איגוד הכדורסל בישראל/היבטים בסדרי העבודה של מוסדות איגוד הכדורסל בישראל

 ♦ . .מבוא .איגוד הכדורסל בישראל (להלן - האיגוד או אי גוד הכדורסל) הוקם בשנת 1968 ונרשם כעמותה בפברואר 1988 לפי סעיף 61 לחוק העמותות, התש"ם - 1980 (להלן- חוק העמותות). האיגוד מרכז ומייצג את ענף הכדורסל המקצועי בישראל. מטרותיו העיקריות של האיגוד הן: פיתוח וקידום של ענף הכדורסל בישראל, פיתוח קשרים בין האיגוד ובין גופים בין-לאומיים בתחום הכדורסל וייצוג ישראל בתחרויות בין -לאומיות בכדורסל. האיגוד מפעיל 185 ליגות כדורסל ברמות ובגילים שונים ברחבי הארץ. בטיפול האיגוד רשומים כ- 1,950 קבוצות וכ - 30,000 שחקנים. האיגוד מארגן משחקי ליגה וגביע ומפעלים אחרים בכדורסל. נוסף על כך מפעיל האיגוד עשר נבחרות לאומיות המשתתפות בתחרויות בין - 1240 דוח שנתי64ג .שם הדוח: איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לאומיות- חמש נבחרות לגברים וחמש נבחרות לנשים. האיגוד חבר בפדרציה הבין-לאומית של הכדורסל (פיב"א4 .) לאיגוד הכנסות שמקורן בתפעול, למשל הכנסות ממסים ומאגרות, וכן הכנסות שמקורן בתמיכה, למשל הקצבות מהמוע צה להסדר הימורים בספורט וממינהל הספורט שבמשרד התרבות והספורט. לפי התקציב המעודכן 5 של האיגוד לשנת 2013 הוצאות האיגוד באותה שנה היו אמורות להסתכם בכ-37.9 מיליון ש"ח, והכנסותיו - בכ-38.5 מיליון ש"ח. לפי הדוח הכספי של האיגוד לשנת 2012 הוצאות האיגוד באותה שנה ה יו כ -41.8 ,מיליון ש"ח והכנסותיו - כ-40.9 מיליון ש"ח. בשנת 2012 העסיק האיגוד כ-190 .עובדים בחודשים אפריל-יולי 2013 בדק משרד מבקר המדינה היבטים מסוימים בסדרי הפעולה של המוסדות והגורמים המפקחים על האיגוד, שחלקם משמשים כ"שומרי סף" של האיגוד, ובהם: האספה הכללית, ועדת הכספים, ועדת הביקורת, המבקר הפנימי, היועץ המשפטי ורואה החשבון. בדיקות משלימות נעשו אצל רשם העמותות ברשות התאגידים (להלן - רשם העמותות או הרשם). השלמה לבדיקה נעשתה בספטמבר ובאוקטובר 2013 . יצוין כי בתקופת הביקורת של משרד מבקר המדינה בדק המבקר הפנימי של האיגוד, בין השאר, את הנושאים: "רכישות והתקשרויות עם ספקים ונותני שירותים" ו"התקשרויות עם סוכנויות ביטוח לחידוש מערך הביטוחים של האיגוד" וכן הוא החל בבדיקת תחום כוח האדם והשכר באיגוד; על כן, לפי שעה, נמנע משרד מבקר המדינה מלעסוק בנושאים אלו. משרד מבקר המדינה ישקול אם להרחיב את בדיקתו, בין השאר, בנושאים האמורים לאחר שהמבקר הפנימי יסיים את בדיקתו. .מעמדו הסטטוטורי של האיגוד .לאיגוד הכדורסל מעמד של התאחדות בתחום הספורט כהגדרתו לפי חוק הספורט, התשמ"ח- 19886. האיגוד אינו פועל למטרות רווח אלא למען הציבור. בפסק דין משנת 20077 צוין כי "דומה שאין ולא יכולה להיות מחלוקת כי איגוד הכדורסל בישראל, לאור מהותו, תפקידו ומעמדו הציבורי הוא גוף דו -מהותי... על אף היותו ישות פרטית, מבחינת אופי התאגדותו, מנהל עסק בעל אופי ציבורי - ענף הכדורסל...". עוד צוין באותו פסק דין כי ע ל האיגוד, בהיותו גוף דו -מהותי, חלים כללים ועקרונות בסיסיים של המשפט הציבורי ובכללם חובת השוויון ואיסור אפליה, אם כי אין מדובר בהחלה גורפת של משפט המכרזים לכל פרטיו. משום שלצורך פעילותו הציבורית מקבל האיגוד כספי ציבור - בין מהקצבות של משרדי ממשלה ובין מתמיכות של גופים ציבוריים כמו המועצה להסדר ההימורים בספורט - קבע בית המשפט כי לנוכח זיקתו הכספית של הארגון לשלטון, הרי שניהול כספי הארגון הוא עניין ציבורי, ומכאן שיש להחיל עליו את דיני המכרזים אם יימכרו זכויות שידור, שלא מכוח .__________________ .4 ארגון ללא כוונת רווח המשמש כגוף העליון המנהל את ענף הכדורסל בעולם. חברות בו למעלה מ-200 פדרציות מכל העולם. תפקידיו העיקריים: קביעת חוקי משחק הכדורסל, פיקוח על העברות שחקנים בין-לאומיות וארגון התחר ויות הבין-לאומיות בענף. 5 ליולי 2013. 6 על פי ההגדרות שבפרק א' לחוק הספורט, התשמ"ח 1988 , התאחדות ואיגוד הם תאגיד שלא למטרות רווח המרכז והמייצג ענף ספורט בישראל ושמכירים בו הגופים הבין-לאומיים המייצגים והמוכרים באותו ענף ספורט. 7 )ה"פ (ת"א 504/07 צ'רלטון בע"מ נ' מינהלת ליגת העל בכדורסל לגברים ( 2002 ,) בע"מ תקדין. איגוד הכדורסל בישראל 1241 .:שם הדוח איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ההחלה האוטומטית של כללי המשפט הציבו רי. קביעה זו אושרה גם בפסק הדין שהתקבל בעקבות ערעור בבית המשפט העליון8 . . תקנון האיגוד .טיפול האיגוד והיועץ המשפטי שלו בעדכון התקנון חוק העמותות קובע כי עמותה רשאית לשנות את תקנונה אם הדבר הוחלט ברוב קולות בישיבת האספה הכללית; ההחלטה טעונה רישום בידי רשם העמותות ותוקפה הוא מיום רישומה בידי הרשם. עוד קובע החוק כי הרשם ירשום את התיקונים בתקנון אם מצא כי הם עולים בקנה אחד עם הוראות סעיפים שבתקנון המצוי 9 שפורטו בחוק . היועץ המשפטי של האיגוד (להלן - היועץ המשפטי), עסק בטיפול בשינוי התקנון והוא היה בעל התפקיד הבכיר העיקרי שניהל משא ומתן ותכתובת עם רשם העמותות. הביקורת העלתה כי בין שנת 1991 , המועד שבו אישר רשם העמותות את התקנון המאושר האחרון של האיגוד, למועד סיום הביקורת שינתה האספה הכללית מפעם לפעם כמה מסעיפיו. למשל, היא שינתה את הסעיף הקובע מהו מספר חברי ההנהלה והגדילה אותו מ-29 חברים ל- 33 ולאחר מכן ל-39 . כמו כן היא שינתה את הסעיף העוסק במתכונת זכות ההצבעה באספה הכללית ואת הכללים בנוגע לפקיעת חברות בוועדות באיגוד. היועץ המשפטי פנה לרשם העמותות כדי שהשינויים יירשמו כחוק, אולם רשם העמותות לא רשם שינויים אלה 10 , כיוון שחלקם לא עמדו בכללים הנדרשים על פי חוק העמותות ולחלקם לא צורפו אסמכתאות מספקות. מהתיעוד של רשם העמותות ושל האיגוד עלה שבמשך השנים התקיימה ביניהם התכתבות ענפה ודין ודברים בנוגע לבקשות לרישום השינויים. למשל, ביוני 2003 הודיע רשם העמותות לאיגוד כי "על האיגוד להגיש בקשה לאישור שינויים בתקנון היסוד הכוללת פרוטוקול האספה הכללית המאשר את השי בשנת [ נויים באשר לסעיפים ששונו מאז הרישום 1991 ". ביוני ] 2006 הודיע רשם העמותות לאיגוד כי הוא "נדרש לערוך מספר תיקונים", וכי "עד קבלת אישור הרשם אין באפשרות האיגוד לפעול בהתאם לסעיפים אשר שונו באספה"; בפברואר 2007 מסר רשם העמותות לאיגוד כי "במידה ותוך 60 יום לא יועבר פרוטוקול באשר שרשם העמותות נותן לאיגוד [ לשינויים בתקנון, יבוטל האישור ניהול תקין 11 ". הודעות ] בנוסח דומה שלח רשם העמותות גם במועדים מאוחרים יותר. ביולי 2013 הגיש האיגוד לרשם העמותות בקשה לשינוי תקנון האיגוד שכללה תיקונים רבים. הרשם ביקש מהאיגוד לבצע תיקונים בבקשתו, לכנס את האספה הכללית כדי שתאשרם ולשלוח לרשם תיעוד של החלטות האספה הכללית עד דצמבר 2013 . בדצמבר 2013 אישרה האספה הכללית את שינויי התקנון, והאיגוד דיווח על כך לרשם העמותות. בינואר 2014 , לאחר סיום הביקורת, רשם העמותות טרם רשם את השינויים. .