צבא ההגנה לישראל/הדין המשמעתי בצה_ל

 ♦ . .מבוא .על פי הוראת הפיקוד העליון בנושא "משמעת - אחריות מפקדים ואחריות מטה" (להלן - הוראת הפיקוד העליון בנושא משמעת), המשמעת היא בעלת חש יבות מרבית להבטחת פעילותו התקינה של צה"ל. המפקד הוא האחראי לאכיפת המשמעת על פקודיו, ולשם כך עליו, בין היתר, לנקוט ללא דיחוי תגובה במקרה 92 דוח שנתי63ב 92 שנעברה עברה: נזיפה פיקודית, מניעת חופשה, תרגול נוסף, או שפיטה בדין משמעתי. במקרים מסוימים ניתן גם לנקוט תגובה משמעתית של הליכי הדחה, השעיה או העברה מתפקיד. הליכי דין משמעתי הם סוג של הליך ביניים בין צעדים פיקודיים קלים לבין דין צבאי פלילי. ניתן להעמיד לדין משמעתי כל חייל בדרגה שלמטה מדרגת רב-אלוף, לגבי עברה צבאית שעונשה אינו עולה על שלוש שנות מאסר1 . העברות הפליליות מטיבן נמצאות מחוץ לתחום הדין המשמעתי ונדונות בבתי דין צבאיים או בבתי משפט אזרחיים. קצין השיפוט מוסמך לגזור את דינו של הנדון בתום ההליך המשמעתי, ולהטיל עליו אחד מן העונשים שבגדר סמכותו ומתוך מבחר העונשים המשמעתיים, וביניהם ריתוק ומחבוש בפועל או על -תנאי. שלא כמו נזי פה פיקודית, מניעת חופשה ותרגול נוסף, תוצאותיו של ההליך המשמעתי מתועדות ברישום האישי הממוחשב של החייל, במה שמכונה בצה"ל ויכונה להלן - "נגררת התלונות" שלו. בעת קיומו של הליך משמעתי מעיין קצין השיפוט גם בנגררת התלונות של הנדון ולומד על עברו המשמעתי, דבר העשוי בהחלט להשפיע על רמת הענישה במקרה של הרשעה. הליכי דין משמעתי מתקיימים כדבר שבשגרה בכל יחידות צה"ל, ובהיקפים גדולים. כך למשל, על פי נתוני הפרקליטות הצבאית הראשית (להלן - הפרקליטות הצבאית) מספטמבר 2011 , בשנת 2010 לבדה התקיימו בצה"ל כ - 170,000 הליכי דין משמעתי. במסגרת ההליך המשמעתי החייל אינו מיוצג על ידי עורך דין; קצין השיפוט אינו משפטן; הוא מכיר לרוב את החייל; והוא אינו כפוף לסדרי הדין ולדיני הראיות הנהוגים בהליכים הפליליים. עם זאת, במסגרת ההליך המשמעתי קצין השיפוט נדרש לערוך בירור עובדתי הוגן, תוך שמירה על זכויות החייל הנידון, ועליו ליידע אותו בדבר זכויות אלו, כגון בדבר זכותו לזמן ולחקור עדים. בתום הדיון, קצין השיפוט נדרש לידע את החייל על זכותו להגיש ערר לקצין שיפוט בכיר יותר. לצדם של קציני השיפוט וכעזר כנגדם משמשים מש"קי משמעת ונגדי משמעת יחידתיים, ובעיקר הוותיקים שבהם, כמקור סיוע של ממש בתחום הדין המשמעתי, בהיות עיקר עיסוקם סביב המשמעת ביחידה. קצינים רבים מסתייעים בהם ומתייעצים איתם באופן תדיר לפני קיומם של הליכי דין משמעתי, במהלכם ולאחריהם. הפרקליט הצבאי הראשי (להלן - הפצ"ר), העומד בראשה של הפרקליטות הצבאית, משמש כיועץ, כמפקח וכמנחה המקצועי בצה"ל בכל ענייני חוק ומשפט, לרבות הדין המשמעתי, והוא נמנה עם המטה המקצועי במטכ"ל 2 . בתחילת הביקורת היה האלוף אביחי מנדלבליט לקראת סיום תפקידו כפצ"ר. בספטמבר 2011 נכנס לתפקידו כפצ"ר תא"ל דני עפרוני. ליחידת הפרקליטות הצבאית שייכת, בין היתר, יחידת התביעה הצבאית, המונה ארבע חוליות מחוזיות3 וארבע חוליות .__________________ .1 על פי סעיף136 לחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו- 1955. הסעיף מונה מספר חוקים ותקנות הנכנסים לתחולתו. משהחליט פרקליט צבאי או מפקד להעמיד חייל לדין משמעתי ולא לדין פלילי, מוגבלת תקרת הענישה בגין עברה אחת בהתאם לפקודת מטכ"ל בנושא "דין משמעתי" (על כך ראו להלן) ל-30 .)ימי מחבוש (ולא לשלוש שנים 2 .אך אינו כפוף מקצועית לרמטכ"ל 3 פרקליטות אזור יהודה ושומרון, פרקליטות צפון וחיל הים, פרקליטות דרום ומפקדת זרוע היבשה, ופרקליטות מרכז וחיל האוויר והחלל, המטפלת גם במחוזות שיפוט מטכ"ל ועורף. צבא ההגנה לישראל 93 .נושאיות4 . חוליות התביעה הצבאית אמונות על אכיפת הדין בצה"ל על ידי הגשת כתבי אישום, וכן על בחינת חומר חקירה ומתן הוראה על נקיטת הליכים משמעתיים או אחרים במסגרת חוות דעת הפרקליטים. הדין המשמעתי בצה"ל עבר מספר שינויים בעשור האחרון, שמטרתם הייתה שמירה מוקפדת על זכויות החיילים. כתוצאה מכך, צומצמו סמכויות הענישה5 של קציני השיפוט והוסדרו שלבים שונים בהליך הדין המשמעתי. סמכות השיפוט המשמעתי בצה"ל נתונה בידי כל קצין מדרגת סגן6 ומעלה, ובתנאי שנבחן והוסמך כדין. סמכויות השיפוט וסמכויות הענישה מתרחבות עם עליית הקצינים בדרגות. כך למשל, הסמכות להטיל עונש מחבוש, הדומה בטיבו למאסר, נתונה לידי קצינים בדרגת סרן שהם בעלי מינוי למפקדי פלוגות לוחמות (עד חמישה ימים); לידי קצינים בדרגת רס"ן (עד עשרה ימים); לידי קצינים בדרגת סא"ל (עד 20 ;)ימים תקרת המחבוש בגין עברה אחת היא 30 יום, והסמכות להטילה מוגבלת לקצינים הבכירים ביותר בדרגת אלוף משנה ומעלה. המסגרת הנורמטיבית להליכי דין משמעתי היא חוק השיפוט הצבאי, התשט"ו - 1955 (להלן- חוק השיפוט הצבאי), ופקודת מטכ"ל בנושא "דין משמעתי" (להלן - פקודת הדין המשמעתי) 7 , כפי שעודכנה בדצמבר 2010 . על פי הוראת הפיקוד העליון בנושא משמעת, מפקד חייב ללמוד את חוק השיפוט הצבאי, וכן את התקנות, ההוראות והפקודות הנובעות ממנו, ולנהוג לפיהם בכל המוטל עליו במסגרת תפקידיו וסמכויותיו. במקרה שמתעורר ספק, על המפקד להתייעץ עם גורמים משפטיים צבאיים (כגון פרקליט פיקודי). על פי פקודת מטכ"ל בנושא "מעבר מבחן בנושא דין משמעתי כתנאי לקידום בדרגות הקצונה", כפי שעודכנה במרץ 2008 , קצינים בשירות סדיר המועמדים לדרגת סרן עד אל"ם (כולל) יידרשו לעבור בהצלחה מ בחן בקיאות בנושא הדין המשמעתי, כתנאי לקידומם בכל דרגה. המבחן יתקיים לאחר מעבר השתלמות בנושא הדין המשמעתי. ההכשרה לקציני השיפוט נערכת בתוך בית הספר למשפט צבאי של הפרקליטות הצבאית, ובאמצעות מדור הדין המשמעתי שבו, שייעודו הוא, בין היתר, הנחלת כללי הדין המשמעתי בקרב מפקדי צה"ל וחייליו 8 . בשנתיים האחרונות חלה עלייה מתמדת במספר הקצינים שעברו הכשרה לשיפוט בדין המשמעתי בבית הספר למשפט צבאי. כמו כן, בהתאם לצרכים המזוהים ביחידות שונות, מועברות הדרכות נוספות למפקדים ביחידותיהם. מאז 1998 היו מספר יזמות להעלות על סדר היו ם את נושא ערכאה לשיפוט משמעתי, ומסיבות שונות, הן לא צלחו. בדצמבר 2010 פנה אזרח9 ,לפצ"ר דאז .__________________ .4 הפרקליטות לתפקידים מיוחדים, הפרקליטות לעניינים מבצעיים, פרקליטות עריקים ונפקדים ותחום תעבורה. 5 .)הסמכויות הקבועות בפקודת מטכ"ל בנושא "דין משמעתי" (על כך ראו להלן 6 אם כי לקצין שיפוט זוטר, בדרגת סגן או סרן, ניתנו סמכויות ענישה מצומצמות ביותר. 7 בטרם פורסמה הפקודה היו כ-20 פקודות אשר עסקו בניהול ההליך המשמעתי. כדי לפשט את הכללים עבור המפקדים יזמה הפרקליטות הצבאית רפורמה מקיפה, שתוצאתה הייתה איגוד כלל הפקודות לפקודה אחת. 8 בית הספר למשפט צבאי אחראי גם להסמכתם לתפקיד ולהכשרתם של קצי ני הפרקליטות הצבאית לאורך מסלול השירות באמצעות קורסים, השתלמויות וימי עיון; להכשרת מערך "תומכי מערכת המשפט" (מש"קי משפט ומזכירות משפטיות) ולקורסי משטרה צבאית; להעברת הדרכות לכלל צה"ל בהיבטים משפטיים אשר נדרשים לביצוע תפקידים צבאיים ועוד. 9 עו"ד שלמה ציפורי. 