המועצה להשכלה גבוהה/היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה

 מבוא .להשקעה הציבורית בהשכלה גבוהה תרומה לפרט ולמדינה. השכלה גבוהה היא בסיס למחקר, .היא מבטיחה קדמה, יש לה תפקיד מרכזי בשימור היתרון היחסי של מדינת ישראל ביחס .למדינות העולם, היא כלי לקידום חברתי ולצמצום פערים חברתיים והיא גם תורמת לכלכלה .בהיותה כלי המניע את המשק ומייצר מקורות תעסוקה. .המועצה להשכלה גבוהה (להלן - המל"ג) היא המוסד הממלכתי לענייני השכלה גבוהה .במדינה. תפקידיה נ קבעו בחוק 1 (שר החינוך הוא השר הממונה על ביצוע החוק2 ), ובהם הכרה .במוסד להשכלה גבוהה, הצעה בנוגע להשתתפות המדינה בתקציבי מוסדות מוכרים, הכרה .בתארים אקדמיים, הסמכת מוסדות השכלה גבוהה להענקתם ופיקוח על הענקתם. הוועדה .לתכנון ולתקצוב (להלן - ות"ת) היא הגוף שהמ משלה כוננה כוועדת משנה של המל"ג והטילה .עליו, בין השאר , לעסוק בכל ענייני ההקצבות להשכלה גבוהה, להציע מה יהיה התקציב הרגיל .של המוסדות להשכלה גבוהה ומה יהיה תקציב הפיתוח של המוסדות, להקצות את התקציבים .ולעקוב אחר ניצול התקציבים כדי למנוע גירעונות וחריגות . על פ י החלטת ממשלה, ות"ת גם .מחווה דעתה לפני המל"ג טרם ההחלטה על פתיחת מוסד אקדמי חדש או יחידה חדשה אשר .לה משמעות כספית ניכרת3. . סעיף3 א בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה -1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), מגדיר "מוסד .ציבור" 4 כגוף שאינו מוסד ממוסדות המדינהוהוא פועל למטרות המנויות בסעיף, ובהן למטר ת .חינוך (להלן - מוסד ציבורי). עוד נקבע בסעיף זה כי בחוק התקציב השנתי (שהוא חוק התקציב .לאותה השנה) ייקבעו הוצאות הממשלה לצורך תמיכה. שר האוצר קבע נוהל להגשת בקשות .תמיכה מתקציב המדינה במוסדות ציבור ולדיון בהן 5 בהתאם לחוק יסודות התקציב (להלן - .נוהל תמיכות). בשנת 1985 קבע שר האוצר כי האוניברסיטאות הגדולות (וגם כמה גופים אחרים) .הן "גופים נתמכים" (להלן - מוסד נתמך). ות"ת קבעה הנחיות תאגידיות למוסדות להשכלה .גבוהה שאינם אוניברסיטאות 6 , שבהן עשתה אבחנה בין מוסד ( מכללה אקדמית ) שהמדינה .משתתפת בתקציביו - "מוסד נתמך", ובין מוסד שהמדינה אינה משתתפת בתקציב - "מוסד שאינו .נתמך". .1 הקמתה של המל"ג וסמכויותיה עוגנו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958 . .2 בחודשים מאי- דצמבר 2020 .היה ממונה על ביצוע החוק שר ההשכלה הגבוהה והמשלימה ושר משאבי המים .3 החלטת הממשלה 666 , ( ""תפקידי הועדה לתכנון ולתקצוב 6.6.77) . .4 בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, מוגדר "מוסד ציבור" כגוף שאינו מוסד ממוסדות המדינה והוא פועל למטרות .חינוך, תרבות, דת, מדע, אומנות, רווחה, בריאות, ספורט או מטרה דומה. .5 " נוהל להגשת בקשות לתמיכה מתקציב המדינה ולדיון בהן לפי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985( " 16.1.13.) .6 נהלים תאגידיים באתר מל"ג-ות"ת. . .| 1934 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה נכון לשנת הלימודים האקדמית 7 (להלן- גם שנה"ל) התשפ"א ( 2020 - 2021 ,) המוסדות .להשכלה גבוהה כוללים 10 אוניברסיטאות ו -49 מכללות אקדמיות (להלן - מכללות); ות"ת .תקצבה 9 מהאוניברסיטאות ו-23 מהמכללות8 (להלן- מוסדות מתוקצבים); נוסף על כך יש 17 . מכללות אקדמיות לחינוך המתוקצבות באמצעותמשרד החינוך ו-10 מוסדות אקדמי ים שהמדינה .אינה מתקצבת (להלן - מוסדות לא מתוקצ בים). דוח זה מתייחס למוסדות האקדמיים .המתוקצבים והלא מתוקצבים פרט למכללות האקדמיות לחינוך (להלן - מוסדות להשכלה .גבוהה או מוסדות). יצוין כי לפי חוק מבקר המדינה, התשי"ח -1958, סעיף9(8 ), הועמדו לביקורת .מבקר המדינה המוסדות המתוקצבים בהיותם גוף הנתמך, במישרין או בעקיפין, על ידי .הממשלה. .תרשים 1: המוסדות להשכלה גבוהה, אוקטובר 2021 .על פי נתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .על פי נתוני ה- OECD לשנת20189, לכ-50% מאזרחי מדינת ישראלבגילים 25 - 64 השכלה .על-תיכונית ואקדמית . כמו כן עולה מהם כי בישראל, ההכנסה הממוצעת של בעלי השכלה .אקדמית גבוהה מזו של בעלי השכלה תיכונית: שכר בעלי תואר אקדמי ראשון גבוה ב-39% מזה .של בעלי השכלה תיכונית (במדינות ה- OECD השכר גבוה בממוצע ב-43% ); שכרבעלי תואר .שני ומעלה בישראל גבוה ב- 100% מזה של בעליהשכלה תיכונית (במדינות ה- OECD - 89% . .)בממוצע .התרשים שלהלן מציג את שיעור ההוצאה להשכלה גבוהה בישראל מתוך התוצר המקומי .הגולמי (להלן - התמ"ג) ובחלוקה בין הוצאה ציבורית להוצאה פרטית ביחס לממוצע ה- OECD. .7 שנת הלימודיםהאקדמית מתחילה ב-1 באוקטובר ומסתיימת ב-30 בספטמבר. שנות הלימודים יכונו להלן לפי השנה .העברית שחלה בחודש אוקטובר של אותה השנה. .8 בשנתהתש"ף ות"ת תקצבה 23 מכללות. במהלך השנים התש"ף והתשפ"א עברו לתקצובה של ות"ת שתי מכללות .שתוקצבו לפני כן על ידי משרד החינוך: בהתש"ף - מכללת הרצוג מיסודן של מכללות ליפשיץ ו הרצוג; ובהתשפ"א .- המכללה האקדמית לחינוך ולספורט אוהלו בקצרין, שהתאחדה עם המכללה האקדמית תל-חי, ומהווה, נכון לשנת .2021 , שלוחה של המכללה האקדמית תל-חי הפועלת בקמפוס נפרד - קמפוס קצרין לחדשנות בחינוך ובהוראה. .לאחר מעבר זה נותרו בתקצובו של משרד החינוך 17 מכללות אקדמיות לחינוך, ודוח זה אינו עוסק בהן. ראו בלוחות .1 ו-2 את פירוט המוסדות שוות"ת מתקצבת. .9 Figure A4.2 p. 97,, (2020) Education at a Glance 2020: OECD Indicators OECD, .| 1935 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים 2: שיעור ההוצאה להשכלה גבוהה בישראל, לפי סוג ההוצאה, מתוך .התמ"ג ביחס ל ממוצע מדינות ה- OECD . . על פי נתוני OECD , Education at a Glance 2020, Figure C2.2 ., בעיבוד משרד מבקר המדינה .en#page289- 2020_69096873- glance-a-at- ilibrary.org/education/education- https://read.oecd .מהתרשים עולה כי ישראל נמצאת במקום ה-17 מתוך37 מדינות ה- OECD בכל הנוגע לשיעור .ההוצאה על השכלה גבוהה מתוך התמ"ג; ואולם שיעור ההוצאה הציבורית על מוסדות להשכלה .גבוהה מתוך התמ"ג בישראל ( 0.8% ( ) נמוך מהממוצע במדינות האיחוד האירופי1% .) . התרשים הבא מציג את שיעור ההוצאה הלאומית למימון מחקר בסיסי במערכת ההשכלה .הגבוהה מסך ההוצאה הלאומית ל מחקר ופיתוח (להלן - מו"פ) אזרחי10. .10 המו"פ כולל סוגים שונים של פעילות, בהם מימון מחקר בסיסי, הנועד להקנות ולפתח ידע חדש ללא מטרות רווח, .ומימון מחקר יישומי המוכוון לשפר תשואות על ידי שדרוג שירותים ופיתוח מוצרים. המו"פ האזרחי (בשונה ממו"פ .צבאי) ממומן על ידי המגזר העסקי, המגזר הממשלתי, מגזר ההשכלה הגבוהה ומגזר המלכ"רים הפרטיים. מרב .ההוצאה הלאומית על מו"פ אזרחי בישראל מתרחשת בזירה העסקית ומתמקדת במחקר יישומי. בשנת 2017 הגיעה .הוצאה זו לכ-49.8 מיליארדש"ח, קרי 86% מכלל ההוצאה הלאומית למו"פ אזרחי (57.8 מיליארד ש"ח). בהפרש .גדול, ההשקעה הלאומית לקידום מחקר בסיסי במערכת ההשכלה הגבוהה הייתה 6.6 ,מיליארד ש"חכ- 11.4% .מההוצאה הלאומית למו"פ אזרחי (הלמ"ס, ההוצאה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי 1989 - 2017 [ 23.1.19] ;) .לשם השוואה, סך התקציב של ות"ת לקידום המחקר לשנת התש"ף היה כ-4.7 מיליארד ש"ח (מתוך סך תקציבה .להתש"ף, כ-11.8 מיליארד ש"ח[ חוברת התקציב לשנה"ל תש"ף, https://che.org.il/ חוברות-התקציב [ .) . .| 1936 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה תרשים 3: שיעור ההשקעה במחקר בסיסי במערכת ההשכלה הגבוהה מסך .ההוצאה הלאומית על מו"פ אזרחי, 2016 . על פי נתוני( July 2018) Indicators Technology Main Science and OECD, ונתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקר .המדינה. .מהתרשים עולה ששיעור ההוצאה הלאומית בישראל למימון מחקר בסיסי (11% ) נמוך .ביחס למדינות אחרות הדומות לישראל בהיבטים גודל האוכלוסייה ותמ"ג (הולנד - 32% , . דנמרק- 33% ) וביחס לממוצע מדינות ה- OECD (27% .) . פעולות הביקורת .בחודשים מרץ - אוגוסט 2021 בדק משרד מבקר המדינה היבטים כספייםבפעילות של מוסדות .להשכלה גבוהה, ובכלל זה את אופן הפיקוח והבקרה של ות"ת על הדוחות הכספיים. בכלל זה .נבדקה התנהלות המוסדות בנוגע לסיכונים כלליים ופיננסיים ולסיכונים הנוגעים למאגרי המידע .שלהם. הבדיקה מתייחסת לשנה"ל התשע"ז - התש"ף, והיא נערכה בוות"ת ובמוסדות האקדמיים .המתוקצבים. בדיקה פרטנית נערכה בשלוש אוניברסיטאות: אוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת .אריאל בשומרון (להלן - אוניברסיטת אר יאל) ואוניברסיטת בר -אילן (להלן גם - בר - אילן), וכן .בשלוש מכללות מתוקצבות: המכללה האקדמית כנרת בעמק הירדן (להלן - מכללת כנרת), .המכללה האקדמית צפת (להלן - מכללת צפת) והאקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים (להלן .- האקדמיה למוסיקה ולמחול ) (להלן - המוסדות שנבדקו). .| 1937 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . הקצבות ות"ת למוסדות המתוקצבים .ההקצבות מוות"ת הן עיקר מקורות ההכנסה של המוסדות המתוקצבים. מקורות הכנסה אחרים .של המוסדות: תשלומי סטודנטים, פרויקטים ומחקרים במימון מגוון גורמים, תרומות, תמלוגים .ממסחור ידע ועוד. הוצאות השכר הן ההוצאה העיקרית של המוסדות. יצוין כי במסגרת הביקורת .נותחו הדוחות הכספיים של המוסדות, אך פעולה זו לא כללה בדיקה של תהליכי התקצוב של .ות"ת למוסדות ו את הבקרה שלה על ביצוע התקציב. .תקציב ות"ת למערכת ההשכלה הגבוהה לשנה"ל התשפ"א (2020 - 2021 ) היה12.3 מיליארד .ש"ח (בשנת הלימודים התש"[ ף2019 - 2020 ]- 11.9 )מיליארד ש"ח11. ממנו ייעדה ות"ת כ-10 .מיליארד ש"ח להשתתפות בתקציבי המוסדות המתוקצבים: כ - 8 מיליארד ש"ח להשתתפות .בתקציבי תשע האוניברסיטאות וכ-2 מיליארד ש"חלהשתתפות בתקציבי 23 המכללות. .בתרשימים שלהלן מפורט התקציב המקורי12 שוות"ת הקצתה לכל אחד מהמוסדות לשנה"ל .התש"ף והתשפ"א. .תרשים 4: תקציב ות"ת המקורילאוניברסיטאות לשנה"ל התשפ"א ביחס .לשנה"ל התש"ף (באלפי ש"ח) .על פי נתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .11 המועצה להשכלה גבוהה, "תקציב ות"ת למערכת ההשכלה הגבוהה, התקציב השוטף- שנת הלימודים תשפ"א" .(אוגוסט 2020) , נספחים2 - 4 ', עמ64 - 71 ; חוברות-התקציב . .12 .התקציב המקורי הוא התקציב שאושר לתחילת שנה"ל. במהלך השנה ייתכנו שינויים . .| 1938 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה מהתרשים עולה כי בשנים התש"ף - התשפ"א עלה התקצוב של אוניברסיטת אריאל מוות"ת .בשיעור הגבוה ביותר - 10.9% , ולאחר מכן מכון ויצמן למדע - 6.5% . יתר האוניברסיטאות זכו .לתוספת של פחות מ-1% ועד כ-2%. . אוניברסיטת אריאל מסרה בתגובתהמדצמבר 2021 (להלן- תגובת אריאל) כי הגידול בתקציב .נובע מ תוספת של סגל אקדמי בכיר וכן מגידול במספר הסטודנטים, ובפרט אלו ה לומדים .בתחומי מדעי הטבע והבריאות - תחומים המ תוקצבים בתעריף גבוה יותר . .תרשים 5: תקציב ות"ת המקורי למכללות13 לשנה"ל התשפ"א ביחס לשנה"ל .התש"ף (באלפי ש"ח) .על פי נתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים עולה כי בהשוואה בין שנה"ל התש"ף לשנה"ל התשפ"א, עלה התקצוב של מכללת .כנרת מוות"ת בשיעור הגבוה ביותר - 19.8% , ולאחר מכן המכללות גליל מערבי ואשקלון - .10.3% . המכללות שתקצובן ירד: ה מכללה האקדמי ת ספיר (להלן - מכללת ספיר), שתקצובה .ירד בשיעור הגבוה ביותר - 2.4% , והמכללות: המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה (להלן .- אורט בראודה ), סמינר הקיבוצים המכללה לחינוך, לטכנולוגיה ולאומנויות (להלן - סמינר .הקיבוצים), והמכללה האקדמית תל-אביב-יפו, שתקצובן ירד בכ - 1%. .המוסדות שונים זה מזה במספר הסטודנטים שהם מלמדים, בפעילויות ההוראה והמחקר שלהם .ובהרכב מקורות ההכנסה החיצוניים שלהם. היקף התקצוב של ות"ת לכל מוסד תלוי, בין השאר, .במספר הסטודנטים שהיא קבעה כמכסה לתקצוב לכל מוסד; עם זאת, מוסד אקדמי רשאי לקלוט .סטודנטים גם מעבר למכסה המתוקצבת. ככל וקיים פער בין מספר הסטודנטים שאושר כמכסה .13 למעטמכללת הרצוג , מיסודן של מכללות ליפשיץ והרצוג, שעברה במהלך שנה"ל התש"ף לתקצובה של ות"ת. .| 1939 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מתוקצבת לבין מספרם בפועל, יכול הדבר להשפיע על המצב הפיננסי של המוסד. כך, אם בפועל .לומדים במוסד סטודנטים רבים יותר מהמכסה המתוקצבת, עליו לשאת בעלויות הכרוכות בכך, .ומנגד, מוסד שלא מילא את מכסת הסטודנטים המתוקצבת, תקצובו יופחת בשל כך. .ות"ת מסרה בתגובתה מינואר 2022 (להלן- תגובת ות"ת) כי היא מתקצבת את המוסדות, לפי .שיעור הסטודנטים בשנה הקודמת אל מול המכסות המתוקצבות בשנת התקציב השוטפת. עוד .הוסיפה כי הצורך בקביעת מכסות נובע בעיקרו ממגבלות תקציב מערכת ההשכלה הגבוהה .שאינו יכול לתמוך בכלל הביקושים במערכת; קליטת סטודנטים מעבר למכסה היא החלטה .פנים מוסדית, המצויה במסגרת החופש האקדמי והמינהלי שהקנה חוק המל"ג למוסדות. עוד .מסרה ות"ת, כי בשנת הלימודים התשפ"א הי תה עלייה במספר הסטודנטים שנקלטו וזאת בשל .גידול משמעותי בביקושים שהוא תוצאה של משבר הקורונה; ות"ת העריכה שזהו גידול חריג, .שאינו משקף את המגמה הרב שנתית. ות"ת ציינה כי בינואר 2022 אישרהמליאת ות"ת הקצאה .של יותר מ- 2,600 מכסותסטודנטים נוספות לשנה התשפ"ב. .בשנה"ל התש"ף והתשפ"א תקצבה ות"ת כ - 200,000 סטודנטים: כ - 110,000 סטודנטים .באוניברסיטאות, כ- 20,000 באוניברסיטה הפתוחה וכ- 70,000 .במכללות בלוחות 1 ו- 2 שלהלן .מובאת מכסת הסטודנטים המתוקצב ת שוות"ת הקצתה למוסדות בשנה"ל התשפ"א ומספר .הסטודנטים שלמדו בפועל בשנה זו, לפי נתוני ות"ת. .לוח 1 : מכסת הסטודנטים המתוקצביםבאוניבר סיטאות ומספרם בפועל, .שנה"ל התשפ"א .האוניברסיטאות מכסת הסטודנטים .המתוקצבים .התשפ"א מספר .הסטודנטים .בפועל התשפ"א ההפרש בין מספר .הסטודנטים בפועל .למכסה (השיעור) .האוניברסיטה העברית בירושלים 19,170 19,359 189 (1% ) . הטכניון- מכון טכנולוגי לישראל 13,400 12,813 -587 (4%-) .אוניברסיטת תל-אביב 23,920 23,790 -130 (1%-) .אוניברסיטת בר-אילן 15,600 17,485 1,885 (12%) .אוניברסיטת חיפה 15,410 14,952 458- (3%-) .אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 15,561 16,033 472 (3% ) .מכון ויצמן למדע 490 513 23 (5%) .אוניברסיטת אריאל בשומרון 9,594 13,540 3,946 (41%) .סה"כ אוניברסיטאות 113,145 118,485 5,340 (5%) .על פי נתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה. . .| 1940 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה מלוח 1 עולה כי למעט בטכניון ובאוניברסיטאות חיפה ותל-אביב, שמספר הסטודנטים .בהם בפועל היה נמוך מהמכסה המתוקצבת, ביתר האוניברסיטאות מספר הסטודנטים .בפועל היה גבוה מהמכסה . ההפרש הגבוה ביותר בין מספר הסטודנטים בפועל למכסה .היה באוניברסיטת אריאל - כ- 3,900 סטודנטים מעבר למכסה המתוקצבת (41%), ובבר - .אילן - כ- 1,900 (12% .) .אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (להלן - אוניברסיטת בן-גוריון או בן-גוריון) מסרה בתגובתה מדצמבר .2021 למשרד מבקר המדינה כי ות׳׳ת קובעת את מסגרת התקציב של כל מוסד לפני פתיחת .שנת הלימודים האקדמית לפי מספר הסטודנטים לתואר ראשון ושני אשר למדו במוסד בשנה .הקודמת לשנת התקציב השוטפת, וכך מעניקה למוסד ודאות לגבי מסגרת התקציב שעומדת .לרשותו; פערים, ככל שיהיו, עשויים לנבוע מ שני הכיוונים - קליטת סטודנטים בחסר או ביתר. .עוד הוסיפה בן-גוריון כי התקצוב באופן הזה תואם את צורכי המוסדות , וחשוב לדעתה לשמרו. .בר -אילן מסרה בתגובתה מינואר 2022 (להלן- תגובת בר -אילן) כי בשל ההתרחבות בפעילותה .ות"ת הקצתה לה בשנת התשפ"א תוספת מכסות, כך שבפועל, לא הייתה חריגה משמעותית .מהמכס ה. .אוניברסיטת אריאל מסרה בתגובתה כי הגדילה במהלך השנים את מספר הסטודנטים כדי .להגשים את מטרותיה ומתוך רצון לענות על הביקוש הקיים. .| 1941 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . לוח 2 : מכסת הסטודנטים המתוקצביםבמכללות ומספרם בפועל , לפי נתוני .ות"ת, התשפ"א .המכללות מכסת .הסטודנטים .המתוקצבים מספר .הסטודנטים .בפועל ההפרש בין .מספר .הסטודנטים .בפועל למכסה .בצלאל - אקדמיה לאמנות ועיצוב , ירושלים 2,179 2,277 98 .האקדמיה למוסיקה ולמחול 826 831 5 . שנקר- הנדסה. עיצוב. אמנות. 3,009 3,119 110 .המרכז האקדמי לב 3,091 2,947 144 - . אורט בראודה 3,269 3,230 39 - . אפקה- המכללה האקדמית להנדסה בתל - אביב 2,987 3,315 328 .המכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון 4,202 4,563 361 . עזריאלי- מכללה אקדמית להנדסה ירושלים 1,751 1,394 357 - .( מכון טכנולוגי חולוןHIT ) 4,119 4,557 438 . המכללה האקדמית הדסה ירושלים 2,758 3,577 819 . המכללה האקדמית תל-אביב -יפו 4,170 4,560 390 . המכללה האקדמית עמק יזרעאל ע"ש מקס .שטרן בע"מ 4,472 4,186 286 - .המכללה האקדמית תל -חי 3,639 4,675 1,036 . המכללה האקדמית ספיר 4,905 4,750 155 - .המרכז האקדמי רופין 3,699 4,363 664 .המכללה האקדמית אשקלון 3,729 3,872 143 .המכללה האקדמית גליל מערבי 2,625 2,680 55 .המכללה האקדמית צפת 2,803 2,798 5- .מכללת כנרת 2,286 2,295 9 . .| 1942 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה המכללות מכסת .הסטודנטים .המתוקצבים מספר .הסטודנטים .בפועל ההפרש בין .מספר .הסטודנטים .בפועל למכסה .המכללה האקדמית אחוה 2,294 2,432 138 .המכללה האקדמית בית ברל 3,039 2,971 68 - .מכללת סמינר הקיבוצים 3,236 3,195 41 - . מכללת הרצוג מיסודן של מכללות ליפשיץ .והרצוג 1,552 1,997 445 .סה"כ מכללות 70,640 74,584 3,944 .על פי נתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מלוח 2 עולה כי בשנה"ל התשפ "א, ב-8 מתוך23 מכללות הייתה המכסה המתוקצבת .נמוכה ממספר הסטודנטים בפועל. הפער נע בין עשרות סטודנטים ( המכללות אורט .בראודה וסמינר הקיבוצים) למאות (עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים, להלן .- מכללת עזריאלי). ביתר 15 המכללותמספר הסטודנטים בפועל היה גבוה מהמכסה .המתוקצבת, והפער נע בין סטודנטים יחידים ( האקדמיה למוסיקה ולמחול ומכללת כנרת) .