__________________ .8 ע"א 8957/07 ( מנהלת ליגת העל בכדורסל לגברים 2002 ,) נ' צ'רלטון בע"מ תקדין. 9 תקנון שנקבע בתוספת הראשונה לחוק העמותות, אשר משמש תקנון של עמותה שלא קבעה לעצמה תקנון משלה. 10 בתשובת רשםהעמותות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 הוא ציין כי אישר בקשה אחת לשינוי התקנון בשנת 2004. 11 בהחלטת ממשלה 4418 נקבע כי משנת 1999 גופים הפונים למשרד ממשלתי בבקשה לתמיכה יידרשו להציג אישור של רשם העמותות לבקשתם. האישור שנותן הרשם לעמותות, לאחר שבדיקתו הוכיחה כי הן עומדות בדרישות, מכונה "אישור ניהול תקין". 1242 דוח שנתי64ג .שם הדוח: איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובת רשם העמותות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 (להלן- תשובת רשם העמותות) הוא ציין כי "האיגוד אינו פועל בהתאם לתקנון האיגוד המאושר, וכי ישנן החלטות של האספה הכללית לתיקוני תקנון שונים, שלא אושרו על ידי הרשם, וישנה אי בהירות רבה באשר למכלול התיקונים שהתבקשו לתקנון האיגוד". בתשובת האיגוד למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 (להלן- תשובת האיגוד) צוין כי "המדובר בתנאים/בטעמים טכניים בלבד אותם על הרשם לבדוק; וכל עוד תיקון התקנון ממלא אחר כל אותם תנאים/טעמים טכניים - מרגע שהוגשה לרשם החלטת האספה הכללית בדבר שינוי תקנון - על הרשם לרשום את התיקון המבוקש" (ההדגשות במקור). האיגוד הוסיף כי משעה שהוא הגיש את פרוטוקול האספה הכללית ובקשה לתיקון התקנון לפי החלטת האספה, "היה על הרשם לרשום את תיקון התקנון, או להודיע לאיגוד על סירובו. משלא הודיע הרשם על סירוב לרשום את תיקון התקנ ון - כל בר דעת היה מניח כי הרשם רשם את התקנון (וחותמת 'נתקבל' היא הראיה לכך)". האיגוד הדגיש "כי מדי שנה בשנה מנפיק הרשם אישור ניהול תקין; לו הייתה בעיה כלשהי עם שינויי התקנון עליהם הוחלט - מדוע לא הבהיר זאת רשם העמותות?! מדוע העניק לאיגוד מדי שנה אישור ניהול תקין?! הרי ברור שבכך הביע הרשם דעתו המפורשת כי האיגוד מתנהל באופן תקין, ולא היה כל יסוד להניח כי תיקוני התקנון לא נרשמו". משרד מבקר המדינה העיר לאיגוד כי ברישום השינויים בתקנון אין מדובר "בתנאים/טעמים טכניים בלבד אותם על הרשם לבדוק". חוק העמותות הקנה לרשם העמותות את הסמכות לבדוק אם השינויים בתקנון עומדים בדרישות החוק, וכל עוד לא נרשם השינוי אין לו תוקף12. יש גם לדחות את טענות האיגוד כי רשם העמותות לא הודיע לו שיש "בעיה כלשהי עם שינוי התקנון", שכן התכתובת הענפה בין הגופים מעידה כי התקיים ביניהם דין ודברים ממושך, לרבות פגישות בנוגע לשינויים שביקש האיגוד לבצע בתקנון ואשר לא היו מקובלים על הרשם. כך למשל, במכתבו של היועץ המשפטי של האיגוד מינואר 2007 הוא ציין כי על פי עמדת רשם העמותות "התיקון המבוקש בסעיף 6 (ד) לתקנון היסוד עומד... בניגוד להוראות סעיף28 לחוקהעמותות", וכי "נמסר לי כי עד לתיקון סעיף ד( 6 ) לתקנון היסוד- לא יינתן על ידך אישור ניהול תקין, ובהקשר לכך אני פונה אליך בבקשה כי לא תתנה את ]רשם העמותות[ מתן האישור בתיקון הסעיף הנ"ל, שכן הבהרתי וחזרתי והבהרתי כי האיגוד לא יפעל בהתאם לתיקון המבוקש, עד להסדרת הנושא מול רשם העמותות". יצוין כי בעקבות מכתבו זה של היועץ המשפטי והתחייבותו כי האיגוד לא יפעל לפי התיקון שלא נרשם, סיפק רשם העמותות לאיגוד בפברואר 2007 .אישור על ניהול תקין .__________________ .12 ,דוד פרנקלדיני עמותות בישראל ( 2012 '), עמ101. איגוד הכדורסל בישראל 1243 .:שם הדוח איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר לאיגוד על כי במשך שנים רבות הוא ניהל דין ודברים עם רשם הע מותות כדי לרשום את התיקונים שהאספה הכללית עשתה בתקנון האיגוד. למרות הערותיו ובקשותיו של רשם העמותות לעשות שינויים או להמציא אישורים שונים, במועד סיום הביקורת הנושא עדיין לא הוסדר. על הנהלת האיגוד היה להאיץ את הטיפול בהסדרת הנושאים הנתונים במחלוקת על מנת להבטיח כי האיגוד יפעל על פי תקנון מעודכן ורשום כחוק. תחת זאת נמשכו חילוקי הדעות עם רשם העמותות שנים רבות מדי, והעמותה פעלה במשך שנים לפי תקנון שכלל שינויים שלא נרשמו כחוק. היה על רשם העמותות לפעול ביתר נחישות ויזמה מול האיגוד ולבחון את האפשרות לערב בעניין ז ה גם את הנהלת האיגוד ואת היו"ר שלה. על אף ההתרעות החוזרות ונשנות כי לא יינתן אישור ניהול תקין לאיגוד, בפועל ניתן אישור זה לנוכח התחייבות האיגוד שלא יפעל על פי השינויים שהוא ביצע בתקנון, והדבר תרם אף הוא לכך שהנושא לא הוסדר במשך פרק זמן כה ארוך. .מוסדות האיגוד .פרק ד' בחוק העמותות קובע את מוסדות החובה שעמותה חייבת להקים: אספה כללית, ועד (הנהלה) וועדת ביקורת; האספה הכללית רשאית להחליט כי במקום ועדת ביקורת ימונה רואה חשבון או גוף שאישר, לעניין זה, רשם העמותות. נוסף על כך רשאית העמותה להקים מוסדות רשות. האיגוד הקים את מוסדות החובה שלהלן: אספה כללית, ועד - ששמו נקבע בתקנון כ"הנהלת האיגוד" או "הנהלה" - וכן ועדת ביקורת. כמו כן הוא הקים מוסדות רשות ובהם ועדת כספים; בית הדין העליון; ועדה מקצועית; ועדת שיווק, התקשרויות ומדיה. תיעוד דיוני האספה הכללית האספה הכללית היא המוסד המייצג את כל חברי האיגוד; האספה מקבלת החלטות לגבי עניינים שעל סדר יומו של האיגוד ובוחרת את הנהלתו, את בית הדין העליון שלו ואת ועדת הביקורת שלו. משרד מבקר המדינה בדק את הפרוטוקולים של חמש ישיבותיה האחרונות של האספה הכללית שהתקיימו לפני תום תקופת הביקורת. הפרוטוקולים של ישיבות אלה, שהתקיימו בין יוני 2011 ליולי 2013 , תיעדו, בין היתר, דיון בתוצאות הבחירות להנהלה, באישור הדוחות הכספיים והדוחות המילוליים 13 לשנים 2010- 2012 , בשינוי תקנון , במינוי רואה חשבון ובשכרו ובמינוי ועדת הביקורת . בדיקת הפרוטוקולים העלתה ליקויים בתיעוד דיוני האספה הכללית כלהלן: .__________________ .13 על פי חוק העמותות על הוועד להגיש אחת לשנה דין וחשבון אשר יכלול פירוט בנוגע לעניינים המנויים בתוספת השלישית לחוק, לרבות פירוט בנוגע לנושאי המשרה בעמותה ובנוגע לפעולות העיקריות שביצעה העמותה לקידום מטרותיה. הדוח המילולי יוגש עם הדוח הכספי. 1244 דוח שנתי64ג .