינו דורש הגשת כתב אישום, או במקרה .של יישוב העניין בתהליך לא שיפוטי, ועל קצין המשטרה להודיע על כך בכתב לחשוד. על .ההודעה לחשוד לכלול הבהרה כי תיתכן הגשת כתב אישום אם ראיות נוספות או מידע נוסף .יובאו לידיעת המשטרה ובמקרה שיתברר שההחלטה שלא להעמיד לדין הייתה שגויה 33. . בצפון אירלנד על התובע להודיע לנפגע העבירה על ההחלטה שלא להגיש כתב אישום נגד .החשוד, ונפגע העבירה רשאי לדרוש מהתובע הסברים נוספים, לבקש פגישה איתו בטרם מתן .החלטה, והוא יכול לספק לתובע מידע נוסף אשר עשוי לסייע בגיבוש החלטה אחרת 34 . בקנדה .התובע צריך לעדכן את נפגע העבירה בדבר ההחלטה שלא להגיש כתב אישום ולנמק את .החלטתו, אלא אם פירוט נימוקי ההחלטה עלול לפגוע בחשוד או בגורם שלישי 35 . באיחוד .האירופי נקבע כי על המדינות החברות להודיע לנפגעי העבירה המבקשים זאת מידע בדבר .החלטה על סגירת תיק החקירה. עוד נדרש מהמדינות החברות באיחוד האירופי לוודא שנפגעי .העבירה מודעים לזכותם זו36. .31 בהתאם לרשימת הגופים בתוספת השלישית לחוק. הגורמים במשטרה שרשאים לצפות במרשם התיקים הסגורים .מפורטים בפקודת מטא"ר 14.03.18. .32 הודעה על סגירת תיק נמסרת לחשוד בהתאם לסעיף62()(ב1 ) לחסד"פ ולמתלונן בהתאם לסעיף63 .לחסד"פ .33 2020- december- edition-sixth- guidance- directors- guidance/charging- https://www.cps.gov.uk/legal .34 policy- witness-and- https://www.ppsni.gov.uk/publications/victim ', בעמ10. .35 ba5d37a9eecf-aeeb-4ec1-373b- ttps://docisolation.prod.fire.glass/?guid=a2af9c5fh .36 content/EN/TXT/?uri=celex%3A32012L0029- lex.europa.eu/legal- https://eur .| 783 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . עררים על סגירת תיקים .יחידת העררים בפרקליטות המדינה (להלן - יחידת העררים) היא יחידת מטה האחראית לטיפול .בשני סוגי עררים על סגירת תיקים. היחידה אחראית לטיפול בעררים הפליליים המוגשים על ידי .מתלוננים ונפגעי עבירה נגד החלטות סגירת תיקים ואי-פתיחה בחקירה של כלל גופי החקירה .והתביעה בישראל. נוסף על כך, היחידה מטפלת גם בעררים המוגשים על ידי חשודים לאחר .שבקשתם לשינוי עילת סגירה נדחתה בפרקליטות 37 . . להלן בתרשים2 מספר תיקי הערר של מתלוננים ונפגעי עבירה על סגירת תיקי החקירה שנפתחו .ביחידת העררים בשנים 2015 - 2020 . . תרשים2 : מספר תיקי ערר של מתלוננים שנפתחו ביחידת העררים, .2015 - 2020 .על פי נתוני יחידת העררים , בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים עולה כי נפתחו ביחידת העררים כ - 2,090 תיקי ערר בממוצע בכל שנה בשנים .2015 - 2020 . עוד עלה מנתונים שהתקבלו מהיחידה כי מספטמבר2020 עד יולי2021 שיעור .התיקים שבהם המתלוננים בערר יוצגו על ידי עורך דין היה כ-38%38. . כמוצג להלן בלוח2 , בשנים2018 - 2020 , יחידת העררים קיבלה את הערר ושינתה את עילת .הסגירה, בממוצע, בכ-27% מהעררים שהוגשו על ידי חשודים שבקשתם לשינוי עילת הסגירה .נדחתה בפרקליטות. .37 פרקליטות המדינה, סיכום שנתי לשנת 2019 . .38 כ- 1,375 תיקי ערר נפתחו במחלקה מיום 13.9.20 ועד ליום 5.7.21 , מתוכם ב-519 תיקים היה העורר מיוצג על ידי .עורך דין. . .| 784 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים לוח 2: פילוח החלטות בעררים על עילת סגירת התיק שהוגשו ליחידת .העררים על ידי חשודים, 2018 - 2020 . עררים שבהם .התקבלו .החלטות דחיית הערר דחיית הערר .בכפוף לשינוי .סעיף העבירה .או עילת .הסגירה קבלת הערר .2018 59 42 .(71% ) 1 .(2% ) 16 .(27% ) .2019 72 50 .(69% ) 2 .(3% ) 20 .(28% ) .2020 59 41 .(70% ) 2 .(3% ) 16 .(27% ) . על פינתוני יחידת העררים , בעיבוד משרד מבקר המדינה. .יש לציין כי יחידת העררים אינה מטפלת בבקשות של חשודים לשינוי עילת הסגירה בתיקים .שבהם הגורם הסוגר הוא המשטרה (חטיבת החקירות או חטיבת התביעות). בקשות אלו .מטופלות על ידי קצין המשטרה שהחליט לסגור את תיק החקירה נגד החשוד. אם הבקשה .נדחית על ידי הגורם שסגר את התיק, רשאי החשוד לערור על ההחלטה לפני הגורם המקצועי .הממונה על הגורם שסגר את התיק 39 . . פעולות הביקורת .בחודשים פברואר עד יולי 2021 בדק משרד מבקר המדינה היבטים של הליכי סגירת תיקי .חשודים ועררים על סגירתם. הבדיקה התמקדה בעילות לסגירת תיקים פליליים של חשודים .ובבחינת הליקויים והחסמים בהליכי הערר של מתלוננים וחשודים על סגירת התיק. הביקורת .נעשתה בפרקליטות ובמשטרה. בדיקות השלמה נעשו במשרד לביטחון הפנים, במשרד האוצר .ובלשכת היועמ"ש לממשלה. .39 נוהל חטיבת החקירות 03.300.271 ."בנושא "הטיפול בבקשת חשוד לשינוי עילת סגירה של תיק חקירה .| 785 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . עילות סגירת תיקים .תובע הסבור כי על פי הראיות שנאספו בתיק קיים סיכוי סביר להרשעת החשוד ונסיבות העניין .בכללותן מצדיקות העמדה לדין - עליו להגיש כתב אישום. אם תנאים אלו אינם מתקיימים, על .התובע להימנע מהגשת כתב אישום ועליו לסגור את התיק . פרק זה יעסוק בשלוש עילות .הסגירה המרכזיות של תיקי חשודים: "נל"ן", "חוסר ראיות" ו"היעדר אשמה" ובהשלכות הבחירה .בהן על האזרח. .השלכות הבחירה בעילת סגירה .בעת סגירת תיק חקירה נגד חשוד, פרטי התיק והחומר שנאסף בו יישמרו במשטרה. אולם רק .בתיק שנסגר בעילה של "היעדר אשמה" המידע לא יופיע במרשם המשטרתי על החשוד וגיליון .המידע הפלילי שלו יהיה ריק. לעומת זאת, תיק שנסגר בעילת סגירה של "חוסר ראיות" או "נל"ן" .לא יימחק ויופיע ברישום המשטרתי של החשוד כתיק סגור. .בסוף שנת 2020 הייתה אוכלוסיית ישראל כ-9.3 מיליון תושבים מתוכם כ-6.24 מיליון בגירים40 . . להלן בלוח3 .מספר הבגירים בישראל הרשומים במרשם המשטרתי .לוח 3 : מספר הבגירים בישראל שיש להם תיקים (אחד או יותר) במרשם .המשטרתי, יוני 2021* . מספרהתיקים במרשם לאדם מספר ה אנשים .1 449,547 .2 135,723 .3 92,180 .4 ויותר 149,443 .סך כל הבגירים שיש להם רישום משטרתי 826,893 . .על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה .* הנתונים המוצגים כוללים גם רישום של תיקים פליליים סגורים ותיקים הממתינים לבירור דין (מב"ד). .מהלוח עולה כי ביוני 2021 לכ- 830,000 אנשים, שהם כ-13% מאוכלוסיית הבגירים .בישראל, היה רישום במרשם המשטרתי. לכ- 450,000 (54% ) בגירים הרשומים במרשם .המשטרתי היה רישום של תיק אחד, ולכ- 136,000 (16% ) בגירים- רישום של שני תיקים. .40 "אוכלוסיית ישראללפי גיל ומין, סוף שנת 2020 ", פורסם ב"דף אוכלוסייה" באתר המרשתת של הלשכה המרכזית .לסטטיסטיקה. . .| 786 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים יוצא אפוא שלאחד מכל 7.5 בגירים במדינת ישראל קיים רישום במרשם המשטרתי. .השלכות הרישום במרשם המשטרתי .סעיף 11א לחוק המרשם הפלילי מגביל את האפשרות לחשוף את הרישום במרשם המשטרתי .בעניינם של תיקי חקירה סגורים לגורמי ביטחון ומשפט 41 , להלן בתרשים3 פירוט של הגורמים .הנחשפים לנתונים אלו. .תרשים 3: דוגמאות לגופים הרשאים לעיין במרשם המשטרתי או לעשות .בו שימוש .41 בהתאם לרשימת הגופים בתוספת השלישית לחוק. נוסף על כך, יש מקרים שבהם נדרש אדם להמציא מידע בדבר .הרישום המשטרתי הקיים בעניינו: למשל, בהתאם לסעיף 10()ג(ה2 ) לחוק כלי היריה, התש"ט - 1949 , נשיאת נשק .על ידי עובד חברת שמירה שלא במקום או בפרק הזמן שבהם מתבצעת שמירה, מותנית, בין היתר, בכך שאין לבעל .הרישיון רישום של תיק שנסגר בעילת "נל"ן". מעסיק עשוי לדרוש ממועמד לעבודה להציג פלט מהמרשם הפלילי .הכולל גם את הרישום המשטרתי המופיע בתדפיס, חרף העובדה שדרישה זו מצד המעסיק אסורה בחוק. גופים .הזכאים על פי חוק לקבל מידע פלילי, ובכלל זה מידע על תיקים סגורים, מחויבים לקבלו מן המשטרה ואינם רשאים .לדרוש את המידע מהאדם מבקש הזכות. .| 787 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . ,יצוין כי אלפי שוטרים במשטרה רשאים לעיין ברישום המשטרתי, החל במפכ"ל ומפקדי מחוזות .מרחבים, תחנות וסגניהם, עבור לאנשי אגף החקירות, אגף המודיעין, אגף התנועה, אגף .המבצעים, אגף התכנון, אגף כוח אדם, מג"ב, יחידת הביקורת, היחידה לתלונות הציבור וכלה .באנשי מחלקת המתנדבים 42. . בית המשפט העליוןהתייחס בעניין ארגמן 43 (להלן- בג"ץ ארגמן) לפגיעה אפשרית בשמו הטוב .של האדם ובפרנסתו בשל קיומו של רישום במרשם משטרתי: "כאשר תיק נסגר באחת העילות .שאינן היעדר אשמה – התוצאה היא שאדם שלא הוגש נגדו כתב אישום, ולא ניתן לו יומו בבית .המשפט, נותר כשהוא נושא עמו כתם של אשם פלילי. כתם כזה, מטבע הדברים, עלול לפגוע .באורחות חייו, בכבודו ובשמו הטוב. טלו מקרה כמו זה של העותר שלפנינו, שמצא את פרנסתו .בעבודות אבטחה וכן התנדב במשך 35 שנים במשטרה– ובעקבות החקירה נגדו לא רק שנדחה .משורות הארגון, אלא גם נפגעה פרנסתו. כל זאת, מבלי שהורשע בדין, ואף מבלי שהוגש נגדו .כתב אישום". .על ההשלכות של שמירת הרישומים בתיקי חקירה שהוחלט בהם שלא להגיש כתב אישום, .עמדה גם ועדת קנאי. במסקנות הוועדה נכתב כי "שמירת הרישומים המשטרתיים במשך תקופה .בלתי מוגבלת מעיבה על חייו של בעל הרישום, פוגעת בתדמיתו העצמית, ופוגעת בסיכוייו .להשתקם". .לפי סעיף 31 לחוק המידע הפלילי, שצפוי להיכנס לתוקף ביולי2022 , השלכות קיומו של רישום .משטרתי התרחבו למקרים נוספים. גופים ובעלי תפקידים נוספים רשאים לקבל מידע בהתאם .לחוק זה בנוגע לקיומו של רישום משטרתי ב תיקים סגורים, בהם: עובד סוציאלי לפי חוקי .הסמכה שונים, מנהל רשות החברות הממשלתיות לגבי מינוי רואה חשבון או יועץ משפטי לחברה .ממשלתית, רשות או סוכנות מדינתית לאכיפת חוק פלילית ושאינה פלילית 44 וועדת מינויים לפי ., התשמ"ד ]נוסח משולב[ חוק בתי המשפט- 1984 . .לנוכח מספר הגופים ובעלי התפקידים הרשאים לקבל מידע על תיקים סגורים מן המרשם .המשטרתי ובכך להשפיע בצמתים שונים על חייו של אדם שתיק חקירה בעניינו נסגר, יש .חשיבות להקפדה יתרה על סגיר ת תיק פלילי בעילה הנכונה. לעילת הסגירה יש השפעה .שעלולה לה יות כתם על שמו הטוב של האדם ועל אפשרויות הפרנסה שלו למשך שנים .ארוכות. .המשטרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2021 (להלן- תשובת המשטרה) כתבה .כי היא רואה את החשיבות הרבה בסגירת תיק בעילה הנכונה . עוד כתבה כי לעיתים בהם .ההחלטה אינה דיכוטומית מופעל שיקול דעת אודות עילת הסגירה . . .42 הגורמים המשטרה שרשאים לצפות במרשם התיקים הסגורים מפורטים בפקודת מטא"ר 14.03.18 . .43 בג"ץ 6213/14 ארגמן נ' מדינת ישראל (פורסם במאגר ממחושב, 1.12.16 .) .44 מידע יימסר לרשות או לסוכנות מדינתית לאכיפת חוק רק במקרים מיוחדים ובאישור קצין משטרה בכיר בדרגת ניצב .משנה ומעלה. . .| 788 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים מחיקת רישום משטרתי .כיום קיימים שני מסלולים לביטול רישום במרשם המשטרתי: .ביטול אוטומטי : מחיקה אוטומטית בחלוף זמן הקבוע בחוק המרשם הפלילי אפשרית רק .בעבירות עוון ובחלוף שבע שנים מיום האירוע לבגיר או חמש שנים לקטין 45. הביטול אינו תלוי .בהגשת בקשה לביטול על ידי האדם שהמידע נוגע לו, אלא אמור לה תבצע באופן אוטומטי. .ביטול בשיקול דעת: ראש אח"ם או קצין משטרה בדרגת סגן ניצב ומעלה שהוא הסמיך לכך .(להלן - הגורם המוסמך) רשאי לבטל רישום מרישומי משטרה של אדם על פי אמות המידה .שקבע השר לביטחון הפנים46 . בתקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (אמות מידה לביטול .רישומי משטרה), התשס"ט -2009 (להלן- תקנות המרשם הפלילי) נקבעו זמנים מוגדרים לביטול .רישום כאמור בשיקול דעת של הגורם המוסמך לפי סיווג העבירה שאדם נחשד בביצועה. בחשד .לביצוע עביר ות מסוג עוון, רישום של קטין יבוטל לאחר שלוש שנים ממועד האירוע בו עוסקת .החקירה, ורישום של בגיר לאחר חמש שנים; בחשד לביצוע עבירה מסוג פשע, הרישום של קטין .יבוטל לאחר חמש שנים, ורישום של בגיר לאחר שבע שנים. בתקנות המר שם הפלילי נקבע כי .הגורם המוסמך רשאי להורות כי רישום לא יבוטל אוטומטית כשקיים רישום נוסף ברישומי .המשטרה וכשמדובר בעבירות מסוימות כגון שיבוש מהלכי משפט והטרדת עד. .חשוד שתיק החקירה בעניינו נסגר יכול לפנות לגורם המוסמך בבקשה לביטול רישום, והגורם .המוסמך יוכל לבטלו בסיומה של תקופה מינימלית לפי תקנות המרשם הפלילי. החשוד נדרש .לנמק את בקשתו ו לתמוך אותה במסמכים, וההחלטה בבקשה תישקל, בין היתר, למול חומרת .העבירה שיוחסה לו, חומרת הפגיעה הנטענת כלפי אדם אחר, היקף הפגיעה המיוחסת ברכוש, .קיומם של רישומי משטרה אחרים ביטולים קודמים של רישומים משטרתיים ונסיבותיו האישיות . .להלן לוח 4 המציג נתונים ממדור מידע פלילי במשטרה בנוגע ל ביטול רישומים של תיקים .סגורים. .45 סעיף1 (ה) לחוק המרשם הפלילי קובע כירישום בדבר החלטה שלא לחקור או שלא להעמיד לדין בנוגע לעבירה .שאינה פשע יבוטל בתוך שבע שנים אלא אם החליט אחרת ראש אח"ם במשטרה או קצין בדרגת סגן ניצב ומעלה .שהוא הסמיך לכך. .46 סעיף1()(ד1 .) לחוק המרשם הפלילי .| 789 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . לוח4 : מספר הבקשות שטופלו במדור מידע פלילי לביטול רישומים .משטרתיים של תיקים סגורים, 2019 - 202047 .השנה ביטול .אוטומטי סך כל .הבקשות .לביטול בקשות .שנדחו .בשל אי- .עמידה .בתנאי .סף בקשות .שעמדו .בתנאי .הסף בקשות .לביטול .שהתקבלו עררים .על .דחיית .בקשות .שהוגשו .לראש .אח"ם עררים .שהתקבלו .על ידי .ראש .אח"ם .2019 14,696 1,221 823 398 156 25 7 .2020 15,768 1,115 794 321 161 39 5 . על פינתוני מדור מידע פלילי ב משטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהנתונים עולה כי בשנת 2019 התקבלו 156 בקשות לביטול רישום (שהן כ-39% .מהבקשות שעמדו בתנאי הסף וכ-13% מסך הבקשות). מרבית הבקשות ( 67% ) נדחו .בשל אי-עמידה בתנאי הסף. בשנת 2020 התקבלו 161 ( בקשות לביטול רישוםשהן כ- .50% מהבקשות שעמדו בתנאי הסף וכ -14% .)מסך הבקשות עוד עולה מהנתונים כי .מספר העררים שהוגשו לראש אח"ם על דחיית הבקשות לביטול רישום הסתכם בעשרות .בודדות, 25 בשנת2019 ו-39 בשנת2020 . מתוכם התקבלו7 (28% ) בשנת2019 , ובשנת .2020 התקבלו 5 (כ-13% .) . מהמקובץ עולה כי ביוני2021 היו ל 826,893 ישראלים רישום משטרתי בגין תיקים בהם .לא הוגש נגדם כתב אישום. בכל שנה מתבטלים מהמרשם תיקים לכ- 15,000 בגירים .שהם כ - 1.8% מכלל הבגירים הרשומים במרשם המשטרתי. עוד עולה כי בממוצע .התווספו בכל שנה משנת 2015 עד2020 כ- 90,000 תיקי חשודים סגורים חדשים למרשם .המשטרתי. היה ולא יעשה שינוי בתחום זה וקצב הגידול הממוצע במספר הרישומים בכל .שנה ומיעוט הביטולים יוסיפו ויעמדו בעינם, הרי שתוך עשור יתכן שיוכפל מספר האזרחים .הרשומים במרשם המשטרתי ויעמוד על מיליון וחצי אנשים. .המשטרה מסרה בתשובתה כי אם יוחלט על שינוי מדיניות באשר לפתיחת תיקים פליליים או .למחיקת תיקים ולרישום פלילי, היא תגבש ותציג את עמדתה באשר לתבחינים הרצויים. .תקנות המרשם הפלילי הותקנו בשנת 2009 . ועדת קנאיפרסמה את המלצותיה ב-2010 , ובהן .הביעה את דעתה שההוראות שנקבעו בחוק ובתקנות אינן נטולות בעיות, ש התנאים לביטול .אוטומטי מרובים ושהביטול שבשיקול דעת מותנה בכך שבעל המרשם יפנה בבקשה לביטול .הרישום. עם זאת, הוועדה הביעה תקווה שהפעלת הביטול האוטומטי תביא להפחתה במספר .47 נתונים שהתקבלו ממדור מידע פלילי: "מענה בנושא כמותהבקשות שטופלו במדור מידע פלילי במסגרת ביטול .רישום משטרתי (תיקים סגורים) - פניית מבקר המדינה", 13.07.21 ,". "מענה לפניית מבקר המדינה 19.7.21. . .| 790 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים הפניות הנוגעות לביטול רישומים ותקטין את הפגיעה שנגרמה לבעלי רישומים אלה. יש לציין .כי הסדר הביטול האוטומטי בחוק המרשם הפלילי נכנס לתוקף ב - 30.3.10 לאחר פרסום .המלצות ועדת קנאי 48 . להלן בתרשים 4 גיול התיקים במרשם המשטרתי של בעלי רישום .משטרתי בודד, ובתרשים 5 יוצג פילוח של בעלי רישום משטרתי יחיד לפי קבוצות גיל ומגדר. .תרשים 4: פילוח מספרהאזרחים אשר להם רישום תיק יחיד במרשם .המשטרתי , לפי גיל התיק (בשנים), אוגוסט 2021 . על פינתוני המשטר ה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .48 'חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים (תיקון מס8 ), תשס"ח- 2008. .| 791 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים5: פילוח מספר הגברים והנשים שיש להם תיק יחיד במרשם .המשטרתי, לפי קבוצות גיל (בשנים), נובמבר 2021 . . על פינתוני המשטר ה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהנתונים עולה כי כ- 124,000 (27% )מכ- 455,000 אזרחים בגירים שיש להם רישום יחיד במרשם .המשטרתי, הם נשים. כ- 230,000 (50%) אזרחים בגירים הם בטווח הגילאים 18 - 30, מהם .כ- 47,00 0 (20%) נשים. בטווח הגילאים 30 ואילך, שיעור הנשים שיש להן רישום יחיד במרשם .המשטרתי הוא בין 30% ל-35%. . לבחירה בעילת הסגירה של תיק שהוחלט שלא להגיש בו כתב אישום עלולה להיות .השפעה על שמו הטוב של האדם ועל אפשרויות הפרנסה שלו למשך שנים ארוכות. אולם .