לכ- 1,000 (המכלל ה האקדמית תל-חי). .המכללה האקדמית תל-חי מסרה בתגובתה מדצמבר 2021 כי חלק מתוספת הסטודנטים מעבר .למכסה המתוקצבת נובע מהאיחוד שלה עם מכללת אוהלו 14 וכי הפער הכולל נמוך יותר- 761. . מכון טכנולוגי חולון מסר בתגובתו מינואר 2022 (להלן- תגובת מכון טכנולוגי חולון) כי הגידול .במספר הסטודנטים משקף פתיחה של תוכנית לימודים חדשה שוות״ת אינה משתתפת .בתקצובה בשנת ההפעלה הראשונה. המכון הוסיף ש גידול במספר הסטודנטים אירע גם בשל .משבר הקורונה. .14 ראו ה"ש8 . .| 1943 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . המכללה האקדמית אחוה מסרה בתגובתה מינואר2022 כי תוספת הסטודנטים מעבר למכסה .המתוקצבת נובעת מהחלטת ות"ת לקצץ את המכסה המתוקצבת למכללה, דבר שלדעת .המכללה עשוי לפגוע בצמיחתה. .המכללות המרכז האקדמי לב, סמינר הקיבוצים ועזריאלי מסרו בתגובו תיהן מדצמבר 2021 וינואר .2022 כי לומדים במוסדותיהן סטודנטים במסגרת תוכניותיי חודיות אשר אינן כלולות במדידה .הרגילה של ות"ת. .לוח 3: מכסת סטודנטים מתוקצבים שוות"ת הקצתה למוסדותומספרם .בפועל 15, שנה"ל התש"ף והתשפ"א .סוגי המוסדות מכסת סטודנטים מתוקצבת מספר הסטודנטים בפועל . התש"ף התשפ"א השינוי התש"ף התשפ"א השינוי .אוניברסיטאות 110,514 113,145 2.4% 111,893 118,485 5.9% .מכללות 69,913 70,640 1.0% 69,507 74,584 7.3% . סה"כ 180,427 183,785 1.9% 181,400 193,069 6.4% . על פי נתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקרהמדינה . .מהלוח עולה שבין השנים התש"ף להתשפ"א גדל מספר הסטודנטים המתוקצבים ב- .2.4% באוניברסיטאות וב -1% במכללות. מספר הסטודנטים בפועל גדל , בשנים אלו, .בשיעור של 5.9% באוניברסיטאותובשיעור של 7.3% במכללות. מספר הסטודנטים הלא .מתוקצבים גדל מכ - 1,000 בהתש"ףלכ- 9,300 בהתשפ"א. יצוין כי לקראת התשפ"ב .החליטה ות"ת על תוספת של כ- 2,600 מכסות להגדלת מספר הסטודנטים המתוקצבים. .מומלץ לוות"ת שבמסגרת דיוני ה בנושא תקצוב מכסות הסטודנטים ולפי מדיניות ה היא .תבחן את ההשלכות שיכולות לנבוע מהפערים בין מספר הסטודנטים המתוקצבים לבין .מספרם בפועל. כמו כן, מומלץ שתבחן את הפערים בהתאם לגידול בתחומי הלימוד .שאותם היא הגדירה בעדיפות לאומית - תחומי ההיי-טק. .15 ללא נתוני האוניברסיטה הפתוחה, שמכסתה 20,000 .סטודנטים בכל אחת מהשנים . .| 1944 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה תמונת מצב פיננסית בהתבסס על הדוחות .הכספיים של המוסדות .תמצית נתוני הדוחות הכספיים .בלוח שלהלן מובאת תמצית הנתונים המאזניים מהדוחות הכספיים של כלל המוסדות .המתוקצבים לשנים התשע"ט והתש"ף . .| 1945 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . לוח 4: תמציתהנתונים המאזניים מהדוחות הכספיים של המוסדות להשכלה .גבוהה, שנה"ל התשע"ט והתש"ף (במיליוני ש"ח ) .הסעיפים סה"כ אוניברסיטאות סה"כ מכללות מתוקצבות סה"כ מכללות לא מתוקצבות . התשע"ט התש"ף שיעור .השינוי התשע"ט התש"ף שיעור .השינוי התשע"ט התש"ף שיעור .השינוי .רכוש שוטף 6,367 6,965 9.4% 2,287 2,608 14.0% 421 512 21.6% . השקעות .ויתרות חובה .לזמן ארוך 25,741 26,289 2.1% 244 288 18.0% 106 85 ( 19.8% ) . רכוש קבוע .ורכוש אחר 19,207 19,732 2.7% 2,420 2,622 8.3% 953 909 ( 4.6% ) .סך נכסים 51,315 52,986 3.3% 4,951 5,518 11.5% 1,480 1,506 1.8% . התחייבויות .שוטפות 3,430 4,046 18.0% 717 932 30.0% 403 426 5.7% . עתודות .לזכויות .עובדים בעת .פרישה 15,441 14,703 ( 4.8% ) 242 260 7.4% 77 72 ( 6.5% ) . התחייבויות .אחרות 1,432 1,210 ( 15.5% ) 102 99 ( 2.9% ) 209 195 ( 6.7% ) . סך .התחייבויות .לזמן ארוך 16,873 15,913 ( 5.7% ) 344 359 4.4% 286 267 ( 6.6% ) . נכסים נטו .(גירעון .בנכסים נטו) .שלא חלה .עליהם .הגבלה 18,776 20,349 8.4% 3,614 3,790 4.9% 685 714 4.2% . נכסים נטו .(גירעון .בנכסים נטו) 4,896 5,154 5.3% 207 371 79.2% 72 85 18.1% . נכסים נטו .(גירעון .בנכסים נטו) .שחלה 7,340 7,524 2.5% 69 66 ( 4.3% ) 34 14 ( 58.8% ) . .| 1946 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה הסעיפים סה"כ אוניברסיטאות סה"כ מכללות מתוקצבות סה"כ מכללות לא מתוקצבות .עליהם .הגבלה .קבועה .סך נכסים .נטו 31,012 33,027 6.5% 3,890 4,227 8.7% 791 813 2.8% . סך .התחייבויות .ונכסים נטו 51,315 52,986 3.3% 4,951 5,518 11.5% 1,480 1,506 1.8% ..על פי נתוני הדוחות הכספיים של המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה .בתרשימים שלהלן מובאת תמצית נתוני הדוחות על הפעילויות של המוסדות לשנים התשע"ט .והתש"ף , לפי סוגי המוסדות. .| 1947 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים 6: תמצית נתוני הדוחות על הפעילויות של כל המוסדות מתוך .דוחותיהם הכספיים , שנה"ל התשע"ט (ב מיליוני ש"ח ) .על פי נתוני הדוחות הכספיים של המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. . .| 1948 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה תרשים 7: תמצית נתוני הדוחות על הפעילויות של כל המוסדות מתוך .דוחותיהם הכספיים , שנה"ל התש"ף (במיליוני ש"ח) .על פי נתוני הדוחות הכספיים של המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים אפשר ללמוד על מידת התלות של המוסדות המתוקצבים בתקצוב המדינה - .יותר ממחצית מהכנסותיהן (53% באוניברסיטאות ו-59% במכללות) בשנת התש"ף הגיעו .מהקצבות ות"ת, וגם על מידת התל ות של המוסדות הלא מתוקצבים בהכנסות .מסטודנטים. יצוין כי המדינה קובעת את גובה שכר הלימוד שהסטודנטים משלמים .במוסדות המתוקצבים, וה דבר מגביר את תלותם בה. .| 1949 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מהתרשימיםעולה כי בשנים התשע"ט והתש"ף ההוצאה העיקרית של כל המוסדות .להשכלה גבוהה הייתה לצורכי הפעילות השוטפת, אך בעוד שבמוסדות הלא מתוקצבים .שיעורה הממוצע בשנים אלו הוא כ-80% , במוסדות המתוקצבים הוא גבוה יותר .(באוניברסיטאות כ-96% ובמכללות המתוקצבות כ-90% .)מנגד, השיעור הממוצע של .הוצאות הנהלה וכלליות במוסדות הלא מתוקצב ים (10% ) גבוהיותר מאשר במוסדות .המתוקצבים ( 4% באוניברסיטאות ו -7% במכללות המתוקצבות). גםהשיעור הממוצע של .ההוצאה על פרסום, שיווק וגיוס תרומות בשנים אלו גבוה יותר במ וסדות הלא מתוקצבים .(כ-7% ) מאשר באוניברסיטאות (2% ( ) ובמכללות המתוקצבות3%.) .יחסים פיננסיים .יחסים פיננסיים נגזרים מנתונים המוצגים בדוחות הכספיים של התאגיד, ומטרתם לתת לקורא .הדוחות הכספיים כלים להבנת מצב התאגיד במדדים שונים המלמדים על האיתנות הפיננסית .של התאגיד, על הנזילות שלו ועל יעילותו התפעולית. בדיקת היחסים הפיננס יים היא אחד .השלבים בניתוח דוחות כספיים, אך לא כל היחסים מתאימים לכל תאגיד. לכן יש לשלבם .בבדיקות חשבונאיות אחר ות , בהתאם לענף שהתאגיד פועל בו. מדדים פיננסיים היכולים להעיד .על סכנה לעתידו של תאגיד עסקי, יעידו, במקרה של מוסד מתוקצב להשכלה גבוהה, על .קשיים בפעילותו, בהרכב הכנסותיו והוצאותיו, בסוגיות ניהוליות ועוד , ועל צורך שהן המוסד הן .ות"ת יבחנו את מצבו, לרבות בהשוואה למוסדות אחרים, כדי לצמצם סיכונים ולמנוע אותם. נזילות פיננסית .נזילות פיננסית היא מדד ליכולת ה מוסד להחזיר את חובותיו במועד פ ירעונם. יחסים פיננסיים .מקובלים המעידים על נזילות הם הון חוזר ויחס שוטף. .הון חוזר: יחס פיננסי זה מחושב כהפרש שבין הנכסים השוטפים להתחייבויות השוטפות. הון .חוזר חיובי מצביע על יכולת התמודדות טובה יותר עם משברים, ואילו הון חוזר שלילי מעיד על .קשיים לממן חובות. .יחס שוטף: מחושב כיחס שבין הנכסים השוטפים להתחייבויות השוטפות. יחס פיננסי זה מעיד .על היכולת להתמודד עם משברים בטווח הקצר. ככל שהיחס גבוה יותר, היכולת להתמודד עם .משברים בטווח הקצר טובה יותר. ככלל, יחס שוטף קטן מ-1 עלול להעיד על מצוקת מזומנים .ועל קושי לעמוד בהתחייבויות לזמן הקצר, קושי העלול לסכן את המוסד. אף על פי כן, מאחר .שיחסים אלו נמדדים לפי הערכים השוטפים של הנכסים וההתחייבויות ביום הדוח הכספי, הם .יכולים להיות מושפעים מאקראיות ולא בהכרח מייצגים קשיים פיננסיים. שני התרשימים שלהלן .מציגים את המוסדות המתוקצבים שהיו להם באחת משתי השנים התשע"ט או התש"ף יחסים .פיננסיים היכולים להעיד שבאותו המועד היו קשיי נזילות ( הון חוזר שלילי ויחס שוטף הנמוך .מ-1 ; יובהר כיבשנה שלא הוצגה בתרשימים שלהלן היחסים החשבונאיים הללו היו חיוביים, וכי .יתר המוסדות לא היו במעמד זה). . .| 1950 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה תרשים 8: מוסדות מתוקצבים שהיו להם בשנה"ל התשע"ט או בשנת התש"ף .הון חוזר שלילי (באלפי ש"ח) ויחס שוטף הנמוך מ-1 . .על פי דוחותיהם הכספיים של המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה .| 1951 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים 9 : מוסדות לא מתוקצבים שהיו להם בשנה"ל התשע"ט או התש"ף הון .חוזר שלילי (באלפי ש"ח) ויחס שוטף הנמוך מ-1 ..על פי נתוני הדוחות הכספיים של המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה גירעון נצבר ומחזור פעילות גירעוני .פרמטרים אחרים היכולים להעיד על קשיים פיננסיים שיש למוסד: מחזור פעילות (הכנסות והוצאות בשנת פעילות) גירעוני. בדוחות הכספיים של המוסדות .נתון זה נקרא הכנסות נטו 16 .שליליות גירעונות שצבר המוסד במהלך כל תקופות פעילותו עד סוף שנת הפעילות המוצגת בדוח .הכספי. בדוחות הכספיים של המוסדות מובאים סוגים שונים של גירעונות, כגון: .א. גירעון בנכסים נטו שאין בנוגע להם הגבלה: סכום זה כולל נכסים נטו שייעדה .הנהלת המוסד, אך אינו כולל נכסים נטו שיש הגבלה חיצונית על השימוש בהם; .ב . ג י רעון מצטבר מפעילויות (גירעון בנכסים נטו17 ) - משקף את הג י רעון המצטבר מפעילויות .שוטפות עד יום הדוח הכספי. סכום זה אינו כולל גירעונות בנכסים נטו שייעד המוסד, .(למשל גירעון בעתודות לזכויות עובדים), ואינו כולל גירעון בנכסים נטו שיש על השימוש .בהם הגבלה חיצונית (למשל כספים ש תורמים הגבילו את השימוש בהם ); .16 .הכנסות בניכוי הוצאות .17 גירעון בנכסים נטו פירושו שהתחייבויות המוסד גבוהות מנכסיו במועד הדוח הכספי. . .| 1952 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה ג. גירעון בנכסים נטו שחלה עליהם הגבלה - סכום זה כולל גירעונות בנכסים נטו שחלה .על השימוש בהם הגבלה חיצונית, זמנית או קבועה. .בלוחות הבאים מרוכזים הנתונים מהדוחות הכספיים של המוסדות בנוגע להכנסות נטו, גירעון .מצטבר מפעילויות וגירעון בנכסים נטו שלא חלה עליהם הגבלה. הנתונים מתייחסים לששת .המוסדות שנבדקו ולמוסדות מתוקצבים שהיו להם גירעונות בתחומים אלה. המוסדות מופיעים .לפי גובה ההכנסות נטו בשנה"ל התש"ף, ומפל הצבעים מייצג את ההכנסות נטו בכל שנה. .לוח 5: הכנסות נטו (גירעון) לשנים התשע"ח-התש" ף של המוסדות .המתוקצבים (ב מיליוני ש"ח) .המוסד הכנסות נטו .(גירעון) התש"ף הכנסות נטו .(גירעון) .התשע"ט הכנסות נטו .(גירעון) התשע"ח .אוניברסיטת אריאל 37 0 19 .מכללת צפת 8 7 11 .אוניברסיטת בר-אילן 5 -33 4 .מכללת כנרת 2 2 1 .מכללת ספיר 2 -1 -2 .אוניברסיטת תל אביב 1 8 3 .האקדמיה למוסיקה ולמחול -2 0 3 .האוניברסיטה הפתוחה -13 -14 10 .האוניברסיטה העברית -29 91 -142 .אוניברסיטת חיפה -37 -42 -20 ..על פי נתוני הדוחות הכספיים של המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה .| 1953 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . לוח 6: עודף (גירעון) מצטבר מפעילויות של מוסדות מתוקצבים לסוף שנה"ל .התש"ף 18 (במיליוני ש"ח) .המוסד עודף (גירעון) מצטבר מפעילויות לסוף .התש"ף .מכללת צפת 2 .מכללת ספיר 1 .מכללת כנרת 1 .האוניברסיטה הפתוחה 0 .אוניברסיטת אריאל -23 .האקדמיה למוסיקה ולמחול -26 .אוניברסיטת בר-אילן -262 .אוניברסיטת תל אביב -358 .האוניברסיטה העברית בירושלים -465 .אוניברסיטת חיפה -1,013 ..על פי נתוני הדוחות הכספיים של המוסדות לשנה"ל התש"ף, בעיבוד משרד מבקר המדינה .18 לא כולל נכסים נטו שיועדו ע"י ההנהלה וכולל נכסים נטו ששימשו לרכישת רכוש קבוע . . .| 1954 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה לוח 7: נכסים נטו(גירעון בנכסים נטו) שלא חלה עליהם הגבלה של מוסדות .מתוקצבים לשנה"ל התשע"ט והתש" ף (במיליוני ש"ח)19 . המוסד נכסים נטו (גירעון) .שלא חלה עליהם .הגבלה בסוף התש"ף נכסים נטו (גירעון) .שלא חלה עליהם .הגבלה בסוף התשע"ט .האוניברסיטה העברית בירושלים 1,132 896 .אוניברסיטת אריאל 440 388 .אוניברסיטת חיפה 371 384 .אוניברסיטת תל אביב 252 -287 .מכללת צפת 185 162 .האוניברסיטה הפתוחה 162 174 .מכללת ספיר 129 121 .מכללת כנרת 11 9 .האקדמיה למוסיקה ולמחול -10 -13 .אוניברסיטת בר-אילן -506 -520 . על פי נתוני הדוחות הכספיים של המוסדות לשנה"ל התשע"ט- התש"ף, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .19 הסכומים המוצגי ם כוללים נכסים נטו שייעדה הנהלת המוסד, כגון נכסים נטו ששימשו לרכוש קבוע ועתודות לזכויות .עובדים. לכן יתרות אלו אינן מייצגות את מלוא הגירעונות המצטברים מפעילות שוטפת , ובנטרול הסכומים שייעדה .הנהלת המוסד, ההתחייבויות לזכויות עובדים והרכוש הקבוע - המצב הרלוונטי הוא זה המוצג בלוח 6 ( עודף[ גירעון] .מצטבר מפעילויות). אשר להתחייבויות בגין זכויות עובדים - אלה מתייחסות לאוני ברסיטאות שיש להן התחייבות .פנסיונית, והיא נרשמת בשיעור חלקי, לפי 45% מערכן בהתחשב בניכוי השתתפות המדינה. ראו בהמשך בפרק על .עתודות לזכויות עובדים בעת פרישה. .| 1955 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מהנתונים עולה כי יש מוסדות שסיימו כמה מחזורי פעילויות שנתיים בג ירעון (ג ירעון .מצטבר מפעילויות בסוף השנה), בהם האוניברסיטה העברית בירושלים (להלן - .האוניברסיטה העברית), אוניברסיטת חיפה והאוניברסיטה הפתוחה; יש מוסדות שהיה .להם גירעון בנכסים נטו שלא חלה עליהם הגבלה במשך שנתיים רצופות - בסוף התשע"ט .וגם בסוף שנת התש"ף - אוניברסיטת בר -אילן והאקדמיה למוסיקה ולמחול; ויש מוסדות .שהיה להם בסוף התש"ף גירעון מצטבר מפעילויות - אוניברסיטת חיפה ( 1,013 )מלש"ח, .האוניברסיטה העברית (465 )מלש"ח, אוניברסיטת תל אביב (358 )מלש"ח, אוניברסיטת .בר -אילן (262 )מלש"ח, האקדמיה למוסיקה ולמחול (26 )מלש"ח ואוניברסיטת אריאל .(23 .)מלש"ח לכמה מהם הצטברו גירעונות גבוהים. כל המדדים האלה מעידים על קשיים .פיננסיים מתמשכים. .האוניברסיטה הפתוחה מסרה בתגובתה מינואר 2022 כיהגירעונות משק פים הוצאות חד-פעמיות .להשקעות לפיתוח האקדמי של המוסד ומומנו במלואם מ יתרות שיועדו בשנים קודמות לכיסוי .פעילויות חד-פעמיות . .אוניברסיטת תל אביב מסרה בתגובתה מינואר 2022 (להלן- תגובת אוניברסיטת תל אביב) כי .הגירעון המצטבר נמצא במגמת קיטון בשנים האחרונות, והוא נמוך משמעותית מהסף המגדיר .סיכון פיננסי בפעילות; על כן לדעתה אין מדובר בקשיים פיננסיים מתמשכים . .האוניברסיטה העברית מסרה בתגובתה מינואר 2022 (להלן- תגובת האוניברסיט ה העברית) כי .הדוחות החשבונאיים ו הנתונים העולים מ הם מותאמים לכללי החשבונאות וכי הם לא בהכרח .משקפים את המצב התקציבי של המוסד . האוניברסיטה העברית הוסיפה כי אם ינוטרלו .מהנתונים הוצאות הפחת והמימון, הג ירעון יהפוך לעודף . עוד הוסיפה כי בארבע השנים .האחרונות היא עומדת בתוכנית ההבראה (שנקבעה לה בשנת 2018) ו ביעד לאיזון התקציב .השוטף. .ות"ת מסרה בתגובתה כי הנתונים על הגירעונות שלא מפעילות שוטפת (אשר מקורם כאמור .בדוחות הכספיים של המוסדות) אינם מביאים בחשבון את הנכסים שיש למוסדות ושאינם .מוגבלים וכן את העובדה שחלק מהגירעון המוצג מקורו בהתחייבויות לפנסייה תקציבית. .הלוח שלהלן מציג את ניתוח מרכיבי הגירעון המצטבר מפעילויות לסוף שנה"ל התש"ף של .האוניברסיטאות חיפה, העברית, תל-אביב ובר - אילן: . .| 1956 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה לוח 8: ניתוח מרכיבי הגירעון המצטבר מפעילויות לסוף שנה"ל התש"ף .כמוצג בדוחות הכספיים של האוניברסיטאות חיפה, העברית, תל אביב .ובר-אילן (במיליוני ש"ח) .האוניברסי .טה מפעילויו .ת קרנות .צמיתו .ת בגין .התחייבו .ת .פנסיונית סה"כ יועדו .ע"י .הנהל .ה סה"כ שימשו .לרכוש .קבוע סה" .כ .תל אביב -358 -3,028 -3,386 776 - .2,61 .0 2,862 252 .חיפה -1,013 -1,013 208 -805 1,176 371 .בר-אילן -261 -612 -873 332 -541 36 -505 . העברית -465 -116 -5,302 -5,767 - .5,76 .7 7,015 1,24 .8 . סה"כ -2,097 -116 -8,942 - .11,03 .9 1,31 .6 - .9,72 .3 11,08 .9 1,36 .6 . .דוחותיהם הכספיים של המוסדות לשנה"ל התש"ף, בעיבוד משרד מבקר המדינה .עולה כי לארבע האוניברסיטאות שנכללו בטווח האדום על פי מדד אלטמן (אשר יפורט .להלן): העברית, תל -אביב, חיפה ובר -אילן, גירעון מצטבר מפעילויות בהיקף של 11 .מיליארד ש"ח (כולל כ -8.9 מיליארד ש"ח בגין התחייבות פנסיונית); נכסים נטו שיועדו ע"י .ההנהלה בהיקף מצטבר של כ -1.3 מיליארד ש"ח ונכסים נטו ששימשו לרכוש קבוע .בהיקף של כ-11 "מיליארד שח. .גירעונות במוסדות לא מתוקצבים : סקירת הדוחות הכספיים של המוסדות הלא מתוקצבים .מעלה כי שלושה מתוך 11 מוסדות סיימו את מ חזורי הפעילות ב שנתיים האחרונות (שנ ה"ל .התש"ף והתשע"ט) בגי רעון שגובהו מאות אלפי ש"ח (200 )אלפי ש"ח עד מיליוני ש "ח (14 מיליון .ש"ח) כדלקמן: מוסד אחד סיים את מחזור הפעילות (הכנסות פחות הוצאות) של שנת התש"ף .בגירעון של 14.7 מלש"ח ואת שנת התשע"ט בגירעון של 14.3 מלש"ח; מוסד שני סיים את שנת .התש"ף בגירעון של 3.5 מלש"ח ואת התשע"ט בגירעון של209 אלפי ש"ח; מוסד שלישי סיים .את שנת התש"ף בגירעון של 2 מלש"חואת התשע"ט בג ירעון של 1.2 .מלש"ח .| 1957 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מומלץ שוות"ת תמשיך ותוודא שכלל המוסדות, מתוקצבים ולא מתוקצבים, יגיע ו לאיזון .בדוחותיהם הכספיים. בכלל זה מומלץ שהיא תבקש מהמוסדות להכין תוכנית שתביאם .לכדי איזון וכי היא תעקוב אחר ביצוע התוכנית. . .| 1958 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה התחייבויות לזמן ארוך עתודות לזכויות עובדים בעת פרישה .