שם הדוח: איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 1. : שיקוף לא מדויק של הדיונים בפרוטוקול חוק העמותות קובע כי כל אחת מישיבותיה של האספה הכללית תתועד בפרוטוקול, ויו"ר האספה יחתום עליו לצורך מתן גושפנקה לכאורה לנכונות תוכנו של הפרוטוקול ולכשרות אופן כינוסה של האספה, ניהולה וקבלת החלטותיה. הביקורת העלתה כי רשימת המשתתפים באספה הכללית מאוגוסט 2012 אשר תועדה בפרוטוקול לא כללה את שמות כל המשתתפים בדיון - בפרוטוקול תועדו דבריהם של כמה משתתפים ששמם נפקד מרשימת המשתתפים. 2. תיעוד דיון האספה הכללית בנושא הדוחות הכספיים והדוחות המילוליים 14 : על פי חוק העמותות על הוועד להכין מדי שנה מאזן ודין וחשבון של הכנסות העמותה והוצאותיה (להלן - הדוח הכספי); הדוח הכספי יוגש לוועדת הביקורת ולאחר מכן יוצג לאישור האספה הכללית. הדוח הכספי המאושר והחתום בידי שניים מחברי הוועד יוגש לרשם העמותות. סדר היום של האספה הכללית שכונסה ביוני 2011 וביוני 2012 כלל בין היתר דיון ואישור הדוחות הכספיים והדוחות המילוליים לשנים 2010 ו- 2011 .בהתאמה עיון בפרוטוקולים של אותן ישיבות מעלה כי ההתייחסות היחידה בהם לעניין אישור הדוחות הייתה ציון העובדה כי הדוחות הוצגו ואושרו פה אחד. אי-אפשר ללמוד מהפרוטוקולים אם האספה הכללית דנה במהות הדוחות וא ם מי מחברי האספה הכללית התייחס ספציפית ובאופן ענייני לנושא כלשהו שהוצג בהם. בתשובת האיגוד צוין כי הדוח הכספי של האיגוד מובא לדיון בישיבות ועדת הכספים והנהלת האיגוד, ורק לאחר אישורם הוא מובא לדיון בישיבת האספה הכללית, כדי שזו תקבע אם לאשרו. האיגוד הוסיף כי באספה הכללית משתתפים מרבית חברי ההנהלה, וכי הישיבה עצמה מוקלטת ועיקרי הדברים וההחלטות שהתקבלו מתועדים בפרוטוקול. .משרד מבקר המדינה העיר לאיגוד ולמוסדותיו, לרבות לאספה הכללית, כי מטרת רישום הפרוטוקול היא לשקף את עיקרי הדברים שנאמרו בדיון ולשמש כלי לפיקוח ול בקרה על הפעולות וההחלטות של הארגון. לעניין הפרוטוקולים של דיונים קבע בג"ץ כי "ללא דיווח וגילוי לא תהא שקיפות, וללא תיעוד עלולה חובת הגילוי להתרוקן מתוכן של ממש" 15 . על הפרוטוקול לשקף נאמנה את מה שהתרחש בדיון 16 - מי המשתתפים בו, מי הנעדרים ממנו, מהו סדר היום ו מהם עיקרי הדברים שנאמרו. גם אם לטענת האיגוד התקיימו דיונים מוקדמים בדוחות הכספיים, הן בישיבות ועדת הכספים והן בישיבות ההנהלה, אין בכך כדי לייתר את הצורך שהאספה הכללית, שהיא המוסד העליון באיגוד, תדון בנושא לפני שתאשר את הדוחות, ושהדבר יקבל ביטוי מתאים בפרוטוקול. .__________________ .14 על פי חוק העמותות על הוועד להגיש אחת לשנה דין וחשבון אשר יכלול פירוט בעניינים המנויים בתוספת השלישית לחוק ובהם פירוט בנוגע לנושאי המשרה בעמותה ובנוגע לפעולות העיקריות שביצעה העמותה לקידום מטרותיה. הדוח המילולי יוגש עם הדוח הכספי. 15 בג"ץ 3751/03 יוסי אילן נ' עיריית ת"א, פ"ד נט( 3)817 . 16 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2005 '), עמ855. איגוד הכדורסל בישראל 1245 .:שם הדוח איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 3. : נוהל חדש לרישום פרוטוקולים בינואר 2013 פרסם האיגוד "נוהל רישום פרטיכלים" שקבע, בין היתר, כי ישיבת האספה הכללית תתועד באמצעות הקלטת הישיבה ותמלול ההקלטה. עוד נקבע בנוהל כי יוכן פרוטוקול מקוצר שישקף את עיקרי הדברים שנאמרו בישיבה וייכללו בו: דבר היו"ר, דבר המנכ"ל, התייחסות לשאר הנושאים שיידונו בישיבה בציון העובדה כי הנושאים נידונו ורישום ההחלטה שהתקבלה בעניינם. עוד נקבע בנוהל כי אם משתתף בדיון יחפוץ כי דבריו יירשמו בפרוטוקול המקוצר, עליו להודיע על כך בישיבה. נוסף על כך נקבעה בנוהל המתכונת של מתן ההערות לפרוטוקול המקוצר ושל אישורו. בדיקת הפרוטוקול של דיוני האספה הכללית מיוני ויולי 2013 , לאחר מועד פרסום הנוהל החדש, העלתה כי עיקרי הדברים שעלו בדיונים הוצגו בפרוטוקולים במתכונתם הקודמת - דהיינו דיווח קצר שלא ניתן ללמוד ממנו על ההתייחסויות העיקריות של המשתתפים לנושאים שעלו ועל תהליך קבלת ההחלטות בדיונים. 4. אי-חתימה של יו"ר האספה הכללית על הפרוטוקולים: חוק העמותות קובע כי על יו"ר האספה הכללית לאשר בחתימתו את הפרוטוקול כדי ש"יהיה ראיה לכאורה לתוכנו ולכשרות האספה, ניהולה וקבלת החלטותיה". הביקורת העלתה כי יו"ר האספה לא חתם על הפרוטוקולים כנדרש בחוק, ועל כן לא ניתן אישור לנכונות תוכנם של הפרוטוקולים ולכשרות אופן כינוסה של האספה, ניהולה וקבלת החלטותיה. הממצאים שתוארו לעיל מלמדים על פגמים באופן שבו תיעדה האספה הכללית את דיוניה, ובכלל זה באופן שבו נרשמו ואושרו הפרוטוקולים. הדבר פוגע בעקרון השקיפות ובאפשרות לקיים בקרה ומעקב לגבי תהליך קבלת ההחלטות ויישומן. לנוכח העובדה שהאספה הכללית דנה בע ניינים שונים הנוגעים לפעילותו של האיגוד, ושהחלטותיה יכול ות להשפיע מהותית על היעילות והתקינות של פעולותיו, עליה לתעד כראוי בפרוטוקול את הדיון עצמו באופן שישקף נאמנה את עיקרי הדברים שנאמרו בו, את עמדות משתתפיו ואת תהליך קבלת ההחלטות. על יו"ר האספה הכללית לוודא כי הוא חתם על הפרוטוקולים ובכך נתן להם תוקף. ראוי גם שיו"ר ועדות אחרות של האיגוד יקפידו על כלל זה. . .הנהלת האיגוד תקנון האיגוד קובע כי לאיגוד רשאית להתקבל קבוצה או אגודה 17 הרשומה כעמותה או המסונפת לעמותה או לתאגיד משפטי המוכר על פי דין, אשר אחת ממטרותיה העיקריות היא חינוך גופני ספורטיבי לרבות כדורסל. עוד קובע התקנון כי האספה הכללית תבחר בבחירה חשאית את הנהלת האיגוד. על פי התקנון, ההנהלה תבחר מבין חבריה את יו"ר ההנהלה. בין תפקידי ההנהלה: ארגון של משחקי הליגה והגביע, ארגון משחקי הנבחרות, ניהול כספי האיגוד ותקציבו וייצוג האיגוד כלפי גורמים חיצוניים בארץ ובחו"ל. .__________________ .17 בליגות האגודה עשויות להיכלל כמה קבוצות, לפי סוגיהן השונים, כגון קבוצות לנשים, לגברים ולנערים. 1246 דוח שנתי64ג .