94 דוח שנתי63ב 94 האלוף מנדלבליט, הפנה את תשומת לבו ליזמה אזרחית שעניינה קידום חקיקה במטרה להקים בצה"ל בית דין למשמעת שידון בהליכים משמעתיים מסוימים 10 , וביקש את התייחסותו. בעקבות הפניי ה קבע הפצ"ר דאז, כי יש להתניע עבודת מטה פנימית בתוך הפרקליטות הצבאית בנושא זה. כאמור, בספטמבר 2011 נכנס לתפקידו פצ"ר חדש, תא"ל עפרוני, ובמאי 2012 הוא הנחה לחדש את הבחינה הפנימית של הנושא. מאוגוסט 2011 עד יולי 2012 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא הדין המשמעתי בצה"ל. בביקורת נבדקו הפיקוח והבקרה על הדין המשמעתי, הליכי דין משמעתי, והיבטים בענישה משמעתית. הביקורת נערכה בפרקליטות הצבאית: לשכות הפצ"ר וסגנו, התביעה הצבאית הראשית, הסנגוריה הצבאית הראשית, בית הספר למשפט צבאי ומדור הדין המשמעתי, ופרקליטות מרכז וחיל האוויר והחלל; באגף טכנולוגיה ולוגיסטיקה במטכ"ל (להלן - אט"ל) - בבסיס ההדרכה למקצועות החימוש (להלן - בה"ד למקצועות החימוש) ובחדר המשמר הפיקודי; ובבסיס חיל האוויר והחלל בתל נוף (להלן - בח"א שבתל נוף). כן התקיימה פגישה במהלך הביקורת עם כ-40 קציני שיפוט במהלך שהותם ביחידת המכללות לצורך קורס פיקוד ומטה (להלן - פגישה עם כ-40 .)קציני שיפוט ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים בודדים מפרק זה לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 .]נוסח משולב[ .חיסיון נתונים בודדים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת .הפיקוח והבקרה על הליכי הדין המשמעתי .מדור הדין המשמעתי אחראי, בין היתר, לקיום פיקוח ובקרה על הליכי הדין המשמעתי מטעם הפרקליטות הצבאית. בסעיף 168 לחוק השיפוט הצבאי נקבעו סמכותו וחובתו של הפצ"ר או פרקליט צבאי לבטל פסק שניתן בדין משמעתי, אם נוכח שהנאשם אינו נושא באחריות לעברה שבה הורשע. כן נקבעה בסעיף סמכותו של הפצ"ר לבטל פסק שניתן בדין משמעתי אם סבר כי קיים חשש של ממש לעיוות דין אם לא יעשה כן; ולבטל פסק שניתן בדין משמעתי, אם קצין השיפוט לא היה מוסמך לדון בעברה או לדון את הנאשם. כן נקבעו בסעיף סמכויות התערבות נוספות לפצ"ר, ובין היתר, סמכות להמיר עונשים שהוטלו בדין משמעתי; לבטל חלק מהעונש אם קצין השיפוט חרג מסמכותו בהטילו אותו; להורות על שיפוט חוזר; ולהחזיר את הדיון לקצין השיפוט כדי שישקול מחדש את העונש. בפועל אצל הפצ"ר את סמכויותיו לסגנו, אשר מסתייע לשם כך במדור הדין המשמעתי. אל"ם שרון אפק שימש כסגן הפצ"ר במהלך תקופת הביקורת. פיקוח נוסף על הליכי דין משמעתי, ובעיקר על האופן שבו מתנהלים הרישום והתיעוד שלהם ביחידה, מקיים אגף כוח אדם שבמטכ"ל (להלן - אכ"א) באמצעות ענף ביקורת שבו, במסגרת ביקורות עתיות שהוא מקיים ביחידות השונות11 . כמו .__________________ .10 הכוונה היא להליכים המתקיימים על פי הוראת פרקליט, וזאת לאחר שהתקיימה בעניינם חקירה. חלק ניכר מן המקרים הם מורכבים מבחינה משפטית, ונדרש בהם ניהול עדויות. 11 .מבקרי אכ"א עוברים הכשרות ייחודיות לשם כך, ביזמת הפרקליטות הצבאית צבא ההגנה לישראל 95 . כן, אדם הסבור שהחלטת הפצ"ר או סגנו בעניינו של פסק דין משמעתי חורגת מתחום הסבירות, רשאי לעתור נגדה לבית המשפט הגבוה לצדק12. מדור הדין המשמעתי, בבואו לסייע לפצ"ר במימוש סמכויות הפיקוח והבקרה שלו, בוחן הליכי דין משמעתי המופנים אליו ממספר גורמים אפשריים, ובין היתר: חיילים שחשים עצמם נפגעים מהליכים משמעתיים; קצין פניות הציבור או קצין קבילות החיילים; גורמים מיחידות צה"ל הנתקלים בחוסר יכולת להזין את תוצאות ההליך השיפוטי במערכת הממוחשבת משום שזו מאתרת ליקויים מסוימים בהליך (מקרים אלו מכונים "חריגי רשומת") 13 , והם פונים כדי שהפצ"ר או מי מטעמו יתקנו את הליקויים כך שניתן יהיה להזין את אותם הליכים במערכת; וכן גורמים בבתי כלא ובבתי מעצר פיקודיים, אשר חושדים שקיים ליקוי בהליך שבעקבותיו הופנה חייל לביצוע עונש מחבוש ובטרם קליטת החייל לביצוע העונש14 . יודגש, כי בדיקה של טופס התלונה נעשית כדבר שבשגרה בכל מתקן כליאה צבאי בטרם קליטת חייל לביצוע עונש מחבוש, וזאת במטרה למנוע מצב שבו חייל יישא בעונש מחבוש שהוטל עליו במהלך הליך משמעתי שהתנ הל באופן לקוי. הפרקליטות הצבאית יזמה הכשרות ייחודיות בנושא זה למפקדי חדרי מעצר וסמלי חדרי מחבוש ביחידות, וזאת מתוך ראייה כי עונשי מחבוש הם העונשים החמורים ביותר בדין המשמעתי, ומכאן הערך הרב בהשקעה בהליך הפיקוח טרם כניסה למחבוש. יצוין, כי במהלך הביקורת נבד קה קבוצה גדולה של הליכים שהופנו למדור הדין המשמעתי לצורך בדיקת תקינות ההליך, וכן ההחלטות שנתן המדור בעניינם (רק בחלק מהליכים אלו החליט המדור להתערב); וקבוצה קטנה יותר של הליכים שבכולם החליט המדור להתערב; ובסך הכל נבדקו כ-130 הליכים. בדיקת אותם הליכים והחל טות העלתה, שטיפול מדור הדין המשמעתי בהליכים המועברים אליו מתנהל באופן תקין ומקצועי. בנוסף לפיקוח על הליכים נותן מדור הדין המשמעתי ייעוץ לחיילים ולמפקדים לפני ההליך ובמהלכו, וזאת באמצעות מוקד ייעוץ טלפוני ובאמצעות תיבת ייעוץ מקוונת (להלן - קו הייעוץ). על פי נתוני הפרקליטות הצבאית מספטמבר 2011 , מספר הפונים לייעוץ המדור עולה משמעותית משנה לשנה: ב- 2008 ניתנו במדור 8,263 ייעוצים, ב- 2009 - 11,198 ייעוצים, וב- 2010 - 14,626 .ייעוצים מחלקת פרט באכ"א אחראית, בין היתר, ליידע את החיילים המשרתים בצה"ל בנוגע לזכויותיהם, ולדאוג למימוש זכויות אלה. מידע מסוים בנוגע לסמכויות הפיקוח ובנוגע לאפשרויות הייעוץ של מדור הדין המשמעתי מופיע באתרי אינטרנט שונים, ברשת האינטרנט הצה"לית וברשת האינטרנט הכללית, וביניהם באתרים של אכ"א ושל הפרקליטות הצבאית. כמו כן, המדור עצמו שולח מפעם לפעם עדכונים לכל מי שיש לו תיבת דואר צבאית. בנוסף לכך, המידע אמור להתפרסם גם בלוחות המודעות שביחידות צה"ל השונות. .__________________ .12 פסק הדין העקרוני בנושא ניתן בתקופת "ההתנתקות" בינואר 2005 , בג"ץ 266/05 בענייןפילנט יוסף ואח' נ' סגן הפרקליט הצבאי, אל"מ דני עפרוני ואח', פ"ד נט( 4 ,) 707 . 13 מפקדי יחידות וגורמי שלישות ביחידה אינם מעוניינים שיישארו "חריגי רשומת", משום שמשמעות הדבר היא תיעוד מתמיד לליקויים שלא תוקנ ו, ואלו עלולים לעלות בביקורות אכ"א ולהשפיע על תוצאותיה ועל תדמית היחידה. 14 ,לעניין זה ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 60 א( 2010 ), בנושא "מערך הכליאה בצה"ל", עמ' 61. 96 דוח שנתי63ב 96 חוק השיפוט הצבאי ופקודת הדין המשמעתי אינם קובעים האם הפצ"ר הוא שאמור ליזום פיקוח ובקרה על הליכי דין משמעתי או שעליהם להיות מופעלים רק כתוצאה של פניות אל הפצ"ר. בפועל, הפיקוח והבקרה על הליכי הדין המשמעתי שמקיים מדור הדין המשמעתי הם תוצאתיים בלבד - רק למקרים שהועברו אליו עקב חשש לליקויים - ועל כן נעשים על שיעור קטן מן ההליכים בלבד: כך למשל, בשנת 2010 בחן המדור 2,373 הליכים, שהם פחות מאחוז וחצי מן ההליכ ים המשמעתיים שהתקיימו באותה שנה בצבא. ב -733 ( מן ההליכים שבחן באותה שנה 31% ) .החליט המדור להתערב בביקורת נמצא בנושא זה כלהלן: 1 . ,כל הפניות למדור הדין המשמעתי, וכן כל התשובות שהמדור נותן בעניינן מתועדות במערכת ממוחשבת הנקראת מערכת פניות לקוחות (להלן - מפ"ל). כאשר מסתיים הטיפול בפנייה, יש לסמן במסך הסגירה במערכת את סיבת הסגירה, כמו למשל, ביטול הפסק. מאופן התיעוד במפ"ל לא ניתן לדעת בשל איזו סיבה הוחלט, למשל, לבטל פסק או להמירו. מן האמור עולה, כי במועד עריכת הביקורת במדור הדין המשמעתי לא היה קיים מאגר נתונים המאפשר פילוח של סוגי הליקויים שנמצאו ושל סוגי ההתערבויות בהליכים שנעשו על ידי הפרקליטות הצבאית, היכול לשמש בסיס לתהליך הפקת לקחים מסודר בנוגע לפעולות הנדרשות כדי לשפר את מקצועיות קציני השיפוט בסוגיות אלו או אחרות. בתשובתו לממצאי הביקורת מנובמבר 2012 "מסר צהל לעניין זה, כי החל מחודש יולי 2012 מופיעים בדוח החודשי המופק מהמפ"ל נתונים אודות העילות להתערבויות בהליכים המשמעתיים. 