ההתחייבויות לזמן ארוך המוצגות בדוחות הכספיים של המוסדות נחלקות לשני סוגים עי קריים: .התחייבויות (להלן - עתודות 20) לזכויות עובדים בעת פרישה והתחייבויות אחרות . במרבית .המוסדות 21 , התחייבויות לזכויות עובדים בעת פרישה הן עיקר ההתחייבויות, והדבר נכון במיוחד .במוסדות שעובדיהם זכאים לפנסייה תקציבית. הוצאות בגין זכויות עובדים בעת פרישה מעוגנות .בדרך כלל בחוק או בהסכמים, ולפיכך הן קשיחות - כמעט שאי אפשר לצמצמן גם אם מטילים .על המוסדות קיצוצים תקציביים או אם עליהם לנקוט צעדי הבראה לצמצום גירעון. אשר על כן, .הוצאות אלו הן נטל כספי ותקציבי, ובעיקר אם היקפן גדל. ככל ששיעורן מסך ההוצאות גבוה .יותר , מצטמצמת הגמישות הניהולית, והמוסד מתקשה לקדם תוכניות אחרות . .פנסייה תקציבית: בשנים 1955 - 1982 הונהגו הסדרי פנסייה תקציבית בטכניון - מכון טכנולוגי .לישראל (להלן - הטכניון), באוניברסיטה העברית, באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת חיפה .(להלן גם - ארבע האוניברסיטאות). באוניברסיטאות תל אביב וחיפה הונהג ההסדר רק בנוגע .לסגל האקדמי. בספטמבר 1992 החליטה הממשלה להפסיק את צבירת ההתחייבויות של .הפנסייה התקציבית. בשנת 2001 הנהיגה האוניברסיטה העברית פנסייה צוברת לעובדיה .החדשים, ובשנים 2004 - 2007 הנהיגו זאת יתר האוניברסיטאות, שם הייתה נהוגה פנסייה .תקציבית. העובדים הוותיקים, שהיו מבוטחים בפנסייה תקציבית , המשיכו להיות מבוטחים כך. .בדוח שפרסם מבקר המדינה בנושא זה ב-200922 (להלן- הדוח הקודם) הוער כי אוניברסיטאות .שהנהיגו פנסייה תקציבית צברו בגינה התחייבויות בסכומים ניכרים ולא יצרו בעבורה עתודות .ויעודות מספקות. עוד צוין כי אגף התקציבים שבמשרד האוצר וות"ת "נכשלו במשך שנים רבות .. ]אקטואריים[ בתפקידי המעקב והבקרה ולא הצליחו למנוע מהאוניברסיטאות לצבור גרעונות .כישלונה של ות"ת בולט בייחוד נוכח העובדה שאחד התפקידים המרכזיים על פי החלטת .הממשלה מ-1977 הוא לעקוב אחר ניצול התקציבים של המוסדות להשכלה גבוהה כדי למנוע .גרעונות או חריגות". .יצוין לחיוב כי בשנה"ל התשע"ח ( 2017/18 ) החלו המוסדות ליישם בדוחות הכספיים שלהם את .הוראות תקן חשבונאות 39 "הטבות עובד " (תקינה ישראלית) , המבוסס על תקן חש בונאות .בין-לאומי 19 " הטבות עובד" ( IAS 19 ). תקן זה קובע את הטיפול החשבונאי בהטבות לעובדים 23 . . על פי חוות הדעת של רואי החשבון שביקרו את הדוחות הכספיים של המוסדות, דוחות אלו .כוללים עתודות לזכויות עובדים בעת פרישה על בסיס הערכה אקטוארית, כנדרש על פי התקנים .20 עתודה- רישום במאזן של התחייבות לזמן ארוך שסכומה ומועדי פירעונה נאמדים. .21 כך, פרט למוסדות שבהם ההתחייבויות האחרות עולות על העתודות לזכויות עובדים בעת פרישה : האוניברסיטה .הפתוחה, בצלאל, הדסה, כנרת, רופין ובית ברל, לפי הדוחות הכספיים של המוסדות לשנת התש"ף. .22 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על מערכת ההשכלה הגבוהה (דוחות מיוחדים, 2009" ,) התחייבויות האוניברסיטאות .לשלם תשלומי פנסיה תקציבית לעובדיהן", עמ' 81 - 126 ,82. .23 תקן39 קובע את הטיפול החשבונאי לגבי ארבעה סוגים של הטבות עובד: הטבות עובד לזמן קצר, הטבות לאחר .סיום העסקה, כולל הטבות בגין פיצוי פרישה, הטבות עובד לזמן ארוך והטבות עודפות בגין הפסקת העסקה בנסיבות .מיוחדות. ההשפעות העיקרית של יישום התקן הינן: הכרה ברווחים והפסדים אקטואריים ישירות בדוח על השינויים .בנכסים נטו והכרה במחויבות בג ין פדיון ימי מחלה ומענק שנים עודפות לפי מודל אקטוארי. .| 1959 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . החשבונאיים. העתודות מוצגות בדוחות הכספיים בניכוי היעודות24 , וככל שיש למוסדיעודות .חסרות - מחסור בנכסים שנצברו לשם מימוש ההתחייבות הרשומה כעתודה - מוצגת העתודה .נטו כהתחייבות. נוסף על כך, אישר הממונה על השכר את תקנוני הפנסיות של האוניברסיטאות .במסגרת הסכם שכר. .לפי נתונים שהתקבלו מוות"ת באוגוסט 2021 , סך כל ההתחייבות האקטואריות לעשורים הבאים, .ההתחייבויות של ארבע האוניברסיטאות - האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת תל -אביב, .אוניברסיטת חיפה והטכניון - בגין פנסייה תקציבית ה וא 29.8 מיליארד ש"ח . בלוח שלהלן מוצגת .ההתחייבות של ארבע האוניברסיטאות לפנסייה תקציבית לזמן ארוך , לשנת התש"ף, לפי .דוחותיהן הכספיים: .לוח 9: התחייבויות של ארבע האוניברסיטאות לפנסי י ה תקציבית לזמן ארוך .נטו על פי דוחותיהן הכספיים, שנת התש"ף .האוניברסיטה הסכום נטו במיליוני ש"ח .האוניברסיטה העברית 4,340 .אוניברסיטת תל אביב 2,154 .אוניברסיטת חיפה 705 .הטכניון 3,225 .סה"כ 10,424 ..דוחותיהם הכספיים של ארבע האוניברסיטאות לשנת התש"ף, בעיבוד משרד מבקר המדינה .עולה מהלוח כי נכון להתש"ף, סך ההתחייבויות לפנסייה תקציבית של ארבע .האוניברסיטאות לאחר ניכוי ההשתתפות של ות"ת, לפי דוחותיהן הכספיים, עומד על .למעלה מ-10.4 מיליארד ש"ח (יצוין שהיות שבפועל , למוסדות אין יעודות לכיסוי מלוא .ההתחייבויות, מוצגת בדוחות הכספיים העתודה נטו כהתחייבות). . . .24 יעודה- נכסים שנצברו לשם מימוש ההתחייבות הרשומה כעתודה. . .| 1960 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה בתרשים שלהלן מוצגים נתוני ות"ת בנוגע לממוצע השנתי של כלל ההתחייבויות האקטואריות .לפנסייה תקציבית של ארבע האוניברסיטאות בעשורים הבאים: .תרשים 10: הממוצע השנתי של ההתחייבויות האקטואריות של ארבע .האוניברסיט אות לפנסייה תקציבית בעשורים הבאים (במיליוני ש"ח), .מוצגים לפי עשור .על פי נתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים עולה כי בנטל העיקרי של ההוצאות לפנסייה תקציבית י ישאו ארבע .האוניברסיטאות בעשור הנוכחי ובעשור שלאחריו, וכי רק לקראת שנת 2041 תחול ירידה .גדולה יותר בהיקף ההתחייבויות האקטואריות שלהן. בולטת האוניברסיטה העברית, .שהתחייבותיה האקטואריות הן הגבוהות מבין ארבעת המוסדות, ובעשור הקרוב הן ינשקו .ל-600 מיליון ש"ח. .האוניברסיטאות חיפה, תל אביב והטכניון מסרו בתגובותיהן שהנתונים בדוחות יהן הכספיים .שונים מהמוצג בתרשים 10 (אשר מבוסס על תחשיבים שנמסרו מוות"ת) ותואמים את המוצג .בלוח 9 שלעיל, אולם אין שינוי בתמונה הכוללת , המציגה ירידה של ההתחייבות בעשורים .הבאים. .אופן הצגת ההשתתפות של ות"ת בתשלומי הפנסייה התקציבית של המוסדות: על פי .ההסכמים בין ות"ת ל משרד האוצר , ות"ת משתתפת בתשלומי הפנסייה התקציבית של .המוסדות. בכל אחת מהשנים התשע"ט - התשפ"א כלל תקציבה סכום של כ-780 מיליון ש"ח .בעבור השתתפות בפנסייה התקציבית של ה אוניברסיטאות העברית, תל אביב, חיפה, בן -גוריון .| 1961 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . בנגב, בר-אילן והטכניון. סכום זה היה 48% - 55% מהסכוםששילמו האוניברסיטאות בפועל .כפנסייה תקציבית בשנים אלה. יצוין כי ות"ת הסבירה כי אומנם באוניברסיטאות בן-גוריון ובר - .אילן לא מונהגת פנסייה תקציבית , אולם כמה מ מרכיבי הפנסייה של עובדיהן צמודים לרכיבי .פנסייה תקציבית , ולכן ות"ת כללה את מוסדות אלו במסגרת התקציב לצורך פנסייה תקציבית. .בהנחיות ות"ת למוסדות בנוגע לאופן שעליהן להכין את תקציביהן לשנת התשפ"א היא ציינה .ש"בשנים האחרונות " השתתפ ותה בתשלומי הפנס ייה התקציבית של האוניברסיטאות הייתה .בשיעור 48% עד 55% , וזאת במסגרת ההסכמים הרב-שנתיים בינה ובין משרד האוצר , לרבות .התוכנית הרב -שנתית שהסתיימה בשנת התשע"ו. נוהג זה ימשיך גם במסגרת התוכנית .הרב-שנתית החדשה (שתסתיים בהתשפ"ב), וצפוי להימשך גם בעתיד. עוד צוין כי ההשתתפות .הותנתה, נכון לאותו מועד, במשא ומתן שיתקיים עם משרד האוצר לקידום הסדרים מוסכמים .וארוכי טווח לבעיית הפנסייה התקציבית באוניברסיטאות. בפועל, בשנת התשע"ט ות"ת .השתתפה בעלות בשיעור של 50% , ובשנים התש"ף והתשפ"א- בשיעור של 55% . .עולה שחמש מתוך שש האוניברסיטאות (פרט לטכניון, שהציג את ההתחייבות של ות"ת .לפי שיעור של 50% ) הציגו בדוחות יהן הכספיים לשנים התשע"ט והתש"ף את .ההתחייבויות העתידיות לפנסייה תקציבית בניכוי השיעור המרבי של השתתפות ות"ת - .55%, אף שוות"ת לא החליטה שתשתתף בשיעור המרבי שנקבע. ואולם, ות"ת לא דנה .בהשלכות העלולות להתפתח בעקבות העו בדה שמדובר ברף העליון של השתתפותה .כפי שנקבע בהסכמים הרב-שנתיים עם משרד האוצר. .ות"ת ציינה בתגובתה כי שיעור השתתפותה בפועל בתשלומי הפנסי יה התקציבית של .האוניברסיטאות היא עניין תוצאתי, בהתאם להתפלגות הוצאות הפנסייה התקציבית האקטוארית .בכל מוסד ובכל שנה. עוד היא הוסיפה כי אין בכך כדי ליצור התחייבות של המל"ג/ות"ת לשיעור .מסוים או לסכום מסוים מעבר לנקבע בהנחיות האמורות. .מאחר ש לנושא ההתחייבויות לטווח ארוך של הפנס ייה התקציבית השלכות כספיות .בהיקפים של מיליארדי ש"ח על הדוחות הכספיים של המוסדות ומאחר שבפועל, בשנים .האחרונות תקצבה ות"ת את המוסדות בשיעור המרבי בטווח שקבעה - בשנה"ל התשע"ט .50% ובשנות הלימוד ים התש"ף והתשפ"א 55% - משרד מבקר המדינה ממליץ שוות"ת .ומשרד האוצר יבחנו במשותף את ההשלכות של מגמה זו, יקבעו את ההשתתפות .העתידית של ות"ת בהוצאות אלו של המוסדות וינחו אותם בהתאם. .עתודות לזכויות עובדים נטו לזמן ארוך: בתרשים שלהלן מובאים נתונים מהדוחות הכספיים .של המוסדות לשנים התשע"ז - התש"ף בדבר העתודות לזכויות עובדים נטו לזמן ארוך ושיעוריהן .מתוך סך ההתחייבויות והנכסים נטו של הם (מובאים רק נתוני מוסדות שבהם שיעורן של .ההתחייבויות עולה על 10% מסך ההתחייבויות והנכסים נטו). יצוין כי העתודות לזכויות עובדים .נטו כוללות את כל ההתחייבויות לזכויות עובדים לזמן ארוך שאינן מכוסות ביעודה, לרבות .הוצאות לפנסייה תקציבית או אחרת. . .| 1962 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה תרשים 11: עתודות לזכויות עובדים נטו לזמן ארוך מסך ההתחייבויות .והנכסים נטו באוניברסיטאות, התשע"ז - התש"ף (במיליוני ש"ח) .הדוחות הכספיים של המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .| 1963 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים 12: עתודות לזכויות עובדים נטו לזמן ארוך מסך ההתחייבויות .והנכסים נטו במכללות, התשע"ז - התש"ף (במיליוני ש"ח) .על פי נתוני הדוחות הכספיים של המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשימים עולה כי במוסד אחד - אוניברסיטת חיפה - עלה בשנים התשע"ז - התש"ף .שיעור העתודות לזכויות עובדים מסך ההתחייבויות והנכסים נטו (11% )25 . עוד עולה כי .בשישה מוסדות גדלו בשנת התש"ף העתודות לזכויות עובדים לזמן ארוך ביחס לשנת .התשע"ט (האקדמיה למוסיקה ו למחול ב-9% , אוניברסיטת חיפה ב -38% , שנקר- הנדסה. .עיצוב. אמנות. (להלן - שנקר ) ב-12% , מכון טכנולוגי חולון ב-12% , המרכז האקדמי לב .ב-3% ומכללת עמק יזרעאל ב-15%.) . מכון טכנולוגי חולון ושנקר מסרו בתגובותיהם כי העלייה בעתודות לזכויות עובדים נגרמה בין .היתר מהסכם קיבוצי שנחתם עם הסגל האקדמי הבכיר . .25 עלה מ-674 /1865 ( מלש"ח36% ) בהתשע"ז ל-929 /1967 ( מלש"ח47% .) בהתש"ף . .| 1964 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה אוניברסיטת חיפה : להלן פירוט נתונים על אוניברסיטת חיפה. .לוח 10: ,נתונים מהדוחות הכספיים של אוניברסיטת חיפה .התשע"ח - התש"ף (במיליוני ש" ח) .הנתון התש"ף התשע"ט התשע"ח .נכסים נטו שלא חלה עליהם הגבלה ושהאוניברסיטה לא .ייעדה אותם (גירעון מצטבר מפעילויות ב סוף השנה) ( 1,013 ) (972 ) (806 ) .הכנסות נטו (גירעון) לשנה (37 ) (42 ) (20 ) . ,עתודות לזכויות עובדים לזמן ארוךנטו 929 884 717 .שיעור העתודות לזכויות עובדים מסך ההתחייבויות .והנכסים נטו 47% 46% 38% .סכום שנוכה מההתחייבות לפנסייה תקציבית עבור .השתתפות עתידית של המדינה בהתחייבות 1,244 1,250 1,091 .על פי נתוני הדוחות הכספיים של אוניברסיטת חיפה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהלוח עולה כי בשנים התשע"ח - התש"ף גדל באוניברסיטת חיפה שיעור העתודות .לזכויות עובדים מסך ההתחייבויות והנכסים נטו ב-9%; העתודות לזכויות עובדים לזמן .ארוך גדלו ב-212 מיליוןש"ח (בשיעור של כ-30%;) ההכנסות נטו בכל אחת מהשנים הן .גירעוניות, והן עלו בתקופה זו מגירעון של 20 מיליון ש"ח לגירעון של37 מיליון ש"ח .(85% ). הגירעון המצטבר נטו של האוניברסיטה מפעילויות עלה בתקופה זו מ-806 מיליון .ש"ח בסוף התשע"ח ל- 1,013 מיליון ש"ח (עלייה של כ-207 מלש"ח ש"ח - 25.7%.) . סוגיה זו עמדה גם לפני הוועד המנהל וועדת הכספיםשל אוניברסיטת חיפה , ואלו ציינו 26 כי .האתגר העתידי העיקרי העומד לפני האוניברסיטה, לפי הדוח הכספי שלה לשנת התש"ף , הוא .הפנסייה התקציבית של 645 אנשי סגל בכיר, פנסייה המוערכת בסכום ברוטו של 2.25 מיליארד .ש"ח27. עוד ציינו כי השיא יגיע בעוד 10 שנים, אז יהיה היקף התשלומים השנתי 100 מיליון ש"ח .(התשלום בשנת התש"ף היה 93 מיליון ש"ח, ובשנת התשע"ט- 90 מיליון ש"ח). הוועד המנהל .ציין כי העלויות השוטפות של האוניברסיטה בגין הפנסייה התקציבית והוצאות ה מימון שלה 28 .מכבידות על פעילויותיה וכי ה מקורות הקיימים למימונן נותנים לכך מענה חלקי בלבד: עד סוף .תקופת החבות (עוד 30 - 40 שנה) המקור העיקרי לכיסוי תשלומי הפנסייה התקציבית הוא מימון .מוות"ת בשיעור של 55% . מקור אחר הוא יעודות של האוניברסיטהויעודות על שם העובדים, .26 בישיבה של הוועד המנהל של אוניברסיטת חיפה ( 21.3.21 ); בישיבה שלועדת הכספים ( 11.3.21.) .27 הסכום נטול- 30.9.21 הוא705 מיליון ש"ח. .28 הסכום רגיש לגובה ריבית ההיוון- זו משפיעה מאוד על החבות האקטוארית. .| 1965 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . שסכומן הכולל כ -300 מיליון ש"ח, אך הן עתידות להתכלות בתוך כשש עד שבע שנים. .ההתכלות הצפויה של היעודות מחייבת היערכות ומציאת פתרון ב שנים הקרובות. .אוניברסיטת חיפה מסרה ביוני 2021 לצוות הביקורת כי האוניברסיטה מנהלת את תקציבה .באחריות רבה, שומרת מדי שנה על תקציב מאוזן ועל תזרים מזומנים חיובי, ואין לה התחייבויות .למערכת הבנקאית . הסיכון הפיננסי הגדול ביותר לאוניברסיטה ה וא ההתחייבויות לפנסייה .תקציבית. בעוד כשש עד שבע שנים תתקשה האוניברסיטה לממן מתקציב ה הר גיל את הפער .שבין תשלומי הפנסייה התקציבית ובין ההשתתפות של ות"ת (כ-40 מיליון ש"ח), והיא מאמינה .כי יידרשו תוכנית התייעלות (שהיא פועלת לבנייתה) והגדלה של השתתפות ות"ת 29 . . משרד מבקר המדינה מציין כי הנתונים הכספיים בנוגע לאוניברסיטת חיפהמצביעים כי .עלול להיווצר לאוניברסיטה קושי פיננסי מהותי וכי על האוניברסיטה, בתיאום עם ות"ת , .לפעול ליישום צעדי התייעלות. .האקדמיה למוסיקה ולמחול: כעולה מהתרשים שלעיל, ה עתודות לזכויות עובדים של .האקדמיה למוסיקה ולמחול היו בסוף התש"ף 12 מיליוני ש"ח, ושיעור ן מתוך סך ההתחייבויות .והנכסים נטו של המוסד היה 43% . . מנהלי האקדמיה למוסיקה ולמחול מסר ו ביולי ובאוגוסט 2021 לצוות הביקורת כי בשנים .הקודמות הפרישה האקדמיה לזכויות עובדים סכום שלא תאם את הנדרש היום (נכון למועד .הביקורת) וכי היקף ההפרשה הותאם. עוד מסרו כי ההוצאה ה גבוהה בנושא זה נובעת גם .מהוותק של הסגל. .האקדמיה למוסיקה ולמחול מסרה בתגובתה מדצמבר 2021 (להלן- תגובת האקדמיה למוסיקה .ולמחול) כי בין השנים התשע"ב - התשע"ו היא יישמה תוכנית הבראה , כפי שדרשה ות"ת . גם .לאחר סיום תוכנית ההבראה היא ממשיכה לנקוט מדיניות של שמירה על איזון תקציבי שוטף, .תוך ייעוד עודפים לצמצום הגירעון הצבור . עוד ציינה שהיא מתנהלת בצמצום, בחיסכון ובצניעות .לאורך שנים, ולפיכך, לדעתה אין מקום לתוכנית (נוספת) שתביא להתייעלות וחיסכון. האקדמיה .ציינה גם שהיא המוסד המתוקצב היחיד בישראל המלמד מוסיקה ומחול בלבד, וכי לדעתה יש .לתת לה מענה תקציבי ייחודי, שכן מודל התקצוב הקיים של ות"ת למוסדות האקדמיים לא נותן .מענה לאתגרים התקציביים הייחודיים העומדים בפני מוסד כמו האקדמיה למוסיקה ולמחול. .בר-אילן: כעולה מהתרשים שלעיל, העתודות לזכויות עובדים של בר-אילן עמדו בסוף התש"ף .על סך 602 מיליוני ש"ח, ושיעור ן מתוך סך ההתחייבויות והנכסים נטו של המוסד היה 52% . . בר-אילן מסרה ביולי 2021 לצוות הביקורת כיההפרשות לזכויות עובדים שאינן מכוסות ביעודות .מייצגות מבחינת האוניברסיטה התחייבות הנפרעת לאורך זמן, למעט במקר ה של סגירה .מוחלטת של האוניברסיטה, אז נכסי הקרקע של האוניברסיטה יוכלו לשמש לכיסויה. .29 ראו להלן גם בפרק תוכניות הבראה- תוכנית להתמודדותה של אוניברסיטת חיפה עם הגירעון. . .| 1966 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה מומלץ שוות"ת תפעל, בשיתוף עם המוסדות, לגיבוש מענה לקשיים שהוצגו ולצמצום .הגירעונות30 של אוניברסיטת חיפה, האקדמיה למוסיקה ולמחול ואוניברסיטת בר-אילן. .מבקר המדינה העלה בדוח הקודם כי לאוניברסיטאות שנהוגה בהן פנסייה תקציבית יש גירעונות .אקטואריים ניכרים, ועל פי התחזיות שבידיהן, נטל ההוצאה השנתית בגין תשלומי הפנסייה יכביד .מאוד על תקציבן במשך שנים רבות . עוד העלה כי: " הפנסיה התקציבית באוניברסיטאות .והגירעונות האקטואריים שהיא גררה משולים לפצצת זמן ". מבקר המדינה המליץ אז: "ראוי שכל .הנוגעים בדבר - ות"ת, משרד האוצר והאוניברסיטאות - ינקטו פעולה נמרצת ומידית בתחום זה. .עליהם לפעול בנחישות ובדחיפות כדי לתת מענה טוב יותר לבעיית הפנסיה התקציבית הצפויה .להכביד על תקציבן של האוניברסיטאות, שחלק ניכר מעובדיהן עדיין זכאים לפנסיה תקציבית. .יש לגרום לכך שהאוניברסיטאות ינהגו באחריות מרבית, יתרמו את חלקן לפתרון בעיותיהן .ויתחילו להפריש באופן מסודר עבור העובדים המבוטחים בפנסיה תקציבית, ליעודות פנימיות או .לקרנות חיצוניות, לפחות את ההפרשות הנהוגות בפנסיה צוברת" 31. . ממצאי דוח זה מצביעים כי בחלוף יותר מעשור מפרסום הדוח הקודם, ולפי נתוני ות"ת .נכון לאוגוסט 2021 , ההתחייבויות האקטוארי ות לפנס ייה תקציבית לעשור ים הבאים .מסתכמות .בכ-29.8 מיליארדי ש"ח בארבעה מוסדות(האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת תל אביב, .אוניברסיטת חיפה והטכניון), והיא מהווה הוצאה שנתית ממוצעת לתקופת העשור הנוכחי, .של כ - 1,331 ,מיליון ש"ח, הכלולה במסגרת תקציבי המוסדות. לפיכך המלצות אלו .