מהנתונים עולה כי מתוך מאות אלפי האזרחים שתיק החקירה בעניינם נסגר ושיש להם .רישום יחיד במרשם המשטרתי, לכ- 166,000 מהם רישום בן יותר מ-11 שנים, לכ- 60,000 .אזרחים קיים רישום משטרתי שגילו בין שש לעשר שנים, ולכ- 225,000 אזרחים קיים רישום .שגילו עד חמש שנים. יצוין כי לאדם אחד רישום משטרתי שגילו כגיל המדינה (73 .)שנים .המשטרה מסרה בתשובתה כי ככל הנראה, הנתונים המוצגים נוגעים לאנשים שיש להם תיק .יחיד בעביר ה מסוג פשע. עוד ציינה המשטרה כי לאחר חלוף הזמן הקבוע בתקנות יכול אדם .שיש לו רישום בגין עבירת פשע להגיש בקשה לביטול רישום משטרתי שבשיקול דעת, ובקבלת .ההחלטה הגורם המוסמך צריך להסתמך גם על שיקולים כגון חומרת העבירה, חומרת הפגיעה, .קיומם של רישומי משטרה אחרים או ביטולם ונסיבות אישיות של המבקש. . .| 792 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים מוצע כי השר לביטחון הפנים יוסיף אמת מידה לביטול רישום משטרתי שתאפשר מחיקה .אוטומטית של רישומים בני עשרות שנים מהמרשם המשטרתי של אזרחים אשר בעבר .הרחוק נפתח להם תיק אחד במשטרה ומאז הם רשומים במרשם המשטרתי. .המשטרה כתבה בתשובתה כי ניתן לשקול קביעת אמות מידה שיאפשרו מחיקה אוטומטית של .רישומים אולם יש להביא בחשבון פרמטרים נוספים מעבר לחלוף הזמן. עוד כתבה המשטרה .שאם יישקל הדבר , מתבקש שגורמי אח"ם, התביעה המשטרתית ויועמ"ש המשטרה יהיו חברים .בצוות. .המשרד לביטחון הפנים כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2022 (להלן- תשובת .המשרד לביטחון הפנים) כי בהתאם לחוק המידע הפלילי ותקנת השבים, שעתיד להיכנס לתוקף .במהלך שנת 2022 , הסמכות לקב וע אמות מידה בנושא נתונה לשר לביטחון הפנים ולשר .המשפטים באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת. הוספת אמת מידה נוספת כמוצע היא .שאלה של מדיניות הכרוכה בשאלות מקצועיות, והיא תיבחן מול גורמי המקצוע במשטרה. .סגירת תיקים בעילת "חוסר ראיות" ובעילת "היעדר .אשמה" משמעותה של סגירת תיק חקירה בעילה של "חוסר ראיות " היא שלא נמצאו ראיות .מספיקות להגשת כתב אישום נגד חשוד ובכל זאת כתם החשדות נגדו ממשיך להתקיים .במרשם המשטרתי. במציאות זו, מצבו של חשוד שנסגר תיקו בעילת "חוסר ראיות " רע .ממצבו של חשוד שנמצאו ראיות מספיקות להגשת כתב אישום נגדו, אך הראיות לא חצו .את רף ההרשעה בבית המשפט והוא זוכה. כפי שיפורט בהרחבה בהמשך, וכמוצג בתרשים .6 .", עילת הסגירה המרכזית לסגירת תיקי חשודים בפרקליטות ובמשטרה היא "חוסר ראיות .| 793 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים6 : שיעור תיקי חשודים שנסגרו בפרקליטות49 ובמשטרה בעילת חוסר ."ראיות", 2019 - 2020 ( באחוזים ולידם מספר התיקים שנסגרו .בעילת "חוסר ראיות") . על פי נתוני הפרקליטות והמשטר ה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים עולה כי בפרקליטות נסגרו בממוצע בשנים 2019 - 2020 כ-57% מתיקי .החשודים בעילת "חוסר ראיות", ובמשטרה, ביחידות החקירה ובחטיבת התביעות .נסגרו באותן שנים כ-62% .מתיקי החשודים באותה העילה .יצוין כי מגמה זו, ולפיה רוב התיקים נסגרים בעילת "חוסר ראיות", נמשכת לאורך שנים. .כבר בשנת 2002 הציג פרקליט מחוז ירושלים דאז לוועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת .נתונים ולפיהם 55% - 60% ,"מכלל תיקי החקירה שנסגרים, חוסים תחת עילת "חוסר ראיות .20% - 25% נסגרים בעילת "נל"ן" 50 ואחוז קטן מאוד מהתיקים נסגרים בעילה של "חוסר .אשמה"51. 'הנחיית פרקליט מדינה מס 1.3 מאוקטובר1989 עוסקת בסגירת תיקים בעילת "חוסר .ראיות" ובעילת "היעדר אשמה" (להלן - הנחיה 1.3 )או ההנחיה. נוכח טענות שעלו לאורך .השנים בנוגע לריבוי השימוש בעילת הסגירה של "חוסר ראיות" והשלכותיו, בשנת 2015 . הטילה שרת המשפטים דאז על המשנה ליועמ"ש לממשלה (פלילי) דאז לבחון את .האפשרות למחוק רישומים של תיקים שנסגרו בעילה של " חוסר ראיות " מהמרשם .המשטרתי. .49 בדוח זה נתוני סגירת תיקי חשודים בפרקליטות אינם כוללים נתונים על תיקי חשודים שסגרה המחלקה לחקירות .שוטרים (מח"ש). .50 ."בשמה הקודם של העילה "חוסר עניין לציבור .51 הכנסת- מרכז מחקר ומידע, מסמך רקע בעניין: "מדיניות סגירת תיקים בפרקליטות ובתביעה המשטרתית" הוגש .לוועדת החוקה חוק ומשפט, 6.2.2002. . .| 794 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים בדיון שהתקיים ביוני 2015 ,בנושא, בהשתתפות המשנה ליועמ"ש לממשלה (פלילי) דאז .המשנה לפרקליט המדינה (פלילי) דאז וגורמים מהמשטרה, הפרקליטות ומחלקת ייעוץ .וחקיקה (פלילי), התנגדו נציגי המשטרה לביטול עילת "חוסר הראיות" וכן לביטול הרישום .המשטרתי בתיקים שנסגרו בעילה זו. לדבריהם, המידע הקיים במרשם המשטרתי חשוב .למשטרה לצורך קבלת תמונה רחבה על החשוד ברגע שנפתח תיק נוסף נגדו, והוא עשוי .ללמד על שיטות פעולה של החשוד ולהעיד על רצידיביזם52 . עוד נטען כי התכלית של .שמירת המידע היא שמירה על שלום הציבור וביטחונו וגילויי עבריינים, שהם מתפקידי .הליבה של המשטרה, ומכאן שאין מקום לביטול ההבחנה בין סגירת תיק בעילה של "חוסר .ראיות" לבין העילה של "היעדר אשמה". .בנוגע לשימוש אפשרי לרעה במרשם, אמרו נציגי המשטרה, כי המידע על תיקים סגורים .נמסר לרשימת גופים מצומצמת המנויה בתוספת השלישית לחוק המרשם הפלילי, כי .רישומים על אודות תיקים סגורים בעבירות עוון מבוטלים באופן אוטומטי לאחר שבע שנים, .כל עוד לא קיים רישום נוסף וכי לראש אח"ם יש סמכות ביטול בתקופות קצרות יותר. .נציגי הפרקליטות ונציגי המשטרה שנכחו בדיון סברו כי ייתכן שהקושי אינו נעוץ בעצם .קיומה של עילת "חוסר ראיות מספיקות", אלא בעובדה שבמקרים רבים נסגר תיק בעילת ."חוסר ראיות" אף שמתאים היה כי התיק ייסגר בעילה של "היעדר אשמה". בעקבות הדיון .הוחלט שהפרקליטות ומחלקת ייעוץ וחקיקה (פלילי) יבחנו יחד תיקון של הנחיה 1.3 בדרך .של הוספת אמות מידה ברורות שיתוו את שיקול הדעת המאפשר סגירת תיקים בעילה של ."חוסר ראיות". .בישיבת הנהלת הפרקליטות שהתקיימה בספטמבר 2015 , בהשתתפות המשנה לפרקליט .המדינה (פלילי) דאז, פרקליטי המחוזות ומנהלי מחלקות בפרקליטות, התבקשו המשתתפים .לחוות דעתם בשתי סוגיות: .א. האם יש מקום לשנות בהנחיה 1.3 המשרטטת את קו הגבול בין סגירת תיק בעילת ."חוסר ראיות" לעומת "היעדר אשמה", את מבחן "ספק סביר חפות החשוד" המעוגן .בהנחיה ולפיו כאשר יש ספק בחפותו של החשוד, נגנז התיק בעילה של "חוסר ראיות". .ב. האם השימוש שנעשה במרשם התיקים הסגורים בבחינת כשירות האדם לתפקיד הוא .לגיטימי53. .בכירי הפרקליטות היו חלוקים בדעותיהם לגבי שתי הסוגיות והציגו עמדות שונות: חלקם .סברו כי רק במקרים מועטים קיים צורך חקירתי לעיין בתיק שנגנז בעילת "חוסר ראיות" .במרשם המשטרתי. הם הציעו להסתפק בהחלטה דיכוטומית: להעמיד לדין או לגנוז, ללא .הבחנה בין עילת "חוסר ראיות" ל"היעדר אשמה". לעומתם, אחרים סברו שאין מקום .לביטול עילת "חוסר ראיות", אך יש מקום לשקול "חיסיון" מלא ומוחלט על מרשם התיקים .הסגורים בעילת "חוסר ראיות", כך שישמש לצרכים חקירתיים בלבד, בד בבד עם הרחבת .השימוש בעילת "היעדר אשמה". .52 מועדות- דפוס התנהגותי של אדם אשר שב לבצע עבירות. .53 כך דרישה ממועמד לעבודה להציג מרשם נקי מהמשטרה, על אף היותה נפוצה מאוד המגזר הפרטי, היא בניגוד .לחוק. .| 795 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . המשנה לפרקליט המדינה (פלילי) דאז סיכם את הדיון וקבע כי נכון היה לבטל את עילת .הסגירה "חוסר ראיות" ולהסתפק בהחלטה דיכוטומית, כלומר סגירת תיק החקירה או .הגשת כתב אישום, אולם צורכי הגורמים הנחשפים למידע לא יאפשרו זאת. עוד ציין כי .ספק אם שמירה על סודיות עילת הסגירה כשמדובר בנושא תפקיד ציבורי בכיר מתיישבת .עם זכות הציבור לדעת. משיקולים אלו, סיכם המשנה לפרקליט המדינה (פלילי) דאז, כי .יש לצמצם את היקף המקרים שבהם תיקים נסגרים בעילת "חוסר ראיות". .יצוין כי לעניין משמעות אופן הסיווג של עילת הסגירה של תיק חקירה בעילת "חוסר ראיות" .או "היעדר אשמה", הוצגה בבית המשפט העליון בבג"ץ ארגמן, באמירת אגב, דעתה של .אחת השופטות כי חזקת החפות מחייבת לקבוע שתיקו של חשוד ייסגר בעילה של "היעדר .אשמה", אלא אם כן שוכנעו רשויות התביעה כי קיים ספק ממשי לגבי חפותו של אדם. .בינואר 2018 התקיים דיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת על הצעות לתיקון .החסד"פ וביטול הרישום המשטרתי בעילת "חוסר ראיות"54 . לקראת הדיון הגישה הסנגוריה .הציבורית את עמדתה, לפיה יש לקבוע כברירת מחדל שבמקרה שלא נמצאו ראיות .מספיקות לאישומו של אדם, יש לסגור את תיק החקירה נגדו בעילה של "חוסר אשמה" כך .שרישומו הפלילי יימחק מרישומי המשטרה. .בסופו של התהליך קיבלה הוועדה את עמדת הממשלה, לפיה יש חשיבות בשמירת המידע .במרשם המשטרתי לצרכים מודיעיניים ואחרים, והצעת החוק שונתה בקריאה הראשונה .באופן שמתמקד בהודעה לחשוד ולמתלונן על סגירת תיק החקירה55. בינואר2018 פרסמה הפרקליטות עדכון של הנחיה 1.3 ובו התוויית מדיניות התביעה .לסגירת תיק חשוד כאשר אין בתיק מספיק ראיות להעמדתו לדין והתובע נדרש להכריע .בדבר עילת סגירה של התיק: "חוסר ראיות" או "היעדר אשמה". יודגש כי הנחיה זו אינה .מתווה את ההבחנה והיחס שבין שתי עילות אלה לבין סגירה בעילת "נל"ן". .הסטת נקודת ההכרעה בסגירת תיקים בין עילת ."חוסר ראיות" לבין עילת "היעדר אשמה" .מטרת העדכון של הנחיה 1.3 הייתה להתוות את מדיניות התביעה בשיקולים ובמבחנים לסגירת .תיק פלילי נגד חשוד בעילת "חוסר ראיות" ו"היעדר אשמה", וכן להנחות ולהבנות את שיקול .הדעת של הגורם הסוגר תיק חקירה בקביעת עילת הסגירה המתאימה. על פי המבחן שהיה .לפני העדכון, על התובע לסגור תיק של חשוד בעילת "חוסר ראיות" כאשר הוא סבור כי אין .סיכוי סביר להרשעה, אף שיש בתיק "שמץ ראי ות". לאחר עדכון ההנחיה, כדי לקבוע שיש לסגור .תיק בעילת "חוסר ראיות" על התובע לבחון את מידת הסבירות שהחשוד ביצע את העבירה .המיוחסת לו ולהיעזר ב"מבחן הראיה המ ינהלית" , ולפיו התיק י יסגר בעילת "חוסר ראיות " במקרה .54 'פרוטוקול מס523 מישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט מיום 16.1.18 כשעל סדר היום הצעת חוק סדר הדין הפלילי .(תיקון - מחיקת רישום פלילי בהיעדר ראיות), התשע"ה -2015/, פ 20/1604 , הצעת ח"כ דוד אמסלם והצעת חוק סדר .הדין הפלילי (תיקון - מחיקת רישום פלילי בהעדר ראיות), התשע"ו-2015/, פ 20/2088 , הצעת ח"כ מיקי לוי. הצעת .ח"כ לוי הוסרה והוצמדה להצעת התיקון לחוק הממשלתית של ח"כ אמסלם. .55 דיון ועדת חוקה, חוק ומשפט מיום 30.5.18 'בהצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס84 ) (שינוי פרטי ההודעה על .סגירת תיק לעניין עילת הסגירה), התשע"ח-2018 /של ח"כ דוד אמסלם (פ 20/1604 /) וח"כ מיקי לוי (פ 20/2088.) . .| 796 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים שבו מדובר ב ראיות שאדם סביר היה מסתמך עליהן כדי לקבוע שקיים סיכוי שאינו נמו ך, .שהחשוד ביצע את העבירה במכלול הנסיבות. אולם אם עולה מהראיות שנאספו כי הסיכוי .שהחשוד ביצע את העבירה הוא נמוך, הרי שעל התובע לסגור את התיק בעילה של "היעדר .אשמה"56. . ראש יחידת העררים בפרקליטות, שריכז את העבודה על תיקון הנחיה1.3 , אמר במהלך הדיון .בוועדת חוקה, חוק ומשפט בינואר 2018 כי התיקון הזיז את נקודתהאיזון על הציר לעבר זכויות .החשוד, מתוך הכרה בחזקת החפות ובזכותו לשם טוב, כך שיותר תיקים ייסגרו בעילת "היעדר .אשמה" ויימחקו מרישומי המשטרה 57 . בדיון שקדם לעדכון ההנחיה והתקיים במחלקת ייעוץ .וחקיקה (פלילי), ביוני 2015 " , סיכם המשנה ליועמ"ש (פלילי) דאז לממשלה כינוכח דברים אלו .של הגורמים הרלוונטיים בפרקליטות ובמשטרה נראה שיש מקום לבחון מחדש את המבחן .שנקבע בהנחיית פרקליט המדינה... ולקבוע מבחן אחר אשר יביא לצמצום במספר התיקים .שנסגרים בעילה של חוסר ראיות". .בהנחיה מוצג כלי עזר לתובע כסרגל המדמה את עוצמת הראיות בתיק, שנעה מאפס - כאשר .אין כל ראיה בתיק הקושרת את החשוד לביצוע העבירה, לעשר - כאשר הראיות קושרות את .החשוד לעבירה באופן ודאי. בדירוג חמש הסיכוי שהחשוד ביצע את העבירה זהה לסיכוי שלא .ביצע אותה. על סרגל זה, כמודגם בתרשים 7 , תיק שבו עוצמת הראיות היא2 ומטה ייסגר בעילה .של "היעדר אשמה", ואילו תיק שבו עוצמת הראיות היא יותר מ-2 ."ייסגר בעילה של "חוסר ראיות .56 הנתונים שעל התובע לשקול לצורך הערכת מידת הסיכוי שהעבירה בוצעה על ידי החשוד הם אלה: מידת מהימנותן .של העדויות המרכזיות וראיות נוספות המבססות את החשד נגד החשוד; מידע מודיעיני; ראיות בלתי קבילות המצויות .בתיק, כגון עדות קרובים הפסולה להגשה. נוסף על כך, ניתן לתת משקל לתוצאות בדיקת פוליגרף שנערכה מטעם .הרשות ובפיקוח ובקרה נאותים. ככלל, הרשעות קודמות או תיקים סגורים לא יהיו בעלי משקל לעניין עילת סגירת .התיק, להוציא מקרים חריגים, כגון שהחשוד הורשע בעבר בעבירות בעלות אופי דומה. כמו כן, במצבים שבהם .המשטרה מחליטה שאין מקום למצות את החקירה וגונזת את התיק, יש לשקול את האפשרות לסגור את התיק .בעילה של "היעדר אשמה", אם קיימת היתכנות שאם החקירה הייתה ממוצה, היה הדבר מוביל לסגירת התיק בהיעדר .אשמה. .57 'פרוטוקול מס523 מישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט מיום 16.1.18. .| 797 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים7: ,"סגירת תיק בעילת "חוסר ראיות" לעומת עילת "היעדר אשמה .לפי מידת הסבירות שהחשוד ביצע את העבירה .על פי הנחיה 1.3, .בעיבוד משרד מבקר המדינה .מטרת תיקון הנחית פרקליט המדינה 1.3 בינואר2018 הייתה לשנות את המציאות, כך .שיותר תיקים ייסגרו בעילת "היעדר אשמה" ופחות בעילת "חוסר ראיות". ואולם הנתונים .שיובאו בהמשך מצביעים על כך שההנחיה לא השיגה מטרה זו, ולא חל שינוי בשיעור .תיקי החשודים שנסגרים בעילת "חוסר ראיות". .סגירת תיקי חשודים בפרקליטות המדינה עילת "היעדר אשמה" לעומת עילת "חוסר ראיות" .מנתונים שהתקבלו מהפרקליטות עולה כי בממוצע סגרה הפרקליטות כ- 28,000 תיקי חשודים .בכל שנה משנת 2015 עד2020 (בשנת2019 נסגרו באופן חריג מספר תיקים נמוךבכ- 13% . אחוזיםמהממוצע , כ- 24,400 )58 . להלן בתרשים8 מספר התיקים שסגרה הפרקליטות בעילה של ."היעדר אשמה" באותן שנים: .58 לציין כי בדוח זה נתוני סגירת תיקי חשודים בפרקליטות אינם כוללים תיקי חשודים שסגרה המחלקה לחקירות .שוטרים (מח"ש). . .| 798 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים תרשים 8: ,"מספר תיקי חשודים שסגרה הפרקליטות בעילת "היעדר אשמה .2015 - 2020 . .על פי נתוני הפרקליטות, בעיבוד משרד מבקר המדינה .מהתרשים עולה כי מאז תיקון הנחיה 1.3 בינואר2018 חלה עלייה של כ -70% בשיעורתיקי .החשודים שנסגרו בפרקליטות בעילה של היעדר אשמה. העלייה היא מכ- 3,500 תיקיםבשנת .2015 לכ- 6,000 תיקים בשנת2020 . . ,ואולםפילוח שיעור תיקי החשודים שנסגרו בפרקליטות בשנים 2015 - 2020 , שלוש שנים לפני .עדכון ההנחיה ושלוש שנים אחריה, לפי עילות סגירה, מעלה תמונה מורכבת יותר כמוצג .בתרשימים הבאים: .| 799 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים9: התפלגות עילות הסגירה בתיקי החשודים שנסגרו בפרקליטות, .2015 - 2020 (באחוזים) .על פי נתוני הפרקליטות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים עולה כי בשנים 2015 - 2020 לא חל שינוי בשיעורתיקי החשודים שנסגרו .בעילת "חוסר ראיות" שהיה כ-59% , למעט שנת2019 שבה שיעור התיקים שנסגרו בעילת ."חוסר ראיות" היה 55%. . הפרקליטותכתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2021 (להלן- תשובת .הפרקליטות) כי הפרקליטות בוחנת כל תיק לגופו, בהתאם לתשתית הראייתית שנאספה .במהלך החקירה, ובהתאם לנסיבותיו הספציפיות. מרבית התיקים נסגרים בעילה של 'חוסר .ראיות' כיוון שלמרות מאמצי המשטרה לאסוף את כל הראיות הרלוונטיות, נותר בהם עדיין ספק .בדבר אשמתו של החשוד. באותם תיקים, הסבירות שהחשוד לא ביצע את המעשים בהם נחשד .אינה נמוכה ולכן לא ניתן לסגור אותם בעילת "היעדר אשמה". .בתרשים 10 "מודגם השינוי שחל בנקודת האיזון בין סגירת התיקים בעילה של "היעדר אשמה .לסגירת תיקי החשודים בעילת "נל"ן" בעקבות תיקון הנחיה 1.3: . .| 800 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים תרשים 10: " התפלגות עילת סגירההיעדר אשמה" ועילת סגירה "נל"ן" .בפרקליטות, 2015 , 2018 , 2020 ( באחוזים) .על פי נתוני הפרקליטות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .בשנים 2015 ,2018 ו-2020 שיעור תיקי החשודים שנסגרו בפרקליטות בעילת "חוסר .ראיות" היה כ -59% . עיקר הגידול שחל במספר התיקים שנסגרו בעילה של " היעדר .אשמה" באותן שנים, מ- 12.5% בשנת2015 לכ-20% בשנים2018 ו-2020 , נבע מירידה .בשיעור התיקים שנסגרו בעילה של "נל"ן", שירד מכ -22% בשנת2015 לכ-15% בשנת .2020 . . הפרקליטותכתבה בתשובתה כי הנחיה 1.3 שעניינה סגירת תיקים בעילות הסגירה "חוסר .ראיות" ו"היעדר אשמה" עוסקת במערכת השיקולים הראייתית של התיק, ואילו הנחיית פרקליט .