2 . במדור הדין המשמעתי היה בתקופת הביקורת רישום ממוחשב של הייעוצים שניתנו במדור, ובו תיאור מילולי שלהם, וכן ציון האם מדובר בפונה שהוא חייל או קצין. במערכת הממוחשבת שבה נרשמים פרטי הפניות קיימת אפשרות להגדיר את נושאי הייעוץ באמצעות בחירה מבין מספר אפשרויות. מבדיקה של 77 פניות לייעוץ בקו הייעוץ של מדור הדין המשמעתי ושל הייעוצים שניתנו במענה לפניות, כפי שאלו נרשמו במערכת הממוחשבת במהלך המחצית הראשונה של אפריל 2012 נמצא, כי יש יועצים הנוהגים להזין את כל הייעוצים תחת הגדרה אחת, ויש יועצים המשתמשים במספר הגדרות מצומצם, שפעמים רבות אינן הולמות את נושא הייעוץ שניתן בפועל. מן האמור עולה, שבתקופת הביקורת לא היה קיים במדור הדין המשמעתי מאגר נתונים המפ לח את אופי הייעוצים שניתנו במדור, את הסוגיות שבהן מדובר, ואת אפיוני הפונים בסוגיות מסוימות (קציני שיפוט, נגדי משמעת או חיילים). כתוצאה מכך, לא ניתחה הפרקליטות הצבאית באותה עת את אופי השאלות המעסיקות את המפקדים והחיילים בקשר לדין המשמעתי. צבא ההגנה לישראל 97 .יש חשיבות גבוהה לנ יהול נכון של רישום הייעוצים שנותן מדור הדין המשמעתי, וזאת כדי שניתן יהיה ללמוד על אופי הסוגיות המעסיקות את האוכלוסיות השונות הפונות למדור לשם ייעוץ והכוונה בהליך הדין המשמעתי. משרד מבקר המדינה העיר, כי רשימת ההגדרות הקיימת אינה מספקת. כך למשל, נושא ניהול ה הליך לבדו חובק בתוכו סוגיות אפשריות רבות, כגון: הודאה בעובדות וכפירה באשמה, זימון עדים וניהול עדויות, או הסתמכות על ראיה בכתב. מן הראוי שמדור הדין המשמעתי ישקול לבחון מחדש את הגדרות נושאי הייעוץ במטרה שהגדרות אלו יתנו תמונה רחבה ומפורטת ככל הניתן בנוגע לאופי השאלות המעסיקות את הפונים למדור לשם ייעוץ; וזאת במטרה להפיק תמונת מצב אשר תשרת את המדור בתכנון הכשרות והשתלמויות עתידיות בדין משמעתי, או בעמידה על הצורך להוציא עדכונים ורענונים מקצועיים לקציני שיפוט. בהתייחסותו מנובמבר 2012 לממצאי הביקורת מסר צה"ל לעניין זה, כי בספטמבר 2012 פנתה הפרקליטות הצבאית לגורמי המחשוב באכ"א בבקשה לשדרג את מערכת תיעוד הפניות, ולהוסיף נושאי ייעוץ לרשימת ההגדרות של הייעוצים במערכת הממוחשבת; וכי בימים הקרובים יעברו היועצים במדור השתלמות מתאימה בעניין תיעוד הפניות. 3 . עד מועד סיום הב יקורת לא היה מנגנון העוקב אחר ריבוי ליקויים בהליכי דין משמעתי אצל קציני שיפוט מסוימים, וממילא לא היה קיים מנגנון המטפל בשיפור מקצועיותם של אותם קציני השיפוט. בהתייחסותו מנובמבר 2012 מסר צה"ל לעניין זה, כי הפרקליטות הצבאית תבחן את תיקון פקודת הדין המשמעתי, כך שקצין שיפוט אשר היא נאלצה להתערב בשלושה הליכי דין משמעתי או יותר, שניהל באותה שנה, לא יהא רשאי לשמש כקצין שיפוט, אלא רק לאחר שיעבור השתלמות ייעודית נוספת לשיפור הידע בכללי הדין המשמעתי. 4 . בביקורת עלה, כי לצד קציני שיפוט המתייעצים באופן תדיר עם מדור הד ין המשמעתי, ישנם קציני שיפוט שאינם נוהגים להיעזר בו: בפגישה עם כ-40 קציני שיפוט ציינו קצינים רבים, כי בתחום הדין המשמעתי הם נוהגים להתייעץ עם רס"ר היחידה, ואילו רק בודדים מבין הקצינים ציינו את מדור הדין המשמעתי כגורם מייעץ. בהתייחסותו מנובמבר 2012 ציין צה"ל לעניין זה מספר אמצעים שבאמצעותם הוא מפרסם את מדור הדין המשמעתי, והם: על גבי טופס השיפוט מצוינת האפשרות להתייעץ עם המדור; במסגרת איגרות שמפרסמת הפרקליטות הצבאית בנושאים הנוגעים לדין המשמעתי, המופצות לכלל קציני צה"ל פעמיים בשנה; במהלך ההכשרות לקציני השיפו ט מודגשת חשיבות הייעוץ לפני ההליך המשמעתי ובמהלכו. 98 דוח שנתי63ב 98 מן האמור עולה, כי למרות האמצעים שנוקט צה"ל לפרסום מדור הדין המשמעתי, קיים ספק, האם המודעות למדור הדין המשמעתי כגוף מייעץ בקרב קציני שיפוט בצה"ל היא ברמה מספקת. מן הראוי, שאכ"א והפרקליטות הצבאית יבדקו בקרב קציני השיפוט את רמת המודעות למדור הדין המשמעתי כגורם מייעץ; יבחנו את יעילות הפרסומים הקיימים בנוגע למדור ואת בהירותם; ויעדכנו במידת הצורך את אמצעי הפרסום, שיטות הפרסום ונפח הפרסומים. 5 . בביקורת נמצא, כי מבין הפונים למדור הדין המשמעתי כגוף מפקח מעטים הם ד ווקא חיילים הרואים עצמם נפגעים מהליכי דין משמעתי שנעשו ביחידות: בבדיקת 96 טפסים של הליכי דין משמעתי, שהועברו לבדיקת מדור הדין המשמעתי, וכן בבדיקת ההחלטות שקיבל המדור בעניינם נמצא, כי רק תשעה מן הפונים היו החיילים שנידונו או בני משפחותיהם; ואילו במרבית ההליכים הפונים היו סגלים של בתי כלא או בתי מעצר צבאיים או גורמים ביחידה. מהתפלגות הפניות האמורה עולה, שמודעות חיילים לסמכות הפיקוח של מדור הדין המשמעתי היא נמוכה יחסית למודעותם של גורמים אחרים הפונים למדור לבחינת הליכים. יצוין, כי בעקבות הביקורת ובמהלכה יזמה ר אש מדור הדין המשמעתי הוספת פרסום אודות המדור בתלוש המשכורת, ובהתייחסותו מנובמבר 2012 מסר צה"ל לעניין זה, כי הפרסום ייעשה לפחות פעמיים בשנה. כמו כן, ביוני 2012 הוציא ענף משטר ומשמעת באכ"א לוח חדש של זכויות וחובות החייל (לתלייה ביחידות), ואשר בו מודגש הפרסום אודות מדור הדין המשמעתי. משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את היזמות של מדור הדין המשמעתי ושל ענף משטר ומשמעת באכ"א. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהפרקליטות הצבאית תבחן את האפשרות לחייב קציני שיפוט להודיע לנידון בדין משמעתי, בתום הדיון, ובדומה להודעות על אפשרויות הגשת ערר והמתקת העונש, גם על אפשרותו לפנות אל מדור הדין המשמעתי לבחינת חוקיות ההליך שהתקיים בעניינו. בהתייחסותו מנובמבר 2012 מסר צה"ל לעניין זה, כי יפעל לתיקון טופס השיפוט בדין המשמעתי, כך שתתווסף הוראה לקצין השיפוט להודיע לנאשם בתום הדיון, על זכותו לפנות למדור הדין המשמעתי. עוד מסר צה"ל, כי הוא פועל לעדכן את פנקס הכיס שמקבל כל מתגייס לצה"ל, כך שיוספו בו פרטי ההתקשרות עם מדור הדין המשמעתי. בנוסף לכך ציין צה"ל, כי באתר האינטרנט האזרחי והצבאי של הפרקליטות הצבאית מפורסמת חוברת "השיפוט בדין המשמעתי", ובה מפורטים, בין היתר, זכויות החיילים בדין המשמעתי ודרכי ההתקשרות עם מדור הדין המשמעתי. . צבא ההגנה לישראל 99 . משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולות הפרקליטות הצבאית לתיקון חלק מהליקויים תוך כדי הביקורת, ומעיר על הצורך להמשיך ולבדוק את רמת המודעות למדור הדין המשמעתי על תפקידי ו השונים בקרב אוכלוסיות שונות בצה"ל, ולנקוט בהקדם פעולות להגברת המודעות, במידת הצורך; ועל הצורך לקבוע מנגנון לשיפור מקצועיותם של קציני שיפוט שמרבים לשגות בניהול דיונים משמעתיים. .הליכי הדין המשמעתי .1 . תיעוד ההליכים וההנמקות על פי פקודת הדין המשמעתי, תלונה בדין משמעתי תוגש בטופס תלונה ודיון ("טופס 630 "). בטופס יפורטו מהות המעשה המיוחס לחייל, והמהווה לכאורה עברה, מועד המעשה וסעיף העברה. קצין השיפוט ינהל את רישום הדיון על גבי טופס התלונה. בין היתר עליו לתעד בטופס את דברי הנידון בנוגע לאשמה המיוחסת לו - האם כופ ר או מודה; עליו לנמק בכתב את החלטתו להרשיע או לזכות; לרשום את דברי הנידון לפני הטלת העונש; ולרשום את נימוקי החלטתו להטיל את העונש אותו בחר להטיל, בשים לב לשיקולים שונים, כגון: חומרת העברה ונסיבות ביצועה, עברו של החייל ונסיבותיו האישיות. בביקורת שנערכה בשני בסיסים של צה"ל נמצאו מקרים רבים שבהם קציני שיפוט תיעדו באופן לקוי את הליכי הדין המשמעתי שהם קיימו. בעיקר הדברים נכונים בנוגע לרישום הנימוקים לגזר הדין; בנוגע לסימון על גבי הטופס כי הודע לנאשם על זכותו לערור או לבקש המתקה של העונש; ולעתים הדברים נכונים גם בנוגע לתיאור מעשה העברה עצמו. להלן פירוט: בבח"א שבתל נוף נבדקו 50 הליכי דין משמעתי שהתנהלו בבסיס בשנת 201215 . ב-33 מהליכים אלה נמצא, כי לא סומן על גבי טופס התלונה כי הודע לנאשם על זכותו להגיש ערר או כי הודע לו על זכותו לבקש המתקה של העונש. כמו כן, בכמחצית מן ההליכים האלה נוסחו נימוקי גזר הדין באופן שהוא שבלוני לחלוטין וחוזר על עצמו לגבי טופסי תלונה שונים, דוגמת "חומרת העברה תואמת לעונש"; ולא נרשמה התייחסות לנסיבות המסוימות בביצוע העברה, לעברו המשמעתי של החייל, לנסיבותיו האישיות וכיו"ב. דברים דומים עלו בבה"ד למקצועות החימוש השייך לאט"ל, שם נבדקו אקראית שתי קבוצות של הליכי דין משמעתי ובסך הכל 109 הליכים. נמצאו שם גזרי דין שלא היו מנומקים, גם במקרים שבהם נשפטו חיילים בגין אותה עברה וקיבלו עונשים שונים בתכלית. .