שם הדוח: איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חברות בהנהלת האיגוד על פי סעיף 33 ,(א) לחוק העמותות לא יכהן כחבר הוועד (הנהלת העמותה), בין היתר, מי שאינו חבר בעמותה, אולם נציג של תאגיד החבר בעמותה יכול לכהן כחבר הוועד גם אם הנציג עצמו אינו חבר בעמותה. הביקורת העלתה כי אף שחמשת ארגוני הספורט הגדולים 18 אינם חברים באיגוד ונציגיהם אינם חברים בו, נקבע בתקנון האיגוד כי בקרב חברי ההנהלה (ועד העמותה) צריך להיכלל תמיד נציג אחד לפחות של כל ארגון ספורט. ואכן בפועל, במועד סיום הביקורת ואף בשנים קודמות, השתתפו נציגים של חמשת ארגוני הספורט הגדולים בהנהלת האיגוד. כמו כן משמשים בתפקיד זה, כנציגי ציבור, גם גורמים אחרים שאינם חברי עמותה ואינם נציגים של אגודות וקבוצות שהן חברות עמותה. בתשובת רשם העמותות צוין כי "סעיף 33 לחוק העמותות הוא סעיף קוגנטי שלא ניתן להתנות עליו בתקנון העמותה... לאור האמור תקנון האיגוד אינו יכול לאפשר למי שאינו חבר העמותה להיות חבר בהנהלת האיגוד בניג וד לחוק " (ההדגשות במקור). עוד צוין אינו נציג של אחת מהעמותות החברות באיגוד, ]לחברות באיגוד[ בתשובה כי "ככל שהמועמד עליו להגיש בקשה להצטרף כחבר באיגוד. בקשה כאמור, יכולה להיות מוגשת עם בחירתו להנהלה". בתשובת האיגוד הוא ציין כי לצד הוראות סעיף 33 (א) לחוק העמ ותות, עומדת בתוקפה הוראת סעיף 26 לחוק הקובעת כי "הוועד ייבחר באספה כללית רגילה, זולת אם נקבעה בתקנון הוראה אחרת לעניין זה". בתקנון האיגוד נקבע: "משתתפים באספה הכללית הרגילה: חברי הנהלת האיגוד ונציגי האגודות בעלות זכות ההצבעה" (ההדגשה במקור). לטענת האיגוד, מהסעיף עולה כי חברי הנהלת האיגוד הם חברי האיגוד לכל דבר ועניין. האיגוד הוסיף כמה חברים [ ...כי "בהתאם להוראות התקנון המפורשות הנ"ל, כיהנו כחברי הנהלת האיגוד גם ". האיגוד הוסיף ]נוספים שאינם חברי עמותה או שאינם נציגים של תאגיד החבר בעמותה בתשובתו כי "במסגרת א ישור שינוי תקנון היסוד על ידי האספה הכללית בישיבתה מיום 15.12.13 הוחלט לאשר, למען הזהירות בלבד, סעיף הבהרה על]לאחר מועד סיום הביקורת[ פיו חבר הנהלה אשר ייבחר בבחירות להנהלת האיגוד יתקבל להיות חבר באיגוד (חבר העמותה) לכל דבר ועניין, וכן יהיה עליו לחתום על טופס הצהרה מתאים; כך שהעניין בא כבר למעשה על פתרונו". לדעת משרד מבקר המדינה נוכח החשיבות שייחס האיגוד לכך שחמשת ארגוני הספורט הגדולים ייוצגו בהנהלתו, ונוכח העובדה שארגונים אלו אינם חברי עמותה ועל כן לפי הוראות החוק אינם יכולים לשמש חברי הנהלה, ראוי שהאספה הכללית תשנה בהקדם את התקנון באופן שיעלה בקנה אחד עם הוראות החוק ותפעל לרישום השינוי המתבקש על ידי רשם העמותות. .__________________ .18 ,התקנון קובע כי חמשת ארגוני הספורט הם: הפועל, מכבי, בית"ר, אליצור ואס"א. חוק הספורט התשמ"ח- 1988 , קובע כי ארגון ספורט הוא תאגיד שלא למטרות רווח המאגד אגודות ספורט העוסקות בענפי ספורט שונים. איגוד הכדורסל בישראל 1247 .:שם הדוח איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ועדת הביקורת על פי חוק העמותות, ועדת הביקורת או הגוף המבקר של עמותה ייבחרו בישיבתה של האספה הכללית הרגילה. עוד קובע החוק כי לא יכהן כחבר ועדת הביקורת מי שאינו חבר העמותה, אולם יכול לכהן בה נציג של תאגיד החבר בעמותה, גם אם הנציג עצמו אינו חבר בעמותה. מינוי חברי ועדת הב יקורת בתקנון האיגוד נקבע כי מספר חברי ועדת הביקורת לא יפחת משלושה. בכינוסה של האספה הכללית הרגילה ביוני 2012 נבחרו שלושת חברי ועדת הביקורת; שלושתם נבחרו לתפקידם שלא בפעם הראשונה, ושניים מהם כבר כיהנו בתפקיד שנים רבות. נמצא כי שלא לפי דרישת החוק, חברי הווע דה לא היו חברים בעמותה וגם לא ייצגו שום תאגיד החבר בעמותה. המוסדות והגורמים המופקדים על הבקרה והפיקוח בעניין פעילות העמותה - האספה הכללית והיועץ המשפטי, אשר מוזמן בקביעות לדיונים ומשתתף בהם - לא עמדו על כך שחברי ועדת הביקורת נבחרו לתפקידם שלא בהתאם לחוק. בתשובתו ציין האיגוד כי במועד שחברי ועדת הביקורת החלו לכהן בתפקידם הם עדיין היו נציגי אגודות החברות באיגוד. עם זאת, לאחרונה נודע לאיגוד כי בינתיים הפסיקו חלק מחברי ועדת הביקורת את פעילותם באותן אגודות, ועל כן החל האיגוד בתהליך ריענון הרכב חברי ועדת הביקורת, ובמסגרתו בין היתר נבחר חבר נוסף לוועדת הביקורת, המשמש כיום כיו"ר הוועדה. עוד הוא ציין כי שלושת חברי ועדת הביקורת האחרים "פועלים להסדיר בימים אלה את חברותם באגודות החברות באיגוד. האיגוד יבהיר כי ככל שהדבר לא יוסדר, ייבחרו באספה הכללית הרגילה הבאה חברים חדשים לוועדת הביקורת". משרד מבקר המדינה העיר לאספה הכללית על שמינתה את חברי ועדת הביקורת לתפקידם בלי לוודא שהם עומדים בדרישות החוק. ועדת הביקורת משמשת בעצמה אחד משומרי הסף של האיגוד, על כן ראוי היה שהיא תקפיד לפעול על פי החוק. סדרי עבודת ה של ועדת הביקורת על פי חוק העמותות, בין תפקידי ועדת הביקורת: לבדוק את תקינות פעולות העמותה ומוסדותיה, לרבות התאמת פעולות העמותה למטרותיה; לבדוק אם יעדי העמותה הושגו באופן יעיל וחסכוני, לעקוב אחר ביצוע החלטות האספה הכללית והוועד; לבדוק את ענייניה הכספיים של העמותה ולהביא לפני הוועד והאספה הכללית את מסקנותיה בנושא. משיחות שקיימו נציגי הביקורת ביוני 2013 עם יו"ר ועדת הביקורת דאז וחבר נוסף בוועדה ומהמסמכים שהם מסרו עלה כי עד שנת 2009 התכנסה הוועדה כמה פעמים בשנה, אולם מאז היא מיעטה להתכנס - מאותה שנה ועד מועד סיום הביקורת התכנסה הוועדה ארבע פעמים בלבד. 1248 דוח שנתי64ג .שם הדוח: איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עוד עלה כי עד שנת 2009 תיעדה הוועדה בפרוטוקולים את דיוניה, קיבלה את הפרוטוקולים של הוועדות השונות של האיגוד וחבריה אף הוזמנו בקביעות לדיוני האספה הכללית. הדבר אפשר לוועדת הביקורת לעמוד על הנושאים שעל סדר היום של האיגוד ולבחון נושאי ם שעל פי שיקול דעתה היו ראויים לבדיקתה. אולם משנת 2009 פסק האיגוד להגיש לוועדה באופן שוטף פרוטוקולים של כינוסי ועדותיו ושל האספה הכללית. הדוחות הכספיים והדוחות המילוליים שלו נמסרו לוועדה רק סמוך למועד כינוס האספה הכללית, באופן שלא אפשר לה לרדת לעומקם של דברים, ולעתים חברי הוועדה לא הוזמנו לדיוני האספה הכללית. אף על פי כן, עלה שהוועדה דיווחה בדוחות שלה מיוני 2011 ומיוני 2012 כי היא מקבלת באופן שוטף פרוטוקולים מישיבות ההנהלה ומישיבות הוועדות השונות באופן שמאפשר לה לעקוב אחר אופן תפקודו של האיגוד על כל ועדותיו. משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הביקורת כי אם חבריה נתקלו בקשיים במילוי תפקידם, היה עליהם לתת לכך ביטוי בדוחותיהם האמורים. כמו כן, מאחר שחברי הוועדה לא עמדו על כך שיתאפשר להם למלא כראוי את חובתם, כדי שיוכלו לפקח על פעילותו של האיגוד ולוודא כי היא תקינה, נ פגע אופן תפקודה של ועדת הביקורת. בתשובתו ציין האיגוד, כי "מעת לעת (כל כמה חודשים) שולחת מזכירות האיגוד לוועדת הביקורת באמצעות הדואר פרוטוקולים של ועדותיו". עוד ציין כי על פי החלטה של ועדת הביקורת מנובמבר 2013 " )(לאחר מועד סיום הביקורתועדת הביקורת הפיקה לקחי עבר (ואף