המדינה 1.1, שעניינה סגירת תיקים בעילת"נל"ן", עוסקת במערכת השיקולים "המערכתית- .ציבורית -אישית" . תיק נסגר בעילת "נל"ן" כשהתובע מצא שיש די ראיות להעמדה לדין, והוא .מחליט שלא להעמיד לדין כיוון שהאינטרס הציבורי גובר על האינטרס שבהעמדת החשוד לדין. .עוד נכתב בתשובת הפרקליטות כי ניתן להשתמש במערכת שיקולים המערבת בחינה ראייתית .ובחינה ציבורית-ערכית -אישית רק במקרים נדירים, וככלל אין מקום ל ערב בין שתי מערכות .השיקולים הללו. .| 801 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . ,כאמורמטרת תיקון הנחית פרקליט המדינה 1.3 הייתה לשנות אתמידת השימוש בעילות .סגירת תיקים, להגדיל את שיעור תיקי החשודים שנסגרים בעילה של "היעדר אשמה " .ולהקטין את שיעור התיקים שנסגרים בעילה של "חוסר ראיות ". ההנחיה אינה מתווה את .ההבחנה והיחס שבין שתי עילות אלה לבין סגירה בעילת "נל"ן". בפועל, ניתוח הנתונים .שהתקבלו מהפרקליטות מעלה כי בעקבות תיקון ההנחיה, פחת מספר תיקי החשודים .שנסגרו בפרקליטות בעילה " נל"ן", מכ- 6,200 בשנת2015 לכ- 4,500 בשנת2020 (ירידה .של כ-27% ) ולאהופחת שיעור התיקים שנסגרו בעילה של "חוסר ראיות" (כ-59%.) ..מוצע כי פרקליטות המדינה תחדד את ההבדלים שבין עילות הסגירה התפלגות עילות סגירת תיקי חשודים במחוזות הפרקליטות .הנחיית היועמ"ש לממשלה בעניין הנחיות מינהליות59 קובעת, בין היתר, כי מטרת ההנחיות היא .להימנע במקרים דומים מהחלטות הסותרות זו את זו ולהפעיל את הסמכות של הגורם המחליט .באופן המבסס את עקרון השוויון בפני החוק ובכך להגביר את האמון וההערכה של הציבור .כלפי הרשות המינהלית. .עקרונות אלו אמורים לחול ביתר שאת כשמדובר בהחלטה על סגירת תיקים, הנמצאת בליבת .ההליך הפלילי. מכאן שבהתאם לעקרון השוויון בפני החוק, שהוא "עקרון המצוי בגרעין הקשה .של הצדק בהליך הפלילי" 60 ,וכחלק מאמון הציבור במערכת אכיפת החוקחשוב להבטיח כי .אמות המידה לסגירת תיקים יהיו אחידות בכל מחוזות הפרקליטות. .ואולם בחינת שיעור סגירת תיקי חשודים בעילות של "חוסר ראיות", "היעדר אשמה" ו"נל"ן" .מלמדת על שונות בין המחוזות השונים. להלן בתרשים 11 שיעור סגירת התיקים בעילות אלו .בפרקליטויות המחוז הפליליות בשנת 2020 . .59 הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מספר 1.0002 ,", "הנחיות מינהליות 1.4.1986 , עודכנה ביום 3.7.02. .60 בג"ץ 5699/07 פלונית (א') נ' היועץ המשפטי לממשלה, פ"ד סב(3 )550 (2008). . .| 802 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים תרשים 11 : שיעור סגירת תיקים במחוזות הפרקליטות (פלילי) בעילה של ."חוסר ראיות", "היעדר אשמה" ו"נל"ן", 202061 )(באחוזים .על פי נתוני הפרקליטות , בעיבוד משרד מבקר המדינה. כעולה מהתרשים , בשנת 2020 , שלוש שנים מאז תיקון ההנחיה, עילת סגירת תיקי חשודים בגין "חוסר ראיות" הייתה עילת הסגירה השכיחה ביותר בכל פרקליט ויות המחוז. .מהנתונים עולה כי בפרקליטות מחוז חיפה שיעור סגירת התיקים בעילה של "חוסר ראיות " .הוא כ-73% (ובשנים2018 ,2019 היה כ-69% וכ-68% , בהתאמה). בפרקליטות מחוז תל .אביב שיעור סגירת התיקים בעילה זו הוא הנמוך ביותר, כ-49% (ובשנים2018 ,2019 היה .כ-50% וכ-47% , בהתאמה). עוד עולה מהנתונים כישיעור סגירת התיקים ב עילת "נל"ן" .בפרקליטות מחוז תל אביב הוא הגבוה ביותר מכל פרקליטויות המחוז, כ-31% (ובשנים .2018 ,2019 היה כ-33% וכ-32% ), בהתאמה. .61 פמ"ד- פרקליטות מחוז דרום (פלילי); פמ"ח - פרקליטות מחוז חיפה (פלילי); פמ"י - פרקליטות מחוז ירושלים (פלילי); .פמ"מ - פרקליטות מחוז מרכז (פלילי); פמ"צ - פרקליטות מחוז צפון (פלילי); פמת"א - פרקליטות מחוז תל אביב .(פלילי). .| 803 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . קיימים אפוא הבדלים של כ -20% בין מחוזות הפרקליטות בשיעור התיקים הנסגרים .בעילות השונות. הבדלים אלו מעלים חשש כי הסיכוי של חשוד שתיקו ייסגר בעילה של ."היעדר אשמה" שונה בכל אחד מהמחוזות. בשנת 2020 הסיכוי כי התיק ייסגרבעילה זו .בפרקליטות מחוז צפון היה כ-33% ובפרקליטות מחוז חיפה הסיכוי ירד למחצית מכך, לכ- .5%162 . . מומלץ כי הפרקליטות תבחןאם ההנחיה מיושמת על ידי פרקליטויות המחוז בדרך העולה .בקנה אחד עם תכליתה לצמצם את השימוש בעילת "חוסר ראיות" ותחדד את ההבדלים .שבין עילות הסגירה. עוד מוצע כי תוודא ש כל פרקליטויות המחוז פועלות גם בהתאם .לרציונלים העומדים בבסיס ההנחיה , כך שמדיניות סגירת התיקים תהיה אחידה בכל .המחוזות. הדבר י תיישב עם הנחיות פרקליט המדינה , שנועדו בין היתר להבטיח את .הפעלת הסמכות לפי עקרון השוויון. .הפרקליטות כתבה בתשובתה כי המטרה של עדכון הנחיה 1.3 הייתה, בראש ובראשונה, לייצר .מדיניות אחידה בכל מחוזות הפרקליטות ובחטיבת התביעות במשטרה, לגבי האופן שבו מחליט .התובע באיזו עילה לסגור את התיק וזאת לא חר שה תברר שקיימת שונות בין היחידות. .הפרקליטות הוסיפה כי היא מקבלת את הצורך בבחינת אופן יישום ההנחיה על ידי מחוזות .הפרקליטות עם זאת השונות אינה מלמדת, בהכרח, על מדיניות שונה של המחוזות אלא שהיא .נגרמת מאופי תיקי החקירה, איכות החקירות וטיב העבירות האופייני באותו מחוז. .סגירת תיקי חשודים במשטרה .מרבית התיקים הפליליים נסגרים במשטרה - בחטיבת החקירות ובחטיבת התביעות. נושא .סמכויות הסגירה מוסדר בפקודות ונ והלי המשטרה והסמכות נתונה הן לגורמי החקירות והן .לגורמי התביעה 63. בשנים2015 - 2020 סגרוהיחידות בחטיבת החקירות כ- 42,500 תיקי חקירה .של חשודים בכל שנה. בשנים אלו הגישה חטיבת התביעות בממוצע כ- 36,000 כתבי אישום בכל .שנה וסגרה כ- 32,500 תיקי חשודים בכל שנה. .כאמור, תכלית עדכון ההנחיה ב-2018 הייתה שינויהמבחן הנוהג בעת סגירת תיק מ"שמץ ראיות" .ל"מבחן הראיה המנהלית", לפיו מדובר בראיות שאדם סביר היה סומך עליהן כדי לקבוע שקיים .סיכוי שאינו נמוך, שהחשוד ביצע את העבירה במכלול הנסיבות. אם אין בתיק ראיות מסוג זה, .תהיה עילת הסגירה "היעדר אשמ ה". .כמו בפרקליטות כך גם במשטרה - שינוי נקודת ההכרעה בהנחיה 1.3 חייב שינוי תפיסתי הכרוך .בפעולות הדרכה , חניכה ובקרה , כדי לוודא שנושא זה אכן הוטמע בקרב כל הגורמים העוסקים .בסגירת תיקים במשטרה, הן בחטיבת החקירות הן בחטיבת התביעות. חשיבות יתרה נודעה .62 בהקשר זה יש לציין כי כבר בשנת 2015 )ערכה נציבות הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות (נבת"ם .ביקורת מערכתית ויזומה בפרקליטות המדינה על אופן הטיפול בתיקים שהוחלט על סגירתם ללא הגשת כתב אישום. .מהביקורת עלה כי לא קיימת מדיניות כללית לגבי אופן הטיפול בסגירת תיקים במחוזות הפרקליטות ולא קיים גורם .אחראי אחד לטיפול ופיקוח כולל על תהליך סגירת תיקים. נציבות הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה .בערכאות (נבת"ם), דוח נושאי 1/15 , מרץ2015. .63 פקודת המטא"ר 14.01.01 בעניין "הטיפול בתלונה ובתיק חקירה" ונוהל אח"ם 300.01.152 בנושא "נימוקים ושיקולים .לסגירה של תיקים פליליים". . .| 804 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים למהלך זה בחטיבת החקירות, שכן המשטרה היא בעיקר ה גוף חקירה והשיקולים החקירתיים .הם במוקד עניינה. פעולות להטמעת הנחיה 1.3 במשטרה .בדיונים שונים קודם לתיקון ההנחיה נאמר כי חשוב שהנושא יילמד ויוטמע בקרב המשטרה .העוסקת בסגירת מרבית תיקי החקירה. כך למשל בדיונים שנערכו בפרקליטות בקשר לנחיצות .עדכון ההנחיה בנוגע לתיקי גרסה מול גרסה, שבהם אין ראיות פרט לתלונתו של המתלו נן .שמוכחשת על ידי החשוד, נאמר כי תיקים אלה נסגרים במשטרה כעניין שבשגרה בעילת "חוסר .ראיות". אחד השינויים המשמעותיים בהנחיה המעודכנת הוא שתיקים שיש בהם ספק ממשי .לגבי מהימנות גרסת המתלונן, ייסגרו בעילת "היעדר אשמה". בדצמבר 2018 במסגרת יום עיון מקצועי שנערך ל ראשי היחידות וראשי השלוחות של .התביעה המשטרתית הוצג עדכון הנחיה 1.3 על ידי מנהל יחידת העררים בפרקליטות .המדינה והמשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים). כן ניתנו הרצאות להטמעת ההנחיה .במסגרת השתלמויות לתובעים ולמתמחים שנערכו במהלך שנת 2020 . ההנחיה המתוקנת הופצה בכל גופי החקירה ביולי 2018 . ראש חטיבת החקירות דאז כתב .לכל קציני החקירות: "אנו, קציני החקירות, נושאי הדגל של הבחנה נכונה בין עילות הסגירה .השונות וסגירה מקצועית ונכונה של תיקי החקירה בהתאם לעוצמת הראיות ולא בהתאם .לשיקולים זרים. אבקש לפעול בהתאם להנחית פרקליט המדינה, תוך הקפדה על סגירת .תיקים בעילת "היעדר אשמה" במקרים המתאימים". המשטרה אף עדכנה את פקודת מטא"ר 14.01.0164 תוך הצגת כלי העזר מתוך הנחיה1.3 . "שנועד להתוות את שיקול הדעת בעת בחירה בין סגירה של תיק בעילת "חוסר ראיות .לסגירה בעילה של "היעדר אשמה". בכך ק לטה המשטרה באופן רשמי את ההנחיה כחלק .אינטגרלי מפקודות המשטרה שעל פיהן היא פועלת. נושא עילות סגירת תיקים הוא חלק ממערכי השיעורים המועברים במסגרת קורסים לקציני .חקירות וחוקרים חדשים, המתקיימים במכללה הלאומית לשוטרים מעת לעת. .מעיון בתוכני הקורסים עולה כי עדיין נלמדים במסגרתם מינוחים שהיו נכונים טרם תיקון .ההנחיה. כך למשל באחת המצגות המועברות במסגרת הקורס נכתב: "כאשר מעשה מהווה .עבירה, אך אין שמץ ראיה נגד החשוד, יש לסגור את התיק לחשוד מחוסר אשמה", אולם .ההנחיה קובעת כי "שמץ ראייתי" אינו המבחן לסגירת תיק בעילת "היעדר אשמה". .נוסף על כך, ההדרכה בדבר עקרונות ההנחיה והדרך לגבש שיקול דעת בנוגע לעילת .הסגירה המתאימה מועברות במסגרת קורסים והכשרות לקציני חקירות ולחוקרים חדשים, .בביקורת בשבע תחנות משטרה, לא נמצא כי כלל הגורמים העוסקים בסגירת תיקים הודרכו .לפני שינוי ההנחיה בנוגע לעקרונות ההנחיה ולשינוי הכלל הראייתי שהיא קבעה. .64 פקודת מטא"ר 14.01.01 בעניין "אירוע תלונה ומידע אחר על עבירה- דיווח, סיווג וטיפול", 23.8.20. .| 805 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . בביקורת עלו ליקויים בפעולות המשטרה להטמעת התיקון היסודי שנעשה בהנחיה1.3 .:של פרקליט המדינה .1. תוכני הקורס לקציני חקירות שונו בשל תיקון ההנחיה בדצמבר 2020 , כשנתיים לאחר .עדכון ההנחיה, ותוכני הקורס לחוקרי משטרה שונו באפריל 2021 , כשלוש שנים לאחר .שתוקנה ההנחיה. .2. תוכני הקורסים המעודכנים אינם משקפים באופן מדויק את התיקון בהנחיה ואת .המבחנים להתוויית שיקול הדעת בנוגע לעילת הסגירה (כך שימוש במונח "שמץ .ראייה" שנעשה בו שימוש בקורס, אינו המבחן לסגירת תיק בעילת "חוסר ראיות"). .3. לא נעשתה פעולת הטמעה אופקית וסדורה לכל החוקרים הפועלים בתחנות .ובמחוזות. .4. קיימת שונות במידת ההיכרות עם ההנחיה ואין פעולה אחידה בהתאם לה: צוות .הביקורת ביקר בשבע תחנות משטרה ומצא כי בשלוש תחנות קציני חקירות ותיקים .כלל לא הכירו את ההנחיה; בשתי תחנות קציני חקירות למדו את ההנחיה במסגרת .קורס חוקרים מתקדם שאליו יצאו; בשתי תחנות קציני החקירות הכירו את ההנחיה .ומסרו כי הם פועלים לפיה. .על המשטרה לעדכן את תוכני הקורס כך שישקפו באופן מדויק את התוויית שיקול הדעת .של הגורם הסוגר שנקבעה בהנחיה; על חטיבת החקירות להנחות ולהדריך את קציני .החקירות והחוקרים המוסמכים לסגור תיקים בכל התחנות והמחוזות, באופן שיגשים את .התכלית של הנחיית פרקליט מדינה 1.3 . . המשטרה כתבה בתשובתה כי תוכני הקורס שמבצעים הצוערים עוברים בימים אלו תיקוף, וניתן .דגש על תיקון ההנחיה. התכנים יועברו גם בקורס הסבה לחוקרים, וההנחיה תרוענן על ידי .חטיבת החקירות לכלל המערך הפרוס. המשטרה הוסיפה כי התכנים הנוגעים לסוגיית סגירת .תיקים ישקפו באופן מדויק את התוויית שיקול הדעת כפי שנקבע בהנחיה 1.3 . סגירת תיקי חשודים בחטיבת החקירות ובחטיבת התביעות .כאמור, בשנת 2018 ציין ראש יחידת העררים בפרקליטות, אשר ריכז את העבודה על תיקון .הנחיה 1.3 , כי מטרת התיקון היא שבבחירה בין "חוסר ראיות" ל"היעדר אשמה" ייסגרו יותר .תיקים בעילת "היעדר אשמה" ויימחקו מתיקי המשטרה65. . להלן בתרשים12 שיעור התיקים שנסגרו בעילה של "חוסר ראיות " בחטיבת התביעות וביחידות .חטיבת החקירות בשנים 2015 - 2020 מתוך כלל התיקים שנסגרו באותה שנה: .65 'פרוטוקול מס523 מישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט מיום 16.1.18. . .| 806 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים תרשים 12: שיעור סגירת תיקים בעילת "חוסר ראיות" בחטיבת החקירות .ובחטיבת התביעות, 2015 - 2020 )(באחוזים .על פי נתוני המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים עולה כי בחטיבת החקירות חלה עלייה ניכרת בשיעור התיקים הנסגרים בעילת ."חוסר ראיות" מ -41% בשנת2015 ל-58% בשנת2020 . בשנת 2019 , לאחר פרסום .ההנחיה המתוקנת, אף חלה "קפיצה" בשיעור התיקים שנסגרו בעילת "חוסר ראיות" מ- .47% ל-57% . . עוד עולהכי משנת 2015 עד שנת 2020 חלה בחטיבת התביעות ירידה מתונה של כ-5% ." בשיעור התיקים שנסגרו בעילתחוסר ראיות " ונראה כי הנחיה 1.3 לא הובילה לשינוי .ניכר ב שיעור התיקים הנסגרים בעילה זו. .המשטרה מסרה בתשובתה כי כל תיק נבחן לגופו ובהיעדר תבחינים חד-ערכיים לסגירת תיק .מעילת "היעדר אשמה", שיקול הדעת בעילת סגירת התיקים נתון לקציני החקירות. תיקים .המועברים לחטיבת התביעות לשם העמדת החשוד לדין עוברים "בדיקה כפולה" הן על ידי .התובע שממליץ על עילת הסגירה והן על ידי גורם מוסמך בכיר שמאשר את עילת הסגירה. עם .זאת, הוסיפה המשטרה בתשובתה, ההנחיה תרוענן באח"ם ובחטיבת התביעות. .כלל בסיסי בשיטת המשפט הישראלית הוא כי לכל אדם עומדת חזקת החפות כל עוד .לא הוכחה אשמתו מעבר לספק סביר בבית המשפט. לכאורה, סגירת תיק חקירה חלף .העמדה לדין משמעותה אשרור של חזקת החפות. ואולם, סגירת תיקים בעילת "חוסר .ראיות" יש בה כדי לכרסם בעיקרון יסוד זה, בייחוד כאשר היא נעשית בשיעור ניכר .מהתיקים, כ- 40,000 תיקים מדי שנה בשנים 2019 - 2020 . .| 807 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . נתונים על סגירת תיקים בעילת "היעדר אשמה" במשטרה .מסד נתונים המאפשר חיפוש ושליפה מהירים הוא כלי ניהולי הכרחי בכל מערכת מורכבת. בית .המשפט העליון עמד בשנת 2016 על חשיבותו שלמסד נתונים איכותי גם בפן המשפטי וציין כי .בחינה של נתונים יכולה להראות פעמים רבות בנקל אם זכותו של פלוני, למשל לשוויון, נפגעה. .נוסף על כך, בחינת הנתונים תורמת לשקיפות באופן כללי ומאפשרת על ידי כך דיון ציבורי .בסוגיות חשובות 66. . ועדת הכנסת, שדנה בעבר בנושא עילות הסגירה, דרשה בינואר2018 לקבל מידע על מספר .התיקים הנסגרים מדי שנה בחוסר אשמה, אולם נתון זה לא הוצג לה, שכן נאמר שאינו קיים 67 . . בינואר2018 אמר ראש חטיבת התביעות למפכ"ל המשטרה דאז כי במשטרה כמעט לא נסגרים .תיקים בעילת "חוסר אשמה". גם בכירים בפרקליטות אמרו בפברואר 2017 כי המשטרה כמעט .לא סוגרת תיקים בעילה של "היעדר אשמה" וגם כאשר לא היו ראיות בתיקים כלל, התיקים .נסגרו בעילה של "חוסר ראיות". יצוין כי נתון זה נדרש על מנת לבחון אם התוויית המדיניות .שקבע פרקליט המדינה בהנחייתו בנוגע לסגירת תיק פלילי נגד חשוד בעילת "חוסר ראיות" או ."היעדר אשמה" מקוימת. .צוות הביקורת פנה למדור מחקר וסטטיסטיקה של המשטרה לקבלת נתוני סגירת תיקי .חשודים בעילת "היעדר אשמה", ונמסר לו כי נתונים א לו אינם קיימים במערכות המיחשוב .של המדור. במצב דברים זה, לא ניתן לבחון את יישומה של ההנחיה במשטרה ואת .הטמעת עקרונותיה בנוגע לשימוש בעילת "היעדר אשמה", מאחר שהמשטרה אינה .אוספת נתונים אלה לצורכי פיקוח ובקרה, לימוד וסטטיסטיקה ארגונית. .כדי שניתן יהיה לבחון את הרחבת השימוש בעילת היעדר אשמה במקרים המתאימים .לפקח באופן מלא אחר יישום נחיה 1.3 , מומלץ כיהמשטרה תנהל מאגר מידע מלא ואמין .בנוגע לכלל תיקי החשודים שהיא סוגרת ובכל העילות שיכולות לשמש את מקבלי .ההחלטות. .בשל ההשלכות שיש לרישום במרשם המשטרתי על שמו הטוב של אדם ועל מקורות .פרנסתו, שהובילו לעדכון הנחיה 1.3 , מומלץ כי המשטרה תבחן באופן עיתי את המידה .שבה משמשות עילות הסגירה השונות, בין היתר, באמצעות איסוף נתונים מלא בנושא, .ובכלל זה, על תיקי חשודים שנסגרו בעילת "היעדר אשמה", וניתוח כלל הנתונים במדור .מחקר וסטטיסטיקה של המשטרה. איסוף וניתוח הנתונים ישמש בסיס להתוויית מדיניות .האכיפה. .66 רע"ב 8858/15 סיבוני נ' שירות בתי הסוהר (פורסם במאגר ממוחשב, 3.8.16 .) בפסקה 16 לפסק דינו של השופט .מזוז נאמר: "מסד נתונים המאפשר חיפוש ושליפה מהירים הוא כלי ניהולי ממדרגה ראשונה בכל מערכת מורכבת, .למסד נתונים איכותי יש גם חשיבות בפן המשפטי. בחינה של נתונים יכולה להראות פעמים רבות בנקל אם זכותו .של פלוני, למשל לשוויון, נפגעה; היא יכולה להראות כי פגיעה בזכות היא מוצדקת ומבוססת על צורך אמיתי; ובנוסף .היא תורמת לשקיפות באופן כללי ומאפשרת על-ידי כך דיון ציבורי בסוגיות חשובות. . . בהעדר נתונים מפורטים .ומדויקים, קשה לבחון האם המדיניות הכללית מיושמת באופן כללי, האם החריגים לה נשמרים כחריגים בלבד . יתרה .