__________________ .15 נבדקו43 הליכים באופן אקראי מקלסר שבו113 הליכים שהתנהלו בטייסת מנהלה ב- 2012 . נוסף לאלו נבדקו כל ההליכים בקלסר שבהם כפר הנאשם באשמה, ובסך הכל - 50 .הליכים 100 דוח שנתי63ב 100 דוגמה לכך ניתן לראות במספר הליכים בגין סירוב להשתתף בקורס, עברה נפוצה למדי בבה"ד למקצועות החימוש: מבין 11 הליכים בגין עילה זו נידונו שישה חיילים לעונש של 10 ימי מחבוש בפועל, עונש נפוץ על עברה זו. שני חיילים נידונו ל-20 ימי מחבוש בפועל, חייל אחד- לחמישה ימי מחבוש בפועל; ושני חיילים - ל-10 ימי מחבוש על תנאי לתקופה של שלושה חודשים. אחד מן העונשים של 20 ימי מחבוש בפועל הומר בערר ל-20 ימי מחבוש על תנאי, ועונש מחבוש אחד של10 ימים הומר בערר ל -14 ימי מחבוש על תנאי. אף לא אחד מגזרי הדין, לרבות ההכרעות בעררים, נומק, ועל כן לא ניתן לדעת מאיזו סיבה ניתנו עונשים כה שונים במקרים לכאורה דומים. בהקשר זה יש לציין, כי שני העונשים הכבדים ביותר שהוטלו - 20 ימי מחבוש בפועל - ניתנו על ידי קצין שיפוט אחד, שעה ששאר העונשים הוטלו על ידי שני קציני שיפוט אחרים. במהלך בדיקת ההליכים האמורים, וכן במהלך בדיקת 96 הליכים שהופנו לבדיקה במדור הדין המשמעתי, נמצאו גם מקרים שבהם, בנוסף על כך שלא נרשמו נימוקים לגזר הדין או שנרשמו נימוקים שבלוניים וללא התייחסות אישית, גם לא תוארה ההתנהגות העבריינית שבגינה נשפט החייל. יצוין, כי כבר ב - 2009 עמד מבקר אכ"א על היעדר ההנמקות בפסקי הדין המשמעתיים, וציין תופעה זו בין הליקויים האופייניים בנושא דין משמעתי ביחידות. למרות זאת, כאמור, נמשכה תופעה זו גם בתקופת הביקורת. בהתייחסותו מנובמבר 2012 מסר צה"ל לעניין זה, כי מדור הדין המשמעתי יעביר הדרכות לקציני הבה"ד למקצועות החימוש והבח"א בתל נוף בנושא השיפוט המשמעתי; ו כי הוא מקיים הדרכות דומות בבסיסי צה"ל נוספים, ככל שהמדור מזהה צורך בביצוע ההדרכות. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הליקויים אשר נמצאו בתיעוד ההליכים המשמעתיים וההנמקות בשתי היחידות האמורות הובאו לשם הדגמה והמחשת הבעיה, ולא משום שרק ביחידות אלו שוגים קציני השיפוט . לתיעוד מלא של הליך הדין המשמעתי, ובמיוחד של הנימוקים שעמדו בבסיס קביעת העונש המסוים, חשיבות גדולה בהיותו תורם לקיום של תהליך קבלת החלטות מושכל, וכן תורם לאחידות בענישה, עד כמה שניתן כאשר הנסיבות דומות; ובהיותו תורם לשקיפות ההליך השיפוטי, לתקינותו, ולמראי תם של פני הדברים. עוד תורמים במיוחד רישום ההנמקות לעונש ותיאור העברה ונסיבותיה במפורט, ליכולת להכריע בערר - לכשהוא מוגש - באופן מושכל ועל בסיס מידע מלא ורלוונטי. 2 . ניהול ההליך ובירור האשמה רובם המכריע של הליכי הדין המשמעתי הם הליכים פשוטים מבחינה משפטית, שכן מרבית הנידונים מודים באשמה במפורש או במשתמע. עם זאת, בחלק מן המקרים הליכי הדין המשמעתי דורשים מקצין השיפוט ניהול עדויות וראיות. לעתים הליך דין משמעתי מתקיים לאחר חקירה או בדיקה של הפרקליטות הצבאית ובהסתמך על חוות דעת פרקליט המורה על העמדה לדין משמע תי. דוגמאות מובהקות לכך הן, למשל: עברה שגרמה לתאונת דרכים קשה; או שימוש בלתי חוקי בנשק שבגינו נגרמה פציעה. תוצאותיה של חקירה או בדיקה של צבא ההגנה לישראל 101 . הפרקליטות הצבאית עשויות להיות: סגירת התיק, הוראה על הגשת כתב אישום או הוראה לנקוט צעד פיקודי - נזיפה או העמדה לדין משמעתי. על פי נתוני הפרקליטות הצבאית מספטמבר 2011, ב - 2010 ניתנו 2,776 חוות דעת פרקליט המורות על העמדה לדין משמעתי. במקרים שבהם הדין המשמעתי מתנהל לפי הוראת פרקליט צבאי, הצורך בניהול עדויות וראיות הוא שכיח. עם זאת, גם מקרים שאינם מגיעים כדי חקירה ובדיקה של הפרק ליטות הצבאית עשויים להיות מורכבים, וזאת כאשר הנידון כופר באשמה. על פי פקודת הדין המשמעתי, כפר הנידון באשמה והכחיש את כל העובדות המיוחסות לו, יפעל קצין השיפוט לבירור האשמה. כמו כן, קצין השיפוט רשאי להסתמך על עדויות ועל ראיות בכתב, אלא אם הנידון חולק על תוכנן. במקרה כזה, עליו לזמן עד שיוכל להוכיח את תוכן העדות או הראיה, אלא אם ניתן לברר את תוכן העדות או הראיה בדרך אחרת, ובלבד שהבירור ייערך לפני הנידון ושתינתן לו הזדמנות להציג שאלות לעד. קצין השיפוט לא יגבה עדויות אלא לפני הנידון, וכן לא יעיין בעדויות בכתב או בכל חומר כתוב אחר, אלא אם כן ניתנה לנידון הזדמנות לעיין בהם. במקרים שנבדקו בביקורת, שבהם החליט מדור הדין המשמעתי להתערב, שיעור הליקויים שנמצאו באופן הוכחת האשמה היה 13% . נבדקו במדור הדין המשמעתי שתי קבוצות של הליכים: א. קבוצה אחת - אותם 96 הליכים האמורים ש הופנו לבדיקה במדור הדין המשמעתי (ואשר רק בחלקם החליט המדור להתערב); ב. קבוצה שנייה - 31 הליכים שבכולם החליט מדור הדין המשמעתי להתערב ולבטל או לשנות את הפסק או גזר הדין, ואשר נבחרו באופן אקראי מבין עשרות הליכים כאלו אשר המתינו במדור הדין המשמעתי באפריל 2012 לקבלת אישורו של סגן הפצ"ר על ההתערבויות. בבדיקת 96 ההליכים שהופנו לבדיקת מדור הדין המשמעתי (ואשר רק בחלקם החליט המדור להתערב) נמצאו ליקויים שונים ברבים מהם, כפי שפורט וכפי שיפורט להלן. עם זאת, ב-23 מבין ההליכים בלבד החליט המדור להתערב ולבטל את הפסק או לשנותו. נמצא, כי שלושה מבין 23 הליכים אלו (כ-13% ) בוטלו משום שהליך הוכחת האשמה היה לקוי ועל כן קיים חשש לעיוות דין. שיעור דומה של ליקוי מסוג זה נמצא גם בבדיקת 31 ההליכים שבהם החליט מדור הדין המשמעתי להתערב: ארבעה מהם (כ-13% ) בוטלו משום שהנאשם כפר באשמה והורשע בלי שקצין השיפוט פעל לבירור האשמה או בהתבסס על עדות שנגבתה שלא בפניו של הנידון. להלן דוגמה להתערבות של המדור בעילת חשש לעיוות דין: במקרה אחד הורשע חייל בגין התרשלות במילוי תפקידו ונידון ל-10 ימי מחבוש בפועל. החייל ערר, שכן הוא כפר באשמה והורשע בלי שהתנהל הליך של עדויות וראיות להוכחת אשמתו. אפילו קצין השיפוט הבכיר שדן בערר, קצין בדרגת סא"ל, לא עמד על הליקוי החמור בהליך המשמעתי שנערך לחייל, ודחה את הערר. ההליך הלקוי בוטל רק לאחר שבחדר המשמר הפיקודי של אט"ל הבחינו בו והפנו את ההליך לבחינה במדור הדין המשמעתי, שהורה על העמדה לדין מחדש בפני קצין שיפוט אחר. ליקויים בהבנתם של קציני שיפוט את הנדרש מהם כדי להוכיח אשמה בדין משמעתי עלו גם בפגישה עם כ-40 קציני שיפוט. במהלך הפגישה ציינו רבים מן הקצינים כי לדעתם, מקום שנידון כופר באשמה הם אינם חייבים להביא עדים לשם הוכחת האשמה, וניתן להסתפק למשל בדוח של משטרה צבאית או בתחקיר 102 דוח שנתי63ב 102 שנערך בבסיס באותו עניין; וכי ניתן להכריע בשאלת האשמה גם בהתבסס על שיקול דעתו של קצין השיפוט שמכיר את הנידון. על הקושי של קציני שיפוט להתמודד עם תיקים משמעתיים מורכבים, כדוגמת תיקים המצריכים ניהול פרשת ראיות משום שהנאשם כופר באשמה, הצביעה גם התובעת הצבאית הראשית, והיא אף ציינה במהלך הביקורת, כי בהזדמנויות שבהן היא מרצה בפניהם, קציני שיפוט מעידים בעצמם על קשייהם בתחום זה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן האמור עולה, כי חלק מקציני השיפוט מתקשים בניהול הליכי דין משמעתי שבהם נדרש לשמוע עדויות ולבחון ראיות שונות, וחלקם אינו בקיא בהוראות החלות על ניהול הדיון במקרה כזה. כתוצאה מכך חיילים מורשעים לעתים במסגרת הליכים שהם לקויים בתכלית. משמעות הדבר היא שהם נושאים לעתים בעונשים שאינם חוקיים, המבוססים על הליכים לקויים, ד בר חמור לכשעצמו ומהווה גם פגיעה בכבוד האדם. גם במקרים שבהם גורמים שונים (כגון גורמים בבתי הכלא, בחדרי המשמר ובמדור הדין המשמעתי) מאתרים את הליקוי בהליך (בעיקר כאשר מדובר בהליך שבמסגרתו הוטל עונש מחבוש) - משמעות הדבר היא על פי רוב ביטולו של ההליך ופגיעה בסמ כותו של קצין השיפוט הן כלפי החייל שנידון בפניו והן כלפי פקודיו האחרים. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שקצין השיפוט יעשה את כל הנדרש ממנו להוכחת האשמה, ויעשה זאת באופן העולה בקנה אחד עם הוראות החוק ופקודת הדין המשמעתי, כך שהכרעתו תעמוד על יסודות איתנים ולא תבוטל. בהתייחסותו מנובמבר 2012 מסר צה"ל לעניין זה, כי בהכשרות לקציני שיפוט מייחדים פרק לימוד בנושא תיעוד הליכי הדין המשמעתי ובנושא הראיות הנדרשות להוכחת אשמתו של הנידון. עוד הוסיף צה"ל, כי הפרקליטות הצבאית זיהתה את הקושי שקיים אצל קציני השיפוט בתיעוד ההליך ובהוכחת האשמה, ושלחה לכלל קציני צה"ל שתי איגרות בשני נושאים אלו. משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן הממצאים שהובאו בפרק זה עולה, כי למרות הפעולות שנקט צה"ל בעבר לשם הטמעת החשיבות של תיעוד הליכי הדין המשמעתי, עדיין רבים המקרים שבהם קציני שיפוט אינם מתעדים כראו י את ההליכים שהם מקיימים. כמו כן, למרות ייחוד פרק לימוד לנושא זה, עדיין נמצא כי קציני שיפוט מתקשים בהפנמת הליכי הוכחת אשמה. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את יזמת הפרקליטות הצבאית, שבה נקטה במועד סיום הביקורת, ביולי 2012 , לשלוח איגרת לכלל קציני צה"ל בנושא הוכ חת האשמה, ומעיר כי על צה"ל, ובמיוחד הפרקליטות הצבאית, לבחון מפעם לפעם את מידת הפנמתו בקרב קציני שיפוט של הליך הוכחת האשמה, והאם נדרשים צעדים נוספים שיסייעו לכך, בהיות הליך זה ותקינותו קשורים קשר ישיר למושג הצדק בהליך השיפוטי. צבא ההגנה לישראל 103 .3 . הפעלת סמכויות שיפוט וענישה "קצין שיפוט זוטר" הוגדר בפקודת הדין המשמעתי ככל קצין בשירות הסדיר או בשירות מילואים פעיל, שדרגתו סגן ומעלה, שאינו קצין שיפוט בכיר, ובתנאי שעבר בהצלחה מבחן דין משמעתי, והוכשר כנדרש בפקודות הצבא. "קצין שיפוט בכיר" הוגדר שם ככל קצין בשירות הסדיר או בשירות מ ילואים פעיל, שדרגתו רס"ן לפחות, וכן מפקד פלוגה ביחידה לוחמת, ובתנאי שעבר בהצלחה מבחן דין משמעתי, והוכשר כנדרש בפקודות הצבא. לקציני שיפוט בדרגות ובתפקידים שונים הוענקו סמכויות שונות של שיפוט. כמו כן, בפקודת הדין המשמעתי קבועים מקרים מסוימים רבים, המסייגים א ת סמכויות קציני השיפוט. כך למשל, לא יועמד חייל לדין בגין עברה שעניינה היעדר מן השירות שלא ברשות למשך 24 שעות או יותר, אלא בפני קצין שיפוט בכיר; קצין שיפוט לא ידון חייל בגין מעשה שמתנהלת או חייבת להתנהל בגינו חקירת משטרה צבאית חוקרת (מצ"ח), אלא באישור פרקליט צבאי. תנאי בסיסי לסמכות שפיטה הוא, כי הקצין עבר השתלמות ומבחן בדין משמעתי. לקציני שיפוט בדרגות ובתפקידים שונים הוענקו גם סמכויות שונות של ענישה. כך למשל, על פי פקודת הדין המשמעתי, קצין שיפוט זוטר מוסמך להטיל עד שבעה ימי ריתוק בלבד, ואילו קצין שיפוט בכיר בדרגת סא"ל מוסמך להטיל עד 28 ימי ריתוק. בביקורת נמצא, כי ב -11 מ-31 ההליכים האמורים, שבהם החליט מדור הדין המשמעתי להתערב, חרגו קציני השיפוט מסמכויות השיפוט או הענישה שלהם: בשלושה מקרים קצין השיפוט לא היה מוסמך לדון משום שהתקיימה באותם עניינים חקירת מצ"ח בא ותה עת; במקרה אחד - הקצין שדן לא הוסמך כקצין שיפוט; ובשבעה מקרים הטילו קציני שיפוט עונשים שאינם בסמכותם. ההליכים שנדונו ללא סמכות בוטלו; ואילו בהליכים שבהם הוטלו עונשים בחריגה מסמכות התערב המדור והעמידם בגבולות הסמכות. כמו כן, נמצאו בביקורת מקרים שבהם קצי ני שיפוט הרשיעו חיילים בעברה על סעיף 133 לחוק השיפוט הצבאי שעניינה אי -קיום הוראות המחייבות בצבא, אף שמדובר למעשה בעברה על סעיף 94 לחוק השיפוט הצבאי: היעדר מן השירות שלא ברשות, שעל פי פקודת הדין המשמעתי קיים הבדל בעונש המרבי בגינה אם בוצעה בטווח של עד 24 שעות או למעלה מכך. על פי רוב מדובר בהיעדרויות קצרות מפעילויות הקבועות בלוחות זמנים, כגון - אי-הגעה למסדר בוקר ולאימון גופני. במקרים כאלו, לבחירה בסעיף האישום הלא נכון יש לעתים השלכה של חריגה מסמכות הענישה. פרט ל -11 המקרים האמורים שבהם התערב המדור משום שקציני שיפוט חרגו במובהק מסמכויות הענישה שלהם, בארבעה הליכים נוספים מבין 31 ההליכים האמורים, שבהם הורשעו חיילים בעברה של אי -קיום הוראות המחייבות בצבא, התערב המדור והעמיד את ההרשעה על העברה הנכונה ועל הנסיבות הנכונות: עברת היעדר מן השירות אשר בוצעה בטווח של עד 24 שעות. בשלושה מהם קוצרו העונשים לגבולות הסמכות. לדוגמה, במקרה החמור מבין השלושה, חייל נשפט על ידי קצין שיפוט בכיר בדרגת רס"ן על פי סעיף 133 , והוטלו עליו10 ימי 104 דוח שנתי63ב 104 מחבוש בפועל, עונש שבסמכותו להטיל בגין עברה מסוג זה. מדור הדין המשמעתי התערב והמיר את העברה להיעדר מן השירות לפחות מ -24 שעות, וכן העמיד את העונש על ארבעה ימי מחבוש בפועל, שהוא העונש המרבי שרס"ן מוסמך להטיל בגין עברה זו. 4 . התייחסות לעונשי מחבוש מותנים במסגרת הליך משמעתי כאמור, אחד העונשים שניתן להטיל בדין משמעתי הוא מחבוש על תנאי. על פי פקודת הדין המשמעתי, קצין שיפוט שהטיל על חייל עונש מחבוש רשאי לצוות כי העונש, כולו או מקצתו, יהיה על תנאי, וזאת לתקופה שתיקבע בפסק. התניית העונש תירשם הן בטופס התלונה והן בגיליון ההתנהגות של החייל. על פי פקודת הדין המשמעתי, חייל שנידון למחבוש על תנאי לא יישא עונש זה אלא אם בתקופה שנקבעה בפסק עבר עברה מסוג העברה שבגינה הוטל התנאי, והמעשה שביסוד העברה הנוספת דומה למעשה שביסוד העברה הראשונה. הנשיאה בעונש אינה אוטומטית במקרה כזה, אלא היא כפופה למתן פסק משמעתי המורה על כך. פקודת הדין המשמעתי מטילה על קצין שיפוט שמרשיע נידון בעברה נוספת שלגביה תלוי ועומד מחבוש מותנה, לצוות על הפעלת המחבוש המותנה. זאת, גם אם קצין השיפוט עצמו איננו מוסמך להטיל עונש מחבוש. עם זאת, אם מצא קצין השיפוט שהפעלת המחבוש המותנה לא תהיה צודקת בנסיבות העניין, רשאי הוא להורות על הארכת תקופת התנאי בהתקיים ש ני תנאים: א. מדובר בהרשעה הראשונה של הנידון בעברה הנוספת; ב. קצין השיפוט לא הטיל על הנידון בשל העברה הנוספת עונש מחבוש. לגבי החובה להורות על הפעלת עונש מותנה או לקבוע את הארכתו נקבע בפקודה סייג והוא, כי לא יופעל עונש מחבוש מותנה ולא תוארך תקופתו, אלא אם כן לפני קצין השיפוט, הדן בעברה הנוספת, מונח טופס התלונה שבו הוטל העונש המותנה, ואם נוכח קצין השיפוט כי העונש המותנה הוטל כדין. על פי פקודת הדין המשמעתי, קצין שיפוט שהרשיע נידון בגין עברה נוספת והפעיל מחבוש מותנה, או האריך את תקופת התנאי, יטיל גם עונש בגין העברה הנוספת, שאינו כולו מחבוש על תנאי. בביקורת נמצאו ליקויים הנוגעים להפעלת עונשי מחבוש מותנים במסגרת הליכים משמעתיים. כך למשל, מבין 31 ההליכים שבהם התערב מדור הדין המשמעתי ואשר נבחנו במהלך הביקורת, בשמונה מקרים (כ-26% ) ההתערבות הייתה בנוגע להפעלת עו נשים מותנים: ארבע הוראות בדבר הארכת תקופת התנאי בוטלו - שתיים מהן משום שבפני קצין השיפוט לא היה מונח טופס התלונה שבו הוטל העונש המותנה, השלישית - משום שמדובר היה בהרשעה שנייה בעברה