ראתה את הליקויים שבטיוטת הביקורת דנן) וקיבלה החלטות שנועדו להסדיר את דרכי עבודתה. בין היתר נקבע כי... יו"ר הוועדה יקבל הזמנות לכל הישיבות הפורמאליות של הפורומים השונים באיגוד ויחד עם חברי הוועדה יחליטו באופן מדגמי מי מחברי הוועדה ישתתף באיזה פורום" (ההדגשה במקור). משרד מבקר המדינה מעיר לאיגוד כי עליו להקפיד לקיים קשר שוטף וממשי עם חברי ועדת הביקורת ולוודא כי מלוא החומר שהיא נדרשת לו לצורכי עבודתה יעמוד לרשותה. כמו כן ראוי להסדיר את עבודת הוועדה בנוהל סדור שישקף את ההחלטות שהתקבלו, כפי שפירט האיגוד בתשובתו. דוחות ועדת הביקורת לפי תקנון האיגוד, על ועדת הביקורת להגיש לאספה הכללית דוח תקופתי שוטף על פעולותיה של הוועדה המתבצעות בין ישיבותיה של האספה הכללית. בדוח קודם19 העיר מבקר המדינה כי איכותם של דוחות ועדת הביקורת של האיגוד ירודה. הביקורת הנוכחית העלתה כי עדיין לא חל שיפור באיכות דוחות הביקורת, כמפורט להלן: 1. על פי התקנון, על ועדת הביקורת לבצע "פיקוח וביקורת על ניהול ענייניו הכספים של האיגוד, באופן שיבטיח כי תנוהל ה נהלת חשבונות מסודרת של הכנסות וההוצאות וכי לא תהיינה הוצאות כספיות ללא אישור המוסד המתאים". .__________________ .19 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2005 ), בפרק "איגוד הכדורסל בישראל", עמ' 850. איגוד הכדורסל בישראל 1249 .:שם הדוח איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הביקורת העלתה כי משנת 2009 ועדת הביקורת לא עשתה זאת, וכי היא לא עסקה בנושאים מהותיים שוטפים שעל סדר היום של האיגוד. למשל, היא לא בחנה כלל את ההתקשרויות של האיגוד ב ענייני רכש, לרבות בתחום שירותי תכנה וחשבונאות20 ובתחום השיפוצים 21 , אף שהתקשרויות אלה היו כרוכות בהוצאות כספיות ניכרות. 2. דוחות ועדת הביקורת מיוני 2011 ומיוני 2012 עסקו באותם נושאים: קבלת ההחלטות בוועדות השונות ואישורן בהנהלה, הדוח הכספי והדוח המילולי לשנים 2010 ו- 2011 בהתאמה וכן נושא איגוד השופטים. לפי הדוח משנת 2011 בדקה הוועדה גם את המאזן הכספי של האיגוד לשנת 2010. הביקורת העלתה כי שני הדוחות של ועדת הביקורת היו תמציתיים ביותר ולא פירטו את אופן ביצוע הביקורת, את הנושאים הספציפיים שנבדקו ואת הממצאים שהועלו. יתרה מזו, נמצא שבשני הדוחות ציינה הוועדה כי "קבלת החומר השוטף לידינו באופן רצוף במהלך כל השנה אפשר לנו לעקוב מקרוב בזמן אמת על הנעשה באיגוד בוועדות השונות ובהנהלה. מצאנו כי קיים נוהל תקין בהתאם לתקנון בדבר קבלת ההחלטות ויישומן". הביקורת העלתה כי בפועל אין לאיגוד נוהל כזה. הממצאים שלעיל מלמדים על ליקויים בתפקוד ועדת הביקורת - החל בכך שחברי הוועדה מונו שלא כחוק, המשך בכך שתפקודם היה דל וחלקי וכלה בכך שהדיווחים בדוחות של הוועדה היו שגויים. לוועדת הביקורת תפקיד מרכזי בהבטחת תקינות הפעולה של האיגוד, בהיותה אחד משומרי הסף העיקריים שלו. לפיכך, לנוכח הליקויים האמורים בתפקודה של הוועדה נדרשים האספה הכללית של האיגוד והיו"ר שלה לקבוע סדרי עבודה תקינים של הוועדה ולמסד אותם בנוהל סדור כפי שציין האיגוד בתשובתו. המבקר הפנימי - שיתוף הפעולה בין הנהלת האיגוד ובין המבקר הפנימי תפקידו של המבקר הפנימי בעמותה הוא, בין היתר, לשמש הזרוע של ההנהלה לשיפור תפקודו של הארגון 22 . המבקר הפנימי של האיגוד מכהן בתפקידו משנת 2009 . פעילותו נחלקת לשני תחומים: קיום פעולות ביקורת בנושאים שונים המסתכמות בכתיבת דוחות ביקורת ומתן חוות דעת ותשובות לשאלות שמפנה אליו הנהלת האיגוד. חוק העמותות קובע כי "כל חבר של הועד, של ועדת הביקורת או של הגוף המבקר וכן רואה חשבון שמונה לעמותה, רשאי לעיין בכל עת בפנקסי החשבונות של העמותה ובמסמכים .__________________ .20 התקציב המקורי לשירותי תכנה וחשבונאות לשנת 2012 הסתכם ב - 202,000 ש"ח, ואילו התקציב המעודכן היה 654,000 .ש"ח 21 בתקציב המקורי לשנת 2012 לא הוקצב סכום לשיפוצים, ואילו בתקציב המעודכן הוקצבו לשיפוצים 490,000 .ש"ח 22 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63ג ( 2013 '), בפרק "הביקורת הפנימית במגזר הציבורי", עמ 75. 1250 דוח שנתי64ג .שם הדוח: איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המתייחסים אל הרשום בהם ולקבל מכל חבר הועד ומכל עובד העמותה כל מסמך שברשותם וכל מידע הדרושים, לדעתו, למילוי תפקידיו". הביקורת העלתה שני מקרים, שאירעו בשנת 2013 , שבהם האיגוד לא נענה לדרישת המבקר הפנימי להמציא לו מסמכים בנושאים שהוא ביקש לבדוק ועל כן נפגעה עבודת הביקורת. 1. : ביקורת בנושא כוח אדם ושכר ביולי 2013 פנה המבקר הפנימי לאיגוד בדרישה לקבל מסמכים הקשורים בנושא כוח אדם והשכר של עובדי האיגוד. מהתכתובות שניהלו האיגוד והמבקר הפנימי עלה כי האיגוד העבירם בעיכוב ניכר - רק בספטמבר 2013 - וכי הועברו למבקר רק חלק מהמסמכים הנדרשים. בנובמבר 2013 (לאחר סיום הביקורת של משרד מבקר המד ינה) פנה המבקר הפנימי ליו"ר האיגוד וציין כי "מדובר במידע ובחומר חלקי בלבד מהמבוקש על ידי. יצוין כי אי קבלת המידע והחומר במלואו אינו מאפשר להמשיך בהליך הביקורות" (ההדגשה במקור). 2. : ביקורת בנושא רכישות והתקשרויות במסמך ששלח המבקר הפנימי ליו"ר האיגוד באוקטובר 2013 הוא ציין כי כמה שבועות קודם לכן הם נפגשו וסוכם ביניהם כי האיגוד יעביר לעיונו מסמכים הנדרשים לו לצורך הביקורת בנושא רכישות והתקשרויות "כל זאת לנוכח העובדה כי עד אז לא זכיתי לשיתוף פעולה מצד האיגוד ולא הועב רו לי החומרים והנתונים, כאמור, על אף פניות חוזרות ונשנות במשך שבועות רבים". מתשובתו של האיגוד עולה כי הוא החל להעביר למבקר הפנימי את החומר שנדרש לו רק בסוף אוקטובר 2013 . אשר לביקורת בנושא כוח אדם ושכר ציין האיגוד בתשובתו כי נושא ביקורת זה לא נכלל במסגרת תכנית העבודה המאושרת של המבקר הפנימי. משרד מבקר המדינה העיר להנהלת האיגוד כי אם המבקר הפנימי סבור שמידע או מסמכים מסוימים דרושים למילוי תפקידו, על הגוף להעביר לו אותם ללא עיכוב, גם אם הוא סבור שהם אינם נכללים במסגרת תכנית העבודה שנקבעה למבקר הפנימי. זאת מתוקף חובתו של האיגוד לאפשר למבקר הפנימי לבצע את עבודתו באופן עצמאי ובלתי תלוי. ועדת הכספים הקמת ועדת כספים בעמותה אינה מחויבת על פי חוק העמותות, אך עמותה רשאית להקים מוסד זה על פי תקנונה. על פי התקנון ההנהלה בוחרת את חברי ועדת הכספים. בספטמבר 2012 הקימה הנהלת האיגוד ועדת כספים ובחרה עשרה מחבריה לשמש כחברים בה. תפקידי הוועדה נקבעו בתקנון, והם: ניהול ענייניו הכספיים של האיגוד לפי הנחיות ההנהלה; גיבוש