מזו - האם כלל ניתן ליישמה באופן רחב (משום שהחריגים, המוצדקים, הם כה רבים)". .67 'פרוטוקול מס523 מישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט מיום 16.1.18. . .| 808 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים המשטרה כתבה בתשובתה כי היא תומכת בפיתוח היכולת לפלח נתונים אלה, וכי תבחן את .הנושא. סגירת תיק שסווג "פ"א נילון " .במערכת המשטרתית שמנהלת את תיקי החקירה יש שלושה סיווגים בנוגע למעורבים בתיקים .פליליים. הסיווג הראשון הוא "מעורב כללי" - עד, מתלונן או נילון שלגביהם אין חשד פלילי. .במקרה זה נפתח תיק המסווג "כללי" ובו אין עבירות ואין חשודים או נילונים; הסיווג השני הוא ."חשוד" - אדם הנחשד בפלילים ונחקר באזהרה. לחשוד נפתח בדרך כלל תיק המסווג "פ.א" .(פרטי אירוע)68 וניטלים ממנו אמצעי זיהוי בכלל זה צילום, טביעות אצבע ובמקרים המתאימים .גם דגימה ביולוגית לצורך הפקת די-אן-איי 69 ; סיווג שלישי, הקיים רק במשטרה ולא בפרקליטות .- "נילון", שהוא לפי הגדרת המשטרה "יצור כלאיים בין חשוד למעורב כללי" ולו נפתח תיק .המסווג "פ"א נילון". .לשימוש בסיווג "פ"א נילון" במשטרה שתי מטרות: האחת, שלא להכתים אדם ברישומו כחשוד, .לרבות נטילת אמצעי זיהוי, כאשר מדובר בעבירה קלה ובמעידה חד-פעמית שלו (כך למשל, .במקרי סכסוך שכנים שבהם מוגשת תלונה, לא פעם תסווג המשטרה את מושא התלונה כנילון). .המטרה השנייה, ככלי חקירתי, הוספת תקופת ביניים בשלב החקירה לצורך בדיקה וקבלת .תמונה כללית של האירוע ונסיבותיו, בטרם יתויג הנילון כחשוד. קיימים שני סוגי נילונים - נילון .שנחקר באזהרה ונילון של א נחקר. להלן בתרשים 13 .יפורט הליך הטיפול בתיקי נילון .68 פ"א- פרטי אירוע, שהוא למעשה מספר התיק הפלילי שנפתח במשטרה. .69 נוהלי אח"ם מס' 300.04.029 "נטילת אמצעי זיהוי למטרת זיהוי אדם ולשם הוכחת עבירה". לפני נטילת טביעות אצבע .בעמדת הטבעה אלקטרו-אופטית החוקר ממלא טופס 3004 ממוחשב בעמדת ההטבעה הדיגיטלית, וטביעות האצבע .מועברות למאגר המשטרתי. .| 809 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים13 : הליך הטיפול בתיקי נילון במשטרה .על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהביקורת עלה כי המשטרה עושה שימוש רב בסגירת תיקים במעמד של "פ"א נילון", הן כלפי .נילון שנחקר באזהרה (כ- 9,800 בשנה) והן כלפי נילון שלא נחקר באזהרה (כ - 21,000 .)בשנה .יצוין כי אדם במעמד נילון שלא נחקר לא מקבל הודעה על סגירת התיק, כך שאין באפשרותו .לדעת כי תיק בעניינו נפתח ואז נסגר ונמנעת ממנו הזכות להגיש בקשה לשינוי עילת סגירה או .כל בקשה אחרת. .מחלקת ייעוץ וחקיקה (משפט פלילי) במשרד המשפטים כתבה בתשובתה למשרד מבקר .המדינה מדצמבר 2021 (להלן- תשובת מחלקת ייעוץ וחקיקה) כי בהתאם לכללים שנקבעו .במשטרה בתיאום עימה, המידע על פ"א נילון שנחקר נגיש אך ורק למשטרה ולשירות הביטחון .הכללי ואינו נמסר ליתר הגורמים הזכאים לקבל מידע על תיקים סגורים. .בהנחיית המשטרה ממאי 2017 בעניין סיווג אדם כנילון נקבע כי אין לסגור תיק כנגד נילון בעילת ."חוסר ראיות". .בלוח 5 שלהלן מובאים נתונים על אודותמספר נילונים שנחקרו באזהרה ושלא נחקרו ועילות .הסגירה של תיקיהם, בשנים 2015 - 2020 . . .| 810 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים לוח 5: מספרהנילונים שנחקרו באזהרה ושלא נחקרו באזהרה ועילות .הסגירה של תיקיהם, 2015 - 2020 . מספר הנילונים שנחקרו באזהרה מספר הנילונים שלא נחקרו באזהרה . סה"כ .נילונים .שנחקרו .באזהרה תיקים .שנסגרו .בעילת נל"ן תיקים .שנסגרו .בעילת .חוסר ראיות סה"כ .נילונים .שלא .נחקרו .באזהרה תיקים .שנסגרו .בעילת .נל"ן תיקים .שנסגרו .בעילת .חוסר .ראיות .2015 10,499 10,260 41 22,839 22,355 24 .2016 10,280 10,052 37 21,606 21,101 10 .2017 10,761 10,052 53 22,451 22,019 41 .2018 10,014 10,501 225 20,666 20,321 119 .2019 8,466 7,758 519 18,736 17,881 327 .2020 8,939 8,530 219 23,176 22,538 154 .סה"כ 58,959 57,153 1,094 129,474 126,215 675 . .על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה .מהלוח עולה כי משנת 2015 עד שנת2020 נפתחו ל- 129,474 אנשים תיקי חקירה ללא .ידיעתם ובלי שידעו על זכותם לערור בעניינם. עוד עולה מהנתונים כי כ -97% מתיקי .הנילונים נסגרו בעילת "נל"ן". .המשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים) הביע לפני ראש חטיבת החקירות במשטרה .באפריל 2021 את עמדתו ולפיה בסיווג "נילון" יש בעייתיות רבה- האזרח אינו מודע להכנסתו .למרשם משטרתי כלשהו, הוא אף אינו יכול לקבול על עצם הכנסתו למרשם זה, והקושי מתעצם .נוכח העברת מידע משטרתי לגופים המנויים בחוק ללא ידיעת האזרח. .בתשובת מחלקת ייעוץ וחקיקה נכתב כי בהתאם לסעיף 59 לחסד"פ, החלטה שלא לחקור אינה .מחייבת הודעה לנילון או לחשוד, אך כללי המשטרה קובעים כי חשודים ונילונים שכן נחקרו .יקבלו הודעה על החלטה שלא לחקור. עוד נמסר כי אדם אינו חייב לגלות מידע פלילי על עצמו .למי שאינו זכאי לקבל את המידע לפי החוק, אין הוא נושא באחריות פלילית או אחרת בשל .הימנעותו מלמסור מידע למי שאינו זכאי לקבלו, ולא ניתן להאשים אדם בדבר שקר על מידע .שלא היה בידיעתו. .| 811 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . בממוצע נסגרים בכל שנה כ- 21,000 תיקים פליליים לנילונים שלא נחקרו באזהרה בעילת ."נל"ן" ובלי שהמשטרה מעדכנת אותם על כך. בשנים 2015 - 2020 תיקיהם של675 . נילונים שלא נחקרו נסגרו בעילת "חוסר ראיות", מכלל האמור לעיל עולה אפוא כי אדם .בסיווג נילון שלא נחקר באזהרה כלל אינו מיודע כי תיק בעניינו נפתח ואז נסגר ונמנעת .ממנו הזכות להגיש בקשה לשינוי עילת סגירה. .המשטרה מסרה בתשובתה כי רישום אדם כנילון שלא נחקר הוא במרשם פנים-משטרתי שלא .מופיע במרשם המשטרתי, ואינו מועבר לשום גורם מחוץ למשטרה. עוד מסרה כי נושא הנילונים .נמצא בהליכי הסדרה מול גורמי משרד המשפטים. .על המשטרה, בתיאום עם משרד המשפטים, להשלים את הסדרת הטיפול בתיק של נילון .שנסגר, בין שהנילון נחקר באזהרה ובין שלא נחקר כלל. עד להסדרת הנושא, מומלץ .שהמשטרה תיידע מתלוננים ונילונים שלא נחקרו באזהרה והוחלט לסגור את תיקם כדי .לאפשר לנילון להשיג על עילת הסגירה ולמתלונן לערור על סגירת התיק. . . .| 812 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים הטיפול בעררים על סגירת תיקי חקירה .ובבקשות לשינוי עילת סגירה .ערר מתלונן .מחובת המשטרה לדווח למתלונן בכתב על החלטה שלא לחקור או שלא להעמיד את החשוד .לדין והמתלונן זכאי לערור על החלטת הסגירה בתוך שישים ימים לאחר שנמסרה לו ההודעה. .המתלונן המבקש לערור על ההחלטה לסגור את תיק החקירה מגיש את הערר באמצעות קצין .החקירות או התובע המשטרתי או הפרקליט שסגר את התיק (להלן - הגוף הסוגר או הגורם .הסוגר). משמעות הדבר היא שאדם שתלונתו נסגרה במשטרה או על ידי תובע ורוצה לערור .כנגד החלטת הסגירה, צריך לאתר את הגוף הסוגר מתוך עשרות הגורמים במשטרה (בחטיבת .החקירות או בחטיבת התביעות) או בפרקליטות שמוסמכים לסגור תיקי חשודים 70 , אשר סגר את .תיקו ולהגיש באמצעותו את הערר . .לאחר שהמתלונן מגיש את הערר לגוף הסוגר, יש באפשרותו של הגוף הסוגר לקבל את הטענות .בערר ולפתוח את תיק החקירה מחדש, ואין לו סמכות לדחות את הערר. אם לפי עמדת הגוף .הסוגר יש לעמוד על כך שהתיק ייסגר (שלא לקבל את הערר), מועבר התיק על ידי הקצין .הממונה על קצין החקירות שסגר את התיק או על ידי הפרקליט שסגר את התיק לטיפול יחידת .העררים בפרקליטות המדינה כמפורט בתרשים 14. .70 במשרד מבקר המדינה התקבל מסמך אקסל עם רשימה של כ-400 קצינים ובעלי תפקידים במשטרה המורשים .לסגור תיקי חקירה. זאת נוסף על תובעים ופרקליטים המוסמכים להחליט שלא להעמיד לדין ולסגור את התיק. .באתר האינטרנט של יחידת העררים בפרקליטות המדינה מוצגת טבלה ובה כתובות ומספרי טלפון של כ-60 יחידות .משטרה הרלוונטיות לסגירת תיקים. .| 813 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים14: הליך ערר מתלונן על ההחלטה שלא לחקור או שלא להעמיד לדין . . .| 814 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים הגורם שאליו יש להפנות את הערר .מביקור שערך צוות הביקורת ביחידת העררים עולה כי מזכירות ה יחידה פיתחה הליך עבודה .עבור תיקים בסטטוס של "קדם ערר". מדובר בתיקים שנשלחו ליחידת העררים בפרקליטות .המדינה ישירות על ידי המתלוננים ולא באמצעות הגורם שסגר את התיק. מזכירות המחלקה .מעבירה את הפניות לטיפול הגורמים החוקרים והתובעים באמצעות שליחה בדואר ומנהלת .מעקב אחר הטיפול של הגור ם הסוגר של התיק, עד לשלב שבו הם יועברו לטיפול במחלקת .עררים 71 . מזכירת המחלקה מעריכה כי כ-80% .מעבודתה מוקדש להליך קדם ערר .חוסר הבהירות בנוגע לגורם שאליו צריך להפנות את הערר נעוץ, בין היתר, בנוסח ההודעות .שמקבלים המתלוננים72 ,. בטופס יש הנחיה כללית למתלונן לפיה "על החלטה מהסיבה לעיל .הנך רשאי/ת לערור תוך 60 ימים מהיום בו נמסרה לך הודעה זו... את הערר עליך להגיש .באמצעות הגורם שהודיע לך על הסגירה". .אלא שבטופס מוזכרים ארבעה גורמים שונים, שכל אחד מהם יכול להיות מבחינת המתלונן ."הגורם שהודיע על הסגירה", ואלו הם: היחידה במשטרה שאליה הוגשה התלונה; היחידה .המשטרתית שטיפלה בתיק; הגורם שקיבל את ההחלטה לסגור את התיק (קצין החקירות או .תובע משטרתי או פרקליטות המחוז) והרשם הפלילי שהפיק את הטופס. להלן בתמונה 1 דוגמה .לטופס הודעה למתלונן על סגירת תיק התלונה. .71 מכתב הפנייה ממזכירות יחידת העררים לגורם המשטרתי הסוגר כולל בקשה להעברת התיק בצירוף חוות הדעת של .הגורם הסוגר. המכתב כולל הפניה להנחיית פרקליט המדינה 1.11 הקובעת את לוחות הזמנים להעברת החומרים .ליחידת העררים, ולפיהם בעבירות מין ואלימות מסוג פשע על הגוף הסוגר להעביר את החומרים והתייחסותו ליחידת .העררים תוך 45 ימים, ובעבירות אחרות יש להעביר את חוות דעת הגוף הסוגר בצירוף תיק החקירה ותיק יחידת .התביעה ליחידת העררים תוך 90 .ימים .72 הודעות שכותרתן "הודעה על החלטה שלא לחקור" או "הודעה על החלטה שלא להמשיך לחקור או שלאלהעמיד .לדין". .| 815 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תמונה1: נוסח הודעה למתלונן על החלטה שלא להמשיך לחקור או שלא .להעמיד לדין . .כפי שניתן לראות, מנוסח הטופס לא ברור למתלונן מי הגורם "שהודיע לו על הסגירה" .ולמי עליו להגיש את הערר. .במהלך הביקורת נמסר למשרד מבקר המדינה על ידי מנהל יחידת העררים בפרקליטות כי נוסח .ההודעה ומורכבות ההליך גורמים בלבול גם לעורכי דין המייצגים את המתלוננים ואלו מגישים .את הערר ישירות ליחידת העררים. כך למשל תובע, מוסמך היועמ"ש לממשלה, פנה ליחידת .העררים בערר על סגירת תיק החקירה במקום ליחידה שסגרה את תיק התלונה שהוגשה מטעם .מרשתו. . .| 816 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים אף במשטרה לעיתים לא יודעים מי מטפל בערר המתלונן, כפי שניתן לראות במענה המשטרה .לתלונה שטופלה על ידי נציבות תלונות הציבור במשרד מבקר המדינה ושנמצאה מוצדקת. נכתב .שם כי "יש צורך לחדד ליחידות שכל ערר על סגירת תיק מטופל ע"י הגורם הסוגר ואין להפנות .את העור ר ישירות למחלקת העררים, אלא ליחידה הסוגרת". .✰ .בקרב מתלוננים, עורכי דין וגורמי המשטרה קיימת אי-בהירות בנוגע לגורם שיש להגיש .לו ערר של מתלונן על סגירת תיק. .על המשטרה לציין באופן מדויק על גבי טופס ההודעה למתלונן את שם הגורם שאפשר .להגיש לו ערר על סגירת תיק החקירה ואת פרטי ההתקשרות עימו. .בתשובה כתבה הפרקליטות כי מקובל עליה שבהודעה למתלונן יש לציין באופן ברור איזו יחידה .קיבלה את ההחלטה על סגירת התיק, וכן שיש לציין באופן ברור שאת הערר יש להגיש .באמצעות יחידה זו. .עוד מסרה הפרקליטות בתשובתה כי לעמדתה חובה לשמור על תהליך העבודה, ולפיו הערר .מועבר באמצעות הגוף הסוגר. חשוב כי לגוף הסוגר תהיה אפשרות לשנות את עמדתו לאחר .קבלת הערר, וכי לגורם המחליט תהיה אפשרות לבחון את כלל הטענות הן של הגורם הסוגר .והן של המתלונן העורר על ההחלטה. כן כתבה הפרקליטות כי על מנת ליצור מנגנון אחד אליו .ינותבו כל העררים יש צורך לתקן את החוק וכי הטלת האחריות על יחידת העררים לקבל את .כלל העררים והפצתם לכלל היחידות הסוגרות עלולה להוביל לסרבול ולבירוקרטיה רבה. .בשל אי-הבהירות בנוגע לגורם שיש להגיש לו ערר של מתלונן על סגירת תיק חקי רה, .מומלץ כי הפרקליטות ויחידת העררים יפשטו את הליך הגשת הערר ויאפשרו הגשתו .באופן מקוון לגורם מנתב אחד אשר ינתב הערר לגורם הסוגר , בהתאם לחוק, ובכך יפעלו .להנגיש את ההליך עבור המתלוננים המעוניינים לערור על סגירת התיק בעניינם. .המשטרה ציינה בתשובתה כי בטופס ההודעה על סגירת התיק מצוין במפורש מי קבל את .ההחלטה על סגירת התיק, אך לנוכח הערת הביקורת היא תבחן את האפשרות לדייק את הנוסח .בטופס ההודעה וכן תישקל האפשרות ליצירת מנגנון מקוון למול הפרקליטות לנושא הטיפול .בעררים. .הטיפול בעררי מתלונן ביחידת העררים .טיפול בתיק ערר ביחידת העררים כולל בחינה מחדש של כל חומרי החקירה בתיק וההחלטות .שהתקבלו בו; כתיבת חוות דעת מקיפה על ידי פרקליט במחלקה , הכוללת גם התייחסות .לטענות שהועלו בערר; התייחסות לעמדת היחידה שסגרה את התיק, שאליה הוגש הערר; .שקילת ביצוע השלמות חקירה; ראיונות ושימועים ולבסוף קבלת החלטה. .כאמור בתרשים 14 לעיל, ההחלטות בעררים המוגשים על תיקים שנסגרו על ידי המשטרה .מתקבלות על ידי פרקליטי יחידת עררים, בעוד החלטות בעררים המוגשים על תיקים שנסגרו .| 817 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . בפרקליטות מתקבלות על ידי המשנים לפרקליט המדינה, פרקליט המדינה או אף היועץ .המשפטי לממשלה, לאחר קבלת חוות דעת מיחידת עררים. פילוח החלטות בעררים של .מתלוננים מוצג בלוח 6. . לוח6 : ,פילוח החלטות בעררים שהוגשו על סגירת תיקים 2018 - 2020 . .עררים שהתקבלו עררים שנדחו .השנה מספר .העררים .שהתקבלה .החלטה .לגביהם מספר .העררים .שהתקבלה .החלטה .לגביהם מספר .העררים .שהתקבלו .והוחזרו .להשלמת .חקירה מספר .העררים .שהתקבלו .והועברו .לדין .משמעתי .או הסדר .מותנה מספר .העררים .שנדחו מספר .העררים .שנדחו .בשינוי .עילת .הסגירה / .בשינוי .העבירה / .בשליחת .מכתב .אזהרה .לנילון מספר .העררים .שהועברו .לטיפול .גורם .מוסמך .אחר .2018 2,280 13 .(0.6% ) 84 .(3.7% ) 2 .( 0.08% ) 2,084 .(91% ) 79 .(3.5% ) 18 .(0.8% ) .2019 1,970 10 .(0.5% ) 65 .(3.3% ) 2 .(0.1% ) 1,827 .(93% ) 40 .(2% ) 26 .(1.3% ) .2020 1,527 7 .(0.5% ) 80 .(5% ) 1 .( 0.06% ) 1,385 .(91% ) 43 .(2.8% ) 11 .(0.7% ) . על פינתוני מחלקת עררים, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהנתונים עולה כי בשנים 2018 - 2020 קיבלה יחידת העררים בפרקליטות החלטה בכ- .2,000 עררים של מתלוננים על סגירת תיקים בכל שנה. כ- 0.5% מהעררים על סגירת .תיקים התקבלו והוגשו בעקבותיהם כתבי אישום. בכ-3% עד כ-5% מהעררים התקבלה .החלטה על השלמת חקירה בעניינם. כ-%49 מהעררים נדחו73 . .73 שיעור זניח של תיקים שהערר בעניינם התקבל הוצג גם בדוחות השנתיים של איגוד מרכזי הסיוע. כך .ב-2019 הוגשו142 עררים של מתלוננים לפרקליטות על סגירת תיקים בעבירות מין והטרדות מיניות, מתוכם3% .נשלחו להשלמת חקירה או להגשת כתב אישום. ב-2018 הוגשו182 עררים לפרקליטות בנושא זה, רק בתיק אחד .מהם מחלקת עררים הורתה על השלמות חקירה (כ- 0.5%) , מתוךדוח שנתי 2019 : כן בבית ספרנו- חינוך לקידום .מיניות הדדית ומניעת פגיעה מינית; דוח שנתי 2020 : צל מגפה- השלכות משבר הקורונה על נפגעות ונפגעי תקיפה .מינית. . .| 818 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים יחידת העררים מסרה לצוות הביקורת כי יש סיבות שונות לכך ששיעור העררים המתקבלים .ביחידה הוא נמוך: כ- 2,000 עררים מוגשים בשנה על ידי מתלוננים, אולם מדובר בכ-3% בלבד .מכלל התיקים שסוגרת המשטרה מדי שנה, כך שלא בהכרח שהתיקים המגיעים ליחידה מייצגים .את התיקים שראוי לפתוח מחדש; ערר של מתלונן שמתקבל על ידי הגורם הסוגר בגלגול ראשון .לא נספר בנתוני היחידה, וייתכן שמספר רב יותר של עררים מתקבל בשנה; במהלך השנים עם .התמקצעות היחידה היא הפכה לגורם מנחה והיחידות הסוגרות מתייעצות איתה בטרם קבלת .החלטה על סגירת תיק, מה שמייתר את הגשת הערר. .הפרקליטות ציינה בתשובתה כי כל ערר נבחן באופן מעמיק הן על ידי היחידה שסגרה את התיק .והן על ידי מקבל ההחלטה בערר. כמו כן, ההחלטה בדבר סגירת התיק על ידי היחידה הסוגרת .מתקבלת לאחר בחינה של חומר הראיות וליבון המצב המשפטי, ולפיכך רבות מהודעות הערר .אינן מוסיפות נתונים חדשים על אלו שהיו בידי הגוף הסוגר, ועל כן טבעי הוא שאחוז העררים .המתקבלים לא יהיה גדול. .נוכח הנתונים המצביעים על דחייתם של כ -94% מהעררים של מתלוננים המוגשים .ליחידה, מומלץ כי יחידת העררים תבחן איסוף של כלל הנתונים בנוגע לעררים .המתקבלים גם ביחידות אחרות, כדי שניתן יהיה לקבל תמונה אמינה ומלאה של מספר .הערר ים שהתקבלו. כמו כן מוצע לבחון חסמים בהליך הטיפול בעררים. .