נוספת שבגינה כבר לא ניתן להאריך תקופת תנאי, והרביעית - משום שבאותה עת לא היה בתוקף מחבוש מותנה בר -הארכה; בשני מקרים לא הוטל לצד הארכת העונש המותנה עונש נוסף והמדור הורה על הטלת נזיפה; ובשני מקרים - עונשי מחבוש מותנים שהוטלו לצד הפעלת עונש מותנה הומרו בנזיפה. ליקויים דומים הנוגעים להפעלת עונשי מחבוש מותנים נמצאו גם בעשרה מבין 96 ההליכים האחרים שהופנו לבדיקה במדור הדין המשמעתי (בין שהמדור החליט להתערב בהם ובין שלא). כמו כן, נערכה בדיקה בחדר משמר של אט"ל המשמש, בין היתר, לכליאה של חיילים שנידונו לעונש מחבוש במסגרת הליכים משמעתיים ביחידות אט"ל. במסגרת הבדיקה של 24 הליכים שבגינם נידונו חיילים למחבוש, צבא ההגנה לישראל 105 . נמצא הליך אחד שבו הופעל עונש מותנה בגין עברה שונה. גורמי חדר המשמר הבחינו בליקוי והפנו את ההליך למדור הדין המשמעתי, שהתערב ושינה את הפסק. כן נמצא שם מקרה שבו קצין שיפוט לא יכול היה להתייחס לעונש מותנה משום שלא הונח בפניו טופס התלונה שבו נקבע העונש המותנה. מקרים שבהם טופס התלונה שבו נקבע העונש המותנה אינו מונח בפני קצין השיפוט הדן בעברה הנוספת, נובעים על פי רוב ממעברים בין יחידות, סיפוחים וכיו"ב - מצבים, שבהם קיים קושי לאתר את הטפסים בזמן סביר. במדור הדין המשמעתי אין נוהגים להתערב בהליכים כאל ו, ולמעשה, מליקוי זה לא נפגעים חיילים הנידונים בדין משמעתי, אלא נהנים ממנו, משום שהעונש המותנה אינו מופעל. מן האמור עולה, שלא אחת טועים קציני שיפוט בהפעלת עונשי מחבוש מותנים מסיבות הקשורות להיעדר מקצועיות שלהם ולהבנה ולהפנמת חסר את ההוראות הנוגעות לנושא זה . כמו כן, במקרים מסוימים קציני שיפוט אינם יכולים לממש עונשי מחבוש מותנים, בשל העובדה, שטופסי התלונה המקוריים אינם מונחים בפניהם, דבר הפוגע, לדעת משרד מבקר המדינה, ביכולת ההרתעה ובמעשיות של עונש זה. מן הראוי לבחון דרכים לשפר את נגישות קציני השיפוט למידע הרל וונטי במקרים כאלו, ובין היתר, באמצעות מיכון טופס התלונה. בהתייחסותו מנובמבר 2012 מסר צה"ל לעניין זה, כי הוא בוחן הצעה למיכון ההליך המשמעתי בצה"ל, כך שטופסי התלונה המקוריים יופיעו במערכת הממוחשבת ויהיו נגישים למפקדיו של החייל בעת ההליך; כי מערכת ממוכנת זו תלווה את קצין השיפוט בעת ניהול הליך משמעתי ותפקח על פעולותיו, ובין היתר, תתריע בפניו על קיומו של עונש מחבוש מותנה בר-הפעלה שנגזר על הנידון בפניו. עוד מסר צה"ל, כי מימוש נושא המיכון מותנה בתקציב מתאים. . משרד מבקר המדינה מעיר, כי יש חשיבות גדולה לתיעוד נכון ומפורט של הליכי הדין המשמעתי המתקיימים ביחידות על גבי טופסי התלונה. משום כך קיים צורך להתמיד ולהעמיק את מקצועיותם של קציני השיפוט בכל הנוגע לתיעוד הליכי הדין המשמעתי, צורך הקיים ביתר שאת כל עוד שההליך המשמעתי אינו ממוחשב; וכן להעמיק את מקצועיותם של קציני השיפוט בכל הנוגע לסמכויות השיפוט והענישה בדין משמעתי; בנוגע להפעלת עונשי מחבוש מותנים במסגרת הליכים משמעתיים; ובנוגע לניהול הליכים משמעתיים הדורשים הוכחת אשמה. מן הראוי שהפרקליטות הצבאית תבחן דרכים נוספות לשיפור מקצועיותם של קציני השיפוט, ותנקוט את הפעולות הנדרשות לשם כך. 106 דוח שנתי63ב 106 היבטים במימוש הענישה המשמעתית .1 . ביצוע עונשי מחבוש על פי פקודת הדין המשמעתי, קצין השיפוט יישא באחריות לביצוע העונש שהוטל על הנידון בהליך המשמעתי. גזר קצין השיפוט על חייל עונש מחבוש או הורה להפעיל עונש מחבוש מותנה, יודיע לנידון במעמד גזר הדין כי הוא נתון במשמורת חוקית של הצבא מרגע הטלת העונש, אלא אם כן עיכב את ביצוע העונש בהתאם לאמור בפקודה. חייל שנידון למחבוש והוחזק קודם לכן במעצר סגור או פתוח בגין אותה העברה, יקוזזו ימי מעצרו ממניין ימי המחבוש שנגזר עליו. בצה"ל שני בסיסי כליאה: בסיס כ ליאה בצריפין (להלן - כלא 4 ), ובסיס כליאה בסמוך לעתלית (להלן - כלא 6 ). בנוסף לשני בסיסי הכליאה קיימים בצה"ל חדרי משמר של המשטרה הצבאית או כאלו השייכים לפיקוד או לזרוע (להלן - "חדרי משמר יחידתיים"). תיאום וויסות כלל חיילי צה"ל, שנידונו לעונשי מחבוש או למעצר, בין בסיסי הכליאה וחדרי המשמר, נעשה על ידי ענף כליאה במפקדת קצין המשטרה הצבאית הראשי. יצוין, כי רק בכלא 4 ישנם מקומות כליאה המוקצים לנשים. בביקורת נמצא, כי בצה"ל קיימת מצוקה קשה של מקומות כליאה, וכתוצאה מכך, חיילים שנשפטו לעונשי מחבוש במסגרת הליכים משמעתיים לעתים אינם נושאים בעונשם. יודגש, כי במצב המשפטי הקיים גם לא ניתן להמיר את עונש המחבוש, לאחר גזירתו, בעונש אחר, דוגמת ריתוק, וכך חיילים שאינם נושאים בעונש המחבוש בשל חוסר מקום בכלא אינם נושאים גם בעונש חלופי, ולמעשה הם פטורים מעונש16. חומרת הבעיה הומחשה במסגרת ביקורים שנערכו ביחידות במסגרת הביקורת. כך למשל, בבח"א בתל נוף הוצגה רשימה המתייחסת לתקופה של שנה (מנובמבר 2010 ועד נובמבר 2011 ) של57 הליכים שהתנהלו בטייסת מנהלה ושבגינם נידונו חיילים לעונשי מחבוש, ולא נשאו בעונשם משום שלא היו באותה עת מקומות פנויים ב כלא. על פי רשימה זו לא מומשו באותה תקופה בסך הכל 674 ימי מחבוש. במספר מקרים מדובר בחיילים שהורשעו בעברות משמעת קשות, כגון מעשי אלימות כלפי חיילים אחרים או באיום ועלבונות כלפי מפקדים. כן היו ברשימה חיילים שנידונו ונמצאו אשמים באותה תקופה מספר פעמים ובגין מספר עברות, ולא נשאו בעונש מספר פעמים. כך למשל, אחד החיילים נידון בספטמבר, באוקטובר ובנובמבר 2011 בגין היעדר מן השירות מעל 24 שעות ובגין בריחה ממשמורת, ונגזרו עליו בכל אותן פעמים עונשי מחבוש. עונשי המחבוש הצטברו ל- 34 ימים, אך הוא לא ריצה אף לא אחד מהם. במהלך הביקור בבסיס ציינו קציני שיפוט, כי חיילות כמעט שאינן נשלחות למחבוש בשל מצוקת הכליאה. גם במהלך ביקור בבה"ד למקצועות החימוש ציינו קציני שיפוט בפני עורכת הביקורת את הקושי במימוש עונשי מחבוש והוסיפו, כי בחדר המשמר הפיקודי לא מוכנים לקבל חיילים שכבר ריצו בו עונש מחבוש בעבר והתנהגו באופן "בעייתי", דבר המצמצם עוד את יכולת מימוש המחבוש. .__________________ .16 .אם כי ההליך המשמעתי ותוצאותיו נרשמים בגיליון ההתנהגות של החייל צבא ההגנה לישראל 107 . יצוין, כי בצה"ל התייחסו במהלך 2011 למצוקת הכליאה ונקטו פעולות מסוימות בנוגע אליה: בדצמבר 2011 ,התייחס סגן הרמטכ"ל לבעיה, והנחה את הזרועות הפיקודים וסמכויות 17 נוספות להיערך לפתיחת חד רי משמר יחידתיים, שבהם ייכלאו חוגרים בסדיר ומילואים שנדונו לעד 28 ימי מחבוש. כמו כן, בדצמבר 2011 נוספה פלוגת כליאה לנשים בכלא6 , ובה60 .מקומות במאי 2011 יזם מדור הדין המשמעתי הצעה, ולפיה ניתן יהיה להמיר עונש מחבוש לאחר מתן גזר הדין לעונש ריתוק אם התברר שאין מקום בכלא או בחדר משמר, וזאת כדי למנוע מצב שבו חיילים שנידונו למחבוש והעונש לא מומש בשל תפוסה מלאה בבתי הכלא או בחדרי המשמר, לא ייענשו כלל. במועד סיום הביקורת, ביולי 2012 , קיים ראש מטה ראש אכ"א דיון בנושא, והנחה את ראש ענף משטר ומשמעת באכ"א ואת ראש מדו ר הדין המשמעתי לפעול לשינוי פקודת הדין המשמעתי בהתאם להצעה האמורה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי אי -מימושו של עונש מחבוש שהוטל במסגרת הליך משמעתי הוא חמור, בהיותו מרוקן מתוכן את ההליך עצמו ואת גורם ההרתעה הן כלפי החייל שנידון באותו הליך והן כלפי חיילים אחרים, ובמקרים מסוימים הוא עלול לפגוע קשות בסמכותם של מפקדים. מעבר לכך, היעדרה של אפשרות מעשית לממש במקרים רבים עונשי מחבוש עלולה להשפיע על קציני שיפוט שלא להטיל עונש זה, גם כשזהו העונש המתבקש בנסיבות המקרה הנדון, ובכך עלול להצטמצם משמעותית טווח העונשים בדין המש מעתי. על צה"ל להידרש בהקדם לעבודת מטה מקיפה שתתייחס לדרכים יעילות לצמצום מצוקת מקומות הכליאה. בנוסף לכך, מן הראוי שהפיקודים, הזרועות והסמכויות יפעלו למימוש הנחיית סגן הרמטכ"ל בנוגע לפתיחת חדרי משמר, ומן הראוי שהמהלך לשינוי פקודת הדין המשמעתי יושלם בהקדם, כ די להוסיף חלופת ענישה יעילה. בהתייחסותו מנובמבר 2012 מסר צה"ל לעניין זה, כי הוא צופה שהתיקונים לפקודות, המצויים בימים אלו בסבב אישורים, יאושרו ויפורסמו עד תום הרבעון הראשון של שנת 2013 . כן מסר צה"ל לעניין זה, כי נפתחו מחדש חדרי משמר רבים ביחידות צה"ל שונות ; כי מוקמים חדרי משמר נוספים ומורחבים מקומות כליאה בחדרי משמר קיימים; וכי בכך יושלמו עוד כ -150 מקומות כליאה אשר אמורים לספק מענה לצורך הקיים. 