הצעות התקציב; פיקוח על ביצוע התקציב לאחר אישורו בידי ההנהלה ופיקוח בנושא קבלת מסי האגודות ותשלומיהן. אחד הנושאים המהותיים שבהם עוסקת ועדת הכספים הוא ניהול החובות של חברי העמותה - גביית חובות והטלת קנסות על חברים המפגרים בתשלום חובותיהם. עלה כי חברים בוועדת הכספים המייצגים קבוצות או אגודות החברות באיגוד, אשר להן חוב כספי כלפי האיגוד, משתתפים בדיונים הקשורים בגביית חובות. למשל, בדיון של ועדת איגוד הכדורסל בישראל 1251 .:שם הדוח איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הכספים מאוקטובר 2012 נדונה סוגיית גביית החובות; עלה שבדיון השתתפו מקצת חברי ועדת הכספים שייצגו קבוצות או אגודות באיגוד אשר חייבות כספים לאיגוד. לדעת משרד מבקר המדינה השתתפותם של נציגי קבוצות או אגודות החייבות כספים לאיגוד בדיונ ים שבהם נדונו חובות אותן הקבוצות או האגודות עלולה להעמיד אותם במצב שבו יש להם נגיעה אישית לנושא, והדבר מעורר חשש לניגוד עניינים. יתרה מזו, גם אם הדיון עוסק בחובותיהן של קבוצות אחרות הדבר בעייתי, שכן נציגי הקבוצות או האגודות עלולים לקבל החלטה בעניין חוב של קבוצה אחרת מתוך מחשבה שבבוא העת, כאשר עניין חוב של קבוצתם יעמוד על הפרק, נציגים אחרים ינהגו כמוהם. האיגוד, על מוסדותיו, לא נתן את דעתו על כך ואין באיגוד נוהל להסדרת ניגוד עניינים. על האיגוד לקבוע נוהל שיסדיר את עבודת ועדת הכספים. בין השאר על הנוהל לעסוק גם בעניין חובות של אגודות וקבוצות לאיגוד ולקבוע שחבר ועדת כספים המייצג קבוצה או אגודה בעלת חוב לאיגוד לא ישתתף בדיון שבו נדונה סוגיה הנוגעת לחוב קבוצתו. כמו כן נוכח רגישות הנושא ראוי כי דיוני ועדת הכספים יתועדו בפרוטוקול באופן מפורט שישקף את הליך הדיון, את עמדות חברי הוועדה ואת הנימוקים להחלטות. כך תתאפשר שקיפות מלאה ויכולת פיקוח ובקרה על ההחלטות שהתקבלו. בתשובתו ציין האיגוד כי בדצמבר 2012 הוא אימץ את "הקוד האתי של משרד התרבות והספורט"23 (להלן- הקוד האתי) "ובכך הפך למעשה לתקנון משנה של האיגוד בנוגע לאתיקה". האיגוד הוסיף שהקוד האתי עוסק בין השאר באופן ההתנהלות של מנהל וחבר ועד מנהל וכן "במצב של חשש ניגוד עניינים בין תפקידם כמנהלים לבין תפקיד אחר אותו הם ממלאים...". משרד מבקר המדינה מעיר לאיגוד כי על פי מסמך "כללי אתיקה לספורט בישראל" ישמשו כללים אלו "מודל בסיס י עבור גופי הספורט השונים. גופי הספורט נדרשים לגבש קודים אתיים המתאימים לצרכים ומאפיינים הייחודיים של הענפים אליהם הם משתייכים ולהטמיעם". על האיגוד לפעול על פי הנחיה זו, להתקין קוד אתי המתאים לאפיונו כאיגוד העוסק בענף הכדורסל ולהטמיעו כנדרש. על הקוד האתי ש ל האיגוד לכלול גם הסדרה ייחודית של מניעת ניגוד עניינים באיגוד. רואה החשבון חוק העמותות קובע כי עמותה שהמחזור הכספי השנתי שלה עולה על 969,409 ש"ח (לפי הנתונים המעודכנים לשנת 2002 ) תמנה רואה חשבון שייבחר באספה הכללית השנתית של העמותה וישמש במשרתו עד לכינוס האספה הכללית השנתית שלאחריה. תפקידו העיקרי כולל "בדיקתם, בקרתם או אישורם של כל מאזן, חשבון רווח והפסד, חשבון הכנסות והוצאות, .__________________ .23 הכוונה ל"כללי אתיקה לספורט בישראל" שיזם משרד התרבות והספורט; מ- 1.1.13 חויבו איגודי הספורט וקבוצות ספורט לאמץ כללים אלה כתנאי לקבלת תמיכות. 1252 דוח שנתי64ג .שם הדוח: איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חשבון תקבולים ותשלומים וכל חשבון כיוצא בהם, ומילוי כל תפקיד אחר שנתייחד או שיתייחד בחיקוק לרואה חשבון, להוציא ניהול חשבונות"24. נוכח הצורך שרואה החשבון יפעל ללא תלות ובאובייקטיביות מלאה נקבע בתקנות רואי חשבון (ניגוד עניינים ופגיעה באי תלות כתוצאה מעיסוק אחר), התשס"ח - 2008 (להלן- התקנות), כי "חזקה שרואה חשבון מבקר מצוי בניגוד עניינים או שנפגעה אי תלותו במבוקר אם הוא עסק או עוסק במהלך תקופת הביקורת, או בשנה שקדמה לה, במישרין או בעקיפין, בעיסוק אחר או בפעולה כמפורט להלן:... עיסוק בהנהלת חשבונות בעבור מבוקר שהוא חברה ציבורית או בעבור מבוקר שהוא עמותה או חברה לתועלת הציבור שהיקף מחזורה השנתי או סכום התרומות שהיא קיבלה באותה שנה הוא 5 מיליון שקלים חדשים או יותר ". התקנות מסייגות כלל זה: "למען הסר ספק, האמור לא יחול על עיסוק בהנהלת חשבונות על ידי עובד במשרד רואי החשבון שאינו חלק מצוות הביקורת העוסק בביקורת באותו מבוקר". מהסכם ההתקשרות בין האיגוד ובין משרד רואי החשבון שלו, מאוגוסט 2013 (להלן- ההסכם) עלה כי המשימות שעל משרד רואה החשבון לבצע כוללות, נוסף על תפקידיו המתחייבים מהחוק, גם מתן "מטריה מקצועית" באופן שהמשרד יעניק בין השאר: "שירותי ליווי וייעוץ למערך הכספי והחשבונאי של האיגוד ויפעל בהנחיה של מנכ"ל האיגוד, יו"ר ועדת הכספים ויו"ר האיגוד"; ויוודא כי מערכת ]הנהלת החשבונות[ "יבקר את עבודת הנה"ח הנה"ח מספקת מידע מלא ואמין למוסדות האיגוד באופן שוטף"; "יערוך בקרת תשלומי שכר ותשלומים לספקים בתדירות חודשית..."; יפקח על ניצול התקציב, יטפל ב"גיבוש ועריכת התקציב השנתי כולל השתתפות בדיונים עם ראשי הוועדות השונות"; נציג המשרד "ישתתף באופן קבוע בישיבות ועדת הכספים של האיגוד והנהלת האיגוד ובכל ישיבת ועדה אחרת של האיגוד בהתאם לצרכי האיגוד; המשרד גם "יסייע לאיגוד בהגשת בקשות תמיכה" מגורמים שונים. לדעת משרד מבקר המדינה, עולה מכך כי משרד רואה החשבון מעורב באופן עמוק בפעולות ובהיבטים הכלכליים והכספיים של האיגוד, למשל בהכנת התקציב ובפיקוח על ניצולו ובבקרה על תשלומי השכר, וזאת נוסף על תפקידו כרואה החשבון המבקר שלו. לנוכח האיסור שבדין לבצע פעולה שיש עמה חשש לניגוד עניינים, ראוי שהאיגוד יקפיד שאת המשימות הקשורות לת פקידו של רואה החשבון המבקר יבצע גורם שאין לו כל נגיעה לפעולות אחרות שמבצע משרד רואה החשבון באיגוד, בדומה לחובה שנקבעה בתקנות רואי החשבון בנוגע להפרדה הנדרשת ממשרד רואי חשבון שעוסק הן בביקורת והן בהנהלת חשבונות בחברה. בתשובה נוספת של האיגוד מתחילת פברואר 2014 הוא הודיע כי, "לאחרונה התכנסה ועדת התקנון של האיגוד (בהשתתפות יו"ר האיגוד, חברי הנהלה נוספים וכן היועץ המשפטי לאיגוד) והמליצה לקבוע עקרונית הפרדה בין גופי ביצוע לבין גופי ביקורת/בקרה". היעדר פנקס חברים חוק העמותות קובע כי על עמותה לנהל פנקס חברים ולרשום בו את שמו של כל חבר, את מענו, את מספר זהותו, וכן את תאריך תחילת חברותו ואת תאריך פקיעתה. עוד נקבע בחוק כי .