הפרקליטות כתבה בתשובתה כי בימים אלו היא מפתחת דוח ממוחשב בנושא עררים אשר .במסגרתו ייאספו גם נתונים על אודות עררים המתקבלים ביחידות הפרקליטות השונות לפני .העברתם ליחידת עררים. .בקשת חשוד לשינוי עילת סגירה .חשוד רשאי לפנות לגורם שהחליט על סגירת התיק בעניינו בבקשה מנומקת לשנות את עילת .הסגירה לכל אחת מעילות הסגירה החוקיות ובכלל זה לעילת "היעדר אשמה", כדי ששמו יימחק .מהמרשם המשטרתי. אם הגורם הסוגר לא נעתר לבקשה, הפרקליטות והמשטרה קבעו הליכים .שונים המאפשרים לחשוד לפנות בערר על החלטת הגורם הסוגר, כפי שמפורט בתרשים 15 . .המשטרה אינה אוספת נתונים על היקפי הבקשות ואין לה ריכוז נתונים על בקשות לשינוי עילת .סגירה, כפי שיפורט להלן. .| 819 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים15: הליך הטיפול בבקשה של חשוד לשינוי עילת הסגירה של התיק .במשטרה ובפרקליטות .בהודעת הסגירה של התיק שמקבל החשוד מצוין שם הגורם שסגר את התיק וכן כתוב כי .בבקשה לשינוי עילת סגירה יש לפנות לגורם שסגר את התיק, אולם אם הוא ידחה את הבקשה, .ניתן להשיג על החלטה זו בפני הגורם המקצועי הממונה עליו. ההשגה תוגש באמצעות הגורם .שסגר את התיק. כלומר יש לפנות פעמיים לאותו גורם, פעם ראשונה בבקשה לשינוי עילת .הסגירה ופעם שנייה בהשגה אם הגורם הסוגר החליט לדחות את הבקשה לשינוי עילת הסגירה. . .| 820 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים יצוין כי הגשת ערר על החלטה של הגורם הסוגר לדחות את בקשת החשוד לשנות את עילת .הסגירה לא עוגנה בחוק אלא בנוהל משטרתי ובנוהג בפרקליטות 74. . הטיפול בהשגות על בקשות לשינוי עילת סגירה שנדחו: אם החלטת הסגירה התקבלה .על ידי גורם בפרקליטות, והגורם הסוגר בפרקליטות דחה את בקשתו של החשוד לשנות את .עילת הסגירה, הפונה יכול לערור על ההחלטה של הגורם הסוגר לדחות את בקשתו ליחידת .העררים75. כלומר בפרקליטות נושא הטיפול בהשגות על בקשות לשינוי עילת סגירה שנדחו .מרוכז תחת גורם אחד, יחידת העררים. לעומת זאת, במשטרה הטיפול בנושא זה מבוזר בין כל .הממונים המקצועיים האחראים לגורמים בעלי סמכות סגירה. .עיון מחדש (ההשגה) בהחלטה הדוחה את הבקשה לשינוי עילת סגירה באותו גוף (במשטרה ) .אינו נקי מקשיים . בעבר הועלתה ההצעה שיחידת העררים בפרקליטות המדינה תעסוק גם .בבקשות לשינוי עילות סגירה שנדחו ע ל ידי הגורם הסוגר במשטרה. ההצעה עלתה במסגרת .תיקון חקיקה שיזמה הפרקליטות, שנועד לעגן בחוק את הזכות לער ור בנושא שינוי עילה ולוחות .הזמנים בקשר אליו. אולם מש הובן שככל שהנראה לא יתקבלו תקנים לצורך הטיפול בתיקים .אלו, ההצעה ירדה ולא קודמה. .בעניין זה פנה עורך דין למשטרה בהצעה שבקשות לשינוי עילת סגירה ידונו על ידי גורם חיצוני .למשטרה, כלומר יועברו לפרקליטות לקביעה אם יש מקום לשינוי עילת הסג ירה. בתשובת .המשטרה נכתב כי נערכה בדיקה מול פרקליטות המדינה והוחלט על ידי גורמים בכירים .בפרקליטות כי אין מקום לשנות את המצב הקיים. .עלה כי העיון המחודש (ההשגה) בבקשה לשינוי עילת סגירה נעשה בתוך אותו גוף, .במשטרה. .משרד מבקר המדינה ממליץ לפרקליטות כי בשים לב לכך שבכל שנה נסגרים בממוצע .במשטרה כ- 73,000 תיקים ולהשפעתם על אזרחים, נושא הטיפול בהשגות על בקשות .לשינוי עילת סגירה שנדחו על ידי הגורם הסוגר , לא ייבחן או יטופל על ידי אותה יחידה .שבה התקבלה החלטת הסגירה של התיק. עוד מוצע כי ההחלטה על אי-קבלת הבקשה .לשינוי עילה, תועבר לטיפול יחידת העררים בפרקליטות. בדרך זו יובטח כי הבקשה .נבחנת בלב פתוח ונפש חפצה ובאופן אובייקטיבי. .74 נוהל אח"ם מס' 300.05.271 "הטיפול בבקשת חשוד לשינוי עילת הסגירה של תיק החקירה". בבג"ץ 7256/95 פנחס .פישלר נ' מפכ"ל המשטרה פ"ד נ(5)1 (1996 ): מציינת הפרקליטות בהודעתה לבית המשפט כי "כל אזרח המעוניין .להשיג על כך שהתיק נגדו נגנז מ"חוסר ראיות" או מ"חוסר עניין לציבור". והמבקש לשנות את עילת הגניזה ל"חוסר .אשמה", רשאי לפנות לגורם שסגר את התיק ולבקשו לעשות כן. במקרה שבו נדחית בקשת האזרח, רשאי הוא .לערער על החלטת הדחייה בפני הגורם הממונה על הגורם שסגר את התיק". .75 בג"ץ 1594/18 פלוני נ' מדינת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב 16.05.18) . בית המשפט העליון דחה את עתירת .העותר על החלטת דחיית בקשתו לשינוי עילת סגירה בשל קיומו של סעד חלופי - הגשת ערר ליחידת עררים .בפרקליטות המדינה על החלטת הדחייה. אף שערר זה לא מעוגן בחוק, מדובר בנוהג ידוע ומוכר והנחיות לגבי הגשתו .מפורטות באתר המרשתת של משרד המשפטים. .| 821 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . הפרקליטות כתבה בתשובתה כי "במצב התקנים הקיים, אין לפרקליטות וליחידת עררים שום .יכולת לעמוד במשימה זו". הגדלה ניכרת של מספר התיקים שיועברו לי חידת העררים כדי .שתקבל החלטה בעניינם תחייב השקעת עבודה נוספת ותוספת כוח אדם. .מוצע כי המשטרה והפרקליטות ימנו גורם מנתב אחד, שהמתלוננים או החשודים יוכלו .להגיש באמצעותו עררים והשגות לגורם שסגר את התיק גם באופן מקוון. .המשטרה כתבה בתשובתה כי היא תשקול את האפשרות להקים מנגנון מקוון למול הפרקליטות .לנושא הטיפול בעררים. הפרקליטות כתבה בתשובתה כי על מנת ליצור מנגנון אחד אליו ינותבו .השגות חשודים לשינוי עילת סגירה, יש צורך לתקן את החוק . .נתוני המשטרה על בקשות לשינוי עילת סגירה .כאמור, המשטרה זקוקה למסד נתונים אמין, ככלי ניהולי הכרחי ו מהטעם של מינהל תקין, וזאת .לצורך קבלת החלטות, בקרה, מעקב, ביקורת והפקת לקחים. .משרד מבקר המדינה פנה למשטרה לקבלת נתוני בקשות לשינוי עילת סגירה שהגישו חשודים, .אך במשטרה השיבו שאין בידם נתונים אלו. .עלה כי אין בידי המשטרה ריכוז נתונים על בקשות לשינוי עילת סגירה. .בשים לב לכך ש בממוצע שנתי כ -80% מהתיקים הפליליים נסגרים במשטרה, מוצע .שהמשטרה תאסוף נתונים בדבר בקשות לשינוי עילות סגירה המוגשות אליה ותנתח .אותם. .המשטרה ציינה בתשובתה כי אין לה מסד נתונים לגבי בקשות לשינוי עילת סגירה ולגבי .ההחלטות בעניינן אך היא תבחן את האפשרות לפיתוח מחשובי לסימון בקשות כאמור. .נתונים על בקשות לשינוי עילת סגירה בפרקליטות .הפרקליטות אוספת נתונים לגבי בקשות לשינוי עילת סגירה. להלן בל וח 7 מספר הבקשות .לשינוי עילות סגירה שהוגשו בפרקליטות בשנים 2018 - 2020 .ומספר הבקשות שהתקבלו . .| 822 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים לוח 7 : מספרי הבקשות לשינוי עילת סגירה שהוגשו בפרקליטות והבקשות .שהתקבלו מתוכן, 2018 - 2020 .השנה מספר ה בקשות לשינוי עילת הסגירה בקשות שהתקבלו .2018 340 23 (6.8% ) .2019 285 82 (29% ) .2020 320 78 (24% ) .על פי נתוני הפרקליטות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .אם הבקשה לשינוי עילת הסגירה נדחית, החשוד יכול לערור נגד החלטה זו ליחידת עררים. .ליחידה מוגשים מדי שנה בין 50 ל-100 עררים על דחיית בקשות לשינוי עילת סגירה. להלן בלוח .8 התפלגות ההחלטות שהתקבלו באותם עררים בשנים2019 - 202076 : . לוח8: התפלגות ההחלטות בעררים על דחיית בקשה לשינוי עילת סגירה .בפרקליטות, 2019 - 2020 .השנה מספר ה החלטות .בעררים שהתקבלו עררים שהתקבלו .ושונתה עילת .הסגירה עררים שנדחו .תוך שינוי סעיף .העבירה עררים שנדחו .ללא שינוי .עילת הסגירה .2019 72 20 (28% ) 3 (4% ) 49 (68% ) .2020 59 16 (27% ) 2 (3% ) 41 (70% ) .על פי נתוני יחידת עררים בפרקליטות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהנתונים עולה כי בשנים 2019 - 2020 התקבלו כרבע מהבקשות לשינוי עילת סגירה שהוגשו .לפרקליטות ושיעור דומה של עררים על החלטות שדחו בקשות לשינוי עילת הסגירה התקבלו .ביחידת העררים. .✰ . עולה מנתונים אלוכי בשנים 2019 - 2020 כרבע מהתיקים שנסגר ו בפרקליטות בעילת ."חוסר ראיות " והוגשה בקשה לשינוי עילת הסגירה בהם היו צריכים להיסגר ב עילת ."היעדר אשמה" בהתאם להנחיה 1.3 . .76 ,פרקליטות המדינהסיכום שנתי לשנת 2019 .ונתונים שהועברו למשרד מבקר המדינה .| 823 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מוצע כי יחידת העררים תפיץ בקרב כלל הגורמים המוסמכים לסגור תיקים במשטרה .ובפרקליטות את נימוקיה בעררים, זאת לצורך התוויית מדיניות אחידה בסגירת תיקים. .הפרקליטות מסרה בתשובתה כי ההמלצה מקובלת עליה , אולם מימושה תלוי במשאבים .משמעותיים שיוקצו למטרה זו. .חסמים במימוש הזכות לערור על סגירת תיק .ולבקש שינוי של עילת סגירה .בחינת מספר העררים של מתלוננים על סגירת התיק והבקשות של חשודים לשינוי עילת סגירה, .אל מול מספר התיקים הנסגרים במשטרה ובפרקליטות, כפי הוצגו בפרקים הקודמים, מלמדת .על חסמים במימוש הזכויות כפי שמוצג בתרשים 16: . תרשים16: חסמים למימוש הזכות של המתלונן לערור על סגירת תיק ושל .חשוד לבקש שינוי של עילת הסגירה . .| 824 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים להלן הפרטים: אי-שליחת הודעה על סגירת תיק לחשוד ולמתלונן: כאמור, על החלטה שלא לחקור .או שלא להעמיד לדין נמסרת הודעה למתלונן ולחשוד. המתלונן רשאי להגיש ערר בתוך 60 . ימים ממועד מסירת ההודעה על ההחלטה שלא לחקור או שלא להעמיד לדין את החשוד, .והוא יכול לבקש להאריך את המועד להגשת הערר. החשוד יכול לבקש שינוי עילת סגירה .ללא הגבלת מועד. .בנציבות תלונות הציבור במשרד מבקר המדינה התקבלו תלונות שנמצאו מוצדקות .על כך שמתלוננים לא קיבלו הודעת סגירה בעניינם. אף בבקרות שערכה המשטרה .בשנים 2018 - 2019 עלה כי לגבי 30% עד40% מהתיקים שנסגרו לא נשלחה .למתלונן או לחשוד הודעה על סגירת התיק. גם מפניות שהגיעו לצוות הביקורת .מאיגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית (להלן - איגוד מרכזי הסיוע)77 , .שחלק מעיסוקו הוא תמיכה בנפגעי עבירה, נמסר כי לעיתים מתלוננים כלל לא .יודעים כי התיק כנגד החשוד שעליו הלינו נסגר . .המשטרה כתבה בתשובתה כי היא מקפידה לשלוח מכתבים והודעות סגירה למתלוננים. .לאחרונה היא גיבשה פתרון מחשובי כך שבעת סגירת תיק, מתלונן או חשוד מקבלים מכתב .הודעה על הסגירה ובהמשך, בהתאם להנחיית פרקליט המדינה, נשלח לחשוד מכתב מפורט .בעניין. עוד ציינה המשטרה כי היא בוחנת את האפשרות לשלוח את ההודעות בדואר רשום .ואם יתוקן החוק ותינתן אפשרות מבחינה משפטית לשלוח את ההודעות גם באמצעים .דיגיטליים (בדואר האלקטרוני או במסרונים לטלפון הנייד). .על המשטרה להקפיד שבכל החלטת סגירה תישלח הודעה לחשוד ולמתלונן .בהתאם לדרישות החוק, זאת בשים לב לכך שהודעה לחשוד ולמתלונן על סגירת .תיק החקירה נדרשת על פי דין ולהשלכות הנובעות מכך. הודעות סגירה נשלחות בדואר רגיל78: אין חובה על פי דין לשלוח הודעת סגירה לחשוד .ולמתלונן בדואר רשום 79 , ומשיקולי תקציב ההודעה על סגירת תיק חקירה נשלחת כמכתב .רגיל על ידי המשטרה לחשוד ומתלונן באמצעות חברה חיצונית שנותנת שירותים למשטרה. .מאיגוד מרכזי הסיוע נמסר לצוות הביקורת כי פעמים רבות העובדה שהודעת הסגי רה .נשלחת בדואר רגיל למתלונן שהוא גם נפגע העבירה מסכלת את אפשרותו להגיש ערר .77 איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית הוא ארגון גג, המאגד תחתיו תשעה מרכזי סיוע מקומיים. .78 בהתאם לנתונים שפורסמו על ידי נציב תלונות הציבור בדוח השנתי47 לשנת2020 , חברת דואר ישראל בע"מ היא .הגוף עם שיעור התלונות המוצדקות הגבוה ביותר (73% ) בכל אחת מהשנים2018 - 2020. .79 אולם יש מקרים אחרים שבהם החוק קובע שהודעה צריכה להישלח בדואר רשום. כך למשל נשלחת בדואר רשום .הודעת יידוע לחשוד, ולפיה יש לו זכות להעלות טענות בטרם יוגש נגדו כתב אישום בעבירת פשע, וזאת כדי לוודא .כי ההודעה הומצאה לחשוד כדין. .| 825 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . במועד הקבוע בחוק על סגירת התיק. עיסוק רב מושקע על ידי מתלוננים, באי כוחם ונציגי .האיגוד בבקשות להארכת מועד להגשת ערר80. . הודעות נשלחות על ידי המשטרה בדואר רגיל ואין דרך לדעת אםנמסרו כדין ומה .המועד שבו התקבלו. מאחר שהודעה למתלונן על סגירת התיק של החשוד נשלחת .בדואר רגיל לא ברור מהו המועד הקובע לתחילת מניין 60 הימים להגשת ערר .מתלונן. .מנתונים שהתקבלו מיחידת העררים עלה כי מדי שנה כ-300 בקשות להארכות מועד נפתחות .ונבחנות במחלקה. מתחילת שנת 2021 עד ל - 20.7.21 הוגשו195 בקשות, מתוכן - 170 .( התקבלו87% ( ); ארבע בוטלו; אחת נדחתה 0.5% .) והיתר עודן בטיפול .מוצע למשטרה ולפרקליטות לבחון את האפשרות ליידע חשודים ומתלוננים כי תיקם .נסגר באמצעים דיגיטליים עם אישור קבלה ובמקרים מסוימים בדואר רשום. עוד .מומלץ כי בהודעת הסגירה תנקוב המשטרה בתאריך המועד הקובע לתחילת מניין .60 הימים להגשת ערר מתלונן. .הפרקליטות מסרה בתשובתה כי בתחילת שנת 2022 צפויה לעלות אפליקציה ייעודית .לחשודים ולנפגעי עבירה שבמסגרתה הם יקבלו מידע על אודות ההליך המתנהל בעניינם .באופן ישיר ומיידי. ההודעות שיימסרו במסגרת האפליקציה לא יהיו הודעות פורמליות כפי .שנדרש בחוק אך יהיה בהן כדי ליידע חשודים ומתלוננים על החלטות שהתקבלו בעניינם. .עוד מסרה הפרקליטות כי על שולחן הכנסת מונח תזכיר חוק "ביצוע פעולות באמצעים .דיגיטליים". אישור החוק יאפשר גם לפרקליטות ולמשטרת ישראל המצאת מסמכים רשמיים .לאזרחים באמצעים דיגיטליים במקום בדואר רשום. .המשטרה מסרה בתשובתה כי היא מקבלת את הערת הביקורת והיא תבחן את האפשרות .לוודא כי ההודעות אכן מתקבלות על ידי הנמענים (בדואר רשום). עם זאת, המשטרה מסרה .בתשובתה כי במצב החוקי היום לא ניתן לבצע המרה של "מסירה לידו" או של דואר רשום .באמצעים דיגיטליים. עוד ציינה כי שאם תינתן האפ שרות לשלוח הודעות באמצעים .דיגיטליים הנושא יבוא על פתרונו. היעדר הנמקה: אחת מחובות היסוד המוטלות על רשות ציבורית היא חובת ההנמקה, בפרט .כשפעולה או החלטה שלה עלולות לפגוע במי שההחלטה מופנית כלפיו או כלפי צד שלישי. .בית המשפט העליון קבע כי "חובת ההנמקה מקטינה את החשש מפני החלטות שרירותיות .80 יש לציין שבכל הנוגע לנפגעי עבירה, קיימת עבורם אפשרות להתעדכן במצב תלונתם באמצעות מערכת מידע .לנפגעי עבירה (מערכת מנ"ע), מה שאין כן לגבי חשודים. אולם הודעה במערכת זו אינה מייתרת את ההודעה .באמצעות הדואר. מערכת מנ"ע היא מערכת ממוחשבת למתן מידע שוטף לנפגעי עבירה על התקדמות ההליך .הפלילי. המערכת כוללת מידע על הגורם המטפל בתיק בכל שלב, האם הוחלט להגיש כתב אישום או לסגור את .התיק, מועדי הדיונים בבית המשפט, תוצאת ההליך הפלילי, מידע על מאסר הנאשם ועוד. המידע ניתן באמצעות .הטלפון או האינטרנט, לפי קוד וסיסמה הניתנים לנפגע העבירה בתחנת המשטרה. . .| 826 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים או שגויות והיא תורמת לבניית האמון במערכת היחסים שבין הרשות לאזרח במדינה .דמוקרטית"81. . ככל פעולה מנהלית, גם החלטה על סגירת תיק צריכה להיות מנומקת, זאת על מנת לאפשר .לחשוד ולמתלונן להבין את החלטת הסגירה ולהשיג או לערור עליה כחוק. .מבקרות שערך מדור חקירות במשטרה בשנים 2018 - 2019 נמצאו באחת הבקרות תיקים .שבהם נימוקי הסגירה לא היו מספקים ולא שיקפו את העולה מהתיק או את עמדת הקצין .הסוגר בנוגע לסיבות בשלן הוחלט על סגירה; בשתי בקרות נמצא כי בחלק מהתיקים כלל .לא היו נימוקי סגירה; באחת הבקרות היו בתיקים נימוקים דלים או לא ענייניים ובבקרה נוספת .היו תיקים בהם נמצאו נימוקים שאינם נכונים. .חשוד המעוניין לשנות את עילת הסגירה שבה נסגר תיקו ולטעון לחפותו צריך לקבל מידע .על הנימוקים שבגינם בחר הגורם הסוגר בעילה של "חוסר ראיות" או "נל"ן". גם מתלונן .המעוניין לערור ולבקש כי תלונתו תיפתח מחדש ותיחקר צריך לדעת מהם נימוקי הסגירה, .על מנת שיוכל להתמודד עימם. .בבדיקת 34 החלטות בבקשות של חשודים לשינוי עילת סגירה או בעררי מתלוננים .שנבדקו, נמצא כי 13 מהן לא היו מנומקות, אלא נכתבו באופן לקוני. להלן כמה .דוגמאות: .• "לא מצאנו לשנות מהחלטתנו שלא לפתוח בחקירה פלילית"; .• "לאחר עיון בחומר החקירה ובבקשותיך המפורטות, מצאתי כי אין מקום להיעתר .לבקשתך ועל כן עילת הסגירה תיוותר על כנה"; .• "לאחר עיון בחומר החקירה ובבקשתך... אין מקום לשנות את עילת הסגירה" .בתהליך שיתוף ציבור עם עורכי דין פליליים שקיים צוות הביקורת, ציינו עורכי הדין את .חשיבות קבלת הנימוקים מצד הגורם הסוגר, כדי שיוכלו להשיג בשנית על החלטה שלא .לשנות את עילת הסגירה או לערור למחלקת עררים על אי-פתיחה בחקירה. .הפרקליטות כתבה בתשובתה כי, ככלל, היא מקפידה לפרט בכל תיק שנסגר את נימוקי .הסגירה במסגרת חוות דעת פנימית וכן את נימוקי הקבלה או הדחייה של הערר או הבקשה .לשינוי עילת סגירה. עוד מסרה הפרקליטות כי במקרים בהם יפנה מתלונן ויבקש לעיין .בנימוקי סגירת התיק לשם הגשת ערר על החלטת הסגירה, עיקרי הנימוקים ימסר ו לו בכתב. .המשטרה כתבה בתשובתה כי בהחלטה על סגירת תיק חקירה נדרש מהגורם המוסמך .רישום מפורט ומנומק ביומן התיק, וגם בהחלטה שיש לעמוד על עילת הסגירה או על סגירת .