תקפ ות גם היום בנוגע לכלל העתודות לזכויות עובדים . על ות"ת, משרד האוצר והנהלות .המוסדות לפעול לפתרון הכיסוי הנדרש והאפשרי לכלל העתודות לזכויות עובדים, ובפרט .למחויבויות לפנסיות תקציביות, וזאת בראייה ארוכת טווח. הוצאות הנהלה וכלליות מסך הכנסות המוסד .הוצאות הנהלה וכלליות הן ההוצאות המינהלתיות בארגון. שיעור הוצאות ההנהלה והכלליות .מסך ההכנסות משמש מדד ליעילות ארגונית. .המכללות להשכלה גבוהה מאוגדות כעמותות וכחברות לתועלת הציבור (חל"צ). על מכללות .המאוגדות כעמותות לפעול לפי הנחיות רשות התאגידים 32 , שלפיהןעל עמותה להקפיד כי .הוצאות הנהלה וכלליות לא יעלו על שיעור סביר מהמחזור השנתי שלה. בפועל, מכללות כאלו .יוכלו לקבל את התקציב מוו ת"ת בתנאי שהן קיבלו מרשם העמותות אישור ניהול תקין שמעיד .שההתנהלות הכספית של העמותה תקינה, כי היא עומדת ב דרישות הנוגעות להגשת דוחות, .הודעות ופרוטוקולים , וכי אין בידי הרשם אינדיקציה להתנהלות בלתי תקינה המצדיקה אי -מתן .אישור. .30 פירוט נוסף בענייןזה מופיע גם בפרק הפיקוח הפיננסי של ות"ת על המוסדות. .31 'הדוח הקודם, עמ87. .32 ,רשות התאגידיםהנחיות להתנהלות עמותות בהתאם לחוק העמותות, התש"ם - 1980 ( דצמבר2015) , מועד .עדכון: מרץ 2017 ., עורכות: עו"ד אביטל שרייבר, עו"ד גלי גרוס, עו"ד יפית בבילה שמר .| 1967 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . היות שוות"ת היא גוף בלתי תלוי, האמון באופן בלעדי על התקצוב של המוסדות להשכלה .גבוהה, הוראות נוהל תמיכות חלות על המוסדות להשכלה גבוהה רק בנושאים שאינם נושאי .הליבה של עיסוקם (הוראה ומחקר). עם זאת, בנוהל נקבעו שיעורי ההוצאות המותרים במדויק, .והוא עשוי להוות אינדיקציה להתנהלות ראויה ומינהל תקין. בנוהל נקבע 33 כישיעור הוצאות .ההנהלה והכלליות של מוסד ציבור י מסך מחזור הכנסותיו השנתי לא יעלה על שיעור מרבי .שנקבע בנוהל, בתלות בגודל מחזור ההכנסות השנתי של המוסד, וזאת כדי שמרבית הכספים .המתקבלים ישמשו לפעולות ציבוריות, בהתאם לייעוד המוסד. .כמדד להשוואה, נערכה בדיקה לבחינת העמידה של המוסדות המתוקצבים במגבלה .שנקבעה בנוהל תמיכות ועלה כי כל המוסדות עומדים בה, פרט למכללת כנרת . עוד עלה .כי בשנים התשע"ח - התש"ף כל המכללות המתוקצבות קיבלו אישור ניהול תקין מאת .רשם העמותות. .מכללת כנרת מסרה לצוות הביקורת כי חלק מההוצאות שנרשמו כהוצאות הנהלה וכלליות .הוצאו על פעילות אקדמית אך לא שויכו נכון ונרשמו ללא הפרדה, כמפורט להלן: בשנת התשע" ח - כ -5.7 מיליוןש"ח מסך של כ -14.6 מיליוןש"ח (39%) ; בשנת התשע"ט - כ-7.3 מיליון ש"ח מסך של כ-17 מיליון ש"ח (43%) ; בשנת התש" ף - כ-7.4 מיליון ש"ח מסך של כ-17.2 מיליון ש"ח (43% .) . מתשובתה של מכללת כנרת עולה כי היא לא שיקפה בדוחותיה הכספיים לשנים .התשע"ח - התש"ף באופן נאות את הוצאותיה להנהלה וכלליות, לפחות בשלוש השנים .האחרונות. .רשם העמותות מסר בתגובתו מדצמבר 2021 כיהנחיות יו דורשות כי הוצאות ההנהלה והכלליות .יהיו סבירות ביחס להיקף הפע ילות של העמותה , ו אינן דורשות כי העמותות יעמדו בכללים .שנקבעו על ידי החשכ״ל בעניין זה. עוד מסר כי לא מצא כי הוצאות ההנהלה והכלליות של .מכללת כנרת הינן בלתי סבירות באופן המצדיק התערבות, ולכן לא הייתה מניעה לתת ל ה .אישור ניהול תקין. .על הנהלת מכללת כנרת להקפיד בדוחותיה הכספיים על מיון ועל סיווג נכון של .הוצאותיה על פי שיוכן. .מכללת כנרת מסרה בתגובתה מדצמבר 2021 כי היאמקבלת את ההער ה ותיישם את התיקון .בדוח הקרוב לשנת התשפ"א ובמספרי ההשוואה לשנת התש"ף. .33 בסעיף 8 (כד) (1) .לנוהל שהיה בתוקף במועד הרלוונטי . .| 1968 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה מומלץ כי ות"ת תבחן את הצורך בגיבוש קווים מנחים לעניין הוצאות הנהלה וכלליות .במוסדות להשכלה גבוהה ובהתאם לכך תבדוק את עמידת המוסדות בקווים מנחים אלו. .הפיקוח הפיננסי של ות"ת על המוסדות .הפיקוח הפיננסי של ות"ת על הדוחות הכספיים של .המוסדות הלא מתוקצבים .לפי עמדת הלשכה המשפטית של ות"ת שהובאה לפני צוות הביקורת, מוסדות שאינם מתוקצבים .נבדקים בהיבט האיתנות הפיננסית, וזאת כדי להבטיח שיוכלו לעמוד בהתחייבויותיהם כלפי .התלמידים הלומדים בהם. מכוח האמור, נבדקים גם הדוחות הכספיים של המוסדות שאינם .מתוקצבים, וכן נבדקת ומבוקר ת פעילותם התאגידית ותקינותה. יצוין בנוגע לכך כי בעבר היו .מוסדות שנסגרו בשל קשיים פיננסיים, וות"ת ומל"ג נאלצו להתערב במתן פתרונות לסטודנטים .שלמדו בהם 34. . יחידת החשבות והבקרה בוות"תמסרה לצוות הביקורת כי היא בודקת את הדוחות הכספיים של .המוסדות הבלתי מתוקצבים בדומה ל אלו של ה מוסדות המתוקצבים וכי שני סוגי המוסדות .נבדלים זה מזה בבדיקה בעיקר בכך ש אגף התקצוב בוות"ת עוקב ומפקח רק על פעילות .המוסדות המתוקצבים. .בין השאר , יחידת החשבות והבקרה מבקשת ומקבלת מהמוסדות המתוקצבים והלא מתוקצבים .דוחות כספיים שנתיים, תמצית דוחות כספיים, והחל משנת 2019 ( בנוגע לדוחות הכספיים ל שנת .התשע"ח ואילך) נדרשים המוסדות לענות על שאלון אחיד, שבו עליהם לספק מידע ונתונים. בין .הנושאים ש הם נשאלים עליהם: מועדי הה תכנסות של הוועד המנהל, של ועדת הביקורת, של .ועדת הכספים ו של ועדת ההשקעות; תרומות שהתקבלו, אירועים חריגים, הרכוש הקבוע, .הכנסות אחרות וההשקעות הפיננ סיות של המוסדות 35. . כמו כן, אםמוסד לא מתוקצב מבקש לקבל הסמכה, אם מוגשת בקשה לפתוח מוסד וכשיש .אינדיקציה פרטנית אחרת, יחידת החשבות עורכת בדיקות עומק ( ראו פירוט בהמשך) או בדיקות .פרטניות באמצעות משרדי רואי חשבון חיצוניים. לעיתים הבדיקה נעשית בשיתוף פעולה עם .רשות התאגידים, כדי למנוע כפילויות. .34 לדוגמה- מוסדות אקדמיים שנסגרו: המכללה החרדית ירושלים, המרכז ללימודים אקדמיים (מל"א), המרכז האקדמי .כרמל. .35 ,ראו גם: מבקר המדינהדוח שנתי 71ג (2021 ), "ניהולהשקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה", עמ' 1545 - .1685 ,1570. .| 1969 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . הגורמים בוות"ת האמונים על הפיקוח הפיננסי על .המוסדות .אגף התקצוב (להלן - האגף ): ממונה על תכנון והצעת מסגרת התקציב למערכת ההשכלה .הגבוהה בהתאם למדיניות שקבעה ות"ת, והוא פועל מול המוסדות המתוקצבים. בין היתר האגף .בוחן את בקשות המוסדות לתקצוב השנתי ומאשרן; בוחן את דוח הביצוע שהוא מקבל בתום .כל שנה מכל מוסד, ובהמשך גם דוח כספי מבוקר ; בודק את תקציבי המוסדות ; מציג למליאת .ות"ת סקירות פיננסיות של המוסדות , מאשר ל מוסדות לבצע מיזמי בינוי ועסקאות כלכליות .משמעותיות ; מעריך את האיתנות הפיננסית של המוסדות. .יחידת החשבות והבקרה : ממונה על תחום ניהול החשבות של תקציב ות"ת מול המוסדות .המתוקצבים ומלווה ומבצעת ביקורת שוטפת במוסדות המתוקצבים והלא מתוקצבים. .הפיקוח הפיננסי של ות"ת על המוסדות דירוגים במערכת ההשכלה הגבוהה באנגלייה המתייחסים למצב הכספי של המוסדות .The Office for Students36 (להלן- ה- OFS )הוא המאסדר (הרגולטור ) של מערכת ההשכלה .הגבוהה באנגלייה, והוא ממונה, בין היתר , על תקצוב המוסדות להשכלה גבוהה באנגלייה37 .ה- .OFS מדרג את המוסדות להשכלה גבוהה באנגלייה על פי רמות שקבע: זהב, כסף, ארד (ברונזה) .ודירוג זמני (הניתן למוסדות שאין עליהם די מידע). כמו כן, הוא מפרסם לציבור את הדירוג .שקבע בעבור כל מוסד 38 .דירוג זה מתייחס לאיכות ההוראה וסביבתה ולהשגת מטרות הלמידה .של הסטודנטים. ה-OFS גם בודק את מצבם הכספי של מוסדות להשכלה גבוהה באנגלייה .ומפרסם מפעם לפעם דיווחים בעניין זה39 ,כולל נתונים מצטברים על המוסדות להשכלה .הגבוהה, פילוח הכנסותיהם והוצאותיהם, עודפים או הפסדים מפעילותם ומצבם מבחינת נזילות. .הנתונים שפרסם ה-OFS באתר האינטרנט שלו40 ( 1.7.21 ) כולליםציון פרטני ל-290 ,מוסדות .כדלקמן: ל-77 מוסדות נתן ה -OFS את הציון "זהב"; ל -136 מוסדות את הציון "כסף"; ל -61 .מוסדות את הציון "ארד"; ל-16 מוסדות נתן ציון "זמני". כל סטודנט (וגם כל אדם אחר) יכול .לבדוק איזה ציון נתן ה-OFS למוסד שהוא רוצה ללמוד בו. .36 https://www.officeforstudents.org.uk/ .37 עד 1.4.18 היה ממונה על כך גוף בשם The Higher Education Funding Council for England (HEFCE) .ה-OFS . אינו אחראי לתקצוב המחקר. על כך ממונה גוף אחר (ה-UKRI). .38 outcomes/#/tefoutcomes- ching/tef guidance/tea-and- https://www.officeforstudents.org.uk/advice .39 OFS, Financial sustainability of higher education providers in England (Reference OfS 2019.14) (4.4.19); OFS, .Higher education financial sustainability, An update (Reference OfS 2020.56) (11.12.20) .40 באתר האינטרנט שלו ( 1.7.21). . .| 1970 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה יצוין שאתר האינטרנט של ות"ת כולל את הדוחות הכספיים של המוסדות להשכלה .גבוהה 41, אך הוא אינו כולל ניתוחים ונתונים פרטנים ומצטברים על הדוחות הללו, על .המוסדות עצמם ועל מצבם, בשונה מאשר ב מערכת הקיימת באנגלייה. .מומלץ לוות"ת לשקול להרחיב את המידע שהיא מפרסמת כיום ולבחון לאמץ מודל דומה , .שבו המידע על הדירוג יפורסם למוסדות ולציבור. בפרט הדבר חשוב בנוגע למוסדות .שאינם מתוקצבים. .בדיקת ות"ת את האיתנות הפיננסית של המוסדות .בעולם הכלכלי-פיננסי נהוג להשתמש במודלים שונים כדי להעריך איתנות וחוסן פיננסי של .גופים, וכך לנבא בשיעור גבוה של הצלחה את ההסתברות שיגיעו לחדלות פירעון ויתפרקו. .המודלים מתבססים על נוסחה המביאה בחשבון מגוון מדדים, בעיקר מהדוחות הכספיים, וכן .יחסים פיננסיים, שלכל אחד מהם ניתן משקל שונה. המודלים מותאמים למגזר הפעילות של .הגופים הנבדקים. כך, למשל, המודל FITREX (גוגנהיים) מתבסס על תזרים המזומנים, הרווח .וההון החוזר של החברה לחיזוי כישלון עסקי. מודל זה מנטרל רישומים אשר אינם כרוכים בזרימת .מזומנים, מאחר שלפיו המדד הקובע את הסיכוי לפשיטת רגל הוא תזרים מזומנים פנוי 42. .ב-8.8.151 החליטה ות"ת 43 לייעלאת תהליכי העבודה בבדיקות תקציביות בהסתמך על .איתנותם הפיננסית של המוסדות (להלן - החלטת הייעול מאוגוסט 2018) . בין השאר היא .החליטה לאמץ נהלים לייעול העבודה על בסיס שני עקרונות: .• מדד ההישרדות של אלטמן (להלן - מדד אלטמן)44 - מדד לאיתנות פיננסית שהיא .התאימה עבור המוסדות להשכלה גבוהה כדי שישמש כלי פנימי ל בקרה פיננסית .במוסדות ושיאפשר להתריע, ככל האפשר מראש, על מצוקה תקציבית; .• איזון תקציבי - איזון תקציבי שוטף של המוסד בשלוש השנים האחרונות. .בעקבות הבדיקות מוערכת האיתנות הפיננסית של המוסדות, והם מסווגים למסלול י בדיקה: .סבירות לאיתנות גבוהה (מעל 2.5 )- ירוק; סבירות לאיתנות נמוכה (נמוך מ-1.1 )- אדום. מוסדות .שבדיקת האיתנות לא הצביעה חד-משמעית על מסלול בדיקה מתאים עבורם ( 1.1 - 2.5 )- צהוב .- מסווגים באמצעות בדיקה של מדדים נוספים ועל סמך שיקול הדעת של ות"ת. בדיקות אלו .מעודכנות מדי שנה, ותוצאותיהן קובעות את עומק המעורבות, הבקרה והפיקוח של ות"ת על .הפעילות הפיננסית והתקציבית של המוסדות ואת הפעולות שיש להן השלכות כלכליות .שהמוסדות נדרשים לקבל אישור מוות"ת כדי לבצען, למשל אישור לפתוח ת וכניות לימוד .חדשות, אישור לבצע פיתוח פיזי, הכללת המוסד בביקורת עומק חשבונאית והכרה במוסד מצד .41 דוחות כספיים של המוסדות באתר מל"ג. .42 " ,ד"ר דניאל גוגנהייםתזרימי מזומנים ותחזית של פשיטות רגל בישראל ", רואה החשבון ל"ז, מס' 4 (365 ) (אב .התשמ"ח, אוגוסט 1988 :)354 - 351 . המאמר בחן את המודל לגבי חברות תעשייתיותומסחריות שניירות הערך שלהן .נסחרים בבורסה. .43 ייעול תהליכי עבודה בבדיקות תקציביות בהסתמך על רמת איתנות פיננסית. .44 פיתחאת המדד פרופ' אדוארד אלטמן מאוניברסיטת ניו יורק בשנת 1968 . .| 1971 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מל"ג. במרץ 2021 החליטה ות"ת להרחיב את מתכונת ייעול תהליכי העבודה שהיא אישרה .באוגוסט 2018 ולכלול בה גם אישור עסקאות כלכליות משמעותיות בפיתוח פיזי 45. . ות"ת מסרה לצוות הביקורת כי נוסף על עקרונותהחלטת הייעול מאוגוסט 2018 , לצורך הערכת .האיתנות הפיננסית של המוסדות היא משתמשת בכלים כגון פגישות עם מנהלי המוסדות .ובדיקת תקציב ים ומסמכים שהמוסדות מגישים. עוד מסרה כי לא כל תוצאה נמוכה או שלילית .במדדים מצריכה את התערבותה, שכן ייתכן שהמוסד יכול להתמודד עם מצבו בכוחות עצמו. .ככל הנדרש, ות"ת מבצעת בדיקת עומק במוסד, ובהתאם לתוצאותיה מחליטה אילו צעדים יש .לנקוט (ראו להלן בפרק - בדיקות עומק במוסדות). כמו כן, ציינה ות"ת כי במהלך השנים 2012 .- 2020 נקטה ות"ת כמה פעולות שבעקבותיהן קטן מספר המוסדות הנמצאים בטווח האדום . .עוד מסרה ות"ת כי היא משתמשת בעקרונות שנקבעו בהחלטת הייעול מאוגוסט 2018 כתבחין .לצורך בדיקת איתנותם הכספית של המוסדות וכי כאשר המדדים מלמדים שמצבו הפיננסי של .מוסד אינו איתן (בהקשר של מדד אלטמן - צבע אדום), הצוות המקצועי באגף התקצוב מתחיל .בעבודה צמודה עם המוסד. המצב הפיננסי של המוסדות לפי מדד אלטמן .בשנים התשע"ז - התש"ף: על פי חישובי ות"ת, שבעה מוסדות היו בטווח האדום לפי מדד .אלטמן במשך כל התקופה: האוניברסיטאות תל אביב, בר -אילן, חיפה והעברית ; המכללות .שנקר , כנרת והאקדמיה למוסיקה ולמחול. בשנת התש"ף, על פי חישובי ות"ת, מוסדות אלו היו .בטווח האדום לפי מדד אלטמן: האוניברסיטאות תל אביב, בר -אילן, חיפה והעברית ; המכללות .הרצוג, כנרת, שנקר והאקדמיה למוסיקה ולמחול. בטווח הצהוב היו האוניברסיטה הפתוחה; .המכללות בצלאל, עזריאלי ורופין. .התרשים שלהלן מציג את ההתפלגות של המוסדות המתוקצבים לפי מדד אלטמן בשנים .התשע"ז - התש"ף. .45 על פי החלטת ות"ת מ- 18.3.21 , עסקה כלכלית משמעותית היא כל עסקה כלכלית החורגת בהיקפה מסכומים .שגובהם תלוי במחזור הפעילות של המוסד ובסיווגו (ירוק/אדום). . .| 1972 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה תרשים 13: מדד אלטמן למוסדות המתוקצבים, התשע"ז - התש"ף .נתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים עולה כי עיקר השינוי היה במוסדות שוות"ת מצאה ש איתנותם לא הצביעה .חד-משמעית על מסלול בדיקה מתאים - עלייה משני מוסדות לחמישה. להבדיל, ירד .מספר המוסדות המתוקצבים שוות"ת העריכה את סבירותם לאיתנות הפיננסית כנמוכה - .מעשרה לשמונה, אך גם ירד גם מספר המוסדות המתוקצבים שסבירותם לא יתנות .פיננסית גבוהה - מ-20 ל-19 . . התרשים שלהלן מציג את התפלגות המוסדות הלא מתוקצבים לפי מדד אלטמן בשנים .התשע"ז - התש"ף. 109 9 8 254520 1819 19 0510152025 " " " " . םיבצקותמה תודסומה 'סמ109 9 8 254520 1819 19 0510152025 " " " " םיבצקותמה תודסומה 'סמ .| 1973 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים 14: מדד אלטמן למוסדות הלא מתוקצבים, התשע"ז - התש"ף .על פי נתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים עולה שככלל , תוצאות החישוב של ות"ת מראות שיפור באיתנות הפיננסית של .המוסדות הלא מתוקצבים - בשנת ה תש"ף אין אף מוסד לא מתוקצב שהסבירות לאיתנותו .הפיננסית נמוכה. ות"ת מצאה שרק מוסד אחד, איתנותו אינה מצביעה חד-משמעית על .מסלול בדיקה מתאים. .אומנם ות"ת מעורבת פחות במוסדות הלא מתוקצבים מאשר באלו המתוקצבים, אולם .לנוכח החשיבות שיש לאיתנות הפיננסית של המוסדות למערכת ההשכלה הגבוהה .ואחריותה של מל"ג כלפי הסטודנטים במוסדות אלה, וכדי להבטיח שהמוסדות יעמדו .בהתחייבויותיהם כלפי התלמידים , מומלץ שוות"ת תשקול לבחון באופן שוטף את .ההיבטים הפיננסיים של מוסדות אלו באופן מעמיק. .ות"ת מסרה בתגובתה כי מדובר בבדיקות שדורשות משאבים רבים, ובמדיניות שעל הנהלת .ות"ת ומשרד האוצר לקבל כהחלטה מושכלת. 4 4 2 012 117 6810 024681012 " " " " . םיבצקותמ אלה תודסומה 'סמ4 4 2 012 117 6810 024681012 " " " " םיבצקותמ אלה תודסומה 'סמ . .| 1974 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה הסתייגויות מהשימוש במדד אלטמן ככלי לבקרה פיננסית על המוסדות .בביקורת עלה כי ות"ת אימצה את מדד אלטמן כאחד הכלים לבקרה פיננסית על .המוסדות, אך לא יידעה אותם באופן יזום על השימוש המסוים שהיא עושה במדד אלטמן .- למשל באמצעות הוצאת חוזר או הודעה למוסדות. כמו כן היא לא שיתפה את המוסדות .בתוצאות המדדים שחישבה. .ות"ת ציינה בתגובתה כי אין מקום שהיא תיוועץ במוסדות להשכלה גבוהה בעניין שימוש בכלי .בקרה פנימי זה או אחר . עוד ציינה שהיא עדכנה חלק מהמוסדות שזכו לציון שלילי במדד אלטמן, .והתקיימו עימ ם פגישות כדי לקבל את הערותיהם. .בביקורת עלו הסתייגויות מהשימוש במדד אלטמן לבחינת מצבם של מלכ"רים בכלל ושל .המוסדות בפרט וכן בנוגע להתאמות שביצעה ות"ת למדד ואופן חישובו: .מחקר באוניברסיטת הארוורד: במחקר שנעשה במרכז האוזר שבאוניברסיטת הארוורד .(2005 )46 נבחנה תקפותם של שלושהמודלים לבחינת איתנות פיננסית של מלכ"רים , ובהם מדד .אלטמן. המחקר העלה כי אין באף אחד ממודלים אלה כדי לאותת על מצב מצוקה פיננסית .במלכ"ר או על היתכנות לחדלות פירעון, וכי אף אחד מהם אינו יכול לשקף ברמת סבירות גבוהה .את מצבו של מלכ"ר . לפיכך הוצע במחקר להרחיב את המדידה הקיימת ולהוסיף לה תבחינים. .עמדת אוניברסיטת אריאל : אוניברסיטת אריאל מסרה לצוות הביקורת כי לדעת ה מדד .אלטמן אינו משקף נכונה את מצבו של המוסד מאחר שאינו כולל תבחינים הקשורים לוותק של .האוניברסיטה ולגודלה ומשום שגירעונות אקטואר יים מנוטרלים מ מנו. עוד ציינ ה כי בשנת .התש"ף עלה ציון המדד המחושב של אוניברסיטת אריאל ל-2.53. .עמדת אוניברסיטת חיפה : אוניברסיטת חיפ ה הסתייגה מהשימוש במדד אלטמן לצורך שיקוף .מצבם של מלכ"רים והסתמכה גם על פרסום בנושא 47 . האוניברסיטה ציינה כי לפיההגדרות של .מדד אלטמן, יש להפחית רק את יתרת הפנסייה התקציבית נטו מסך ההתחייבויות, ואילו ות"ת .מפחיתה גם את הרכוש הקבוע (מתוך תפיסה שהרכוש הקבוע של המוסדות אינו ניתן למימוש .ברובו ושערכי הרכוש הקבוע ויתרת ההתחייבות לפנסייה תקציבית רלוונטיים רק במצב של .חדלות פ ירעון, ומאחר ש הם מתקזזים, נ כון יותר לנטרלם). אופן חישוב זה משפיע רבות על .התוצאות. לדעת האוניברסיטה, חישוב מעודכן של מ דד אלטמן ללא נטרול הרכוש הקבוע יוביל .