__________________ .24 חוק רואי חשבון, התשט"ו- 1955 . איגוד הכדורסל בישראל 1253 .:שם הדוח איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הפרה של חובה זו דינה ודין כל אדם שהיה אחראי להפרתה- קנס. בפסק דין ממרץ 200725 נקבע כי כינוס אספה כללית בהתבסס, בין היתר, על פנקס חברים בלתי תקין אינו כדין. בביקורת עלה כי האיגוד אינו מנהל פנקס חברים כמתחייב מהוראות החוק. האיגוד הציג לעובדי הביקורת את ספר תכנית משחקי הליגה והגביע (להלן - תכנית המשחקים) של האיגוד, המופקת לכל עונת משחקים, כפנקס החברים של האיגוד. האיגוד ציין בתשובתו כי נוסף על האמור לעיל יש לו מערכת ממוחשבת שבה הוא מנהל את "הליגות, הקבוצות, והשחקנים/יות באיגוד". לדעת משרד מבקר המדינה לא ניתן לראות בספר תכנית המשחקים או בתכנית המערכת הממוחשבת המיועדת לניהול הליגות, הקבוצות, השחקנים והשחקניות, תחליף לפנקס חברים כנדרש בחוק. פנקס החברים קובע, בין היתר, את זהות חברי האיגוד הרשאים להשתתף באספה הכללית של האיגוד והזכאים לבחור ולהיבחר למוסדותיו; בהיעדרו עלולה להיפגע תקינות פעילותו השוטפת של האיגוד. על האיגוד להשלים בדחיפות את הכנתו של פנקס חברים כחוק. .סיכום .איגוד הכדורסל בישראל, המרכז והמייצג את ענף הכדורסל בישראל, הוקם בשנת 1968 ונרשם בשנת 1988 כעמותה על פי חוק העמותות, התש"ם- 1980 . מטרותיו העיקריות הן פיתוח וקידום של ענף הכדורסל, פיתוח קשרים בין האיגוד ובין גופים בין-לאומיים בתחום הכדורסל וייצוג ישראל בתחרויות כדורסל בין -לאומיות. נמצאו ליקויים בסדרי פעילותם של המוסדות והגורמים המקיימים פיקוח ובקרה על פעילותו של איגוד הכדורסל. ממצאי הביקורת מלמדים כי היו פגמים באופן תפקודם, ולעתים מקצתם אף פעלו שלא בהתאם לחוק העמותות או לתקנון האיגוד. אם מרכזים יחד את כלל הליקויים, מצטיירת תמונת מצב שעולה ממנה כי מנגנוני הבקרה באיגוד חלשים וכי שומרי הסף שלו אינם מתפקדים כנדרש. .__________________ .25 ה"פ (תל אביב -יפו) 1360/04 , איגוד מדריכי הסקי בישראל, עמותה רשומה נ' התאחדות הסקי בישראל, עמותה רשומה, תקדין. 1254 דוח שנתי64ג .שם הדוח: איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נוכח מעמדו הציבורי של איגוד הכדורסל, הרי שמחובתו לנהוג על פי הכללים והעקרונות הבסיסיים של סדרי מינהל תקין. לנוכח הליקויים שהעלתה הביקורת נדרשים כל הנוגעים בדבר, לרבות רשם העמותות, לנקוט צעדים של ממש לתיקונם. כמו כן, על רשם העמותות לפעול על פי הודעתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 ולפיה אם דוח הביקורת הסופי יכלול את הממצאים שעלו בביקורת ובהם אלו הנוגעים לאי -המצאת מסמכים למבקר הפנימי, לתפקידים הנוספים של רואה החשבון, להיעדר תיעוד מספיק בפרוטוקולים, לאי -ניהול פנקס חברים כנדרש בחוק ולליקויים בתפקוד של ועדת הביקורת, "ישקול רשם העמותות הפעלת סמכויותיו על פי דין". נוסף על כך, על האיגוד ורשם העמותות לפעול לאלתר להסדרת הרישום של השינויים שהוכנסו בתקנון האיגוד. . .

תקציר:
 1235 .:שם הדוח איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 איגוד הכדורסל בישראל . .פעולות הביקורת .באיגוד הכדורסל בישראל נבדקו היבטים מסוימים בסדרי פעילותם של המוסדות והגורמים המקיימים פיקוח ובקרה על פעילותו של האיגוד: האספה הכללית, ועדת הביקורת, המבקר הפנימי, ועדת הכספים, היועץ המשפטי ורואה החשבון. בדיקות משלימות נעשו אצל רשם העמותות ברשות התאגידים. .היבטים בסדרי העבודה של מוסדות איגוד הכדורסל בישראל .תקציר .איגוד הכדורסל בישראל (להלן - האיגוד או איגוד הכדורסל) הוקם בשנת 1968 ונרשם כעמותה בפברואר 1988 לפי סעיף 61 לחוק העמותות, התש"ם- 1980 (להלן- חוק העמותות). האיגוד מרכז ומייצג את ענף הכדורסל המקצועי בישראל. מטרותיו העיקריות של האיגוד הן: פיתוח וקידום של ענף הכדורסל בישראל, פיתוח קשרים בין האיגוד ובין גופים בין-לאומיים ב תחום הכדורסל וייצוג ישראל בתחרויות בין- לאומיות בכדורסל. האיגוד מפעיל 185 .ליגות כדורסל ברמות ובגילים שונים ברחבי הארץ בטיפול האיגוד רשומים כ - 1,950 קבוצות וכ - 30,000 שחקנים. האיגוד מארגן משחקי ליגה וגביע ומפעלים אחרים בכדורסל. נוסף על כך מפעיל האיגוד עשר נב חרות לאומיות המשתתפות בתחרויות בין - לאומיות - חמש נבחרות לגברים וחמש נבחרות לנשים. האיגוד הוא חבר בפדרציה הבין-לאומית של הכדורסל (פיב"א 1 .) לאיגוד הכנסות שמקורן בתפעול, למשל הכנסות ממסים ומאגרות, וכן הכנסות שמקורן בתמיכה, למשל הקצבות מהמועצה להסדר ההימורים בספורט וממינהל הספורט שבמשרד התרבות והספורט. לפי התקציב .__________________ .1 ארגון ללא כוונת רווח המשמש כגוף העליון המנהל את ענף הכדורסל בעולם. חברות בו למעלה מ-200 פדרציות מכל העולם. תפקידיו העיקריים: קביעת חוקי משחק הכדורסל, פיקוח על העברות שחקנים בין-לאומיות וארגון התחרויות הבין -לאומיות בענף. 1236 דוח שנתי64ג .שם הדוח: איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המעודכן2 של האיגוד לשנת 2013 , הוצאות האיגוד באותה שנה היו אמורות להסתכם בכ -37.9 מיליון ש"ח, והכנסותיו - בכ-38.5 מיליון ש"ח. לפי הדוח הכספי של האיגוד לשנת 2012 , הוצאות האיגוד באותה שנה היו כ -41.8 מיליון ש"ח, והכנסותיו - כ-40.9 מיליון ש"ח. בשנת 2012 העסיק האיגוד כ-190 .עובדים .פעולות הביקורת .בחודשים אפריל-יולי 2013 בדק משרד מבקר המדינה היבטים מסוימים בסדרי הפעולה של המוסדות והגורמים המפקחים על האיגוד, שחלקם משמשים כ"שומרי סף " של האיגוד , ובהם: האספה הכלל ית, ועדת הכספים, ועדת הביקורת, המבקר הפנימי, היועץ המשפטי ורואה החשבון. בדיקות משלימות נעשו אצל רשם העמותות ברשות התאגידים (להלן - רשם העמותות או הרשם) . בדיקות השלמה נעשו בספטמבר ובאוקטובר 2013 . יצוין כי בתקופת הביקורתבדק המבקר הפנימי של האיגוד, בין השאר, את הנושאים "רכישות והתקשרויות עם ספקים ונותני שירותים" ו"התקשרויות עם סוכנויות ביטוח לחידוש מערך הביטוחים של האיגוד", וכן הוא החל בבדיקת תחום כוח האדם והשכר באיגוד; על כן, לפי שעה נמנע משרד מבקר המדינה מלעסוק בנושאים אלו. משרד מבקר המדינה ישקול אם להרחיב את בדיקתו, בין השאר, בנושאים האמורים לאחר שהמבקר הפנימי יסיים את בדיקתו. .עיקרי הממצאים .טיפול האיגוד והיועץ המשפטי שלו בעדכון התקנון .