התיק נדרש פירוט של עיקרי הנימוקים. עוד מסרה המשטרה כי נימוקי עילת הסגירה ונימוקי .81 עע"ם 9135-03 המועצה להשכלה גבוהה נ' הוצאת עיתון הארץ, פ"ד ס(4 )217 ,250 (2006 ). ראו גם עע"ם 6823- .10 מתןשירותי בריאות בע"מ נ' משרד הבריאות (פורסם במאגר ממוחשב, 28.2.11 ,) וכן יצחק זמירהסמכות .המנהלית, כרך ב' (2011 ') עמ897 - 898. .| 827 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . ההחלטות מפוקחים ומבוקרים במסגרת הבקרות המקצועיות של שהיא מבצעת. עם זאת, .המשטרה תפעל לחדד את הדברים בקרב הגורמים המוסמכים לטפל בנושאים אלו. .על היחידות החוקרות וגורמי התביעה להקפיד כי בסיכום תיק החקירה החלטות על .הסגירה וסיווג עילת הסגירה תהיינה מנומקות. כמו כן, עליהם להקפיד כי החלטות .הדחייה של בקשה לשינוי עילת סגירה וכן דחיית ערר מתלונן יהיו גם הן מנומקות. חסמים בעיון בחומרי חקירה ובצילומם: זכות חשוד שתיקו נסגר לעיין בחומרי חקירה .עוגנה בפסיקת בג"ץ 82 , שקבעה ברוב דעות שזכות העיון נגזרת מהזכות לשם טוב וכי נקודת .המוצא היא שעל הרשות לאפשר לאזרח לעיין בתיק החקירה נגדו. עוד נקבע כי אין להגביל .זכות זו אלא אם מימושה עלול לפגוע, בדרגת הסתברות גבוהה, באינטרס ציבורי חשוב. .בהנחיית פרקליט מדינה 14.8 נקבע כי כאשר מתלונן מבקש לערור על החלטה לסגור תיק, .נקודת המוצא היא שיש לאפשר לו לעיין בחומר, בכפוף לקריטריונים הקבועים בהנחיה זו 83. . .איגוד מרכזי הסיוע מסר לצוות הביקורת כי יש בעייתיות רבה בפרוצדורה להגשת ערר .פעמים רבות מאמץ רב מושקע בבירור היכן התיק, בצילום שלו ובהגשת בקשות ארכה .למחלקת עררים. המצב מגיע עד כדי הגשת ערר על ידי נפגעות עבירה בלי שעיינו בחומרים, .כדי לא להחמיץ את מועד ההגשה. .הפורום הפלילי בלשכת עורכי הדין מסר למשרד מבקר המדינה כי המענה והתיאום .במשטרת ישראל לגבי צילום חומרי חקירה הוא חסר, סנגור אינו יודע אם החומר שנמסר לו .כולל את כל חומרי החקירה. .ועדת זכויות נפגעי עבירה בלשכת עורכי הדין העבירה לצוות הביקורת נייר עמדה ולפיו "לא .פעם נתקלים נפגעי עבירה או באי כוחם, בקושי מול המשטרה או הפרקליטות לקבל את .מלוא החומרים... בחלק מן המקרים נמסרים חלק מן החומרים בלבד וכן אין זהות בין .החומרים המועברים לנפגע לצורך ערר לחומרים המועברים לסניגוריה"84. .✰ . בביקורת עלו פערים בכל הנוגע להעברת צילום חומרי חקירה לחשודים ולמתלוננים .המבקשים להגיש ערר. היכולת להשיג על עילת סגירה או לערור כנגד סגירת תיק עלולה .להיפגע אם אין מתקבל חומר הראיות המלא ובכך עלולה להיפגע זכותו של האזרח לערור .או לבקש שינוי עילת סגירה המעוגנת בחוק. .82 בג"ץ 10271/02 אברהם פריד נ' משטרת ישראל מחוז ירושלים (פורסם במאגר ממוחשב, 30.07.06.) .83 הנחיית פרקליט מדינה מס' 14.8- בקשה מצד גורמים שונים לעיין במידע המצוי בתיק חקירה, 2.1.1994 :, עדכון אחרון .30.3.2014. .84 יש לציין כי העברה חלקית של חומרי חקירה עשויה להתרחש בגין מחלוקת משפטית או בגין מכשולים טכניים (ראו .לעניין זה מבקר המדינה, דוח שנתי 68( ג 2018) , עיון וטיפול בחומרי חקירה בהליך פלילי). עוד יצוין כי לא כל .חומרי החקירה נסרקים לפורמט דיגיטלי. . .| 828 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים על המשטרה לאתר את החסמים המונעים קבלת חומרי חקירה לחשודים ולמתלוננים .ולפעול להסירם, כך שיוכלו לממש באופן מלא את זכותם להגשת ערר או בקשה לשינוי .עילת סגירה. בבחינה זו מוצע לשתף ארגונים רלוונטיים ונציגות עורכי דין פליליים .העוסקים בנושא. .המשטרה כתבה בתשובתה כי נושא צילום חומרי חקירה על ידי חשודים ומתלוננים המבקשים .להגיש ערר יתווסף לנוהל המשטרתי העוסק בנושא "הטיפול בבקשת חשוד לשינוי עילת סגירה .של תיק החקירה". .משרד מבקר המדינה מפנה את תשומת לב המשטרה לצורך במענה בתחום זה גם .למתלוננים. . .| 829 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . סגירת תיק פלילי בהסדר מותנה .הסדר מותנה הוא הסכם בין המדינה לחשוד המאפשר דרך חלופית להעמדת חשוד לדין פלילי .בבית המשפט. זהו כלי אכיפתי מידתי המבטא את ההלימה המיטבית בין חומרת העבירה .ונסיבותיה לבין התגובה החברתית הננקטת כלפי החשוד מבצע העבירה. סגירת תיק בהסדר .מותנה היא אכיפה "רכה" ללא הכתם של תיק פלילי ומאפשרת הטלת סנקציות מתאימות, כגון .פיצוי לקורבן העבירה או כתיבת מכתב התנצלות, ללא הגשת כתב אישום וניהול הליך בבית .המשפט. השימוש בהסדר מותנה מגביר את ההרתעה בנסיבות שבהן בעבר נסגרו תיקים אלה .בלי שהוגש בהם כתב אישום. .בשנת 2013 נכנסו לתוקף הוראות תיקון מספר66 לחסד"פ85 העוסק בסגירת תיק בהסדר (להלן .- חוק הסדר מותנה) 86 . החוק מסמיך רשות תביעה במדינת ישראל, כגון הפרקליטות או חטיבת .התביעות במשטרה 87 להחיל את הוראותיו על עבירות ונסיבות בהתאם להנחיה המאושרת על .ידי היועץ המשפטי לממשלה (להלן - הנחיית היועמ"ש בעניין הסדר מותנה) 88 . . לחוק שתי תכליות: האחת, הפחתת העומס מהתביעה ומבתי המשפט. השנייה, מיצוי האינטרס .הציבורי במקרים פליליים לא חמורים שבהם נהגה בעבר התביעה לסגור את התיק, כיוון שלא .הייתה ה צדקה להטיל סנקציה פלילית על החשוד, שלדוגמה, מעד באופן חד -פעמי והוא .נורמטיבי והתנהגות עבריינית אינה מאפיינת את התנהלותו או שאינה דומיננטית באורח חייו, או .בגלל אילוצי כוח אדם וזמן שיפוטי 89. .תיק המתאים להליך הסדר מותנה מחייב תשתית ראייתית מספקת להגשת כתב אישו ם, ואם .אין מספיק ראיות להגשת כתב אישום, על התיק להיסגר בעיל ת "חוסר ראיות ". .במסגרת ההסדר וכתנאי לחתימתו החשוד מודה בביצוע העובדות המהוות עבירה פלילית .ומתחייב לקיים את התנאים שפורטו בו, ומוכן, לדוגמה, לפצות את הקורבן ומתחייב לא לעבור .85 'במסגרת התיקון נוסף סימן א1 .בפרק ד' לחסד"פ .86 'בהתאם לדברי ההסבר בהצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס66 ) (הסדר לסגירת תיק מותנית), התשס"ט-2008 , . ההסדר נועד לשמש בעיקר במקרים שלעבירות קלות או עבירות שבוצעו בנסיבות מקילות, או במקרים של נסיבות .מקילות הנוגעות לחשוד שביצע את העבירה. התיקון לחוק מתבסס על מחקר אקדמי של פרופ' אורן גזל אשר הציג .במאמרו "הסדרי ענישה - הצעה להליך חדש" עיוני משפט ל(1 )125 (2006 ), בהסתמך על הסדרים הקיימים במדינות .שונות, הצעה להסדר ביניים בין סגירת תיק לבין הגשת כתב אישום. .87 :בהתאם להנחיית היועמ"ש בעניין הסדר מותנה גורמי התביעה הרשאים לערוך הסדרים מותנים הם1 . פרקליט .בהתאם לסעיף 12()(א1 ;)(א) לחסד"פ2 . תובע שהוא קצין משטרה המכהן כראש יחידת תביעות או תובע משטרתי .בכיר שהוא הסמיך לעניין זה; 3 . מי שהיועמ"ש לממשלה הסמיך לכך, לפי סעיף12 לחסד"פ ולפי סעיף258 לחוק .התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 , להגיש כתב אישום לפי חוק התכנון והבנייה, והוא מפוקח בידי המחלקה לאכיפת .דיני מקרקעין בפרקליטות המדינה. .88 הנחיית היועמ"ש לממשלה מספר 4.3042 בעניין "הפעלת תיקון66 , התשמ"ב]נוסח משולב[ לחוק סדר הדין הפלילי- .1982 - ."""הסדר מותנה .89 הצ"ח416 הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מספר61 ) (הסדר לסגירת תיק מותנית), התשס"ט-2008 ; הנחיית .היועמ"ש בעניין הסדר מותנה; "הסדרים מותנים וכתבי אישום" מחקר שנכתב לבקשת הסנגוריה הציבורית במחלקת .המחקר, חטיבת התכנון, מדיניות ואסטרטגיה, משרד המשפטים, ינואר 2021. . .| 830 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים את העבירה שוב. מנגד, התביעה מתחייבת שלא להגיש לבית המשפט את כתב האישום כנגד .החשוד ולסגור את התיק שנפתח נגדו בעילה של "סגירה בהסדר". .החוק קובע מספר תנאי סף, שרק בהתקיימם ניתן לסגור תיק בהסדר מותנה, ובכללם: העונש .המתאים לחשוד אינו כולל מאסר בפועל או בעבודות שירות; לחשוד אין עבר פל ילי בחמש .השנים שלפני ביצוע העבירה; לחשוד אין חקירות או משפטים פליליים תלויים ועומדים בעניינו .שאינם חלק מההסדר; לא נערך הסדר מותנה עם החשוד בחמש השנים שלפני ביצוע העבירה .נושא ההסדר. .הסדר מותנה ניתן לערוך בעבירות מסוג חטא או עוון 90, והוא נועד למקרים שבהם בוצעו עבירות .קלות או עבירות שבוצעו בנסיבות מקילות של החשוד בביצוע העבירה91 . בהסדר המותנה ניתן .לכלול אחד או יותר מהתנאים האלו: תשלום קנס לאוצר המדינה, תשלום פיצויי לנפגע העבירה, .התחייבות של החשוד להימנע מביצוע מעשה העבירה במהלך תקופה שתפורט בהסדר ולא .תעלה על ש נה, פסילת רישיון נהיגה, הפקדת כלי ירייה, התחייבות להימנע מכניסה למקום או .קשר עם אדם, מכתב התנצלות לקורבן, עמידה בתנאי תוכנית טיפול, תיקון ושיקום שיקבע קצין .מבחן ותיקון הנזק שנגרם עקב העבירה לשם השבת המצב לקדמותו 92. אם החשוד מסרב .להסדר, לתנאי מתנאיו או שלא ממלא אחר התנאים שהוסכם עליהם בהסדר, הוא צפוי לעמוד .לדין פלילי ויוגש נגדו כתב אישום. .לאחר שהחשוד עימו נערך ההסדר מילא את כל תנאיו, התובע סוגר את תיק החקירה בעילה .של "סגירה בהסדר" ומדווח על סגירתו למשטרה ולחשוד. סגירת תיק בהסדר מקבלת ביטוי .ברישומיה הפנימיים של המשטרה תחת "תיקים סגורים"93 ומידעזה גלוי לקבוצה מוגדרת של .גופים94. לאחר סגירת התיק, רשות התביעה מפרסמת במרשתת את דבר סגירת התיק בהסדר .עם תיאור העובדות המהוות עבירה שבהן הודה החשוד, הוראות החיקוק שפורטו בהסדר, תנאי .ההסדר והנימוקים לסגירת התיק בהסדר, ובלי לכלול פרטים שיאפשרו את זיהויו של החשוד .שתיקו נסגר ושל המתלונן. .90 סעיף67 א(ג) לחסד"פ. עבירות מסווגות לשלוש דרגות חומרה על פי סימן ה' בפרק ד' לחוק העונשין: חטא- עבירה .שנקבע לה כעונש מרבי מאסר לתקופה שאינה עולה על שלושה חודשים; עוון - עבירה שנקבעה לה עונש מאסר .מרבי לתקופה העולה על שלושה חודשים ושאינה עולה על שלוש שנים; פשע - עבירה שהעונש המירבי שנקבע .בגינה אינו פחות ממאסר לתקופה של שלוש שנים. רשויות התביעה רשאיות להחיל הסדר מותנה על עבירות המנויות .בהנחיית היועמ"ש לממשלה בעניין הסדר מותנה. לציין כי לפי החוק ניתן לערוך הסדר בעבירה מסוג פשע המנויה .בתוספת השישית, אך נכון למועד כתיבת הדו"ח לא מנויות עבירות מסוג פשע בתוספת השישית. .91 הנחיית פרקליט המדינה מספר1.1 בעניין "אי פתיחה בחקירה או סגירת תיק בעילת "נסיבות העניין בכללותן אינן .מתאימות לפתיחה בחקירה/העמדה לדין" קובעת שלא כל תיק שהתובע סבור שיש לסגור אותו בעילה של "נסיבות .העניין אינן מתאימות להעמדה לדין" מתאים להסדר מותנה. בהתאם להנחיה, על התובע להפנות להסדר מותנה רק .בנסיבות שבהן אי-הגעה להסדר תצדיק את העמדתו של החשוד לדין, ורק בנסיבות שבהן קיום תנאי ההסדר על .ידי החשוד מצדיקות את אי-העמדתו לדין. .92 סעיף67 ג לחסד"פ. במסגרת ההסדר סכום הקנס או הפיצוי לא יכול לעלות על הסכום הקבוע בסעיף61()(א2 ) . לחוק העונשין, שהם 29,200 ש"ח. מצגת "הסדר תיק מותנה", יום עיון משותף תביעות-אח"ם. .93 בהתאם להוראות סעיף 11 א לחוק המרשם הפלילי. .94 המפורטת בתוספת השלישית לחוקהמרשם הפלילי. .| 831 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . הסדר מותנה בפרקליטות המדינה .פרקליטות המדינה רשאית ליישם הליכי הסדר מותנה בכל עבירות העוון שבטיפולה, ובכלל זה .עבירות של גרימת מוות ברשלנות, קבלת דבר במרמה, עבירות הונאה, הלבנת הון, עבירות על .פי חוק איסור לשון הרע, הטרדה מינית ועבירות על פי פקודת סימני מסחר. .להלן בלוח 9 מספר כתבי האישום שהגישה הפרקליטות בשנים 2018 - 2020 ולידם מספר .התיקים שנחתמו בהסדר מותנה. .לוח 9 : מספר כתבי האישום שהגישה הפרקליטות ומספר ההסדרים המותנים .שערכה, 2018 - 202095 . השנה מספר כתבי אישום שהגישה .הפרקליטות מספר התיקים שנחתמו .בהסדר מותנה .2018 4,110 196 ( 4.8% ) .2019 3,750 194 (5.2 ) .2020 4,300 202 ( 4.7% ) .על פי נתוני פרקליטות המדינה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .להלן בלוח 10 מספר התיקים שנחתמו בהסדר מותנה בשנים2018 - 2020 בהתאם להוראת .החיקוק הנפוצות לגביהן בוצעה העבירה. .95 דיווח לכנסת לפי סעיף67 'יב לחוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס66 ), התשע"ב-2012 ,, בדבר סגירת תיקים בהסדר .5.4.21 . בהתאם להוראת החוק שר המשפטים מעביר דיווח בכתב לוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, בכל .אחד במרץ, על אודות נתונים המצויים בידי הפרקליטות בעניין הסדרים מותנים, ובכלל זה מספר התיקים שבהם .נעשה הסדר, סעיפי העבירה, שיעור התיקים שנסגרו בהסדר מסך התיקים שנסגרו באותה שנה ומספר כתבי האישום .שהוגשו. . .| 832 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים לוח 10 : מספר התיקים שנחתמו בהסדר מותנה בפרקליטות בעבירות .הנפוצות, 2018 - 2020 . הוראת החיקוק 2018 2019 2020 .מעשה מגונה 15 23 28 .תקיפה סתם 7 14 26 .ניסיון לקבלת דבר במרמה 15 14 20 .קבלת דבר במרמה 16 14 13 .שימוש במסמך מזויף 16 19 12 .זיוף מסמך בכוונה לקבל באמצעותו דבר 17 25 15 .השארת ילד בלא השגחה 19 21 8 .גניבה 8 10 9 .החזקת טובין שסומנו או יובאו לישראל שלא כדין 15 9 3 .תקיפת שוטר 10 4 2 .על פי נתוני הפרקליטות שדווחו לכנסת, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .בתרשים 17 מוצגים סכום הקנסות שהושתו והפיצויים למתלוננים שנקבעו במסגרת הסדרים .מותנים והועברו לגבייה ברשות האכיפה והגבייה וכן הסכום ששילמו החשודים. .| 833 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים17: קנסות ופיצויים בהסדרים מותנים שערכה הפרקליטות לצד .הסכום ששילמו החשודים, 2016 - 2020 )(באלפי ש"ח .על פי נתוני רשות האכיפה והגבייה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים עולה כי בשנים 2016 - 2020 עלה סך הקנסות שהושת על חשודים שנחתם עימם .הסדר מותנה מכ - 440,000 ש"ח בשנת 2016 לכ- 578,000 ( ש"ח31% ) בשנת 2020 . הפ יצוי .שנקבע שעל החשודים לשלם למתלוננים עלה מכ- 469,000 ש"ח בשנת2016 לכ- 782,000 ש"ח .בשנת 2020 (67% .) הסכום הממוצע ששילם כל חשוד במסגרת ההסדר שנערך לו היה .כ- 6,000 .ש"ח .הצדקה להרחבת השימוש בהסדרים מותנים נמצאת, בין היתר, בשיעור הגבייה הגבוה במסלול .הסדר מותנה ( 90%) . זאת לעומת גביית הפיצויים במסגרת ההליכים הפליליים המתנהלים בבתי .המשפט. שיעור הגבייה הגבוה במסלול הסדר מותנה מצביע על נכונות נאשמים ליישב בהסכמה .סכסוכים בהליך חלופי ותוך תשלום פיצוי לקורבן. לשם השוואה, בממוצע בכל שנה בשנים .2015 - 2018 הושת בפסקי דין סכום פיצוי לנפגעי עבירה סך של כ-60.4 מיליון ש"ח, מתוכם .גבתה רשות האכיפה והגבייה כ-12 מיליון ש"ח (כ-%20 ) בלבד96. . בתשובת רשות האכיפה והגבייה מדצמבר2021 נכתב כי הנתון של19% גבייה נכון לנקודת זמן .מסוימת וכי שיעורי הגבייה גדלים ככל שחולף הזמן. .בסיכום התקציבי של משרד האוצר עם פרקליטות המדינה 97 תוגברה הפרקליטות ב-14 תקני .כוח אדם ותקציב של 4.8 מיליון ש"ח בבסיס התקציב לשנת2019 ,. במסגרת סיכום זה נקבע .בין היתר, יעד לפיו מספר תיקי חשודים שבהם ייערכו הסדרים מותנים על ידי פרקליטות המדינה .יגדל ב-10% בשנת2020 ,15% בשנת2021 ,17% בשנת2022 ו-20% בשנת2023 . עוד נאמר .96 לוח1.10 מתוך דוח נתונים שנתיים לשנים 2009 - 2018 של רשות האכיפה והגבייה, נוצר ועודכן ביום 13.1.20 . .97 'בעקבות החלטת הממשלה מס3595 מיום 25.2.18 בנושא "שדרוג מערך הכליאה והרחבת מרחב המחייה בבתי .סוהר" נערך "סיכום תקציבי עם פרקליטות המדינה - המלצות צוות התביעה לבחינת יישום דוח דורנר" מיום 31.7.19 . . .| 834 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים בסיכום כי שנת 2019 תהיה שנת הבסיס לצורך בחינת הגידול במספר תיקי ההסדר ועל .הפרקליטות להציג מדי שנה את היעדים שנקבעו. .מנתוני הפרקליטות עולה כי בשנת 2019 הסתיימו194 תיקים בהסדר מותנה. בשנת 2020 . הסתיימו202 תיקים בהסדר מותנה, וזו עלייה של 4.12% בהשוואה לשנת2019 ואי-עמידה .ביעד שנקבע בפרקליטות (10%) . .מוצע כי הפרקליטות תבחן גיבוש מתכונת עבודה שביסודה יעד רב -שנתי להרחבת .השימוש בהסדרים מותנים במקרים המתאימים, זאת לנוכח העמידה החלקית ביעד .שנקבע לה בעריכת הסדרים מותנים בשנת 2020 בהשוואה לשנת2019 . . הפרקליטות מסרה בתשובתה כי היא מקבלת את ההמלצה ובשנת2022 נקבע יעד בתכנית .העבודה של החטיבה הפלילית להרחבת השימוש בהסדרים מותנים במקרים ה מתאימים .בהתאם ליעדים שנקבעו עם משרד האוצר. .הסדר מותנה במשטרת ישראל .הקצאת משאבים לצורך יישום חוק הסדר מותנה .בין משרד האוצר למשרד לביטחון הפנים נחתם סיכום תקציבי להקצאת משאבים למשטרה .לצורך יישום החוק. בשנים 2016 - 2017 הוקצו בשתי פעימות סך כולל של28 מיליון ש"ח עבור .84 תקני כוח אדם ועוד תקציב חד-פעמי בסך של תשעה מיליון ש"ח. עוד הוסכם כי אם מספר .ההסדרים המותנים שהמשטרה תערוך יהיה כ- 12,000 בשנה ניתן יהיה לדון בדרישה לתוספת .משאבים. בסיכום התקציבי לשנת 2019 נכלל סעיף ביטול של כל הסכמי העבר, ולכן בוטל גם .הסיכום לגבי הסדר מותנה והמשאבים שהוקצו בשנים 2017 ו-2018, תוקצבו בבסיס התקציב .של משטרת ישראל. .ממרץ 2016 החלה המשטרה ליישם את הליכי הסדר מותנה ולצורך כך הקימה את יחידת הסדר .מותנה (להלן גם - היחידה), שהיא הגורם התביעתי הרשאי והמוסמך היחיד בחטיבת התביעות .