2 . עיכוב ביצוע של עונשי מחבוש על פי פקודת הדין המשמעתי, בידי קצין השיפוט שפסק את העונש הסמכות לעכב את ביצועו מעילות שונות המנויות בפקודה, ובין היתר, בעילה של תפוסה מלאה של מתקני הכליאה - לתקופה של עשרה ימים, לכל היותר. החלטה לעכב את ביצוע העונש תירשם בטופס התלונה במקום המיועד לכך, תוך פירוט עילת .__________________ .17 על פי "המילון למונחי צה"ל", בהוצאת אג"ם -תוה"ד, התשנ"ח - 1998 , "סמכות תגבורת מנהלית" היא מסגרת ארגונית, כגון: פיקוד מרחבי, עוצבה, מתקני מטכ"ל או כל גוף אחר שהוחלט להגדירו כך. 108 דוח שנתי63ב 108 העיכוב, וכן תימסר הודעה לנידון כי עונשו עוכב. תוקף הוראה בדבר עיכוב ביצוע העונש או הפסקתו יהיה עם נתינתה, ולא יהיה תוקף להחלתה בדיעבד. בביקורת נמצא, כי לא אחת חיילים שנידונו לעונשי מחבוש נושאים בפועל פחות ימי מחבוש מאלו שנפסקו להם בשל כך שקציני שיפוט טועים באופן שבו הם מעכבים ביצועם של עונשי מחבוש, או שכלל אינם מעכבים את העונ ש: בתשעה מבין 96 ,ההליכים האמורים שהופנו לבדיקה של מדור הדין המשמעתי ריצו חיילים עונשי מחבוש קצרים מאלו שנפסקו להם, ברובם המוחלט של המקרים משום שקצין השיפוט לא עיכב את ביצוע העונש (משום שלא היו מקומות פנויים במתקני הכליאה באותה עת) או שעיכב אותו באופן לקוי. כך למשל, במקרה מסוים נידון קצין בדרגת סרן בהליך משמעתי על כך שבהיותו מפקד נסיעה התיר לנהג לנסוע במהירות הגבוהה באופן ניכר מהמותר. עיון בנגררת התלונות של הקצין העלה כי כבר נידון בעבר במסגרת הליכים משמעתיים רבים, ובגינם קיבל אתראה, ריתוק וקנס, בלי שנגזר עליו עד אז מחבוש בפועל. בהליך האמור הורשע הקצין בהתרשלות ונגזרו עליו שבעה ימי מחבוש בפועל. משום שקצין השיפוט עיכב באופן לקוי את ביצוע העונש, חלפו לפחות ארבעה ימים ללא שנשא בעונש. כלומר, בפועל נשא הקצין בפחות ממחצית עונשו. משרד מבקר המדינה מעיר, כי ההשלכות הקשות של אי -מימושו של עונש מחבוש בשל מחסור במקומות כליאה באות לידי ביטוי גם במקרה שבו עונש מחבוש ממומש חלקית בשל עיכוב ביצוע לא תקין. מן הראוי לבחון כיצד ניתן לשפר מקצועיותם של קציני שיפוט בסוגיה מסוימת זו; וכן לבחון האם יש מקום להבהיר את ההוראות בנושא זה. 3 . מימוש עונשי ריתוק ביחידות על פי פקודת הדין המשמעתי, חייל שנידון לריתוק לא יעזוב את שטח המחנה, המתקן או האנייה, פרט למילוי תפקידו. מפקד המחנה יוכל להטיל על החייל המרותק חובת התייצבות לפני הסמל התורן לאחר גמר אימוניו או עבודתו, אחת לשעה, עד השעה 22:00 (להלן- "מעקב מרותקים"). למעקב מרותקים משמעות מיוחדת ביחידות עורפיות, בשל קלות היציאה מהן וסמיכותן ליישובים גדולים, וכן משום שמשרתים בהן חיילים שיוצאים לעתים קרובות לביתם או אפילו יום-יום, דבר שממילא אינו מתקיים ביחידות שדה. על כן קיימים ביחידות כאלו נוהלי מעקב מרותקים, ונהלים כאלו היו בתקופת הביקורת גם בבה"ד למקצועות החימוש ובבח"א בתל נוף. כך למשל, על פי נוהל של הבח"א שכותרתו "דף נספח לחייל המרותק", על החייל המרותק מוטלת החובה להחתים בשעות הנקובות בנוהל את הקצין התורן, ולשם כך עליו להתייצב להחתמה עם תעודת חוגר, כדי שהקצין יוכל לזהותו. אם אינו יכול להתייצב להחתמה עקב תפקיד, ובאישור המפקד בלבד, עליו להצטייד מבעוד מועד במסמך המאשר את אי-ההתייצבות עם חתימת המפקד על האישור; ואם קיבל אישור מחלה ("ג"), עליו לצלמו ולהעבירו למשרד הרס"ר. נוהל דומה היה גם בבה"ד למקצועות החימוש. צבא ההגנה לישראל 109 . ,בביקורת נמצא, כי קיימים קשיים במימוש עונשי ריתוק ביחידות עורפיות ובמקרים מסוימים הריתוק כלל אינו ממומש. ברובם המוחלט של המקרים שנבדקו בבה"ד למקצועות החימוש - 26 מבין30 - לא נעשתה ההחתמה במלואה: קרי, חסרו חתימות בשעות מסוימות ואפילו בימים שלמים. עורכת הביקורת הציגה את הממצאים בנושא זה לרס"ר היחידה לשם בדיקה ואיתור של מסמכים המאשרים אי-התייצבות, במידה שקיימים. מסמכים כאלו לא נמצאו. לאחר בירור נוסף מסר רס"ר היחידה לעורכת הביקורת, כי החיילים שלא התייצבו עברו בכך למעשה עברת היעדר מן השירות של פחות מ-24 שעות, וכי הם נשפטו על כך. הקושי במימוש עונשי ריתוק ביחידות עורפיות צוין גם בפגישה עם כ -40 קציני שיפוט. לטענת הקצינים, מלבד העובדה שסמכויות הטלת עונש הריתוק צומצמו מאוד עם השנים, גם כשהוא מוטל, הריתוק לא ממש יעיל ביחידות עורפיות, שבהן להרבה חיילים יש הקלות בתנאי השירות מטעמים רפואיים, ולכן לא ניתן לחייבם ללון בבסיס במסגרת הריתוק. . מפקד בצבא אחראי למשמעת ביחידתו, ובין היתר עליו להפעיל שפיטה בדין משמעתי במקרים מסוימים שבהם נעברו עברות משמעת. תוצאתו של ההליך המשמעתי, כאשר הנידון נמצא אשם, היא הענישה המשמעתית. לדעת משרד מבקר המדינה, הממצאים שעלו בפרק זה - חיילים שאינם נושאים את עונשי המחבוש ועונשי הריתוק - מעלים ספק בדבר יעילותו של ההליך המשמעתי הנערך ביחידות כאמצעי לשמירה על המשמעת. בהיעדר ענישה יעילה לצד ההליך המשמעתי נפגע כוחו המרתיע של ההליך, ונפגע ת סמכותם של מפקדים בעיני פקודיהם. מן הראוי, שהפרקליטות הצבאית תבחן את האמצעים העומדים לרשות המפקדים בבואם לממש את העונשים שהטילו בהליכים משמעתיים שקיימו; ותנקוט צעדים לשיפור אמצעים אלו, במידה שיעלה צורך בכך. .סיכום והמלצות .דין משמעתי הוא כלי חשוב העומד לרשות מפקדים בצה"ל לשם שמירה על המשמעת ביחידותיהם. מצד אחד, לשימוש נכון בכלי זה עשויות להיות השפעות חיוביות על החייל העומד לדין משמעתי ועל כלל החיילים ביחידה. מצד שני, לשימוש לקוי בדין משמעתי עלולות להיות השלכות לא רצויות על כלל החיילים ביחידה, מעבר לפגיעה בחייל העומד לדין. 110 דוח שנתי63ב 110 ,בעשור האחרון התפתח הדין המשמעתי וההליך הפך יותר ויותר משפטי דבר הדורש מהמפקדים השופטים בו להיות יותר מקצועיים בתחום זה. כפי שהעלו הממצאים בדוח זה, קציני שיפוט טועים לא אחת באופן שבו הם מנהלים את ההליכים בדין המשמעתי, וישנן טעויות מסוימות שה ן נפוצות יותר מאחרות. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הצעדים שנקטה הפרקליטות הצבאית תוך כדי הביקורת לתיקון ליקויים מסוימים. עם זאת, נותרו צעדים שעליה לנקוט, ובהם: א. בחינת דרכים ונקיטת פעולות לשיפור המקצועיות של קציני שיפוט בנוגע לסמכויות השיפוט והענישה בדין משמעתי; בנוגע להפעלת עונשי מחבוש מותנים במסגרת הליכים משמעתיים; ובנוגע לניהול הליכים משמעתיים הדורשים הוכחת אשמה; ב. הפנמתה בקרב קציני שיפוט של חשיבות התיעוד המפורט של הליכי הדין המשמעתי המתקיימים ביחידות על גבי טופסי התלונה. על הפרקליטות הצבאית לפעול לתיקונם של הליקויים שנמצאו בדוח זה. כמו כן, לדעת משרד מבקר המדינה, יש צורך לבחון את סוגיית היכולת לממש בפועל עונשים שאותם הטילו קציני שיפוט בהליכי הדין המשמעתי. על הפרקליטות הצבאית לבחון זאת בהקדם, ולנקוט פעולות לשיפור יכולתם של מפקדים לקיים הליכי דין משמעתי יעילים, לרבות מיצוי הדין באמצעות ענישה, לכשזו נדרשת. היעדרה של יכולת מעשית כזו עלולה לרוקן מתוכן את מטרתו של ההליך המשמעתי.