לתוצאות חיוביות יותר . .אוניברסיטת חיפה מסרה בתגובתה כי היא מסתייגת מהשימוש במדד ומאופן החישוב היות .שלהבנתה הוא אינו משקף באופן מדויק את מצבה הפיננסי ש לדבריה הוא יציב, אלמלא .ההתחייבויות לפנסייה התקציבית. .46 sector- nonprofit- vulnerability- financial- https://cpl.hks.harvard.edu/publications/assessing .47 ניסן לימור, "מאמרים: מהי איתנות פיננסית של ארגון ללא -כוונת-רווח?", BDO Israel (.112.8.) .| 1975 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . עמדת אוניברסיטת תל אביב: אוניברסיטת תל אביב מסרה בתגובתה כי היא מערערת על .אופן החישוב של ות"ת ועל תוצאותיו, שלטעמה הן שגויות ומטעות, וכי לפי חישובי האוניברסיטה .היא מעולם לא הייתה בטווח האדום , וכעת היא אף נושקת לטווח הירוק. .עמדת ה אוניברסיטה העברית: האוניברסיטה העברית מסרה בתגובתה כי לפי חישוביה .האוניברסיטה עומדת בטווח הירוק לפי מדד אלטמן. .עמדת שנקר: שנקר מסרה בתגובתה מינואר 2022 כי על פי חישוביה היא נמצאת בטווח הצהוב .של מדד אלטמן. .עמדת אוניברסיטת בר-אילן: בר -אילן מסרה בתגובתה כי בהתאם למגמת השיפור בפ עילות .האוניברסיטה ובאיתנותה הפיננסית, היא צופה שיפור בתוצאות מדד זה. .עמדת ות"ת: ות"ת מסרה לצוות הביקורת כי מדד אלטמן, אשר הוא אחד מכלי הבקרה שבהם .היא משתמשת לצורך בדיקת איתנות פיננסית של המוסדות, אינו מספק מענה שלם והולם .לצורך להעריך את המצב הפיננסי של המוסדות וכי הוא נדרש לטיוב - יש לפתח כלים ומדדים .נוספים להשלמתו וכן לפתח ממשקים בין מערכות המידע של המוסדות לאלו של ות"ת כדי .שיהיה אפשר לזהות סיכונים ולבדוק את האיתנות של המוסדות ואת מצבם הפיננסי בזמן אמת .ולא באיחור של כחצי שנה, לאחר קבלת הדוחות הכספיים שלהם. עוד ציינה ות"ת כי מדד .אלטמן אינו עונה על סוגיות הפנסייה התקציבית והרכוש. .בתגובתה הוסיפה ות"ת בנוגע למדד אלטמן כי קשה לפתח ולהסתמך על מדדים רוחביים .במערכת מאוד מגוונת ובעלת שונות רבה וכי מטעם זה היא מתייחסת למדד אלטמן בעירבון .מוגבל ומנתחת את תוצאותיו בצורה פרטנית לכל מוסד. עוד מסרה כי זו הסיבה לכך שהיא אינה .מפרסמת את תוצאות חישוב מדד אלטמן בנוגע למוסדות, שכן הן עלולות להציג מצג מטעה .לגבי המצב הפיננסי האמיתי שלהם. .עולה מכך שוות"ת שילבה כמה מרכיבים כדי לבחון את הסבירות לרמת האיתנות .הפיננסית של המוסדות: מדד אלטמן, איזון תקציבי בשלוש השנים האחרונות ושיקול דעת .נוסף שלה בהתבסס על מכלול הנסיבות בנוגע לכל מוסד. ואולם, מאחר שגם לפי תפיסת .ות"ת מדד אלטמן אינו נותן מענה מספק, משרד מבקר המדינה ממליץ לוות"ת לבחון .שימוש בכלים נוספים, איכותיים דיים בעיניה, שיאפ שרו לה לבדוק את איתנותם של .המוסדות ואת מצבם הפיננסי בזמן אמת. בעניין זה מומלץ לוות"ת לפעול בשקיפות כלפי .המוסדות, שכן הדבר יכול לסייע להם לתת דגש על המרכיבים המהווים אבן בוחן .להערכת איתנותם הפיננסית, וכך לשמר מרכיבים התורמים לאיתנותם הפיננסית ולשפר .את אלו הפוגעים בה. פעולות ות"ת בעקבות העולה מהדוחות הכספיים של המוסדות ומהערכת המצב הפיננסי שלהם בהתאם לעקרונות שקבעה ב- 2018 . כאמור, על ות"ת חלה חובה למנוע גירעונות במוסדות ועליה לבדוק אתהאיתנות הפיננסית של .המוסדות כדי להבטיח שהם יוכלו לעמוד בהתחייבויותיהם כלפי תלמידיהם. ות"ת גם מסרה, . .| 1976 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה כאמור, כי היא משתמשת בעקרונות שנקבעו בהחלטת הייעול מאוגוסט 2018 כתבחין לצורך .בדיקת איתנותם הכספית של המוסדות וכי במוסדות שהמדדים מצביעים שמצבם ה פיננסי אינו .איתן, הצוות המקצועי באגף התקצוב עובד צמוד עם המוסד. .מהאמור עולה שהיה על ות"ת להשתמש במדדים שחישבה ובנתונים האחרים שיש ברשותה כדי .לבחור אילו מוסדות ברצונה לבחון לעומק. מאחר שוות"ת בחרה להשתמש במדד אלטמן כ אחד .הכלים לבחינת מצבם של המוסדות, היה עליה להעמיק ו לבחון את המוסדות שהמדד הצביע .על בעיה במצבם. לפיכך היה אפשר לצפות שוות"ת תדון עם המוסדות בדוחות הכספיים שהם .מגישים לה, בעקבות הגשתם ובהמשך לחישובי המדדים שהיא מבצעת על בסיסם. עוד היה .אפשר לצפות שוות"ת תשתף את המוסדות בתוצאות חישובי המדדים שערכה, תבקש הבהרות, .תעלה השגות וכיוצא בזה. .עלה כי ות"ת לא ניתחה את הגורמים שהביאו את המוסדות למדד שלילי ולא דנה עם .המוסדות שנבדקו בתוצאות המדדים וב דוחות הכספיים שהם מגישים לה , כדבר .שבשגרה. .בתגובתה ציינה ות"ת כי מליאת ות"ת מקבלת סקירה פיננסית שוטפת על המוסדות, ובפרט על .מקרים הדור שים התייחסות מיוחדת. כמו כן, יש לה קשר שוטף עם המוסדות באמצעות שיחות .ופגישות בין גורמי המקצוע, אך אין הן מתועדות כולן. .להלן הפירוט לגבי הממשקים שבין ות"ת לבין ששת המוסדות שנבדקו בביקורת, ממשקים .שהתקיימו לאחר שאלו העבירו לוות"ת את דוחותיהם הכספיים: דיווח המ וסדות שנבדקו על פעולות שנקטה ות"ת בנוגע לאיתנותם הפיננסית בשנות הלימודים התשע"ז - התשפ"א .במסגרת הביקורת התבקשו ששת המוסדות שנבדקו לדווח על הממשקים בינם ובין ות"ת לאחר .שהעבירו אליה את דוחות יהם הכספיים לארבע השנים האחרונות (הדוחות לשנים .התשע"ז - התש"ף, הממשקים בשנים התשע"ח - התשפ"א): האם במשך ארבע השנים הללו, .לאחר שהעבירו לוות"ת את הדוחות הכספיים שלהם, הם דנו עם ות"ת בדוחות יהם הכספיים .ובמצבם הפיננסי; אם התכתבו בעניין זה; אם התבקשו לספק לוות"ת הבהרות בנוגע לדוחות .הכספיים, ואם היו סיכומים בין נציגי ות"ת לבינם בעניין זה. בלוח שלהלן ריכוז המידע שנאסף. . . .| 1977 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . לוח 11: ריכוז מידע בדבר ממשקיםבין ה מוסדות שנבדקו לוות"ת לאחר .שהגישו לה את דוחותיהם הכספיים , התשע"ז - התש"ף .על פי נתוני המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .[1] התקיים דיון אחד במהלך הביקורת- אוגוסט 2021. אין החלטות. .[2] אין, למעט שיחת טלפון לא מתוכננת בנוגע לדוחותהתש"ף. אין החלטות. .[3] התקיים דיון אחד ביולי2018. אין החלטות. .[4] התקיים דיון אחד במאי2021. אין החלטות. .להלן הרחבה בנוגע למוסדות: .אוניברסיטת חיפה : כמוצג לעיל, בכל ארבע השנים שנבדקו נמצאה האוניברסיטה , לפי .החישוב של ות"ת, בטווח האדום של מדד אלטמן. דהיינו, להערכת ות"ת יש תבחינים - "אורות .אדומים" - המעוררים חשש בנוגע לאיתנותה הפיננסית. אף על פי כן, על פי הדיווח של סמנכ"ל .הכספים של האוניברסיט ה לצוות הביקורת, במשך ארבע השנים לא דנה ות"ת עם האוניברסיטה .בתוצאות הדוחות הכספיים של האוניברסיט ה. עוד הוא ציין שבמשך כל התקופה הוא לא נחשף .לכך שוות"ת משתמשת במדד אלטמן להערכת האיתנות הפיננסית של האוניברסיטאות, לרבות .זו של חיפה. עוד הוא ציין כי לפ ני כארבע שנים (בשנה"ל התשע"ז או לפני כן) דנה ות"ת עם . .| 1978 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה האוניברסיטה בנושא הפנסייה התקציבית, ומאז, במשך כל התקופה ועד אוגוסט 2021 , לא שבה .לדון עימה בכך. במהלך הביקורת, באוגוסט 2021 , דנה ות"ת עם האוניברסיטהבמצב ה הפיננסי .(ראו להלן, בפרק תוכנית להתמודדות אוניברסיטת חיפה עם הגירעון). .מכללת כנרת: ות"ת חישבה ומצאה שאף היא הייתה בכל ארבע השנים שנבדקו בטווח האדום .של מדד אלטמן. ואולם, סמנכ"ל הכספים של מכללת כנרת מסר לצוות הביקורת כי במשך .ארבע השנים שנבדקו, המכללה לא התבקשה למסור לוות"ת הבהרות בנוגע לדוחות הכספיים .שלה וכי במהלך תקופה זו לא התקיימו עם ות"ת מפגשים או דיונים בנוגע לדוחות יה הכספיים .של המכללה ולמצבה הפיננסי. .מכללת כנרת מסרה בתגובתה מדצמבר 2021 כי תוצאות המדד האמורות הושפעו מהליכי בינוי .שביצעה בשנים האחרונות, וכי היא צופה שבשנים הקרובות תוצאות המדד יצביעו על יציבות .כלכלית ועל איתנות פיננסית. .האקדמיה למוסיקה ולמחול : גם מכללה זו נמצאה על פי החישוב של ות"ת בכל ארבע השנים .שנבדקו - בטווח האדום של מדד אלטמן. אף על פי כן , האקדמיה מסרה לצוות הביקורת כי .במשך ארבע השנים שנבדקו היא לא דנה עם ות"ת בדוחותיה הכספיים. לעיתים , באופן מזדמן, .עלו מצד ות"ת שאלות אד-הוק בעניינים כספיים, אך הדבר לא נעשה במסגרת סדורה. אשר .לדוח הכספי לשנת התש"ף , דוח שהושלם במהלך תקופת הביקורת של צוות הביקור ת, מסרה .האקדמיה כי לאחר הגשתו התקיימה שיחת טלפון בינה ובין צוות מאגף תקצוב בוות"ת, ובה .נידונו כמה סוגיות הנוגעות לו. ואולם, זו לא הייתה שיחה סדורה ומתוכננת, והחלטות או הנחיות .לביצוע לא הופצו בעקבותיה או בעקבות השיחות המזדמנות האחרות שהתקיימו בנושא. .האקדמיה למוסיקה ולמחול הבהירה כי תחומי העיסוק שלה - מוסיקה ומחול - מחייבים אופי .הוראה ייחודי, ובכלל זה למידה יחידנית ולמידה בקבוצות קטנות ומצומצמות - ולפיכך מחייבים .תשומות הוראה גבוהות. לנוכח זאת, היחס סטודנט-סגל באקדמיה הוא מהגבוהים במערכת .ההשכלה הגבוהה 48. מאפיינים ייחודיים אלו של האקדמיה מגבילים גם את יכולתה להגדיל את .מספר הסטודנטים. נסיבות אלו משפיעות על המצב הפיננסי של המוסד, אך אין הן נכללות .בשיקולים לחישוב מדד אלטמן. .בר-אילן: בכל ארבע השנים שנבדקו נמצאה האוניברסיטה בטווח האדום של מדד אלטמן. .דהיינו, להערכת ות"ת יש תבחינים - "אורות אדומים" – המעוררים חשש בנוגע לאיתנותה .הפיננסית. בר -אילן מסרה לצוות הביקורת כי במשך ארבע השנים שנבדקו דנה עימה ות"ת פעם .אחת בלבד, ביולי 2018, בדוחות יה הכספיים, ובדיון זה דרשה ממנה לספק הבהרות והסברים. .עוד מסר ה בר -אילן כי נחשפ ה לעובדה שוות"ת משתמשת במדד אלטמן לצורך הערכת האיתנות .הפיננסית של המוסדות רק כשפנה אליה צוות הביקורת. .אוניברסיטת אריאל: מנהלי אוניברסיטת אריאל מסרו לצוות הביקורת כי במאי 2021 , לאחר .שהגישו לוות"ת את הדוחות הכספיים של האוניברסיט ה לשנת התש"ף, התקיימה ישיבה בינם .ובין נציגי ות"ת לדיון בדוחות אלה, ובמהלכה שאלו נציגי ות"ת שאלות ונענו. הישיבה לא סוכמה .48 על פי נתוני ות"ת, היחססטודנט -סגל באקדמיה למוסיקה ולמחול גבוה מהיחס בכל אחד מהמוסדות האחרים, למעט .במכון ויצמן (שאין בו לימודים לתואר ראשון) - 1 ל-13.5 , ואילו הממוצע הכולל הוא 31.4 במכללות ו -20.2 . באוניברסיטאות( ות"ת, חוברת התקציב לשנת התשפ"א (אוגוס ט 2020) , "תקציב ות"ת למערכת ההשכלה .הגבוהה", נספח 7 ', עמ74). .| 1979 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . בכתב. עוד מסרו כי בעבור הדוחות שקדמו לדוח לשנת התש"ף לא התקיים דיון כזה, ואין להם .תיעוד על שאלות של ות"ת, אם היו כאלה, בנוגע לדוחות אלו. .מכללת צפת: מנהלי מכללת צפת מסרו לצוות הביקורת ביולי 2021 שלא התקיימו ישיבות עם .ות"ת לגבי מצבה הפיננסי של המכללה לאחר שהגישו לוות"ת את דוחותיה הכספיים ושהם לא .התבקשו לספק הבהרות לגבי דוחות אלו. .ות"ת מסרה בתגובתה כי הצוות המקצועי בוות"ת מקיים בקרה רציפה ושוטפת מול המוסדות .ונמצא בשיח רציף מולם, ובפרט מול מוסדות שקיים חשש לגבי יציבותם הפיננסית. עוד מסרה .כי במהלך החודשים האחרונים הועברה סקירה פיננסית בפני מליאת ות"ת על האוניברסיטאות .חיפה, בן-גוריון, בר -אילן ואריאל, ועל המכללות שנקר, האקדמיה למוסיקה ולמחול, בצלאל .ועוד. כמו כן, הועברה סקירה רוחבית על כל המוסדות באופן השוואתי. .✰ . מדיווחי ששת המוסדות שנבדקו עולהכי ות"ת מיעטה לקיים דיונים סדורים שנתיים עם .המוסדות שנבדקו בנוגע ל תוצאות ה דוחות הכספיים השנתיים שלהם, לרבות בנוגע .למוסדות שלהם קשיים פיננסיים ייחודיים ולמוסדות שהיא סיווגה כ"אדומים", כאלה .שהתעורר חשש בנוגע לאיתנותם הפיננסית, ובהתאם מיעטה להנחותם לנקוט פעולות .נדרשות. .עולה גם כי ות"ת בחרה להשתמש במדד אלטמן להערכת האיתנות הפיננסית של .המוסדות ולאיתור מוסדות שיש חשש שייקלעו למצב של חדלות פירעון, אך היא לא .יידעה בכך את המוסדות באופן יזום ולא אפשרה להם להתייחס למודל זה. ות"ת גם .מיעטה לקיים פעולות סדירות אחרות לצורך ניתוח עמוק של הגו רמים שהביאו את .המוסדות הללו להגיע למדדים שליליים ולתוצאות שליליות, מדדים שמקצתם חוזרים על .עצמם מדי שנה, והמוסדות אינם נחלצים ממצב זה, זאת למעט בדיקות עומק מסוימות .שהיא מבצעת במוסדות (ראו להלן). .משרד מבקר המדינה ממליץ לוות"ת להסדיר את המתכונת לדיונים קבועים עם המוסדות .בנוגע לתוצאות הדוחות הכספיים השנתיים שלהם, ולכל הפחות לאלו שהתעורר חשש .לקשיים פיננסיים בתפעולם השוטף לאורך זמן, קשיים הבאים לידי ביטוי במדד שהיא .קבעה לבדיקת החוסן הכלכלי של המוסדות. דיונים אלו עשויים למנוע מצב גירעוני חמור .המחייב הזרמה של כספי מדינה. נדרש גם שוות"ת תקפיד לתעד את דיוניה ואת ההחלטות .שהיא מקבלת ולהפיצם לגורמים הרלוונטיים. עוד מומלץ שכאשר ות"ת מקבלת החלטות .הנוגעות למתכונת הפיקוח על התנהלות המוסדות, היא תיידע אותם על כך כחלק .מעבודת מטה סדורה טרם קבלת החלטה משמעותית וקביעת מדיניות. פעולה זו נחוצה .הן כדי לעמוד על כל הנסיבות וההשלכות של ההחלטה שיש לקבל הן כדי ליצור שיתופי .פעולה הכרחיים בינה ובין המוסדות. .עוד עלה כי לוות"ת אין נוהל פנימי המגדיר את סדרי הפיקוח והבקרה שהיא מפעילה על .המוסדות להשכלה גבוהה. מומלץ שוות"ת תגדיר נוהל בעניין זה. . .| 1980 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה בדיקות עומק שוות"ת ביצעה במוסדות .ות"ת עורכת, מפעם לפעם, בדיקות עומק במוסדות, ובמסגרתן היא בודקת אם הדוחות .הכספיים ערוכים בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים, את מצבה הפיננסי של האונברסיטה, את .נאותות הדיווחים הכספיים, אם מתקיימים בקרה ופיקוח נאותים במוסד, את רכיבי השכר .המשולמים לעובדים, את הליכי המינוי במוסד ועוד. את הבדיקות היא מבצעת בהתאם לצרכים .העולים ובהתאם לשיקול דעתה, למשל כאשר עולות שאלות עומק שצריך לברר או חששות .העולים בעניין איתנות פיננסית או בנוגע להתנהלות מסוימת . יש בדיקות המחייבות עמידה בלו ח .זמנים, למשל בקשה להיתר ובקשה להכרה , והן מבוצעות ראשונות . ות"ת מסרה לצוות הביקור ת .כי בסופו של דבר כל המוסדות עתידים להיבדק, והיא קובעת את הקדימות לפי צור כי העבודה .השוטפת. הבדיקות מתייחסות בדרך כלל, בין השאר, לאיתנות הפיננסית של המוסד. .תדירות ביצוע בדיקות העומק במוסדות: בספטמבר 2016 (אלול התשע"ו) חתמו יו"ר ות"ת, .מנכ"ל ות"ת-מל"ג וסגן הממונה על אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - אג"ת) על "סיכום .בדבר תכנית רב שנתית למערכת ההשכלה הגבוהה (תשע"ז - תשפ"ב)" (להלן - תוכנית רב- .שנתית). בתוכנית הרב-שנתית צוין כי ות"ת תקיים מדי שנה, בסיוע רואה חשבון חיצוני, ביק ורת .על האיתנות הפיננסית בשלושה מוסדות (מתוקצבים או לא מתוקצבים) לפחות, ותציג לאג"ת .את ממצאי הביקורת. .מכאן שנכון לאוגוסט 2021 , מועד סיום הביקורת (להלן- מועד סיום הביקורת), בחלוף חמש .שנים מתחילת הת וכנית הרב -שנתית, הי יתה אמורה ות"ת ל ערוך בדיקות של האיתנות הפ יננסית .ב-15 מוסדות. .בביקורת עלה שוות"ת לא עמדה ביעד שנקבע בת וכנית הרב-שנתית , וכי היא קיימה .שמונה בדיקות בתקופה זו, בשבעה מוסדות (שלוש בדיקות עומק וחמש סקירות פיננסיות, .שהיקפן מצומצם מזה של בדיקת עומק) אף שיעד לבדיקה היה 15 מוסדות. להלן הפירוט. .לוח 12: מספר הדוחות שוות"ת קיבלה מרואי החשבון החיצוניים, .התשע"ז - התשפ"ב .על פי נתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .| 1981 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . בתרשים שלהלן מפורטים הדוחות שוות"ת קיבלה מרואי החשבון החיצוניים בעקבותבדיקות .עומק שביצעו בעבורה בשנים התשע"ז - התשפ"א. .תרשים 15: בדיקות עומקבמוסדות מתוקצבים (בכחול) ובמוסדות לא .מתוקצבים (בכתום)* .על פי נתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .* נכון למועד הביקורת , מל"ג אינה מכירה במוסד ז' כמוסד אקדמי. לפי אתר האינטרנט של מל"ג ביולי .2021, יש 11 מוסדותאקדמיים להשכלה גבוהה שהיא מכירה בהם והם אינם מתוקצבים. .ות"ת מסרה בתגובתה כי הבדיקה שבוצעה במוסד ז' הינה בדיקה להכרה במוסד חדש וככזו .היא בדיקה רחבה שגזלה זמן ומשאבים רבים והשפיעה על היכולת לבצע במקביל בדיקות עומק. .עוד מסרה כי הטעם המרכזי לכך שלא בוצעו שלוש ביקורת עומק חיצוניות בכל שנה הוא מחסור .בתקן ביחידת החשבות . ה תקן אושר רק לפני כמה חודשים. נוסף על כך , עם פרוץ מגפת .הקורונה הוחלט שלא להוסיף ביקורות עומק מעבר לבדיקות הפיננסיות השגרתיות ש וות"ת .מבצעת, זאת כדי שלא להעמיס על המוסדות אשר נאלצו להתמודד בתקופה זו עם אתגרים .משמעותיים ולא צפויים. .בדיקת עומק במוסדות אדומים : בהחלטת הייעול מאוגוסט 2018 החליטה ות"ת כי סיווג .המוסד למסלול ירוק או אדום יהיה תבחין לקביעה אילו מוסדות לכלול בתוכנית בדיקות העומק .של השנה העוקבת. תוצאת הבדיקה תובא בחשבון בבניית תוכנית הביקורת והיקפה. . .| 1982 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה בביקורת עלה כי בפועל, בשנים התשע"ט - התשפ"א נבדקו בבדיקת עומק שני מוסדות .- מכללת צפת ואוניברסיטת בר -אילן, מהם מוסד אחד אדום (בר -אילן). עוד שבעה .מוסדות אדומים לא נבדקו, ובהם האוניברסיטאות חיפה ותל אביב, מכללת כנרת .והאקדמיה למוסיקה ו למחול. עוד עלה שאף שנקבע בסיכום התוכנית הרב -שנתית .שוות"ת תציג לאג"ת את ממצאי הביקורות שהיא עשתה, הדבר לא בוצע. .נציגי ות"ת מסרו לצוות הביקורת כי מגבלות מ ינהליות ותקציביות ומגבלות מגפת הקורונה .(שפרצה בארץ במרץ 2020 - )אדר התש"ף מנעו מהם לבצע את בדיקות העומק בהיקף נרחב .יותר, אף שלדעתם היה הדבר רצוי, שכן הם נוכחו בתועלת שבבדיקות אלו ובערך המוסף שהן .מביאות. עוד הוסיפו כי הנהלת מל"ג-ות"ת ביקשה שתגובש תוכנית עבודה וכי במסגרתה ייקבע .מספר הבדיקות שייעשו בכל שנה בהתאם למשאבים הקיימים ו כן כי ייקבעו סדרי עדיפויות. .ות"ת מסרה באוגוסט 2021 לצוות הביקורת כי באופןעקרו ני, ממצאי הביקורת מוצגים למליאת .ות"ת, והם זמינים להצגה לאג"ת לפי בקשתו. .על ות"ת לפעול על פי החלטתה, החלטת הייעול מאוגוסט 2018 , ולבצע את ביקורות .העומק בדגש על מוסדות שהיא מצאה שיש חשש בנוגע לאיתנותם הפיננסית - המוסדות .ה"אדומים". עליה גם להציג לפני אג"ת את ממצאי הביקורות שביצעה. מומלץ שאג"ת .תעקוב אחר הדבר באופן שוטף. .