לערוך הסדרים מותנים ולסגור תיק חקירה כנגד חשוד בעילה של "סגירה בהסדר". היחידה .פרוסה בכל הארץ במחוזות תל אביב, מרכז, דרום, ירושלים-ש"י וחוף -צפון והוקצו לה 59 .תקנים .במקביל הוקצו לחטיבת החקירות 23 תקנים לצורך תגבור מערך החקירות בחוקרים שתפקידם .למצות חקירה בתיקים ה מתאימים להסדר מותנה ולהפחית בסגירת תיקים הנסגרים בעילת ."חוסר ראיות" ו"נסיבות העניין אינן מתאימות לחקירה/העמדה לדין". כמו כן הוקצו תקנים עבור .פיקוח ובקרה על נושא ההסדר מותנה. .בהסכם מיולי 2017 נקבע כי על המשרד לביטחון הפנים לקיים דיוני סטטוס בכל שישה חודשים .בהשתתפות נציגים ממשרד האוצר, ובמסגרתם על המשטרה להציג נתונים על מספר התיקים .שבהם נערכו הסדרים מותנים אל מול התיקים שבהם הוגש כתב אישום; מספר התיקים .שהועברו לטיפול היחידה מחטיבת התביעות; זמן ממוצע לחתימה על הסדר ממועד ביצוע .העבירה; סוגי העבירות שבגינן בוצע הסדר מותנה; פירוט מספר התקנים ביחידת הסדר מותנה .| 835 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . ומספר התקנים המאוישים ביחידה; מספר התיקים שמגיעים בפועל לבית משפט שעומדים .בתנאי הסף בגין העבירות שניתן להחיל בגינן הסדר מותנה. .בביקורת נמצא כי המשרד לביטחון הפנים ומשרד האוצר לא קיימו דיוני סטטוס כמתחייב .בסיכום התקציבי וממילא המשטרה לא הציגה למשרד האוצר את נתוני הביצוע של .היחידה ומצבת כוח האדם בחטיבת החקירות ובחטיבת התביעות המוקצה ליישום חוק .הסדר מותנה במשטרה. .המשטרה כתבה בתשובתה כי אם תועבר לה דרישה לנתונים או יתקיימו ישיבות סטטוס בנושא, .היא תשתתף בדיון. .בשים לב להיקף הקצאה של 84 תקנים בהיקף תקציבי של 28 מיליון ש"ח לשנה לצורך .העיסוק בתיקים המתאימים להסדר מותנה. ובשים לב, לשינוי הארגוני שערכה המשטרה .בחטיבת התביעות עם הקמת יחידת הסדר מותנה שבה עשרות תובעים, מומלץ כי משרד .האוצר והמשרד לביטחון הפנים יפעלו לקבלת הנתונים מהמשטרה בהתאם להוראות .ההסכם ויקיימו דיוני סטטוס באופן עיתי כדי לוודא כי המשאבים שהוקצו אכן מופנים .באופן יעיל ומיטבי להשגת תכליות חוק הסדר מותנה. .המשרד לביטחון הפנים כתב בתשובתו כי המלצת המבקר מקובלת ע ליו, ויתקיימו דיוני סטטוס .באופן עיתי. המשרד ציין כי בין השנים 2017 - 2019 , הוא קיים דיונים בנוגע לסטטוס יישום הסדר .תיק מותנה ובהם הוצגו נתונים. הדיונים הופסקו בשנת 2019 , מאחר שבסיכום התקציבי הופסק .המעקב אחר יישום הסכמים קודמים. .הפעילות ביחידת ההסדר המותנה .בשנים 2016 - 2020 החילה המשטרה את ההסדר המותנה בצורה מדורגת בהתאם לתיקונים .שנוספו מעת לעת בנספח ב' להנחיית היועמ"ש בעניין הסדר מותנה. ממרץ 2016 הוחלה ההנחיה .בשלוש עבירות עוון 98 , החל מינואר2017 טיפלה היחידה ב-12 סוגיעבירות עוון 99 והחל מינואר .2019 רשאית יחידת הסדר מותנה לערוך הסדרים מותנים בכל עבירות העוון המצויות בסמכות .התביעה המשטרתית. מנתוני המשטרה עולה כי עיקר השימוש בהסדרים מותנים בשנים .98 איומים- עבירה לפי סעיף 192 לחוק העונשין; הסגת גבול- עבירה לפי סעיף 447 (א) לחוק העונשין; מעשי פזיזות .ורשלנות בבעלי חיים - עבירה לפי סעיף 338()(א6 .) לחוק העונשין .99 איומים- עבירה לפי סעיף 192 לחוק העונשין; הסגת גבול- עבירה לפי סעיף 447 (א) לחוק העונשין; מעשי פזיזות .ורשלנות בבעלי חיים - עבירה לפי סעיף 38()(א6 ) לחוק העונשין; תקיפה- עבירה לפי סעיף 379 ;לחוק העונשין .גניבה - עבירה לפי סעיף 384 לחוק העונשין; היזק בזדון- עבירה לפי סעיף 452 לחוק העונשין; תגרה- עבירה לפי .סעיף 191 לחוק העונשין; החזקת נכס חשוד - עבירה לפי סעיף 413 לחוק העונשין; הטרדה- עבירה לפי סעיף 30 .לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב -1982 ; הזנחת השמירה על כלי ירייה - עבירה לפי סעיף 339 לחוק .העונשין; העלבת עובד ציבור - עבירה לפי סעיף 288 לחוק העונשין; אישור מכירת משקה משכר לקטין - עבירה לפי .סעיף 193 .א לחוק העונשין . .| 836 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים 2018 - 2020 נעשה בעבירות איומים, תקיפה, גניבות וגרימת נזק לרכוש בזדון100, כמפורט להלן .בלוח 11 . . לוח11: פילוחמספר התיקים שבהם נערכו הסדרים מותנים ביחידת ההסדר .מותנה, לפי סוגי עבירות נפוצות, 2018 - 2020 . סוג העבירה 2018 2019 2020 .איומים 1,820 (29% ) 1,609 (28% ) 1,312 (34% ) .גניבה 1,334 (21% ) 1,82 (19% ) 1,277 (33% ) . תקיפה 1,182 (19% ) 1,239 (22% ) 672 (18% ) .גרימת נזק לרכוש בזדון 536 ( 8.5% ) 447 (8% ) 546 (14% ) .על פי נתוני המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .קצין החקירות הממונה על תיק החקירה ובעל סמכות לגניזת תיקים מקבל התראה אוטומטית .במחשב כשהוא מטפל בתיקו של חשוד העומד בתנאי סף להסדר מותנה. בשלב זה נדרש קצין .החקירות למצות את החקירה, גם אם מדובר בתיק גבולי שהיה נסגר בעבר בעילה של נסיבות .העניין אינן מתאימות להעמדה לדין. לאחר שנאספו בתיק ראיות מספיקות להוכחת אשמתו של .החשוד מועבר התיק לשלוחת יחידת הסדר מותנה 101. .ראשי השלוחות ביחידה להסדר מותנה או סגניהם מבצעים סינו ן ראשוני של התיקים לפני .העברתם לתובע ביחידת הסדר מותנה. תיקים שהתקבלו ביחידה אך לדעת ראש השלוחה אין .בהם ראיות מספיקות לעריכת כתב אישום מוחזרים לחטיבת החקירות להשלמת חקירה או .נסגרים בעילת "חוסר ראיות". .מנתונים שהתקבלו מהמשטרה עולה כי חטיבת החקירות מעבירה ליחידת הסדר מותנה כ -80% . .מהתיקים שעומדים בתנאי הסף ושאר התיקים מועברים ליחידה מחטיבת התביעות .בשנת 2018 נדרשו יחידות החקירה במחוזות המשטרה להעביר לטיפול יחידת הסדר מותנה .70% מהתיקים הפוטנציאליים להליך הסדר מותנה, זאת על מנת לעמוד ביעד המשטרתי של .חתימה על 6,000 הסדרים מותנים בשנה. באותה שנה עמדה יחידת הסדר מותנה ביעד וחתמה .עם חשודים על כ- 6,300 הסדרים. חטיבת החקירות הנחתה בשנת2019 את מחוזות המשטרה .להעביר ליחידת הסדר מותנה 19,000 תיקים פוטנציאליים בשנה, והיעד החודשי שנקבע לכל .100 דיווח לכנסת לפי סעיף67 'יב לחוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס66 ), התשע"ב-2012 , בדבר סגירת תיקים בהסדר .בשנת 2018 ( 6.1.19 ,)2019 ( 3.2.20) ו-2020( , 5.4.21 ). בהתאם להוראת החוק מדווח השר לביטחון הפנים מדי שנה .באחד במרץ לוועדת החוקה, חוק ומשפט פרטים על פעילות המשטרה בעניין הסדרים מותנים ובכלל זה מספר .התיקים שבהם נעשה הסדר, סעיפי העבירה, שיעור התיקים שנסגרו בהסדר מסך התיקים שנסגרו באותה שנה .ומספר כתבי האישום שהוגשו. .101 'נוהל חטיבת החקירות מס 03.300.282 "הטיפול בעבירות עוון במסגרת הליך הסדר מותנה (תביעה משטרתית) ", .נובמבר 2016. .| 837 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מחוז להעביר ליחידת הסדר מותנה היהכ-50% מהתיקים הפוטנציאליים שבטיפולו. יצוין כי .במהלך שנת 2019 ביצעה חטיבת החקירות בקרות רבעוניות ובדקה את אחוז התיקים המתאימים .המועברים ליחידת הסדר מותנה מתוך סך התיקים הפוטנציאלים בכל מחוז. בפועל הועברו .באותה שנה כ- 14,000 תיקים פוטנציאליים ליחידת הסדר מותנה. .להלן בתרשים 18 מספר התיקים שהועברו מחטיבת החקירות לחטיבת התביעות ומספר התיקים .שנסגרו ביחידה להסדר מותנה לצד מספר התיקים שהסתיימו בהסדרים בשנים 2016 - 2020 : .תרשים 18: מספר התיקים שהועברו מחטיבת החקירות ליחידה להסדר .מותנה לצד התיקים שהסתיימו בהסדרים מותנים ותיקים שנסגרו ביחידה .שלא בהסדר, 2016 - 2020 . .על פי נתוני המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים עולה כי מאז שנת 2016 עד שנת2020 חלה עלייה שלכמעט פי 20 במספר התיקים .שהועברו על ידי חטיבת החקירות לטיפול יחידת הסדר מותנה ובשנים 2019 - 2020 הועברו בכל .שנה כ- 14,000 תיקים. בה בעת השימוש בהסדרים המותנים עלה מ-182 הסדרים בשנת2016 .ל- 3,815 בשנת2020 . . עוד עולה מהתרשים כי בשנת2017 נחתמו 1465 הסדריםשהם כ-31% מסך התיקים שהועברו .ליחידה להסדר מותנה מחטיבת החקירות ( 4,752 תיקים). בשנת2018 עלה שיעור ההסדרים .שנחתמו מתוך התיקים שהועברו ליחידה לכ -54% (נערכו 6,315 הסדרים מתוך 11,595 תיקים .שהתקבלו ביחידה). .✰ . .| 838 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים משנת 2019 חלה ירידה בשיעור ההסדרים שנערכו מתוך התיקים שהועברו ליחידה .להסדר מותנה מחטיבת החקירות. נמצא כי בשנת 2019 נערכו 5,717 הסדרים מתוך .14,364 שהתקבלו ביחידה מחטיבת החקירות (כ-40% ,) ובשנת 2020 נערכו 3,815 .הסדרים מתוך 13,662 תיקים (כ-30% .) .עוד עולה מהנתונים כי בעוד שבשנת 2018 נסגרו 6,315 תיקים בהסדר לעומת 3,980 .תיקים שנסגרו לא בהסדר מותנה, הרי שבשנים 2019 - 2020 המשטרה לא עמדה ביעד .של עריכת 6,000 הסדרים בשנה. באותן שניםנסגרו ביחידה יותר תיקים שלא בהסדר .( 6,442 בשנת2019 ו- 4,747 בשנת2020) מאשר תיקים שהסתיימו בהסדר מותנה ( 5,717 . בשנת2019 ו- 3,815 בשנת2020) . . אחד מתנאי הסףהעיקריים לעריכת הסדר מותנה הוא קיומן של ראיות מספיקות לאישום .בעבירה נושא ההסדר. בבקרות פנימיות שערכה חטיבת החקירות נמצא כי יחידות .החקירה העבירו תיקים רבים ליחידות הסדר מותנה, אף שעוצמת הראיות בהם הייתה .נמוכה. .קנסות ופיצויים במסגרת הסדר מותנה .לאחר חתימת הסדר עם חשודים, סכומי הקנסות והפיצויים שהושתו על החשודים עימם נערך .ההסדר מועברים לגבייה ברשות לאכיפה ולגבייה. בתרשים 19 מוצגים סכומי הקנסות שהושתו .על החשודים וסכומי הפיצויים שהם חויבו לשלם למתלוננים במסגרת ההסדרים ושהועברו .לגבייה והסכום ששולם. .תרשים 19: סכום הקנסות והפיצויים למתלוננים בהסדרים מותנים לצד .הסכום ששולם, 2016 - 2020 )(באלפי ש"ח .על פי נתוני רשות האכיפה והגבייה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .| 839 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מהתרשים עולה כי בשנים2019 - 2020 חלה ירידה בסכומי הקנסות שהושתו על חשודים .והפיצויים שהם התחייבו לשלם למתלוננים במסגרת הסדרים מותנים. בשנת 2018 סך .הקנסות והפיצויים היה כ -6.4 מיליון ש"ח, ואילו בשנת 2019 חלה ירידה של 6.5% . בסכומים שהופנו לגבייה, וירידה נוספתשל 11% חלה בין שנת2019 לשנת2020 . זאת .לעומת גבייה בשיעור 80% בשנת2020 , גבייה בשיעור של89% בשנת2019 ו-86% בשנת .2018 . .✰ . מהמקובץ עולה כי שנת 2018 הייתה שנת שיא בעריכת הסדרים מותנים, כ - 6,300 .הסדרים, אך מאז ועד שנת 2020102 ירד מספר ההסדרים שנחתמו בשיעור של כ-40% , .ובהתאמה ירד בכ-17% סכום הקנסות והפיצויים103. עוד עולה מהנתונים כי בשנים2018 .- 2020 הסכום הממוצע ששילם כל חשוד במסגרת ההסדר שנערך לו היה כ- 1,000 ש"ח .בלבד. .יצוין כי מגמת הירידה במספר ההסדרים בשנים 2019 ו- 2020 ,מנוגדת לצפוי זאת מאחר .שהסדר מותנה הוחל משנת 2019 על כלל עבירות העוון שבסמכות המשטרה וחטיבת .החקירות העבירה באותן שנים מספר רב יותר של תיקים ליחידת הסדר מותנה. מספר .התיקים שהועברו ליחידה עלה בכ-24% ,מ- 11,595 בשנת 2018 ל- 14,364 בשנת 2019. . לנוכחמגמת הירידה ב מספר ההסדרים המותנים, על חטיבת התביעות וחטיבת החקירות .במשטרה לפעול יחד להגדלת מספר התיקים הרלוונטיים שנסגרים בהסדר תוך קביעת .כללים ברורים להעברת התיקים ביניהן. כמו כן, מוצע לקבוע לחטיבת החקירות יעד של .מספר התיקים שיסתיימו בהסדר מכלל התיקים שהיא מעבירה ליחידת הסדר מותנה. .המשטרה כתבה בתשובתה כי תיקי הסדר מותנה מוגשים ומנוהלים על ידי חטיבת התביעות וכי .החטיבה קובעת אם התיק מתאים להליך הסדר מותנה. עם זאת , הוסיפה המשטרה כי משנת .2022 תוכנית העבודה השנתית של יחידות החקירה צפויה לעסוק, בין היתר, במידת העמידה .של היחידות ביעדים יחסיים של סיום הליך בהסדר מותנה או הגשת כתב אישום, בהתאם .להחלטת יחידות הסדר מותנה. .102 לטענת המשטרה הירידה במספר ההסדרים בשנת2020 נובעת באופן ישיר מהמאבק הלאומי בנגיף הקורונה. אולם .המגמה החלה כבר בשנת 2019 , שבה מספר ההסדרים שנחתמו פחת בכ- 9.5% לעומת שנת2018 ובמקביל, באותה .שנה ירד שיעור הקנסות והפיצויים בכ - 6.4%. .103 'דיווח לכנסת לפי חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס66 ), התשע"ב-2012 , בדבר סגירת תיקים בהסדר, מיום 5.4.21. . .| 840 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים השלכות הליך סגירת תיקים בהסדר על מספר כתבי .האישום שמגישה חטיבת התביעות .אחת מהתכליות של עריכת הסדרים מותנים הייתה להפחית את העומס מהתביעה ומבתי .המשפט ובד בבד לתת מענה הולם במקרים לא חמורים אשר הנטייה היא לסגור אותם בעילה .של "נל"ן" 104. . בלוח12 מוצגים מספר התיקים שהעבירה חטיבת החקירות לחטיבת התביעות בשנים2016 - .2020 :לצד מספר כתבי האישום שהגישה המשטרה .לוח 12: מספר התיקים שהעבירה חטיבת החקירות לחטיבת התביעות ומספר .כתבי האישום שהגישה חטיבת התביעות, 2016 - 2020 . 2016 2017 2018 2019 2020 .מספר התיקים ש העבירה חטיבת .החקירות לחטיבת התביעות 71,969 72,016 79,917 76,764 75,936 .מספר התיקים שהוגש בהם כתב .אישום על ידי חטיבת התביעות 45,852 45,883 46,710 45,367 44,015 . על פינתוני המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהנתונים עולה כי בשנים 2016 - 2020 עלה מספר התיקים שהעבירה חטיבת החקירות .לחטיבת התביעות בכ- 5.5% ,מכ- 72,000 תיקים בשנת 2016 לכ- 76,000 תיקים בשנת .2020 . באותן שנים ירד מספר כתבי האישום שהגישה חטיבת התביעות בכ-4% ,מכ- .45,850 לכ- 44,000 . . יצוין כי בהתאם לנתוני המשטרה חלה בשנים2016 - 2020 ירידה בפשיעה כמוצג בתרשים20 .:להלן .104 סעיף5 'בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס 4.3042 "נוהל והנחיות להפעלת תיקון66 לחוק סדר הדין הפלילי .]נוסח משולב[ , התשמ"ב-1982 – ."""הסדר מותנה .| 841 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים 20: מספר התיקים הפליליים שפתחה המשטרה (כלל התיקים ותיקים גלויים), 2016 - 2020 . על פינתוני המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים עולה כי משנת 2016 עד שנת2020 חלה ירידה במספר התיקים הפליליים שפתחה .המשטרה בכ-13%, מכ- 330,000 בשנת2016 לכ- 287,000 בשנת2020 . במקביל חלה ירידה .במספר התיקים שבהם היה חשוד או נילון (תיקים גלויים) בכ-5%. . יש לציין כי בדיקה שערכה מחלקת המחקר במשרד המשפטים בשנת 2018 לבקשת הסנגוריה .הציבורית, שנועדה לבחון אם קיום הסדרים מותנים הביא להפחתת העומס מהתביעה ומבתי .המשפט, הצביעה על תופעה של "הרחבת רשת", לפיה שיעור הגשת כתבי האישום נשאר קבוע .למרות השימוש בהסדרים מותנים. מסקנת עורכי המחקר הייתה כי נערכים הסדרים בתיקים .שבעבר היו נסגרים בעילות שונות כבר בשלב החקירה105. . מחלקת ייעוץ וחקיקה כתבה בתשובתה כי צמצום העומס על רשויות התביעה ומערכת המשפט .הוא רק אחת מתכליות החוק. עוד הוסיפה כי מטרתו המרכזית של החוק היא לתת בידי התביעה .כלי שיאפשר התאמה טוב ה יותר בין חומרת העבירה ונסיבות ביצועה לבין חומרת התגובה .החברתית המופעלת נגד העבריין, והברירה בין שימוש בהסדר מותנה כדי להקל על העומס של .בתי המשפט לבין השימוש בהסדר לצורך העמקת האכיפה במקרים בהם התיקים נסגרים בלא .מענה נוסף, היא פועל יוצא של צרכים ואמצעים. המחלקה בשיתוף כלל הגורמים הרלוונטיים .יבחנו את אופן הגשמת הליך ההסדר המותנה את מטרותיו. .105 ,"הסדרים מותנים וכתבי אישום", מחקר שנכתב לבקשת הסנגוריה הציבורית במחלקת המחקר, חטיבת התכנון .מדיניות ואסטרטגיה, משרד המשפטים, ינואר 2021 . . . .| 842 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים ✰ .יוצא אפוא שהירידה במספר כתבי האישום של כ- 1,800 (4% ) שהוגשו על ידי התביעה .המשטרתית בשנים 2016 - 2020 מוסברת בירידה המקבילהשל כ - 9,000 (5% ) במספר .תיקי החקירה הגלויים שנפתחו באותן שנים ולא בהתרחבות השימוש בהסדרים מותנים. .משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את השימוש בהליכים חלופיים להליך הפלילי, במקרים .המתאימים לכך, ובכלל זה את השימוש בהליך של סגירת תיקים בהסדר. זאת כדי להשיג .הלימה טובה, בנסיבות מסוימות, בין חומרת העביר ה לבין התגובה החברתית שתביא הן .לצמצום מספר כתבי אישום, הן למניעת הכתמה פלילית שלא לצורך והן לירידה בכמות .תיקי החקירה הנסגרים ללא כתבי אישום. .עם זאת, לנוכח הנתונים המוצגים, מומלץ כי משרד המשפטים יבחן אם הליך הסדר מותנה .מתאים למטרת חקיקתו - צמצום העומס על רשויות התביעה ומערכת המשפט - ואף .ישקול להנחות את חטיבת התביעות והפרקליטות ל קבוע יעדים להרחבת השימוש .בהסדרים מותנים תוך צמצום השימוש בכלים הפליליים בתיקים המתאימים. .מחלקת ייעוץ וחקיקה כתבה בתשובתה כי "ככל שיימצא שיש להנחות את רשויות התביעה .לקבוע יעדים להרחבת השימוש בהסדרים מותנים, הנחיה כאמור יכול שתינתן על ידי היועמ"ש .לממשלה בכובעו כראש התביעה הכללית". .המשטרה כתבה בתגובתה כי היא סבורה שאין מקום להצבת יעדים כמותיים לחטיבת התביעות, .וזאת כדי למנוע השפעה על שיקול הדעת של התביעה ולשמירת מראית פני הצדק. עוד ציינה .כי קביעת יעד של סיום בהסדר מותנה אינה רלוונטית, שכן לעיתים התיק אינו מסתיים בהסדר .