תקציר:
 .פרק שני .צבא ההגנה לישראל . 87 .צבא ההגנה לישראל . .פעולות הביקורת .נערכה ביקורת בנושא הדין המשמעתי בצה"ל. בביקורת נבדקו הפיקוח והבקרה על הדין המשמעתי, הליכי דין משמעתי והיבטים בענישה משמעתית. הביקורת נערכה בעיקר במפקדת הפרקליט הצבאי הראשי; בבסיס ההדרכה למקצועות החימוש, שכפוף לאגף טכנולוגיה ולוגיסטיקה שבמטכ"ל; ובבסיס חיל האוויר והחלל שבתל נוף. כן התקיימה פגישה עם כ- 40 .קציני שיפוט במהלך לימודיהם בקורס פיקוד ומטה שביחידת המכללות נבדקו נושאים מרכזיים בנוגע לשירותי רפואת שיניים בצה"ל. בין היתר נבדקו הנושאים הבאים: תקינה של רופאי שיניים ושינניות, סקרים על איכות השירות, מחשוב מערך רפואת השיניים, זמן המתנה לתור לרופ א וטיפול השיניים לבני משפחות אנשי הקבע. צבא ההגנה לישראל 89 .הדין המשמעתי בצה"ל .תקציר .המשמעת היא בעלת חשיבות מרבית להבטחת פעילותו התקינה של צה"ל, והיא תנאי הכרחי לביצוע מלא ויעיל של המשימות המוטלות עליו. מפקד בצבא אחראי למשמעת ביחידתו, ובין היתר, לקיים הליכי דין משמעתי, שהם סוג של הליך ביניים בין צעדים פיקודיים קלים לבין דין צבאי פלילי. הליכי דין משמעתי מתקיימים בכל יחידות צה"ל, ובהיקפים גדולים. במסגרת ההליכים החייל אינו מיוצג על ידי עורך דין, קצין השיפוט אינו משפטן, והוא אינו כפוף לסדרי הדין ולדיני הראיות הנהוגים בהליכים הפליליים. עם זאת, קצין השיפוט נדרש לערוך בירור עובדתי הוגן. לצדם של קציני השיפוט וכעזר כנגדם משמשים מש"קי משמעת ונגדי משמעת יחידתיים, ובעיקר ה וותיקים שבהם, כמקור סיוע של ממש בתחום הדין המשמעתי, בהיות עיקר עיסוקם סביב המשמעת ביחידה. הפרקליט הצבאי הראשי (להלן - הפצ"ר), העומד בראש הפרקליטות הצבאית הראשית (להלן - הפרקליטות הצבאית), משמש כיועץ, כמפקח וכמנחה המקצועי בצה"ל בכל ענייני חוק ומשפט, לרבות הדין המשמעתי. על פי פקודת מטכ"ל בנושא, כדי לשמש כקצין שיפוט, על הקצין לעבור הכשרה ייעודית לכך בבית הספר למשפט צבאי של הפרקליטות הצבאית. .פעולות הביקורת .מאוגוסט 2011 עד יולי 2012 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא הדין המשמעתי בצה"ל. בביקורת נבדקו הפיקוח והבקרה על הדין המשמעתי, הליכי דין משמעתי והיבטים בענישה משמעתית. הביקורת נערכה בפרקליטות הצבאית: לשכות הפצ"ר וסגנו, התביעה הצבאית הראשית, הסנגוריה הצבאית הראשית, בית הספר למשפט צבאי ומדור הדין המשמעתי, ופרקליטות מרכז וחיל האוויר והחלל; באגף טכנולוגיה ולוגיסטיקה במטכ"ל - בבסיס ההדרכה למקצועות החימוש, ובחדר המשמר הפיקודי; ובבסיס חיל האוויר והחלל בתל נוף. כן התקיימה פגישה במהלך הביקורת עם כ -40 קציני שיפוט במהלך שהותם ביחידת המכללות לצורך קורס פיקוד ומטה. . .עיקרי הממצאים .הפיקוח והבקרה על הליכי הדין המשמעתי .על פי חוק השיפוט הצבאי, התשט"ו - 1955 , במקרים שבהם נפל פגם בהליך המשמעתי רשאי הפצ"ר להתערב בהליך: לבטלו, להמיר את העונש שהוטל או להורות על שיפוט חוזר. הפצ"ר האציל סמכות זו לסגנו, אשר מסתייע לשם כך במדור הדין המשמעתי אשר בבית הספר למשפט צבאי. 90 דוח שנתי63ב 90 בתקופת הביקורת לא היה קיים במדור הדין המשמעתי מאגר נתונים המאפשר פילוח של סוגי הליקויים שנמצאו ושל סוגי ההתערבויות שנעשו בהליכים, היכול לשמש בסיס לתהליך הפקת לקחים מסודר בנוגע לפעולות הנדרשות כדי לשפר את מקצועיות קציני השיפוט. בתקופת הביקורת לא היה קיים מנגנון העוקב אחר ריבוי ליקויים בהליך הדין המשמעתי אצל קציני שיפוט מסוימים, וממילא לא היה קיים מנגנון המטפל בדרך זו או אחרת בשיפור מקצועיותם של אותם קציני השיפוט ששגו. לצד קציני שיפוט המתייעצים באופן תדיר עם מדור הדין המשמעתי, ישנם קציני שיפוט שאינם נוהגים להיעזר בו. מבין הפונים למ דור הדין המשמעתי כגוף מפקח, מעטים הם דווקא החיילים הרואים עצמם נפגעים מהליכי דין משמעתי שנעשו ביחידות. .הליכי הדין המשמעתי .בביקורת שנערכה בשני בסיסים של צה"ל נמצא, כי בלמעלה ממחצית המקרים שנבדקו, קציני שיפוט תיעדו באופן לקוי את הליכי הדין המשמעתי שהם קיימו. בעיקר הדברים נכונים בנוגע לרישום הנימוקים לגזר הדין; בנוגע לסימון על גבי הטופס כי הודע לנאשם על זכותו לערור או לבקש המתקה של העונש; ולעתים הדברים נכונים גם בנוגע לתיאור מעשה העברה עצמו. במקרים שנבדקו בביקורת, שבהם החליט מדור הדין המשמעתי להתערב, שיעור הליקויים שנמצאו באופן הוכחת האשמה היה 13% . כן עלה בשיחות עם קציני שיפוט, כי חלקם מתקשים בניהול הליכי דין משמעתי שבהם נדרש לשמוע עדויות ולבחון ראיות שונות, וחלקם אינם בקיאים בהוראות החלות על ניהול הדיון במקרה כזה. כתוצאה מכך חיילים מורשעים לעתים במסגרת הליכים שהם לקויים בתכלית. בשיעור ניכר מן ההליכים שבהם מדור הדין המשמעתי התערב ושנבדקו בביקורת, חרגו קציני שיפוט מסמכויות השיפוט או הענישה שלהם. כן נמצאו בביקורת בנוגע למקרים שנבדקו, ליקויים הנוגעים להפעלת עונשי מחבוש מותנים במסגרת הליכים משמעתיים. .היבטים במימוש הענישה המשמעתית .בביקורת נמצאו מקרים שבהם חיילים שנשפטו לעונשי מחבוש במסגרת הליכים משמעתיים, לא נשאו בעונשם משום שלא היו מקומות פנויים בכלא. יודגש, כי במצב המשפטי הקיים גם לא ניתן להמיר את עונש המחבוש, לאחר גזירתו, בעונש אחר, דוגמת ריתוק, וכך למעשה חיילים שאינם נושאים בעונש המחבוש בשל חוסר מקום בכלא אינם נושאים גם בעונש חלופי, ולמעשה הם אינם מרצים את עונשם כלל. לא אחת, חיילים שנידונו לעונשי מחבוש נושאים בפועל מספר ימי מחבוש קטן מזה שנפסק להם, בשל כך שקציני שיפוט טועים באופן שבו הם מעכבים ביצועם של עונשי מח בוש כאשר ישנה תפוסה מלאה בכלא, או שכלל אינם צבא ההגנה לישראל 91 . מעכבים את העונש, והוא חולף ללא שניתן יהיה לממשו לכשיתפנה מקום בכלא. קיימים קשיים במימוש עונשי ריתוק ביחידות עורפיות, ובמקרים מסוימים הריתוק כלל אינו ממומש. . .סיכום והמלצות .דין משמעתי הוא כלי חשוב העומד לרשות מפקדי ם בצה"ל לשם שמירה על המשמעת ביחידותיהם. מצד אחד, לשימוש נכון בכלי זה עשויות להיות השפעות חיוביות על החייל העומד לדין משמעתי ועל כלל החיילים ביחידה. מצד שני, לשימוש לקוי בדין משמעתי עלולות להיות השלכות לא רצויות על כלל החיילים ביחידה, מעבר לפגיעה בחייל העומד לדין. בעשור האחרון התפתח הדין המשמעתי וההליך הפך יותר ויותר משפטי, דבר הדורש מהמפקדים השופטים בו להיות יותר מקצועיים בתחום זה. כפי שהעלו הממצאים בדוח זה, קציני שיפוט טועים לא אחת באופן שבו הם מנהלים את ההליכים בדין המשמעתי, וישנן טעויות מסוימות שהן נפוצות יותר מאחרות. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הצעדים שנקטה הפרקליטות הצבאית תוך כדי הביקורת לתיקון ליקויים מסוימים. עם זאת, נותרו צעדים שעליה לנקוט, ובהם: א. בחינת דרכים ונקיטת פעולות לשיפור המקצועיות של קציני שיפוט בנוגע לסמכויות השיפוט והענישה בדין משמעתי; בנוגע להפעלת עונשי מחבוש מותנים במסגרת הליכים משמעתיים; ובנוגע לניהול הליכים משמעתיים הדורשים הוכחת אשמה; ב. הפנמתה בקרב קציני שיפוט של חשיבות התיעוד המפורט של הליכי הדין המשמעתי המתקיימים ביחידות על גבי טופסי התלונה. על הפרקליטות הצבאית לפעול לתיקונם של הליקויים שנמצאו בדוח זה. כמו כן, לדעת משרד מבקר המדינה, יש צורך לבחון את סוגיית היכולת לממש בפועל עונשים שאותם הטילו קציני שיפוט בהליכי הדין המשמעתי. על הפרקליטות הצבאית לבחון זאת בהקדם, ולנקוט פעולות לשיפור יכולתם של מפקדים לקיים הליכי דין משמעתי יעילים, לרבות מיצוי הדין באמצעות ענישה, לכשזו נדרשת. היעדרה של יכולת מעשית כזו עלולה לרוקן מתוכן את מטרתו של ההליך המשמעתי. .