משנת 1991 , המועד שבו אישר רשם העמותות את תקנון האיגוד, שינתה האספה הכללית של האיגוד מפעם לפעם כמה מסעיפיו . בעקבות זאת פנה היועץ המשפטי מטעם האיגוד , המטפל ברישום השינויים, לרשם העמותות כדי שאלו יירשמו כחוק. אף על פי כן, רשם העמותות לא רשם את השינויים המבוקשים משום שחלקם לא עמד בכללים הנדרשים על פי חוק העמותות ולחלקם לא צורפו אסמכתאות מספקות. האיגוד, באמצעות היועץ המשפטי שלו, ניהל, במשך שנים רבות, דין ודברים עם רשם העמותות כדי לרשום את התיקונים האמורים, אולם הרשם התנה את רישומם בביצוע שינויים או בהמצאת אישורים שונים, ובמועד סיום הביקורת הנושא עדיין לא הוסדר. האיגוד טען כי השינויים שביקש לבצע בתקנון נוגעים לתנאים "טכניים בלבד אותם על הרשם לבדוק", וכי רשם העמותות לא הודיע לו שיש .__________________ .2 ליולי 2013. איגוד הכדורסל בישראל 1237 .:שם הדוח איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ""בעיה כלשהי עם שינוי התקנון. אולם התכתובת הענפה בין הגופים מעידה כי סוגיה זו עלתה לא מעט פעמים. זאת ועוד, רשם העמותות אף התנה את מתן האישור לניהול תקין בהסדרת הנושא ו קבע כי האיגוד לא יפעל לפי תיקונים בתקנון עד שהם יירשמו . על הנהלת האיגוד היה להאיץ את הטיפול בהסדרת הנושאים השנויים במחלוקת על מנת להבטיח כי האיגוד יפעל על פי תקנון מעודכן ורשום כחוק. על רשם העמותות היה לפעול ביתר נחישות ויזמה מול האיגוד ולבחון את האפשרות לערב בעניין זה גם את הנהלת האיגוד ואת היו"ר שלה. תחת זאת נמשכו חילוקי הדעות עם רשם העמותות שנים רבות מדי, והעמותה פעלה במשך שנים לפי תקנון שהשינויים בו לא נרשמו. .מוסדות האיגוד .תיעוד דיוני האספה הכללית בדיקה של הפרוטוקולים של חמש ישיבותיה האחרונ ות של האספה הכללית, שהתקיימו בין יוני 2011 ליולי 2013, העלתה ליקויים בנוגע לתיעוד הדיונים . הפרוטוקולים היו תמציתיים מאוד ולא שיקפו את עיקרי הדברים שנאמרו בישיבות, ולפיכך לא היו יכולים לשמש ככלי לפיקוח ולבקרה על הפעולות וההחלטות של האיגוד. חברות בהנהלת האיגוד שלא לפי חוק העמותות, המחייב שחברי ההנהלה (הוועד) של עמותה יהיו חברי העמותה או נציגים של חברי העמותה, תקנון האיגוד קובע שחמשת ארגוני הספורט הגדולים 3 שאינם חברים באיגוד - ואף נציגיהם אינם חברים בו - יהיו מיוצגים תמיד בהנהלת האיגוד ונציגיהם ישמשו כחברים בה. ב פועל, נוסף לאלה, במועד סיום הביקורת וגם קודם לכן כיהנו בהנהלה חברים אחרים, שגם הם אינם חברי עמותה ואינם נציגים של אגודות וקבוצות שהן חברות העמותה. ועדת הביקורת בין השאר עלה כי שלא לפי דרישת חוק העמותות, חברי ועדת הביקורת לא היו חברים באיגוד וגם לא ייצגו שום תאגיד החבר באיגוד; הדוחות של ועדת הביקורת לשנים 2011 ו- 2012 היו דלים ותמציתיים ביותר ולא פירטו את אופן ביצוע הביקורת, את הנושאים הספציפיים שנבדקו ואת ממצאי הביקורת. הוועדה דיווחה בדוחות אלו לאספה הכללית כי היא מקבלת באופן שוטף פרוטוקולים מישיבות ההנהלה ומישיבות הוועדות השונות באופן שמאפשר לה לעקוב אחר אופן תפקודו של האיגוד על כל ועדותיו, אף כי הדבר אינו עולה בקנה אחד עם דיווחים שמסרו חברי .__________________ .3 התקנון קובע כיחמשת ארגוני הספורט הם: הפועל, מכבי, בית"ר, אליצור ואס"א. 1238 דוח שנתי64ג .שם הדוח: איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הוועדה לנציגי הביקורת. כמו כן, ועדת הביקורת לא ביצעה פיקוח וביקורת על ניהול ענייניו הכספיים של האיגוד, לרבות על הכנס ותיו והוצאותיו, שלא כנדרש. שיתוף הפעולה בין הנהלת האיגוד ובין המבקר הפנימי נמצא שבשני מקרים שאירעו בשנת 2013 האיגוד עיכב המצאת מסמכים למבקר הפנימי, בנושא כוח אדם ושכר ובנושא רכישות והתקשרויות ועל כן נפגעה עבודת הביקורת. ועדת הכספים חברים בוועדת הכספים של האיגוד המייצגים קבוצות או אגודות החברות באיגוד, אשר להן חוב כספי כלפי האיגוד, משתתפים בדיונים הקשורים בגביית חובות. מכאן שיש להם נגיעה אישית לנושא, והדבר מעורר חשש לניגוד עניינים. גם אם הדיון עוסק בחובותיהן של קבוצות אחרות הדבר בעייתי, שכן נציגי הקבוצות או האגודות עלולים לקבל החלטה בעניין חוב של קבוצה אחרת מתוך מחשבה שבבוא העת, כאשר עניין חוב של קבוצתם יעמוד על הפרק, נציגים אחרים ינהגו כמוהם. לאיגוד, על מוסדותיו, אין נוהל להסדרת ניגוד עניינים. רואה החשבון תקנות רואי החשבון מדגישות את הצורך במניעת ניגו ד עניינים במסגרת תפקיד רואה החשבון בחברה. מהסכם ההתקשרות בין האיגוד למשרד רואה החשבון שלו עלה כי על משרד רואה החשבון לבצע פעולות ומשימות רבות הנוגעות להיבטים הכלכליים והכספיים של האיגוד, נוסף על תפקידו כרואה החשבון של האיגוד, וכי אין הסדר לביצוע הפרדה בין המשימות הקשורות לתפקידו כמבצע ביקורת על האיגוד ובין שאר משימותיו. היעדר פנקס חברים האיגוד אינו מנהל פנקס חברים כמתחייב מהוראות החוק. לא ניתן לראות בספר תכנית המשחקים של האיגוד ובמערכת הממוחשבת לניהול הליגות, הקבוצות, השחקנים והשחקניות, תחליף לפנקס חברים כנדרש בחוק. פנקס החברים קובע, בין היתר, את זהות חברי האיגוד הרשאים להשתתף באספה הכללית של האיגוד והזכאים לבחור ולהיבחר למוסדותיו; בהיעדרו עלולה להיפגע תקינות פעילותו השוטפת של האיגוד. איגוד הכדורסל בישראל 1239 .:שם הדוח איגוד הכדורסל בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 סיכום והמלצות .איגוד הכדורסל בישראל, המרכז והמייצג את ענף הכדורסל בישראל, הוקם בשנת 1968 ונרשם בשנת 1988 ,כעמותה על פי חוק העמותות התש"ם- 1980 ,. מטרותיו העיקריות הן פיתוח וקידום של ענף הכדורסל פיתוח קשרים בין האיגוד ובין גופים בין -לאומיים בתחום הכדורסל וייצוג ישראל בתחרויות כדורסל בין-לאומיות. נמצאו ליקויים בסדרי פעילותם של המוסדות והגורמים המקיימים פיקוח ובקרה על פעילותו של איגוד הכדורסל. ממצאי הביקורת מלמדים כי היו פגמים באופן תפקודם, ולעתים מקצתם פעלו שלא בהתאם לחוק העמותות או לתקנון האיגוד. אם מרכזים יחד את כלל הליקויים, מצטיירת תמונת מצב שעולה ממנה כי מנגנוני הבקרה באיגוד חלשים וכי שומרי הסף שלו אינם מתפקדים כנדרש. נוכח מעמדו הציבורי של איגוד הכדורסל, הרי שמחובתו לנהוג על פי הכללים והעקרונות הבסיסיים של סדרי מינהל תקין. לנוכח הליקויים שהעלתה הביקורת נדרשים כל הנוגעים בדבר, לרבות רשם העמותות, לנקוט צעדים של ממש לתיקונם. כמו כן, על רשם העמותות לפעול על פי הודעתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 ולפיה אם דוח הביקורת הסופי יכלול את הממצאים שעלו בטיוטת הביקורת ובהם אלו הנוגעים לאי -המצאת מסמכים למבקר הפנימי, לתפקידים הנוספים של רואה החשבון, להיעדר תיעוד מספיק בפרוטוקולים, לאי- ניהול פנקס חברים כנדרש בחוק ולליקויים בתפקוד של ועדת הביקורת, "ישקול רשם העמותות הפעלת סמכויותיו על פי דין". נוסף על כך, על האיגוד ורשם העמותות לפעול לאלתר להסדרת הרישום של השינויים שהוכנסו בתקנון האיגוד. .