אג"ת מסר בתגובתו מינואר 2022 כיהסקירות הן כלי לפיקוח שמטרתו העמקה במצב הפיננסי .של מוסד מסוים כדי לגבש את תמונת הידע של ות"ת, ולא רק כאמצעי להגברת המעורבות של .ות"ת לצורך הבטחת האיתנות הפיננסית של מוסד שיציבות ו הפיננסית לוקה בחסר. זו הסיבה .שוות"ת מבצעת סקירות עומק גם במוסדות יציבים פיננסית. עוד הוסיף כי תדירות הסקירות .תיבחן למול ות"ת, ויבוצעו התאמות ככל שיידרש. .פעולות שנעשו בעקבות בדיקות העומק פעולות שנעשו בעקבות בדיקת העומק במכללת צפת .בשנים התשע"ט - התשפ"א מצאה ות"ת כי מכללת צפת הייתה בטווח הירוק של האיתנות .הפיננסית. בדיקת העומק על מכללת צפת נערכה בשנים התשע"ו - התשע"ח (2016 - 2018 .) . הבדיקה התבססה על נתונים כס פיים של מכללת צפת מהשנים התשע"ד והתשע"ה .( 1.10.13 - 30.9.15 ). הדוח בעניין זה הוגש לוות"ת ביוני2019 (להלן- הדוח על מכללת צפת), .ועלו בו ליקויים הנוגעים לניגודי עניינים, התקשרויות, נוהלי בקרה , מורשי חתימה והמידה .שהמכללה והתקנון שלה עמדו בהנחיות של מל"ג -ות"ת למוסדות שאינ ם אוניברסיטאות 49. .במועד הכנת הדוח על מכללת צפת היא הוגדרה בטווח הירוק, והיא נמצאה בטווח זה גם במועד .סיום הביקורת (לפי הדוח הכספי שלה לשנת התש"ף, יתרת ה נכסים נטו שלא חלה עליהם .הגבלה היא 185 מיליון ש"ח). .49 הנחיות תאגידיות למוסדות להשכלה גבוהה שאינן אוניברסיטאות. .| 1983 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מנהלי מכללת צפת מסרו לצוות הביקורת כיהמכללה קיבלה טיוטת דוח והגיבה עליה, אך לא .קיבלה דוח סופי. עוד ציינו כי לדעתם נפלו בטיוטת הדוח טעויות שיש לתקנן וכי הם ביקשו .מוות"ת לקבל טיוטה מתוקנת. עוד מסרו כי ליקויים שהדוח הצביע עליהם תוקנו וכי תקנון .המכללה עודכן50. . ות"ת מסר ה לצוות הביקורת כי קיבלה בינואר 2020 מסמךממכללת צפת המ פרט אילו .מהליקויים שעלו בביקורת העומק תוקנו. עוד מסרה שהדיון בוות"ת בנושא התעכב עקב שנת .הקורונה וכי בדיון שהתקיים ביוני 2021 הונחתה היחידה לבדוק א ת תיקון הליקויים, ולאחר מכן .להציג זאת ב דיון שתקיים ות"ת. .עלה כי מאז שקיבלה ות"ת את דוח ביקורת העומק על מכללת צפת, ביוני 2019 , היא לא .דנה בממצאי הדוח, וכי ביוני 2021 ,, שנתיים לאחר המועד שוות"ת קיבלה את הדוח .הנחתה הנהלתה לבדוק את תיקון הליקויים שהציגה מכללת צפת. .ות"ת מסרה בתגובתה כי זמן קצר לאחר שקיבלה את תגובת מכללת צפת, בינואר 2020 , פרצה .מגפת הקורונה, והדבר העסיק רבות את כלל הגופים הציבוריים, ו בהם המל"ג. לכן הוחלט שלא .להוסיף ביקורות על המוסדות בתקופה זו. במהלך שנת 2021, כאשר המשק חזר לעבודה לצד .הקורונה, הוחלט להמשיך ולקדם את דוח ביקורת העומק למכללת צפת. נוכח חלוף הזמן, .התקבלה במל"ג הנחיה לבצע בדיקה מהירה כדי לעדכן את הדוח ולבחון את תיקון הליקויים .שנעשה במכללה. .מכללת צפת מסרה בתגובתה מדצמבר 2021 למשרד מבקר המדינה כי בדצמבר2021 היא .התבקשה למסור הבהרות לוות"ת בנוגע לדוח ביקורת העומק, ועשתה כן, והיא ממתינה עדיין .לקבל נוסח סופי של הדוח. .מומלץ לוות"ת לקבוע את פרקי הזמן לדיון בדוחות ביקורת עומק שהיא מקבלת. הממצאים .בדוחות אלו מתבססים על נתונים ישנים יחסית, וככל שהזמן חולף הם עלולים להיות לא .רלוונטיים או לחלופין - ככל שהם עדיין רלוונטיים, הרי שמדובר בממצאים עקרוניים .הנוגעים להתנהלות קבועה של המוסד, ומכאן שחשוב לעקוב אחר תיקונם. דיון מעמיק .בממצאי הביקורת, שאינו מתעכב יתר על המידה, מלמד גם שהנהלת ות"ת מייחסת .חשיבות לביצוע הביקורות ולתרומתן לשיפור ההתנהלות של המוסדות. מומלץ לוות"ת גם .להפיץ את דוחות הביקורת הסופיים למבוקרים כדי שילמדו מהם ויישמו את שעדיין לא .תוקן. תוכנית התייעלות ובדיקת העומק בבר-אילן .הגירעון המצטבר של בר-אילן: הדוחות הכספיים של בר -אילן מצביעים על עלייה בגירעון .המצטבר מפעילויות בשנים התשע"ט - התש"ף. על פי הערכת ות"ת נמצאה בר -אילן בשנים אלו .בטווח האדום של האיתנות הפיננסית. דהיינו - המוסד נדרש לבקרה ממוקדת ולמעקב אחר .התנהלותו הפיננסית. .50 התקנון החדש של מכללת צפת נושא את התאריך 10.8.20. . .| 1984 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה תרשים 16: גי רעון מצטבר מפעילויות51 בסוף השנה על פי הדוחות הכספיים .של בר-אילן, התשע"ה - התש"ף (במיליוני ש"ח) .הדוחות הכספיים של בר-אילן, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .תרשים 17: עודף(גירעון) לשנה מהדוח על הפעילויות, הדוחות הכספיים של .בר-אילן, התשע"ה - התש"ף (במיליוני ש"ח) .על פי הדוחות הכספיים של בר-אילן, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .51 גירעון זה לא כולל גירעון בעתודות לזכויות עובדים, נכסים נטו שיועדו ע"י האוניברסיטה ונכסים נטו ששימשו לרכוש .קבוע המשמש להוראה ולמחקר. .| 1985 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . החלטת ות"ת לאשר לבר - אילן למשוך כספי יעודה לפיצויים (ינואר 2017 ) . והדרישה לכתוב תוכנית אסטרטגית להתייעלות כלכלית : בעקבות בקשה של בר - .אילן מוות"ת למשוך את יתרת כספי היעודה לפנס ייה ול פיצויים החליטה ות"ת בינואר 2017 . (התשע"ז) (להלן- החלטה מינואר 2017 )52 לאשר את הבקשה עד סכום של 7.8 מיליוני ש"ח .במסגרת ביצוע תקציב בר -אילן לשנת התשע"ו. האישור הוכפף להתחייבות הנהלת בר -אילן .להגיש לצוות המקצועי ב וות"ת ת וכנית אסטרטגית להתייעלות כלכלית עד יוני 2017 .ות"ת דרשה .לקבל את דוח בדיקת העומק שנעשתה בבר -אילן באותה העת כדי לבחון את התנהלותה .התקציבית (ראו להלן). .עלה כי אף שוות"ת אישרה לבר -אילן את בקשתה, את ה תוכנית ה אסטרטגית להתייעלות .כלכלית הגישה בר - אילן באיחור של שנה - באוגוסט 2018. . החלטת ות "ת לתמוך תקציבית בבר - אילן (אפריל 2017 :) באפריל 2017 , חודשיים .לפני המועד שהיה על בר -אילן להגיש תוכנית התייעלות לפי החלטת ות"ת מינואר 2017 (יוני .2017 ), החליטה ות"ת להקצות לבר-אילן תוספת תקציב 53 . התוספת נועדה, בין היתר, להשלמת .תקצוב בגובה של כ-56 מיליון ש"ח שהממשלה התחייבהלהקצות להקמת הפקולטה לרפואה .בצפ ת (להלן גם - הפקולטה). סך הכול הסתכמה התוכנית בתוספת של 70 מיליון ש "ח 54 כלהלן: הקטנת חוב בר-אילן ב -45 מיליון ש"ח : החוב, בגובה 45 "מיליון שח, ירד מה חוב של .בר -אילן ליעוד ה לפנסייה ו לפיצויים (שהיקפ ה 60 מיליון ש"ח; יעודה שהוקמה בסיוע ות"ת) .בהתאם להחלטת ות"ת מינואר 201755; תוספת 15 מיליון ש"ח ל תקציב לבר-אילן: ות"ת תקצה 15 מיליון ש"ח עבור ההוצאות .השוטפות בשתי פעימות, בשנים התשע"ז ו התשע"ח ; תוספת 10 מיליון ש"ח ל תמיכה בפקולטה לרפואה בצפת: ות"ת תקצה 10 מיליון ש"ח .לתמיכה חד-פעמית בתקציב הפקולטה בכפוף לדיווחי בר - אילן על קליטת סגל ו על .הוצאות נלוות. .ההחלטה של ות"ת לתמוך תקציבית בבר - אילן ( ינואר 2018 ) : בינואר 2018 .(התשע"ח), לאחר שחלף המועד שבר -אילן נדרשה להגיש תוכנית התייעלות וכחצי שנה לפני .שהיא הגישה אותה (ראו בהמשך), דנה ות"ת בנושא תמיכת ות"ת באוניברסיטת בר -אילן .כמקדמה שתינתן בשנת התשע"ח לקראת תוכנית הבראה . היא החליטה56 כי לנוכחהמצב .הפיננסי של בר -אילן, ועד שהיא תציג תוכנית רב -שנתית להתייעלות והבראה, "מוצע לתמוך .באופן חד פעמי" בצמצום הגירעון השוטף - כ-105 מיליון ש"ח בשנה"ל התשע"ח (ההחלטה .התקבלה בעיצומה של השנה) (להלן - החלטת ות"ת מינואר 2018 .)ות"ת התנתה את תמיכת ה .52 החלטות ות"ת ( 18.1.17). .53 החלטות ות"ת ( 26.4.17). .54 בדצמבר2019 תוקן הסכום ל -66 מיליון ש"ח . ראו בהערת השוליים הבאה . .55 ב- 23.12.19 החליטה ות"ת כי אין הכרח לראות בכספים אלה חוב או הלוואה, וכפועל יוצא מכך אישרה לבר-אילן 41 .מיליון ש"ח נוספים עבור בית הספר לרפואה . המועצה להשכלה גבוהה, הוועדה לתכנון ולתקצוב, " הפקולטה .לרפואה בצפת של אוניברסיטת בר -אילן", החלטת ות"ת ( 23.12.19). .56 החלטות ות"ת (.1.183). . .| 1986 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה התקציבית "בקיום צעדי ההתייעלות ותוכנית הבראה, ושיתוף פעולה עם רואה החשבון המבקר ". .להלן פירוט התמיכה של ות"ת בבר -אילן: מקדמה תקציבית לתוכנית ההבראה ב דמות תמיכה בתקציבה השוטף של האוניברסיטה .בגובה 10 מיליון ש"ח בשנה"להתשע"ח. בר -אילן תבצע התייעלות בתקציב התשע"ח בגובה של 15 .מיליון ש"ח לכל הפחות ות"ת תתמוך בתקציב הפקולטה לרפואה בצפת בהיקף נוסף של 20 :מיליון ש"ח10 מיליון .ש"ח לטובת רכש ציוד מחקר תשתיתי ותמיכה בקליטת סגל נוסף, בכפוף לדיווחי הוצאות .בפועל של האוניברסיטה, ו-10 .מיליון ש"ח תמיכה בתקציב השוטף של הפקולטה לאוניברסיטה יאושר לפתוח את שנה"ל התשע"ח (שהחלה שלושה חודשים לפני כן) .בגירעון תקציבי של עד 30 .מיליון ש"ח עד חודש מאי 2018 תגיש האוניברסיטה טיוטה מפורטת לתוכנית הבראה רב -שנתית. .תוכנית בר - אילן להתייעלות והבראה ודרישה ל תוספת תקציב מוות "ת (אוגוסט .2018 ) : באוגוסט 2018 )(התשע"חהציגה בר -אילן לסמנכ"ל התקצוב דאז ולצוות המקצועי .בוות"ת (להלן - הצוות המקצועי) תוכנית אסטרטגית רב-שנתית שכללה מתווה להתייעלות רב- .שנתית של האוניברסיטה בשנים התשע"ח - התשפ"ב (להלן - התוכנית). בר -אילן ציינה בתוכנית .כי יש לה גירעון מבני שנתי ממוצע בסך של כ-135 מיליון ש "ח (כולל הגירעון של הפקולטה .לרפואה ולפני יישום התוכנית). התוכנית כללה קיצוץ של כ-30 תקני סגל מינהלי במשך 3 שנים .ושל עוד כ -30 תקנים, ארגון מחדש של הספריות והתייעלות בנושא הרכש, וצפי להגדלת .הכנסות. נוסף על כך, התוכנית שהגישה בר - אילן כללה את ההנחה שהאוניברסיטה תקבל .תמיכה תקציבית מיוחדת מוות"ת, כלהלן : .1. דרישה לתוספת של הקצבה רב-שנתית מיוחדת מוות"ת בסך 25 מיליון ש"ח לכל אחת .מהשנים התשע"ט - התשפ"ב (בסה"כ 100 .)מיליון ש"ח .2. תוספת תקציבית של ות"ת בשנה"ל התשע"ח - 10 מיליון ש"ח לתמיכה בתקציב השוטף .של הפקולטה - בהתאם להחלטת ות"ת מינואר 2018 . .3. דרישה לתוספת תקציבית עבור הפקולטה - בסכום כולל של 35.7 בשנת התשע"ח ועוד .19.4 מיליון ש"ח בשנת התשע"ט - סה"כ 55.1 מיליון ש"ח (כאמור , על פי החלטת הממשלה .הפקולטה הייתה אמורה להיות מתוקצבת ב-56 מיליון ש"ח). .בביקורת עלה כי הצוות המקצועי בוות"ת לא הביא את התוכנית שהגישה בר -אילן לדיון .לפני מליאת ות"ת וכי המליאה לא דנה בה ולא אישרה אותה או את מסגרת התמיכה .שבר -אילן ביקשה. .אשר לכך, אגף התקצוב מסר לצוות הביקורת כי מליאת ות"ת לא דנה בתוכנית שהגישה בר - .אילן, ולפיכך גם לא התחייבה להקציב לבר -אילן סכומים כלשהם. האגף ציין שמידע על כך .נמסר בפ תיחת ישיבת מליאת ות"ת, אך אין לכך תיעוד. נוסף על כך הוא ציין כי במסגרת .העבודה המשותפת עם בר -אילן בנושא התייעלות ושיפור מצבה הפיננסי של האוניברסיטה, .האוניברסיטה התחייבה לצמצם את הגירעון השוטף שלה עד איזון תקציבי בשנת התשפ"ב, וזאת .| 1987 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . באמצעות צעדי התייעלות פנימיים. הוא הוסיף וציין שלשנת התשפ"ב הגישה בר -אילן תקציב .מאוזן וכי ל נוכח הגידול במכסת הסטודנטים, צפוי שיפור במצב הכספי של האוניברסיטה עוד .בשנה זו ובשנים הבאות. עוד הוא ציין שההחלטה להימנע מביצוע תוכנית הבראה "התקבעה" .בצוות המקצועי כאשר " התחזקה" אצלו ה"הבנה " שהאוניברסיטה תוכל להתמודד עם המצב .הכספי שלה "בכוחות עצמה וללא תמיכה מבחוץ כפי שקרה בפועל". .בבדיקה לא נמצא תיעוד לכך שהצוות המקצועי או כל גורם אחר במטה ות"ת ביטא לפני .מליאת ות"ת את הדעה שיש לבטל את ההחלטה לדרוש מבר -אילן להציג את התוכנית. .ות"ת לא דנה בסוגיה זו, ולפיכך גם לא ביטלה את החלטתה. .תוספת תקציב בפועל של ות"ת לפי הדיווח של בר - אילן : על פי הדיווח של בר -אילן .לצוות הביקורת, בשנים התשע"ח - התשפ"א העבירה לה ות"ת תמיכה תקציבית בשווי של 88 .מיליון ש"ח. להלן הפירוט. בשנת התשע"ח - 30 מיליון ש"ח (10 מיליון ש "ח כמקדמה תקציבית לתמיכה בתוכנית .ההתייעלות, 10 מיליון ש"ח לרכישת ציוד מחקר לפקולטה לרפואה בצפת ו-10 מיליון ש"ח .לתמיכה בתקציב השוטף של הפקולטה). בשנת התשע"ט - 25 מיליון ש"ח להקמת בית ספר לרפואה בצפ ת. בשנת התש"ף - 16 מיליון ש"ח להקמת בית הספר לרפואה. בשנת התשפ "א - לפי התוכנית שהוגשה, ות"ת הייתה אמורה לתמוך בבר -אילן ב שנה"ל .התשפ"א ב-25 מיליון ש"ח. חלף זאת, והחל משנת התשפ"ב, ות"ת הגדילה את מכסת .הסטודנטים של בר-אילן ב - 1,263 סטודנטים (שווילהתשפ "ב - כ- 17 מיליון ש"ח). .מהאמור עולה כי נכון לינואר 2018 , ולפני שבר-אילן הגישה את התוכנית הרב-שנתית .להתייעלות והבראה, תוכנית שהגשתה הייתה אמורה להיות תנאי לתמיכה, העבירה ות"ת .לבר -אילן תמיכה תקציבית בסכום של 30 מיליון ש"ח: 10 מיליון ש "ח כמקדמה על חשבון .התוכנית ועוד 20 מיליון ש"ח לתמיכה בפקולטה. בהמשך לכך, בתוכנית שהגישה בר - .אילן היא הביאה בחשבון תמיכה של ות"ת בסכום גדול הרבה יותר - 165.1 מיליון ש"ח - .בשנים התשע"ח - התשפ"ב. בפועל, על פי הדיווח של בר -אילן, ות"ת תמכה בה בשנים .התשע"ח - התשפ"א בסכום של 71 מיליון ש"ח (כולל התמיכה בפקולטה בצפת), ו כן .התחייבה להגדיל את מכסת הסטודנטים שהאוניברסיטה תקלוט החל משנה"ל התשפ "ב .בשווי של 17 מיליון ש"ח בשנה. .דוח בדיקת העומק בבר - אילן : באוניברסיטת בר -אילן נערכה בדיקת עומק בשנים 2016 - .2018 . הבדיקה התבססה על נתונים מאוניברסיטת בר -אילן ועל דוחות כספיים שלה מהשנים .התשע"ג - התשע"ז. הדוח המסכם את בדיקת העומק הוגש לוות"ת במאי 2019 (להלן- דוח .בדיקת העומק על בר -אילן). הדוח העלה ליקויים במערכי הבקרה והפיקוח הפנימיים של בר - .אילן ובנושאים נאותות דיווחיה ומידת דיוקם, לרבות דיווח יתר לוות"ת על מספר המשרות .באוניברסיטה, דיווח שהיה עשוי להשפ י ע על גובה התקציב המאושר לה. . .| 1988 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה בדוח בדיקת העומק צוין כי התנהלות אחראית יותר מצד המוסד בתחום השכר הייתה .יכולה לשפר את תוצאותיו במיליוני ש"ח בשנה. עוד צוין כי מצב ה הפיננסי של בר - אילן .יציב בטווח הקצר. לצד זה צוין כי הגירעון הנצבר שלה, גירעון בפעילויות שאינן מתוקצבות .והתחייבויות יה בגין פרישת עובדים עלולים להביאה בטווח הבינוני והארוך למצב של .איתנות פיננסית נמוכה אם לא תשנה את התנהלותה הפיננסית. .מנהלי בר -אילן מסרו לצוות הביקורת כי קיבלו טיוטת דוח בלבד ולא קיבלו דוח סופי. עוד ציינו .כי בתגובתם לטיוטת הדוח, בפברואר 2019 , הם מסרו לוות"ת כי הטיוט ה התמקדה בשנים .התשע״ג - התשע״ז, וכי חלק לא מבוטל מהממצאים ש הועלו בה טופלו ותוקנו. עוד ציינו כי מאז .הבדיקה חלו שינויים מהותיים בהתנהלות המוסד, לרבות שינויים ארגוניים, החלפה של בעלי .תפקידים באוניברסיטה וכן שינויים במערכי הבקרה והדיווח. להבנתם, שינויים אלו צפויים למנוע .ליקויים כאלו שעלו בטיוטת דוח בדיקת העומק. .דיון בוות "ת על דוח בדיקת העומק בבר - אילן : ביוני 2019 , כעשרה חודשים לאחר .שאוניברסיטת בר -אילן הגישה לצוות המקצועי את התוכ נית (תוכנית שכאמור לא הוצגה לפני .מליאת ות"ת), דנה המליאה בדוח בדיקת העומק של בר - אילן. .מפרוטוקול הדיון עולה כי אף שהדיון עסק במצבה הפיננסי של בר -אילן, לא הוזכרה בו .ההחלטה הקודמת של ות"ת שעסקה בנושא זה, ולפיה היא תסייע לבר -אילן לאזן את .תקציבה בתנאי שבר -אילן תציג תוכנית להבראה ולנקיטת צעדי התייעלות. יצוין שאחד .ממשתתפי הדיון 57 " ביקש לברר אם מדובר על מצב שדומה למצב של האוניברסיטה .העברית" (שגובשה עבורה תוכנית הבראה בשל גירעון מצטבר שהיה לה). על כך השיבה .הסמנכ"לית לתקצוב דאז "שאין ולא יהיה תהליך של תכנית הבראה. זה לא המקרה בענין .בר -אילן". .בסיכום הדיון החליטה ות"ת להטיל על הצוות המקצועי מטעמה לעקוב אחר תיקון הליקויים, .כמפורט בדוח ביקורת העומק, ולדווח לוות"ת, במידת הצורך, על ההתקדמות בטיפול בהם; .לעקוב אחר המצב הפיננסי והתקציבי של בר -אילן ולדווח לה לקראת שנה"ל התשפ"א על .התקדמות במצבה הפיננסי ובהתנהלות ה עד הגעה לאיזון בבסיס התקציב; להמשיך בבירור .הממצאים בנושאי השכר מול הנהלת המוסד, וככל שיידרש - להעביר לידיעת הממונה על השכר .באוצר את הממצאים הרלוונטיים לתחום אחריותו וסמכותו. .בנוגע להנחיית ות"ת בהחלטתה מיוני 2019 , שלפיה יש להעביר לידיעת הממונה על השכר .באוצר את הממצאים הרלוונטיים, מסר ה ות"ת כי בר -אילן הי תה נתו נה באכיפה פעילה מצד .הממונה על השכר בכל הקשור לסגל המינהלי. לאחר שהסתיים תהליך זה, בחן הצוות המקצועי .בוות"ת עם בר -אילן את עמיד תה בהנחיות ות"ת והממונה על השכר. עוד מסר ה כי הצוות .המקצועי ממשיך לבדוק את הנושא וכי הבדיקה תימשך עוד כשלושה חודשים (מאוגוסט 2021 .) . ות"ת מסרה בתגובתה כיהצוות המקצועי בו ות"ת בוחן את עמיד ת בר -אילן בהנחיות של ות"ת .ובהנחיות של הממונה על השכר לפי הסעיפים שע לו בדוח בדיקת העומק. .57 .שמו אינו מוזכר בפרוטוקול .| 1989 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . לגבי החלטת ות"ת מינואר2018 " עלקיום צעדי ההתייעלות ותוכנית הבראה " בבר - אילן, ציינה .ות"ת בתשובתה כי "תכנית הבראה במוסד הינה תהליך מורכב ביותר הדורש את מעורבות ות"ת .באופן התנהלות המוסד, העמדת משאבים תוספתיים מצד המדינה וקיצוצים בליבת הפעילות .של המוסד. לא כל ליווי של מוסד עם חשש ליציבות פיננסית אמור להתגבש לכדי תכנית .הבראה, והדבר נבחן בהתאם לעניין ולמצב המוסד ובהתאם לקריטריונים שקבעה ות"ת בנושא ". .עולה שהחלטות מליאת ות"ת מיוני 2019 התקבלו על רקע תשתית עובדתית חסרה- לא .הובאה בחשבון העובדה שעשרה חודשים קודם לכן, באוגוסט 2018 , הגישה בר-אילן .לצוות המקצועי בוות"ת תוכנית הבראה והתייעלות בהתאם להחלטת המליאה מינואר .2018 . מליאתות"ת לא הכירה את התוכנית שהוגשה, שכן היא לא הוצגה לפניה, והיא גם .לא דרשה שתוכנית כז את תוגש. מליאת ות"ת גם לא דרשה מהצוות המקצועי לדווח לה .על מצבה הכספי של בר -אילן בעקבות צעדי ההתייעלות שהיא התבקשה לבצע, ו זאת .אף שוות"ת כבר העביר ה לבר -אילן תמיכה תקציבית בסך עשרות מיליוני ש"ח על חשבון .תוכנית ההבראה. .כפי שהוצג לעיל, בתרשים 16, אומנם בשנים התשע"ז - התש"ף גדל הגירעון המצטבר .של בר - אילן מ-203 מיליוני ש"ח ל-262 מיליוניש"ח, אך שיעור הגידול התמתן בתקופה זו. .ואולם, אף שעל פי ההחלטה מיוני 2019 , לקראת שנה"ל התשפ"אהיה על הצוות המקצועי .