בשל סירוב הנאשם. עם זאת, המשטרה כתבה כי חל שינוי במערכת המדידה המשטרתית, וכי .יחידות החקירה יימדדו בכפוף להסכמת האזרח להסדר בפועל וכך יועברו ליחידת הסדר מותנה .תיקי איכות. .| 843 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . סיכום .ההחלטה של רשויות האכיפה והתביעה על סגיר ה של תיק פלילי עלולה לצמצם את .אפשרויות הפרנסה של האדם ולה כתים את שמו הטוב. מלבד המקרים בהם נסגר תיק .פלילי בעילת "היעדר אשמה", נותרים החשודים עם רישום משטרתי המלווה אותם שנים .רבות, וזאת על אף חזקת החפות העומדת להם שעה שהוחלט שלא להעמידם לדין .ולסגור את תיק החקירה נגדם. כמו כן, סגירת תיק פלילי סותמת את הגולל על האפשרות .להעמיד לדין את מי שהמתלוננים טוענים כי פגע בהם. .בשל השלכות אלה עודכנה הנחיית פרקליט המדינה בנושא בשנת 2018. ואולם הביקורת .מצביעה על כך שההנחיה לא השיגה מטרה זו, ורוב התיקים כ- 55,000 (כ-60% ) נסגרו .במשטרה ובפרקליטות בשנת 2020 ."בעילת "חוסר ראיות .על רשויות האכיפה והתביעה לבחון בחינה יסודית את מידת השימוש בעילות הסגירה, .בין היתר באמצעות איסוף נתונים מלא בנושא ובכלל זה נתוני תיקים שנסגרו בעילת ."היעדר אשמה" . איסוף הנתונים וניתוחם ישמש את מקבלי ההחלטות ויהווה בסיס .להתוויית מדיניות האכיפה . .ישנה חשיבות רבה לאפשר למתלוננים ולחשודים למצות את זכותם לערור ולבקש את .שינויה של החלטה על סגירת תיק החקירה. לשם כך, על גופי האכיפה והתביעה לפעול .להסרת החסמים ולהקל על מימוש זכויות אלו. כך, בין היתר, מוצע למנות גורם מנתב .אחד שאליו יוכלו לפנות המתלוננים או החשודים לשם הגשת עררים והשגות, גם באופן .מקוון. על יחידת העררים בפרקל יטות לפעול לאיסוף כלל הנתונים בנוגע לטיפול בעררים .ובהשגות על עילות סגירה שמתקבלים במשטרה ובפרקליטות כדי שניתן יהיה לקבל .תמונה אמינה ומלאה על מספר העררים שהתקבלו. . .| 844 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים נספח .רשימת הגופים הרשאים ל קבל מידע מה מרשם המשטרתי בהתאם לחוק המידע .הפלילי ותקנת השבים, ה תשע"ט- 2019, שייכנס לתוקףביולי 2022. .המשטרה שירות הבטחון הכללי. המשטרה הצבאית. אגף המודיעין במטה הכללי של צבא ההגנה לישראל. המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים. אגף הממונה על הביטחון במערכת הביטחון. המחלקה לחקירת שוטרים שבמשרד המשפטים. היחידה לחקירות פנים בצבא הגנה לישראל. נשיא המדינה. היועץ המשפטי לממשלה. קצין מבחן. סנגור. חוקר מדעי. מנהל הרשות להגנה על עדים. קצין פיקוח ובעלי תפקידים אחרים ביחידת הפיקוח שקבע השר לביטחון הפנים. פרקליט צבאי ותובע צבאי. ראש המטה הכללי וראש כוח אדם בצבא הגנה לישראל. מפקח עבודה ראשי לעניין מינוי, מתן הסמכה או היתר לפי חוק חומרי נפץ. נציב שירות בתי הסוהר. בית משפט או בית דין. ועדת מינויים לפי חוק בתי המשפט. שר המשפטים, שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים, הוועדה המייעצת לעניין נציג .ציבור כמשמעותה לחוק בית הדין לעבודה. .| 845 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . .עובד סוציאלי מנהל רשות החברות הממשלתיות. .גופים מחוץ לישראל הרשאים לקבל מידע מהמרשם הפלילי ומהמרשם המשטרתי .(תוספת חמישית): אינטרפול. אירופול. משטרה פדרלית או מדינתית, וכן משטרה מחוזית או עירונית הפועלת על פי דין. רשות תביעה של מדינה. רשות או סוכנות מדינתית לאכיפת חוק פלילי. משטרת גבולות ורשות הגירה. רשות או סוכנות מדינתית לאכיפת חוק שאינה פלילית. רשות להגנה על עדים. ארגון בין-לאומי לאכיפת חוק פלילי. . . .| 846 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים . .

תקציר:
 . . . . . . . . . . . . דוחמבקר המדינה | אייר התשפ״ב | מאי2022 .נושאים מערכתיים .טיפול המשטרה .והפרקליטות בסגירת .תיקים פליליים . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים . .| 767 | . ....ה תקציר | דוחמבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים .פליליים . . .משטרת ישראל היא הזרוע העיקרית במערך החקירה הפלילית, ומשנודע לה על ביצוע עבירה .היא תפתח בחקירה. הוראות חוק סדר הדין הפלילי מסדירות את סיום הטיפול בתיקי חקירה .פליליים שבהם גורמי החקירה או התביעה מצאו שאין מקום להעמיד את החשודים לדין, וגורמי .התביעה בוחרים את עילת הסגירה של תיק החקירה על פי הנחיות פרקליט המדינה ופקודות .המשטרה בנושא. עילות הסגירה העיקריות הן כי "נסיבות העניין אינן מתאימות להמשך חקירה .או להעמדה לדין", "חוסר ראיות " ו "היעדר אשמה ". פרטיו של חשוד שתיקו נסגר נותרים במרשמי .המשטרה, אלא אם כן התיק נסגר בעילת "היעדר אשמה", ויש לכך השלכות על שמו הטוב של .האדם ועל אפשרויות הפרנסה שלו. . .| 768 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים . .כ - 830,000 כ- .55,000 כ- 6,000 כ- 4,500 . . מספר הבגירים בישראל שיש .להם רישום במרשם המשטרתי .- אחד מכל 7.5 בגירים במדינת .ישראל מספר תיקי חשודים .שסגרו המשטרה .והפרקליטות בשנת .2020 בעילת "חוסר .ראיות" ; שיעורם כ - .60% מהתיקים .שנסגרו באותה שנה .(כ - 90,000 )תיקים . מספר תיקי .החשודים שסגרה .הפרקליטות בעילת ."היעדר אשמה" .בשנת 2020, לעומת .כ - 3,500 בשנת .2015 מספרתיקי .החשודים שסגרה .הפרקליטות בשנת .2020 בעילת ." נסיבות העניין אינן .מתאימות להעמדה .לדין/המשך חקירה .(נל"ן)" , לעומת .כ - 6,200 בשנת .2015 . כ- 130,000 7 כ- 3,800 . . מספר הנילונים1 שנפתחו להם .תיקי חקירה בלי שנחקרו .באזהרה בשנים .2020-2015 . התיקים שלכ - .126,000 מהם נסגרו בעילת .נל"ן, ושל כ - 675 מהם בעילת ."חוסר ראיות" בלי שהמשטרה .מעדכנת אותם על כך . מספר תיקי הערר .של מתלוננים .שיחידת העררים .בפרקליטות הורתה .להגיש נגדם כתב .אישום, מתוך .כ - 1,500 תיקי ערר .שהתקבלו ביחידה .בשנת 2020 ( כ- .0.5% ) מספר התיקים .שהסתיימו .בהסדרים מותנים .במשטרה בשנת .2020 , לעומת .כ - 6,300 ,תיקים .וכ - 5,700 תיקים .שהסתיימו .בהסדרים מותנים .בשנים 2018 .ו-2019 , בהתאמה . .פעולות הביקורת .בחודשים פברואר עד יולי 2021 בדק משרד מבקר המדינה היבטים של הליכי סגירת תיקי .חשודים ועררים על סגירתם. הבדיקה התמקדה בעילות לסגירת תיקים פליליים של .חשודים ובבחינת הליקויים והחסמים בהליכי הערר של מתלוננים וחשודים על סגירת התיק. .הביקורת נעשתה בפרקליטות המדינה ובמשטרת ישראל. בדיקות השלמה נעשו ב משרד .לביטחון הפנים, במשרד האוצר ובלשכת היועץ המשפטי לממשלה. .1 נילון הוא אדם שמעורב בתיק פלילי לאחר שהתלוננו עליו אך אין לגביו חשד פלילי. .| 769 | . ....ה תקציר | דוחמבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . הליך החקירה במשטרה עד להגשת כתב אישום או סגירת .התיק . .| 770 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .רישום במרשם המשטרתי והשלכותיו - המרשם המשטרתי כולל גם רישום של תיקי .חקירה של חשודים שנסגרו ב לא שהוגש כתב אישום. ביוני 2021 לכ- 830,000 אנשים, שהם .כ-13% מאוכלוסיית הבגירים בישראל, היה רישום במרשם המשטרתי (אחד מכל 7.5 .בגירים). לכ- 450,000 (54% ) בגירים היה רישום של תיק אחד, ולכ- 166,000 מהםרישום בן .יותר מ-11 .שנים לנוכח מספר הגופים ובעלי התפקידים הרשאים לקבל מידע על תיקים .סגורים מן המרשם המשטרתי ובכך להשפיע בצמתים שונים על חייו של אדם שתיק חקירה .בעניינו נסגר, יש חשיבות להקפדה יתרה על סגירת תיק פלילי בעילה הנכונה . .סגירת תיקים בעילת "חוסר ראיות" ובעילת "היעדר אשמה" בפרקליטות - מטרת .תיקון הנחיית פרקליט המדינה בינואר 2018 הייתה לשנות אתהמציאות, כך שיותר תיקים .ייסגרו בעילת "היעדר אשמה" ופחות בעילת "חוסר ראיות". נמצא כי בפועל לא פחת שיעור .התיקים שסגרה הפרקליטות בעילה של חוסר ראיות (כ -59% ). בעקבות התיקון עלה .מספר התיקים שנסגרו בעילת "היעדר אשמה" מכ - 3,500 בשנת2015 לכ- 6,000 בשנת .2020 , ואולם פחתמספר ה תיקים שנסגרו בעילה "נסיבות העניין אינן מתאימות להעמדה .לדין/המשך חקירה (נל"ן)", מכ- 6,200 בשנת2015 לכ- 4,500 בשנת2020 (ירידה של כ- .27%) . .סגירת תיקים במחוזות הפרקליטות (פלילי) - נמצאו הבדלים של כ-20% בין מחוזות .הפרקליטות בשיעור התיקים הנסגרים בעילות השונות. הבדלים אלו מעלים חשש כי .הסיכוי של חשוד שתיקו ייסגר בעילה של "היעדר אשמה" שונה בכל אחד מהמחוזות. .בשנת 2020 הסיכוי כי התיק ייסגר בעילה זו בפרקליטות מחוז צפון היה כ -33% .ובפרקליטות מחוז חיפה הסיכוי ירד למחצית מכך, לכ-15%. . היעדר נתונים על סגירת תיקים במשטרה בעילת "היעדר אשמה" - נמצא כי נתוני .סגירת תיקי חשודים בעילת "היעדר אשמה" אינם קיימים במערכות המיחשוב של מדור .מחקר וסטטיסטיקה של המשטרה. במצב דברים זה לא ניתן לבחון את יישומה של הנחיית .פרקליט המדינה 1.3 במשטרה ואת הטמעת עקרונותיה בנוגע לשימוש בעילת "היעדר .אשמה", מאחר שהמשטרה אינה אוספת נתונים אלה לצורכי פיקוח ובקרה, לימוד .וסטטיסטיקה ארגונית. .סגירת תיקי חשודים במשטרה בעילת "חוסר ראיות" - נמצא כי חלה עלייה ניכרת .בשיעור התיקים הנסגרים בחטיבת החקירות מ"חוסר ראיות ": מ-41% בשנת2015 ל-58% . בשנת2020 . עוד נמצא כי משנת2015 עד שנת2020 חלה ירידה מתונה של כ-5% בשיעור .התיקים שנסגרו בחטיבת התביעות במשטרה בעילת "חוסר ראיות ", ולמעשה ההנחיה .המתוקנת לא הובילה לשינוי ניכר בשיעור התיקים הנסגרים בעילה זו. לכל אדם עומדת .חזקת החפות כל עוד לא הוכחה אשמתו מעבר לספק סביר בבית המשפט. לכאורה, .סגירת תיק החקירה חלף העמדה לדין משמעותה אשרור של חזקת החפות. ואולם, סגירת .תיקים בעילת "חוסר ראיות" יש בה כדי לכרסם בעקרון יסוד זה, בייחוד כאשר היא נעשית .בשיעור ניכר מהתיקים - כ- 40,000 תיקים בממוצע בשנים 2020-2019 . תמונת המצב העולה מן הביקורת .| 771 | . ....ה תקציר | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . סגירת תיק במשטרה של נילון שלא נחקר - נמצא כי בכל שנה נסגרים בממוצע כ - .21,000 תיקים פליליים לנילונים שלא נחקרו באזהרה בעילת " נל"ן " ובלי שהמשטרה .מעדכנת אותם על כך. בשנים 2015 - 2020 תיקיהם של 675 נילוניםשלא נחקרו נסגר ו .בעילת "חוסר ראיות ". אדם בסיווג נילון שלא נחקר באזהרה כלל איננו מיודע כי תיק .בעניינו נפתח ואז נסגר ונמנעת ממנו הזכות להגיש בקשה לשינוי עילת הסגירה. .ערר מתלונן על החלט ה שלא לחקור או שלא להעמיד לדין את החשוד - בקרב .מתלוננים, עורכי דין וגורמי משטרה קיימת אי-בהירות בנוגע לגורם שיש להגיש לו ערר .של מתלונן על סגירת תיק חקירה. בשנים 2020-2018 קיבלה יחידת העררים בפרקליטות .החלטה בכ- 2,000 .עררים של מתלוננים על סגירת תיקים בכל שנה כ- 0.5% מהעררים .התקבלו והוגשו בעקבותיהם כתבי אישום, בכ-3% עד כ-5% מהעררים התקבלה החלטה .על השלמת חקירה בעניינם. כ-94% מהעררים נדחו. .בקשת חשוד לשינוי עילת ה סגירה במשטרה - בידי המשטרה אין ריכוז נתונים על .בקשות לשינוי עילת הסגירה . .חסמים ל מימוש הזכות של המתלונן לערור על סגירת תיק ושל חשוד לבקש שינוי .של עילת הסגירה - עלה כי לגבי 30% עד40% מהתיקים שנסגרו לא נשלחה למתלונן .או לחשוד הודעה על סגירת התיק. ההודעות נשלחות על ידי המשטרה בדואר רגיל, ואין .דרך לדעת אם נמסרו כדין ומה המועד שבו התקבלו. מאחר שההודעה למת לונן על סגירת .התיק של החשוד נשלחת בדואר רגיל לא ברור מהו המועד הקובע לתחילת מניין 60 הימים .להגשת ערר מתלונן. בבדיקת 34 החלטות בבקשות של חשודים לשינוי עילת סגירה או .בעררי מתלוננים שנבדקו, נמצא כי 13 מהן לא היו מנומקות. עוד עלו פערים בכל הנוגע .להעברת צילום חומרי חקירה לחשודים ולמתלוננים המבקשים להגיש ערר , ובכך עלולה .להיפגע זכותו של האזרח המעוגנת בחוק לערור או לבקש שינוי עילת סגירה. .הסדרים מותנים במשטרה - בשנת 2018 חתמה יחידת ההסדר מותנה עם חשודים על .כ- 6,300 הסדרים מותנים ובכך עמדה ביעד המשטרתי - חתימה על 6,000 .הסדרים בשנה .אולם מאז ועד שנת 2020 ירד מספר ההסדרים בשיעור של כ-40% , ובהתאמהירד ב כ- .17% סכוםהקנסות שהושתו על חשודים והפיצויים שהם התחייבו לשלם למתלוננים מכ - .6.4 מיליון ש"ח בשנת2018 לכשישה מיליון ש"ח בשנת 2019 ולכ-5.3 מיליון ש"ח בשנת .2020 . בשנים 2020-2018 הסכום הממוצע ששילם כל חשוד במסגרת ההסדר שנערך לו .היה כ- 1,000 ש"ח בלבד. הירידה במספר ההסדרים בשנים2019 ו-2020 ,מנוגדת לצפוי .זאת מאחר שהסדר מותנה הוחל משנת 2019 ,על כלל עבירות העוון שבסמכות המשטרה .וחטיבת החקירות העבירה באותן שנים מספר רב יותר של תיקים ליחיד ת הסדר מותנה. .מספר התיקים שהועברו ליחידה עלה בכ-24%, מ- 11,595 בשנת2018 ל- 14,364 בשנת .2019 . . . משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את השימוש בהליכים חלופיים להליך הפלילי, במקרים .המתאימים לכך, ובכלל זה את השימוש בהליך של סגירת תיקים בהסדר. זאת כדי להשיג .הלימה טובה, בנסיבות מסוימות, בין חומרת העבירה לבין התגובה החברתית שתביא הן .לצמצום מספר כתבי אישום, הן למניעת הכתמה פלילית שלא לצורך והן לירידה בכמות .תיקי החקירה הנסגרים ללא כתבי אישום. . .| 772 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים מומלץ כי פרקלי טות המדינה תבחן אם הנחיית פרקליט מדינה 1.3 מיושמתעל ידי .פרקליטויות המחוז בדרך ה עולה בקנה אחד עם תכליתה לצמצם את השימוש בעילת ."חוסר ראיות" ותחדד את ההבדלים שבין עילות הסגירה . עוד מוצע כי תוודא שכל .פרקליטויות המחוז פועלות גם בהתאם לרציונלים העומדים בבסיס ההנחיה, כך שמדיניות .סגירת התיקים תהיה אחידה בכל המחוזות. הדבר יתיישב עם הנחיות פרקליט המדינה, .שנועדו בין היתר להבטיח את הפעלת הסמכות לפי עקרון השוויון . .מומלץ כי המשטרה תבחן באופן עיתי את המידה שבה משמשות עילות הסגירה השונות, .בין היתר , באמצעות איסוף נתונים מלא בנושא , ובכלל זה , על תיקים שנסגרו בעילת ."היעדר אשמה", וניתוח כלל הנתונים במדור מחקר וסטטיסטיקה של המשטרה. איסוף .וניתוח הנתונים ישמש בסיס להתוויית מדיניות האכיפה. נוסף על כך, על חטיבת החקירות .להנחות ולהדריך את קציני החקירות והחוקרים המוסמכים לסגור תיקים בכל התחנות .והמחוזות, באופן שיגשים את התכלית של הנחיית פרקליט מדינה 1.3. . מוצע כי השר לביטחון הפנים יוסיף אמת מידה לביטול רישום משטרתי שתאפשר מחיקה .אוטומטית של רישומים בני עשרות שנים מהמרשם המשטרתי של אזרחים אשר בעבר .הרחוק נפתח להם תיק אחד במשטרה ומאז הם רשומים במרשם המשטרתי . .על המשטר ה, בתיאום עם משרד המשפטים, ל השלים את הסדרת הטיפול בתיק של נילון .שנסגר, בין שהנילון נחקר באזהרה ובין שלא נחקר כלל. עד להסדרת הנושא, מומלץ .שהמשטרה תיידע מתלוננים ונילונים שלא נחקרו באזהרה והוחלט לסגור את תיקם כדי .לאפשר לנילון להשיג על עילת הסגירה ולמתלונן לערור על סגירת התיק. .על המשטרה לציין באופן מדויק על גבי טופס ההודעה למתלונן את שם הגורם שאפשר .להגיש לו ערר על סגירת תיק החקירה ואת פרטי ההתקשרות עי מו. .מוצע כי המשטרה והפרקליטות ימנו גורם מנתב אחד, שהמתלוננים או החשודים יוכלו .להגיש באמצעותו עררים והשגות לגורם שסגר את התיק גם באופן מקוון. .לנוכח מגמת הירידה במספר ההסדרים המותנים, על חטיבת התביעות וחטיבת החקירות .במשטרה לפעול יחד להגדלת מספר התיקים הרלוונטיים שנסגרים בהסדר תוך קביעת .כללים ברורים להעברת התיקים ביניהן. כמו כן, מוצע לקבוע לחטיבת החקירות יעד של .מספר התיקים שיסתיימו בהסדר מכלל התיקים שהיא מעבירה ליחידת הסדר מותנה. .מומלץ כי משרד המשפטים יבחן אם הליך הסדר מותנה מתאים למטרת חקיקתו - צמצום .העומס על רשויות התביעה ומערכת המשפט - ואף ישקול להנחות את חטיבת התביעות .והפרקליטות לקבוע יעדים להרחבת השימוש בהסדרים מותנים תוך צמצום השימוש בכלים .הפליליים בתיקים המתאימים. . עיקרי המלצות הביקורת .| 773 | . ....ה תקציר | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . .סיכום .ההחלטה של רשויות האכיפה והתביעה על סגירה של תיק פלילי עלולה לצמצם את אפשרויות .הפרנסה של האדם ולהכתים את שמו הטוב. דוח זה כולל ממצאים המצריכים בחינה של רשויות .האכיפה והתביעה בדבר מידת השימוש בעילות הסגירה השונות. בחינה זו ראוי כי ת יעשה גם .לאור העדכון של הנחי ית פרקליט המדינה משנת 2018 שנועד, בין היתר , להביא לצמצום מספר .התיקים שנסגרים בעילה של "חוסר ראיות". בשים לב לחזקת החפות העומדת לחשודים שעה .שהוחלט לסגור את תיק החקירה נגדם, ולסתימת הגולל על האפשרות להעמיד לדין את מי .שהמתלוננים טוענים כי פגע בהם, מומלץ כי רשויות האכיפה והתביעה יפעלו לתיקון ליקויים .המצביעים על חסמים במיצוי זכותם של חשודים ומתלוננים לערור על ההחלטה. כמו כן מוצע .למנות גורם מנתב אחד שאליו יוכלו לפנות המתלוננים או החשודים לשם הגשת עררים והשגות, .גם באופן מקוון. חסמים למימוש הזכות לערור על סגירת תיק . . .| 774 | . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .| 775 | . ....ה | טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים פליליים .דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . טיפול המשטרה והפרקליטות בסגירת תיקים .פליליים .