לדווח למליאת ות"ת על ההתקדמות במצב ה כספי של בר -אילן עד הגעה לאיזון בבסיס .התקציב, הצוות לא עשה כן. למעשה, בתחילת שנת התשפ "א, בר-אילן לא הגיעה לאיזון .תקציבי. דיווח של הצוות המקצועי על המצב הכספי של בר -אילן נמסר למליאת ות"ת רק .במהלך הביקורת, ביוני 2021 , לקראת שנה"ל התשפ"ב. גם הנחיית ות"ת שהצוות .המקצועי יסיים את הליך בירור הממצאים בנושא השכר לא בוצעה, ולכן גם לא הוצגו .לממונה על השכר העובדות בנוגע לחריגות השכר, בהתאם לאחריותו ולסמכותו. .מליאת ות"ת אמורה לדון בתוכנית ההבראה של בר -אילן ולאשר תמיכה באוניברסיטה .מעבר לתקציבה המאושר . מליאת ות"ת היא המאשרת את תקציבי המוסדות ואת השינויים .בהם, לרבות תוספות תקציב, וככל שיש צורך לשנות מהחלטותיה, יש להביאן לפתחה. .ות"ת לא עקבה אחר יישום החלטותיה ולא עקבה אחר השגת היעד שקבעה לתמיכה .בבר -אילן. פעולה זו עומדת בבסיסו של מינהל תקין. .משרד מבקר המדינה ממליץ למל"ג ולוות"ת לבחון לעומק את מנגנון המעקב של ות"ת .אחר החלטותיה, ובפרט לנתח את הליך היישום של ההחלטה להתנות את התמיכה בבר - .אילן בביצוע צעדי התייעלות ובגיבוש תוכנית הבראה - החלטה שלא שונתה ולא יושמה. .עוד מומלץ שוות"ת תבחן לעומק את מצבה הכספי של בר -אילן בראייה ארוכת טווח .ובהתחשב בכל השיקולים היכולים להשפיע על כך, לרבות בנוגע לפקולטה בצפת, .להתחייבויות האקטואריות שלה ולצעדים שבכוונתה לנקוט כדי להתמודד עם מצבה .הכספי כדי להגיע לאיזון. .עוד מומלץ שוות"ת תיישם את החלטתה מיוני 2019 שלפיה יש להמשיך בבירור הממצאים .בנושאי השכר מול הנהלת בר -אילן, וככל שיידרש, להעביר לידיעת הממונה על השכר .באוצר את הממצאים הרלוונטיים לתחום אחריותו ולסמכותו. . .| 1990 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה בר -אילן מסרה בתגובתה מינואר 2022 כי אכן חוותה שנים ״קשות״ מבחינה כלכלית, .ובעקבותיהם פעלה לשיפור מצבה ולאיזון תקציבה השוטף. להערכתה, הצעדים שנקטה יביאו .בעתיד לקיטון הדרגתי של הגירעון הנצבר . תוכנית להתמודדות אוניברסיטת חיפה עם הגירעון .על פי דוחותיה הכספיים של אוניברסיטת חיפה לשנים התש"ף - התשע"ח, היא סיימה את .פעילותה בגירעון שוטף של עשרות (20 - 40 ) מיליוני ש"ח מדי שנה ובגירעון מצטבר מפעילות .בסך של 1,013 מיליון ש"ח (סכום זה כולל הן נכסים נטו שיועדו ע"י ההנהלה בסכום של 208 .מיליון ש"ח הן נכסים נטו ששימשו לרכישת רכוש קבוע בסך 1,176 )מיליון ש"ח. ההתחייבויות .של האוניברסיטה לפנסייה תקציבית מסתכמות בסכום ברוטו של 2.25 מיליארדש"ח58 לשנת .התש"ף. מקצתן מכוסות באמצעות יעודות העתידות להתכלות בתוך שש עד שבע שנים. .במרץ 2019 אישרה ות"ת 59 אתבקשת אוניברסיטת חיפה לעדכן את משיכותיה מהיעודה .לפנסייה ולפיצויים שהוקמה בסיוע ות"ת והנחתה אות ה להציג לה תוכנית המשך להתמודדות .עם ההוצאות לפנסייה ועם התשלומים לעובדים. .בביקורת עלה כי עד אוגוסט 2021 אוניברסיטת חיפה לא הציגה לוות"ת תוכנית המשך .וכי ות"ת לא דרשה זאת ממנה אף שבמשך התקופה הזאת הגדירה ות"ת את האוניברסיטה .בסיווג "אדום". .באוגוסט 2021 ,, לאחר שצוות הביקורת פנה לוות"ת ולאוניברסיטת חיפה בנושא התקיימה .פגישה בין האוניברסיטה לוות"ת, ובה ביקשה האוניברסיטה להגד יל את שיעור ההשתתפות של .ות"ת במימון הפנסייה התקציבית החל מ שנה"ל התשפ"ז (2027 .) האוניברסיטהמצידה הציעה .לנקוט צעדי התייעלות ולהגדיל את מספר הסטודנטים. בפגישה סוכם כי הצדדים ימשיכו לדון .בנושא בתוך כחודשיים . .נכון למועד סיום הביקורת לא התגבשה התוכנית בעניינה של אוניברסיטת חיפה. .אוניברסיטת חיפה מסרה לצוות הביקורת בנובמבר 2021 כי התקיימה פגישת המשך וכי .האוניברסיטה התבקשה להגיש לוות"ת ת וכנית לסגירת הג ירעון הצפוי בתוך חמש עד שש שנים, .כשתסתיים היעודה לפנסייה תקציבית. האוניברסיטה מסרה עוד כי תגיש את התוכנית עד סוף .חודש דצמבר 2021 . . ות"ת מסרה בתגובתה כימליאת ות"ת עודכנ ה לגבי מצבה של אוניברסיטת חיפה, ותוכניות .להמשך צפויות להגיע לדיון פרטני באחת מישיבות ות"ת הקרובות. .58 הסכום נטול- 30.9.21 הוא705 מיליון ש"ח. .59 החלטת ות"ת ( 13.3.19). .| 1991 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . הנתונים הכספייםשל אוניברסיטת חיפה מצביעים כי עלול להתפתח קושי פיננסי מהותי .הדורש נקיטת צעדים מקדימים. נוכח זאת, מומלץ שוות"ת ואוניברסיטת חיפה ישלימו את .הכנת התוכנית להתמודד ות עם הגירעונות שהאוניברסיטה צברה, ובכללם עם הגירעון .האקטוארי שלה. מומלץ כי ות"ת תדון בתוכנית, ולאחר שתאשרה, תעקוב אחר ביצועה . תוכנית להתמודדות אוניברסיטת אריאל עם הגירעון .ב- 21.5.17 החליטה60 ות"ת לאשר לאוניברסיטת אריאל תוכנית בינויבהיקף של 25.5 מיליון ש"ח .בכפוף להתחייבות של האוניברסיטה לכסות, בתוך שש שנים, את גירעונה הצבור. גירעון זה .היה בסוף התשע"ז בסך של 42,357 אלפיש"ח, והצמצום היה אמור להתבצע החל משנת .התשע"ח. נקבע שהאוניברסיטה תצמצם את גירעונה ב-20 מיליון ש"חלפחות עד סוף התש"ף, .ואת יתרתו היא תכסה עד סוף התשפ"ג. .על פי הדוחות הכספיים של אוניברסיטת אריאל, בסוף שנת התש"ף היה הגירעון .המצטבר של האוניברסיטה 23,012 אלפי ש"ח. מכאןשעד סוף שנת התש"ף צמצמה .אוניברסיטת אריאל את הגירעון שלה בהיקף של כ-19.3 מיליון ש"ח. .אוניברסיטת אריאל מסרה לצוות הביקורת כי במסגרת הלי ך אישור התקציב השנתי, ות"ת .מאשרת לאוניברסיטה גם את יעד כיסוי הגירעון המצטבר לאותה השנה. .על אוניברסיטת אריאל לעמוד על צמצום גירעונה עד סוף התשפ"ג. מומלץ כי ות"ת .תמשיך לעקוב אחר צמצום הגירעון של אוניברסיטת אריאל. .✰ .אחריותה של ות"ת לפיקוח ולבקרה התקציביים של המוסדות מחייבת אותה לנקוט צעדים .להבטחת תפקודם התקציבי השוטף והסדיר של כל המוסדות לאורך זמן . מומלץ .שבמסגרת המעקב של ות"ת אחר מצבם הכספי של המוסדות היא תיתן דגש למוסדות .שיש בנוגע להם סיכונים המצביעים על קושי כלכלי- פיננסי ותוודא יישום של החלטותיה .בנוגע לתוכניות ההתייעלות שעל המוסדות היה ליישם בהתאם להנחיותיה. .מתן היתרי אשראי מוות"ת למוסדות המתוקצבים .לעיתים נזקקים מוסדות לאשראי לצרכים שונים. לפי חוק יסודות התקציב, המוסדות יכולים .לקבל אשר אי רק אם ניתן להם היתר לכך. שר האוצר הסמיך את מנכ"ל המל"ג ל העניק .למוסדות היתרים לצורך קבלת אשראי. בכתב ההסמכה נקבעו סכומים למסגרות האשראי .המותרות לכל מוסד . .60 החלטת ות"ת (5.1721.). . .| 1992 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה להלן נתוני ות"ת לשנת 2020 :בדבר מתן היתרי אשראי בעבור כל המוסדות המתוקצבים .אשראי שוטף : על פי ההיתרים , סך תקרת מסגרת האשראי השוטף למוסדות הי יתה 91 . מלש"ח, ומתוכה אישרה ות"ת למוסדות41 מלש"ח. המוסדות שקיבלו מוות"ת היתר לאשראי .שוטף בסכומים הגדולים ביותר הם: אוניברסיטת תל-אביב ( 10 מלש"ח), אוניברסיטת בן-גוריון .(7.5 מלש"ח) ובר-אילן ( 5.6 .)מלש"ח .ערבויות: סך תקרת מסגרת האשראי לערבויות הי יתה 49 מלש"ח, ומתוכה אישרה ות"ת .למוסדות 27 מלש"ח. המוסדות שקיבלו היתר לאשראי עבור ערבויות בסכומים הגדולים ביותר .הם: אוניברסיטת תל אביב (5 ( מלש"ח), העברית4 מלש"ח) ובר- אילן (3.4 .)מלש"ח .עסקאות עתידיות: תקרת מסגרת האשראי לעסקאות עתידיות לכלל המוסדות בשנת 2020 . היתה842 מלש"ח, ומתוכה אישרה ות"ת למוסדות142 .מלש"ח המוסדות שקיבלו היתר לאשראי .לעסקאות עתידיות בסכומים הגדולים ביותר הם: האוניברסיטאות תל אביב והעברית ( 50 . מלש"ח לכל אחת), בר-אילן ( 30 מלש"ח) ואוניברסיטת בן-גוריון ( 20 "מלשח). .עלה שכתב ההסמכה האחרון הוצא במאי 2011 וכיאף שחלף יותר מעשור מאז שהוא .נקבע, הוא לא עודכן, ויש צורך לבחון אם ההליך ומסגרות האשראי שנקבעו אז לכל מוסד .עדיין רלוונטי ים ולעדכנם, ככל ונדרש. יצוין שההיתר ניתן לשנה קלנדרית ולא לשנת .פעילות אקדמית, מסגרת הזמן שלפיה פועלים המוסדות , והדבר גורם לעיתים קושי .בלוחות הזמנים. .כתב ההסמכה מאפשר למנכ"ל המל"ג לתת היתר לעסקאות עתידיות עבור חודשיים בלבד. .מעבר לתקופה זו, על המנכ"ל לפנות בבקשה מנומקת לשר האוצר לקבלת היתר פרטני. הליך .זה אינו מיידי, והוא לעיתים גורם עיכובים העלולים לפגוע במוסד, למשל עקב חוסר יכולת להציג .ערבות לפרויקטים מסוימים. לדוגמה: ב- 30.12.18 הודיעה ות"ת למוסדות כיעקב חילופי ם בבעלי תפקידים במשרד האוצר , טרם .התקבל אישור ממשרד האוצר להעניק היתרים לעסקאות עתידיות לשנת 2019 . עקב כך .התעכב מתן האישורים בכשבועיים. ב- 26.1.20 הודיעה ות"ת למוסדות על עיכוב בהפקת היתרי האשראי לשנת2020 בשל צורך .לעדכן את סמכויות החתימה עקב חילופים בבעלי תפקידים . עקב כך, כל 31 המוסדות .שביקשו היתרי אשראי לשנת 2020 .פעלו במשך כחודש ללא היתר אשראי ב- 10.11.20 פנתה ות"ת למשרד האוצר כדי לקבלהיתר לאשראי עבור עסקאות עתידיות .של המוסדות ו לביצוע פעולות גידור כנגד סיכוני מט״ח לשנת 2021 .ב- 4.3.21 התקבל .בוות"ת האישור המבוקש. הדבר נמשך יותר מחודשיים , ובפרק זמן זה המוסדות לא יכלו .לקבל את ההיתרים שביקשו. .מומלץ שמשרד האוצר , בהתייעצות עם ות"ת, ישקול לפשט ולייעל את התהליך כדי למנוע .עיכוב טכני בהפקת האישורים. .| 1993 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . אוניברסיטת תל אביב מסרה בתגובתה כי בהקשר של עדכון הליך היתרי האשראי , נדרש .לאפשר למוסדות לגדר גם סיכוני מדד, ולא רק סיכוני מט"ח. עוד מסרה כי ההיתר מאפשר כיום .לגדר עסקאות עתידיות לתקופה של 12 חודשים בלבד אף ש במקרים רבים זול יותר לגדר .עסקאות לתקופה ארוכה יותר . .בעקבות פניית צוות הביקורת לוות"ת ולמשרד האוצר בנושא מסרו נציגי ות"ת והחשכ"ל לצוות .הביקורת באוקטובר 2021 כי הם בודקים את הנושא עם אגף התקציבים במשרד האוצר כדי .לוודא שה מנגנון מתאים. .אג"ת מסר בתגובתו מינואר 2022 כיהחלה עבודת מטה בין גורמי המקצוע הרלוונטיים במשרד .האוצר לבין ות"ת בנושא זה, וכי נבחנים עדכונים אפשריים לכתב ההסמכה, בהתאם לצורכי .ות"ת כרגולטור ולצ ו רכי המוסדות להשכלה גבוהה, באופן שיאזן בין הגמישות התפעולית .הדרושה לבין הצורך להבטיח את איתנותם הפיננסית של המוסדות. .ות"ת מסרה בתגובתה כי נדרש עדכון של ההליך לצורך פישוטו וייעולו ולצורך צמצום התלות .השנתית במשרד האוצר, מעבר לעדכון המסגרות. עוד מסרה כי במהלך השנים האחרונות החל .הליך לעדכון כתב ההסמכה , אך הדבר לא הבשיל מסיבות שונות . .מומלץ למשרד האוצר ולוות"ת להשלים את בחינת ההליך למתן היתרי אשראי ואת הצורך .לעדכנו כדי שיענה על הצרכים ויבוסס על תבחינים מקצועיים. .עריכת סקרי סיכונים .ניהול סיכונים הוא תהליך ניהולי לזיהוי הסיכונים העומדים לפני הארגון, לקביעת סוג הסיכון .ורמתו, להערכת ההסתברות להתרחשותו וההשלכות הצפויות בעקבות זאת, לקביעת סדרי .עדיפות לטיפול בסיכונים ולקביעת המשאבים והפעולות הנדרשים לשם התמודדות עם כל .סיכון. ניהול הסיכונים מתבצע על פי מסגרת מטרות ה ארגון ויעדיו, לרבות יעדים שהוגדרו .בחקיקה ובהחלטות של רשויות המדינה. הצלחה בניהול הסיכונים תאפשר לארגון ל שפר את .ביצועיו ואת יכולתו לקבוע יעדים, להימנע מהפסדים, להבטיח דיווח אפקטיבי ו לציית להוראות .החוק. ניהול סיכונים אפקטיבי הוא גור ם משפיע, שיש להתחשב בו בתהליך קבלת החלטות. .סקר סיכונים הוא סקר מעמיק בנושא פעילות הארגון. סקר כזה מתבצע מדי כמה שנים, והוא .מאפשר לארגון לקבוע איזו רמת סיכון הוא מעוניין או יכול לקבל בכל נושא. סקר הסיכונים .מבוצע בהליך מובנה שבמסגרת ו מזוהים הסיכונים הקיימים בתהליכי העבודה השונים בארגון, .והם ממופים ומד ורגים לפי רמת ההשלכה הפוטנציאלית שלהם על הארגון 61 (להלן- סקר .סיכונים). סקר הסיכונים הוא כלי חשוב בידי הארגון להתמודדות עם הסיכונים , והוא משמש גם .את המבקר הפנימי ואת ועדת הביקורת לבקרה על ההת מודדות וכבסיס לקביעת תוכנית .העבודה הרב-שנתית של הביקורת הפנימית. .61 מכפלתהנזק בהסתברות . . .| 1994 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה לפני המוסדות להשכלה גבוהה עומדים סיכונים מתחומים שונים 62, ובהם סיכונים אקדמיים , .למשל סיכוני מחקר וסיכוני איכות; סיכוני כוח אדם וסגל, למשל עזיבה של סגל בכיר; סיכונים .אתיים, למשל פרקטיקות לא אתיות במחקר; סיכונים פוליטיים, למשל כאלה הקשורים במימון .ממשלתי; סיכונים הקשורים בסטודנטים, למשל חוסר ביקוש, סיכוני בטיחות ומחסור במשאבים .פיזיים; סיכוני מסחור וזליגת מידע; סיכוני תחרותיות; סיכונים פיננסיים וסיכונים באבטחת .מערכות מידע ומאגרי מידע, לרבות סיכוני סייבר. .המצב הנורמטיבי .חוזר רשות החברות הממשלתיות: בשנת 2009 הוציאה רשות החברות הממשלתיות חוזר .(שעודכן בשנת 202063 ), ובו נקבעו עקרונות להסדרת חובתה של חברה ממשלתית למסד .תהליך מסודר לניהול הסיכונים שהיא חשופה להם. נקבע כי על הדירקטוריון להתוות מדיניות .ניהול סיכונים ולפקח על יישומה. .מדריך משרד ראש הממשלה לניהול סיכונים עבור גופים ציבוריים: בשנת 2018 הוציא משרד .ראש הממשלה מדריך לניהול סיכונים עבור גופים ציבוריים. המדריך מציג את עקרונות היסוד .של שיטת ניהול הסיכונים הציבוריים , עו סק בניהול הסיכונים בקביעת הרגולציה ובקביעת .המדיניות הציבורית הנדרשת, וכן הוא עוסק ב פיקוח ובאכיפ ת הציות להוראות 64. .הוראת תכ"ם בנושא סקר סיכונים : אגף החשב הכללי במשרד האוצר הוא הגוף ה ממונה על .כתיבה ופרסום של תקנון הכספים ו המשק של מדינת ישראל (להלן - תכ"ם) מתוקף חוק נכסי .המדינה, התשי"א -1951 . הוראות התכ"ם כוללות הנחיות אופרטיביות, מקצועיות ועדכניות . .הנחיות אלו מחייבות את משרדי הממשלה ואת יחידות הסמך השונות של משרדים אלו . הוראות .אלו כוללות, בין היתר, הוראות בדבר ביצוע סקרי סיכונים 65 . .יודגש כי נורמות אלו אינן מחייבות את המוסדות להשכלה גבוהה, אך הן משמשות מצפן בנוגע .לצורך לבצע סקר סיכונים ולאופן שיש לבצע זאת. לפיכך המליץ משרד מבקר המדינה בדוח .על "הפיקוח והבקרה על התאגידים הציבוריים" שתאגידים ציבורי ים שלא ביצעו סקר סיכונים .יבצעו זאת וכי הם יעסקו בניהול סיכונים66. . סקרי סיכונים שביצעו מוסדות מתוקצבים .30 מוסדות מתוקצבים התבקשו להגיש למשרד מבקר המדינה נתונים בנוגעלסקרי סיכונים .כלליים, לסקרי סיכונים פיננסיים67 ולסקרי סיכונים בתחום מערכות מידעש ערכו. בלוח שלהלן .מוצגים הנתונים שהתקבלו מהמוסדות בנוגע לסקרי סיכונים שהם הכינו בתחומים אלו. .62 Y. Raanan, “Risk Management in Higher Education : Do We Need it?” Sinergie 78 (2009) .63 " ,רשות החברות הממשלתיותחוזר ניהול סיכונים תאגידי בחברות ממשלתיות וחברות בת ממשלתיות" (ינואר 2020 .) .64 ,משרד ראש הממשלהמדריך לניהול סיכונים ברגולציה ובמדיניות ציבורית (יוני 2018). .65 הוראות התכ"ם מס' 5.2.0. 1 - 5.2.0.4. .66 ,מבקר המדינהדוח שנתי 71א (2021" ,)הפיקוח והבקרה על התאגידי ם הציבוריים", עמ' 25 - 88 ,79. .67 בדוח זה לא ניתן ביטוי לסיכונים הקשורים בהשקעות פיננסיות מאחר שדוח קודם של מבקר המדינה עסק בכך .(מבקר המדינה, דוח שנתי 71ג [2021 ,", "ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה] 'עמ1547 - 1685. .| 1995 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . לוח 13: סקרי סיכוניםשביצעו מוסדות מתוקצבים . .המוסד סקר .סיכונים .כללי שנה .אחרונה .שבוצע .הסקר .הכללי סקר .סיכונים .פיננסיים סקר .אבטחת .מידע .ומערכות .מידע שנה .אחרונה .שבוצע .סקר .מערכות .מידע .מכללת עזריאלי X -- ✓ 2019 . המכללה האקדמיתתל- .אביב יפו ✓ 2019 ✓ ✓ 2018 .מכללת כנרת 2015 ✓ 2021 . בצלאל- אקדמיה לאמנות .ועיצוב ✓ 2019 ✓ ✓ 2021 .האקדמית הדסה ✓ 2017 ✓ ✓ 2019 .שנקר ✓ 2020 X ✓ 2021 . אפקה- המכללה האקדמית .להנדסה בתל -אביב ✓ 2018 ✓ 2021 . המרכז האקדמי רופין X -- X ✓ 2021 . המרכז האקדמי לב ✓ 2020 ✓ ✓ 2019 . האקדמית אחוה ✓ 2019 ✓ ✓ 2019 .מכללת ספיר X -- X ✓ 2018 . האקדמית גליל מערבי X -- X ✓ 2020 . אורט בראודה X -- X ✓ 2016 . האקדמית אשקלון ✓ 2018 ✓ 2018 . האקדמית בית ברל ✓ 2018 ✓ ✓ 2018 . האקדמיה למוסיקה ולמחול X -- X X -- .מכון טכנולוגי חולון X -- X ✓ 2017 . .| 1996 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה .המוסד סקר .סיכונים .כללי שנה .אחרונה .שבוצע .הסקר .הכללי סקר .סיכונים .פיננסיים סקר .אבטחת .מידע .ומערכות .מידע שנה .אחרונה .שבוצע .סקר .מערכות .מידע .האקדמית להנדסה סמי .שמעון ✓ 2015 ✓ ✓ 2019 . האקדמית עמק יזרעאל ✓ 2020 X ✓ 2019 .מכללת צפת 2021 X ✓ 2021 .מכללת תל -חי ✓ 2021 X ✓ 2020 . אוניברסיטת אריאל ✓ 2020 ✓ ✓ 2021 .אוניברסיטת בן-גוריון ✓ 2019 ✓ ✓ 2019 .בר-אילן ✓ 2018 ✓ ✓ 2018 .האוניברסיטה העברית 2020 ✓ 2020 . האוניברסיטה הפתוחה ✓ 2018 ✓ ✓ 2018 . מכון ויצמן למדע X -- X ✓ 2020 . אוניברסיטת חיפה ✓ 2021 ✓ ✓ 2021 . הטכניון ✓ 2013 X ✓ 2019 .אוניברסיטת תל-אביב ✓ 2019 ✓ ✓ 2021 ..על פי נתוני המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה .מקרא: ✓ = סופק לביקורת מסמך בנידון/קיים; X = לא סופק לביקורת מסמך בנידון/לא ידוע .אם קיים/לא קיים; = סופק לביקורת מסמך העונה על הנידון באופן חלקי/קיים חלקית. .| 1997 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . :מהלוח שלעיל ומהבדיקה של המסמכים שהמוסדות המציאו לצוות הביקורת עלה מתוך 30 מוסדות, שמונה מוסדות לאהכינו סקר סיכונים כללי, ושלושה מוסדות הכינו .סקרי סיכונים כלליים וחלקיים. יש שונות בסקרי הסיכונים שביצעו המוסדות. כמה מהמוסדות התייחסו בסקרים .לסיכונים האפשריים התייחסות מקיפה ומקצועית , למשל הם פירטו את ה סיכונים .והתרחישים האפשריים , הסבירות להתרחשותם, עוצמתם והנזק האפשרי מהם, לרבות .ערכו הכספי. כמו כן, הם קבעו סדר עדיפות לטיפול בגורמי הסיכון ופ ירטו את דרכי .הפעולה וההתמודדות עימם. מוסדות אחרים כללו תיאור מצומצם של הסיכון, ללא .העמקה ופירוט. 17 .מהסקרים בוצעו לפני יותר משלוש שנים 13 מוסדות (מתוך30 ) עשו סקריםמלאים בשלושת התחומים שנבדקו. מוסד אחד לא .הכין כל סקר סיכונים. .משרד מבקר המדינה ממליץ להנהלות המוסדות לערוך סקרי סיכונים כדי ל עקוב באופן .שוטף אחר הסיכונים המהותיים הנשקפים למוסדות ולהיערך לה ם או לטפל במניעתם, .וכך למזער את הנזק האפשרי מהם. .נציגי ות"ת מסרו לצוות הביקורת כי לדעתם תחום הכנת סקרי הסיכונים נכלל במסגרת החופש .האקדמי והמינהלי המוקנה למוסדות בסעיף 15 ,לחוק המועצה להשכלה גבוהההתשי"ח -1958 , .ולפיו מוסד מוכר חופשי לכלכל את את ענייניו האקדמיים והמינהליים במסגרת תקציבו ועל פי .שיקול דעתו. לכן ות"ת אינה עוסקת בכך ואינה מנחה את המוסדות לבצע סקרי סיכונים. .אורט בראודה מסרה בתגובתה מדצמבר 2021 כי נכון למועד סיום הביקורת היא עורכת סקר .סיכונים כללי, ותוצאותיו צפויות להתקבל ב סמוך לכך. .המכללה האקדמית ג ליל מערבי מסרה בתגובתה מדצמבר 2021 כיהוראות התכ"ם אינן .מחייבות את המוסדות להשכלה גבוהה וכי המכללה מבצעת פעולות לזיהוי הסיכונים הכלליים .והפיננסיים במתכונת שונה, פנימית. .מכללת כנרת מסרה בתגובתה כי היא מתכננת לרענן את סקר הסיכונים הכללי והפיננסי בשנת .2022 . .המכללה האקדמית אשקלון מסרה בתגובתה מדצמבר 2021 כי התקשרה במהלך שנת 2021 . עם שני גופים לעריכת סקרי סיכונים- כללי ובתחום אבטחת מידע - ויישמה תיקונים בהתאם .להמלצות המקצועיות. .האקדמיה למוסיקה ולמחול מסרה בתגובתה כי תבחן את האפשרות לבצע סקרי סיכונים .רלוונטיים. . .| 1998 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה מכון ויצמן למדע מסר בתגובתו מינואר 2022 כי השלים לאחרונה מיפוי של כלל האיומים .והתרחישים, והוא מצוי בשלבי בחינת שיטות העבודה ונוהלי ההמשכיות העסקית . .משרד מבקר המדינה ממליץ לוות"ת - המאסדר (רגולטור) של מערכת ההשכלה הגבוהה .בכל ענייני התקציב והכספים, מתוקף תפקידה המוגדר - לוודא שהמוסדות לא ייקלעו .לגירעונות ולהמליץ להנהלות המוסדות להשכלה גבוהה להוסיף לארגז הכלים הניהולי .שלהם את הצורך לעסוק בניהול סיכונים, ובכלל זה לערוך סקרי סיכונים תקופתיים. לגבי .מוסדות "אדומים", ראוי שהמלצה זו תהפוך למחייבת. .| 1999 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . סיכום .הממשלה הטילה על ות"ת לעסוק בכל ענייני ההקצבות להשכלה גבוהה, להציע את .התקציב הרגיל של המוסדות ואת תקציב הפיתוח שלהם, להקצות להם את התקציבים .ולעקוב אחר ניצול התקציב כדי למנוע ג ירעונות וחריגות. אחריותה של ות"ת לפיקוח .ולבקרה התקציביים של המוסדות מחייב ת אותה לנקוט צעדים להבטחת תפקודם .התקציבי השוטף והסדיר לאורך זמן. לפיכך מומלץ שוות"ת תמשיך לעקוב אחר מצבם .הכספי של המוסדות, כפי שהוא מוצג בדוחות הכספיים. בעיקר מומלץ שוות"ת תעקוב .אחר מוסדות שיש לגביהם "נורות אזהרה" המצביעות על קושי כלכלי-פיננסי אפשרי, כגון .מוסדות שעולה מהדוחות הכספיים של הם כי הם סיימו כמה מחזורי פעילות שנתיים .בגירעון ומוסדות שהצטברו להם ג ירעונות גבוהים - נתונים המעידים על קשיים פיננסיים. .בביקורת על ו ליקויים בעניין הפיקוח והבקרה של ות"ת על המוסדות האקדמיים שיש להם .קושי כלכלי-פיננסי. ות"ת לא עקבה אחר יישום החלטותיה בנוגע לתוכניות התייעלות .שעל המוסדות היה ליישם בהתאם להנחיותיה ושבתמורה להן היא העבירה למוסדות .תמיכה כספית. עוד עלה שבדומה לביקורת שעשה מבקר המדינה ב שנת 200968, . העתודות לזכויות עובדים שאינן מגובות ביעודותוהתשלומי ם השנתיים בגינם הם נטל על .תקציבי המוסדות. עלה כי ות"ת לא עמדה ביעד שנקבע בתוכנית הרב-שנתית לבצע .בדיקות עומק ב-15 מוסדות בתקופה שנבדקה, ו היא ביצעה שמונה בדיקות בתקופה זו, .בשבעה מוסדות. .על ות"ת לבחון את מנגנון המעקב אחר החלטותיה, ובפרט לנתח את הליך היישום של .ההחלטה להתנות את התמיכה באוניברסיטת בר - אילן בביצוע צעדי התייעלות וגיבוש .תוכנית הבראה, החלטה שלא יושמה ושבמקומה ננקטו צעדים חלופיים - מהלך שלא .הובא מראש לאישורה. מומלץ כי ות"ת תפעל בשקיפות ו בשיתוף פעולה ע ם המוסדות .במעקב אחר שיפור מצבם הכספי וכי היא תגדיר בנוהל פנימי את סדרי הפיקוח והבקרה .שהיא מפעילה עליהם. עוד מומלץ לוות"ת לבחון שימוש בכלים נוספים, איכותיים דיים .בעיניה, שיאפשרו לה לבדוק את איתנותם של המוסדות ואת מצבם הפיננסי, ובפרט בנוגע .למוסדות הלא מתוקצבים, וכי תבחן פרסום לציבור של ממצאי בחינת האיתנות הפיננסית .של כלל המוסדות. .68 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על מערכת ההשכלה הגבוהה (דוחות מיוחדים, 2009)" , התחייבויות האוניברסיטאות .לשלם תשלומי פנסיה תקציבית לעובדיהן", עמ' 81 - 132 ,82. . .| 2000 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה

תקציר:
 . . . . . . . . . . . . דוחמבקר המדינה | אייר התשפ״ב | מאי2022 . המועצה להשכלה גבוהה .היבטים כספיים .בפעילות המוסדות .להשכלה גבוהה . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה . .| 1925 | . ....ה תקציר | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה .גבוהה . .המועצה להשכלה גבוהה (המל"ג) היא המוסד הממלכתי לענייני השכלה גבוהה במדינה. .תפקידיה נקבעו בחוק1 , ובהם הכרה במוסד להשכלה גבוהה, הצעה בנוגע להשתתפות המדינה .בתקציבי מוסדות מוכרים, הכרה בתארים אקדמיים, הסמכת מוסדות השכלה גבוהה להענקתם .ופיקוח על הענקתם. הוועדה לתכנון ולתקצוב (ות"ת) היא הגוף שהממשלה כוננה כוועדת משנה .של המל"ג והטילה עליו, בין השאר, לעסוק בכל ענייני ההקצבות להשכלה גבוהה, להציע מה .יהיה התקציב הרגיל של המוסדות להשכלה גבוהה ומה יהיה תקציב הפיתוח של המוסדות, .להקצות את התקציבים ולעקוב אחר ניצול התקציבים כדי למנוע גירעונות וחריגות. על פי .החלטת ממשלה2, ות"ת גם מחווה דעתה לפני המל"ג טרם ההחלטה על פתיחת מוסד אקדמי .חדש או יחידה חדשה אשר לה משמעות כספית ניכרת. אחריותה של ות"ת לפיקוח ולבקרה .התקציביים של המוסדות מחייבת אותה לנקוט צעדים להבטחת תפקודם התקציבי השוטף .והסדיר לאורך זמן. .נכון לשנת הלימודים האקדמית 3 (שנה"ל) התשפ"א ( 2020 - 2021 ), קיימים59 ,מוסדות אקדמיים .10 אוניברסיטאות ו -49 מכללות אקדמיות. ות"ת תקצבה 32 :)מהם (מוסדות מתוקצבים 9 .אוניברסיטאות ו-23 מכללות; יש10 מוסדות אקדמיים שהמדינה אינה מתקצבת (מוסדות לא .מתוקצבים); ו-17 מכללות אקדמיות לחינוך (דוח זה אינו עוסק בהן) מתוקצבות באמצעות משרד .החינוך. .1 ,הקמתה של המל"ג וסמכויותיה עוגנו בחוק המועצה להשכלה גבוהההתשי"ח -1958 . .2 החלטת הממשלה666 ( ", "תפקידי הועדה לתכנון ולתקצוב 6.6.77.) .3 שנת הלימודים האקדמית מתחילה ב-1 באוקטובר ומסתיימת ב-30 בספטמבר. שנות הלימודים יכונו להלן לפי השנה .העברית שחלה בחודש אוקטובר של אותה השנה. . .| 1926 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה . . .12.3 . מיליארד ש״ח 10 . מיליארד ש״ח 53% . ו- 59% 8 . . תקציב ות"ת למערכת .ההשכלה הגבוהה .לשנה"ל התשפ"א השתתפות ות"ת .בהתשפ"א בתקציבי .32 המוסדות .המתוקצבים. 8 . מיליארד ש"ח .באוניברסיטאות ו-2 . מיליארד ש"ח .במכללות 53% מההכנסות .בהתש"ף של .האוניברסיטאות הן .מתקצוב ות"ת, .ובמכללות - 59% ביקורות על האיתנות .הפיננסית במוסדות .שוות"ת ביצעה בסיוע .רואה חשבון חיצוני .בשנים התשע"ז - .התשפ"א, מתוך 15 .שהייתה אמורה לערוך . .8 11 . מיליארד ש״ח 29.8 . מיליארד ש״ח 8 . . מוסדות מתוקצבים .מתוך 32 היו בהתש"ף .בטווח האדום על פי .מדד אלטמן שאימצה .ות"ת כאחד הכלים .לבקרה פיננסית על .המוסדות. .האוניברסיטאות: תל .אביב, בר - אילן, חיפה .והעברית; המכללות: .הרצוג, כנרת, שנקר .והאקדמיה למוסיקה .ולמחול הגירעון המצטבר .של האוניברסיטאות .המצויות בטווח .האדום עפ"י מדד .אלטמן לשנת .התש"ף מפ עילויות .והתחייבות פנסיונית .וללא נכסים נטו .שיועדו ע"י ההנהלה .ושימשו לרכישת .רכוש קבוע: חיפה: .1,013 ,מלש"ח .העברית: 5,767 . :מלש"ח, תל אביב .3,386 מלש"ח, בר- .אילן: 873 מלש"ח לפי חישוב של ות"ת, .סך ההתחייבויות .האקטואריות לפנסייה .תקציבית בעשורים .הבאים של .האוניברסיטאות: תל .אביב, הטכניון, .העברית וחיפה מתוך 30 מוסדות .שהתבקשו ע"י משרד .מבקר המדינה להגיש .נתונים, לא הכינו סקר .סיכונים כללי . .פעולות הביקורת .בחודשים מרץ - אוגוסט 2021 בדק משרד מבקר המדינה היבטים כספיים בפעילות של .מוסדות להשכלה גבוהה, ובכלל זה את אופן הפיקוח של ות"ת עליהם. בכלל זה נבדקה .התנהלות המוסדות בנוגע לסיכונים כלליים ופיננסיים ולסיכונים הנוגעים למאגרי המידע .שלהם. הבדיקה מתייחסת לשנה"ל התש ע"ז - התש"ף, והיא נערכה בוות"ת ובמוסדות .| 1927 | . ....ה תקציר | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . :האקדמיים, ובעיקר באלו המתוקצבים. בדיקה פרטנית נערכה בשלוש אוניברסיטאות .אוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת אריאל ואוניברסיטת בר -אילן, וכן בשלוש מכללות .מתוקצבות: מכללת כנרת, מכללת צפת והאקדמיה למוסיקה ולמחול (המוסדות שנבדקו). . .תמונת מצב פיננסית בהתבסס על הדוחות הכספיים של המוסדות - עולה כי בסוף .התש"ף לארבע האוניברסיטאות שנכללו בטווח האדום עפ"י מדד אלטמן (אשר יפורט .להלן): העברית, תל אביב, חיפה ובר -אילן, גירעון מצטבר מפעילויות בהיקף של כ -11 .מיליארד ש"ח (כולל כ-8.9 מילארד ש"ח בגין התחייבות פנסיונית); נכסים נטו שיועדו ע"י .ההנהלה בהיקף מצטבר של כ-1.3 מיליארד ש"ח ונכסים נטו ששימשו לרכוש קבוע בהיקף .של כ -11 מיליארד ש"ח; ויש מוסדות שהיה להם בסוף שנת התש"ף מחזור פעילות .(הכנסות והוצאות בשנת פעילות) גירעוני - האוניברסיטאות: העברית, חיפה, הפתוחה .והאקדמיה למוסיקה ולמחול. מדדים אלה מצביעים על צורך להמשיך ולבחון בעקביות את .המצב הפיננסי של המוסדות ולעמוד על התפתחות של קשיים פיננסיים בהם. .נתוני סטודנטים מתוקצבים - בין השנים התש"ף להתשפ"א גדל מספר הסטודנטים .המתוקצבים ב- 2.4% באוניברסיטאות וב-1% במכללות; סה"כ תוקצבו בשנת התשפ"א .183,785 סטודנטים. מספר הסטודנטים בפועל גדל בש נים אלו בשיעור של 5.9% . באוניברסיטאות ובשיעור של 7.3% במכללות; סה"כ למדו בשנת התשפ"א 193,069 .סטודנטים, ומספר הסטודנטים הלא מתוקצבים גדל מכ - 1,000 בהתש"ף לכ - 9,300 .בהתשפ"א. יצוין כי לקראת התשפ"ב החליטה ות"ת על תוספת של כ - 2,600 מכסות .להגדלת מספר הסטודנטים המתוקצבים. .מחויבות של המוסדות לפנסייה תקציבית - לפי נתונים שמסרה ות"ת לביקורת .באוגוסט 2021 ,, ההתחייבות האקטוארית של ארבע האוניברסיטאות (העברית, תל אביב .חיפה והטכניון) בגין הפנסייה התקציבית, לעשורים הבאים, מסתכמת ב-29.8 מיליארד .ש"ח, וההוצאה השנתית הממוצעת שלהן בעשור הנוכחי בגין תשלומי הפנסייה מסתכמת .בכ- 1,331 מיליוני ש"ח. יצוין שאין ביד המוסדות יעודות לכיסוי מלוא התחייבויות אלו וכי .הוצאה זו מהווה נטל על תקציביהם. השתתפות ות"ת בהוצאות נעה בשנים האחרונות .בטווח של 48% עד55% , ועל פי ההסכמים בין ות"ת למשרד האוצר, נוהג זה צפוי להימשך .גם במסגרת התוכנית הרב-שנתית החדשה (שתסתיים בהתשפ"ב), וכן צפוי שהנוהג יימשך .בעתיד; בפועל, האוניברסיטאות העברית, תל אביב, חיפה, בן -גוריון ובר -אילן הציגו .בדוחותיהן הכספיים לשנים התשע"ט והתש"ף את ההתחייבויות העתידיות לפנסייה .תקציבית בניכוי הש יעור המרבי של השתתפות ות"ת - 55% , אף שוות"ת לא החליטה .שתשתתף בשיעור המרבי. .הוצאות הנהלה וכלליות במכללת כנרת - מכללת כנרת לא שיקפה בדוחותיה .הכספיים לשנים התשע"ח - התש"ף באופן נאות את הוצאותיה להנהלה וכלליות, לפחות .בשלוש השנים האחרונות. תמונת המצב העולה מן הביקורת . .| 1928 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה .מדד אלטמן - ות"ת אימצה את מדד אלטמן כאחד הכלים לבקרה פיננסית על המוסדות, .אך היא לא יידעה את המוסדות באופן יזום על השימוש המסוים שהיא עושה במדד אלטמן, .וכן היא לא שיתפה את המוסדות בתוצאות ה מדדים שחישבה. לפי תפיסת ות"ת מדד .אלטמן אינו נותן מענה מספק. ה-OFS4 מדרג את המוסדות להשכלה גבוהה באנגלייה על .פי רמות שקבע ומפרסם את הדירוג לציבור. הדירוג מתייחס לאיכות ההוראה וסביבתה .ולהשגת מטרות הלמידה של הסטודנטים וכן למצבם הכספי של המוסדות, כולל נתונים .מצטברים על המוסדות, פילוח הכנסותיהם והוצאותיהם, עודפים או הפסדים מפעילותם .ומצבם מבחינת נזילות. לעומת זאת, אתר האינטרנט של ות"ת כולל את הדוחות הכספיים .של המוסדות להשכלה גבוהה, אך אינו כולל ניתוחים ונתונים פרטנים ומצטברים על .הדוחות הללו ועל המוסדות עצמם ומצבם. .תדירות ביצוע בדיקות העומק במוסדות - ות"ת לא עמדה ביעד שנקבע בתוכנית הרב- .שנתית לשנים התשע"ז - התשפ"א, לערוך ביקורת על האיתנות הפיננסית של 15 ,מוסדות .וזאת בסיוע של רואי חשבון חיצוניים; היא קיימה שמונה ביקורות בתקופה זו, בשבעה .מוסדות (שלוש בדיקות עומק וחמש סקירות פיננסיות, שהיקפן מצומצם מזה של בדיקת .עומק). בפועל, בשנים התשע"ט - התשפ"א נבדקו בבדיקת עומק שני מוסדות - מכללת .צפת ואוניברסיטת בר -אילן, מהם מוסד אחד אדום (בר -אילן). עוד שבעה מוסדות ."אדומים" לא נבדקו, ובהם האוניברסיטאות חיפה ותל אביב, מכללת כנרת והאקדמיה .למוסיקה ולמחול. עלה שאף שנקבע בסיכום התוכנית הרב-שנתית שוות"ת תציג לאגף .התקציבים שבמשרד האוצר את ממצאי הביקורות שהיא עשתה, הדבר לא בוצע. .פעולות שנעשו בעקבות ביקורת העומק במכללת צפת - מאז שקיבלה ות"ת את דוח .ביקורת העומק על מכללת צפת, ביוני 2019 , מליאת ות"ת לא דנה בממצאי הדוח. ביוני .2021 , שנתיים לאחר מועד זה, הנחתה הנהלת ות"ת לבדוק את תיקון הליקויים שהציגה .מכללת צפת. .תוכנית ההתייעלות וביקורת עומק בבר-אילן - מליאת ות"ת החליטה לסייע לבר -אילן .לאזן את תקציבה בתנאי שבר -אילן תציג תוכנית להבראה ולנקיטת צעדי התייעלות. בר - .אילן הגישה לוות"ת את התוכנית, אך הצוות המקצועי בוות"ת לא הביא את התוכנית לדיון .לפני מליאת ות"ת והמליאה לא דנה בה ולא אישרה אותה או את מסגרת התמיכה שבר - .אילן ביקשה. על אף זאת הועבר סיוע לבר -אילן בהיקף של עשרות מיליוני ש"ח, חלקו .עבור הקמת הפקולטה לרפואה בצפת. ות"ת לא דרשה מהצוות המקצועי לדווח לה על .מצבה הכספי של בר -אילן בעקבות צעדי ההתייעלות שהיא התבקשה לבצע; אף שעל פי .החלטת מליאת ות"ת מיוני 2019 , לקראת שנה"ל התשפ"א היה על הצוות המקצועי לדווח .לוות"ת על ההתקדמות במצב הכספי של בר -אילן עד הגעה לאיזון בבסיס התקציב, הצוות .לא עשה כן. בתחילת שנת התשפ"א, בר - אילן לא הגיעה לאיזון תקציבי, ודיווח של הצוות .המקצועי על המצב הכספי של בר -אילן נמסר למליאת ות"ת במהלך הבי קורת, ביוני 2021 , . לקראת שנה"ל התשפ"ב. נוסף על כך, הנחיית ות"ת שהצוות המקצועי יסיים את הליך .בירור הממצאים בנושא השכר לא בוצעה, ולכן גם לא הוצגו לממונה על השכר העובדות .בנוגע לחריגות השכר, בהתאם לאחריותו ולסמכותו. .4 The Office for Students (ה-OFS ) הוא המאסדר של מערכת ההשכלה הגבוהה באנגלייה, והוא ממונה, בין היתר, על .תקצוב המוסדות להשכלה גבוהה באנגלייה. .| 1929 | . ....ה תקציר | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תוכנית להתמודדות אוניברסיטת חיפה עם הגירעון - בשנים התשע"ח - התש"ף גדל .באוניברסיטת חיפה שיעור העתודות לזכויות עובדים מסך ההתחייבויות והנכסים נטו ב- .9% ; העתודות לזכויות עובדים לזמן ארוך גדלו ב-212 מיליון ש"ח (כ-30% ); ההכנסות נטו .בכל אחת מהשנים הן גירעוניות, והן עלו בתקופה זו מגירעון של 20 מיליון ש"ח לגירעון .של 37 ( מיליון ש"ח85% ), והגירעון המצטבר של האוניברסיטה מפעילויות הגיע ל- 1,013 . מיליון ש"ח. יצוין כי לצד הגירעון המצטבר, הדוחות הכספיים של האוניברסיטה מציגים .נכסים נטו שיועדו ע"י ההנהלה בסך 208 מיליון ש"ח, ו- 1,176 מיליון ש"ח ששימשו לרכישת .רכוש קבוע. ע לה כי עד אוגוסט 2021 , אוניברסיטת חיפה לא הציגה לוות"ת תוכנית .להתמודדותה עם הגירעון האמור. ות"ת לא דרשה זאת ממנה אף שבמשך התקופה הזאת .הגדירה ות"ת את האוניברסיטה בסיווג "אדום". נכון למועד סיום הביקורת לא התגבשה .תוכנית בעניינה של אוניברסיטת חיפה שתביאה לאיזון. .מתן היתרי אשראי מוות"ת למוסדות המתוקצבים - אף שחלף יותר מעשור מאז .שנקבע כתב ההסמכה שבו שר האוצר הסמיך את מנכ"ל המל"ג להעניק למוסדות היתרים .לצורך קבלת אשראי (מאי 2011 ), ההליך לא עודכן ומסגרות האשראי שנקבעו אז לכל .מוסד לא עודכנו. .סקרי סיכונים שביצעו מוסדות מתוקצבים - משרד מבקר המדינה ביקש מהמוסדות .המתוקצבים להמציא לו נתונים בנוגע לסקרי סיכונים כלליים, לסקרי סיכונים פיננסיים .ולסקרי סיכונים בתחום מערכות מידע שהם ערכו. מהנתונים שהתקבלו עלה כי 13 מוסדות .(מתוך 30 ) עשו סקרים מלאים בשלושת התחומים שנבדקו. שמונה מוסדות לא הכינו סקר .סיכונים כללי, ושלושה מוסדות הכינו סקרי סיכונים כלליים וחלקיים. מוסד אחד לא הכין .כלל סקרי סיכונים, משום סוג. עוד עלה כי יש שונות בסקרי הסיכונים שביצעו המוסדות. .כמה מהמוסדות התייחסו בסקרים לסיכונים האפשריים התייחסות מקיפה ומקצועית, .ואחרים התייחסו אליהם באופן מצומצם. 17 מהסקרים בוצעו לפני יותר משלוש שנים. .יישום תקינה חשבונאית - יצוין לחיוב כי בשנה"ל התשע"ח ( 2017/18 ) החלו המוסדות .ליישם בדוחות הכספיים שלהם את הוראות תקן חשבונאות 39 "הטבות עובד" (תקינה .ישראלית), המבוסס על תקן חשבונאות בין-לאומי 19 ( ""הטבות עובד IAS 19 ). תקן זה .קובע את הטיפול החשבונאי בהטבות לעובדים. על פי חוות הדעת של רואי החשבון .שביקרו את הדוחות הכספיים של המוסדות, דוחות אלו כוללים עתודות לזכויות עובדים .בעת פרישה על בסיס הערכה אקטוארית, כנדרש על פי התקנים החשבונאיים. העתודות .מוצגות בדוחות הכספיים בניכוי היעודות 5 , וככל שיש למוסד יעודות חסרות - מוצגת .העתודה נטו כהתחייבות. .5 יעודה- נכסים שנצברו לשם מימוש ההתחייבות הרשומה כעתודה. . .| 1930 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה .מומלץ שוות"ת תמשיך לוודא שכלל המוסדות, מתוקצבים ולא מתוקצבים, יגיעו לאיזון, בין .השאר באמצעות מעקב אחר מצבם הכספי של המוסדות, כפי שהוא מוצג בדוחותיהם .הכספיים, ובדגש על מוסדות שיש בנוגע להם סיכונים המצביעים על קושי כלכלי-פיננסי; .מומלץ גם שתמשיך לוודא יישום החלטותיה בנוג ע לתוכניות התייעלות שעל המוסדות .ליישם בהתאם להנחיותיה. עוד מומלץ לוות"ת להסדיר את המתכונת לדיונים קבועים עם .המוסדות בנוגע לתוצאות הדוחות הכספיים השנתיים שלהם, ולכל הפחות לאלו שהתעורר .חשש לקשיים פיננסיים בתפעולם השוטף לאורך זמן, קשיים הבאים לידי ביטוי, למשל, .במדד שהיא קבעה לבדיקת החוסן הכלכלי של המוסדות. כמו כן מומלץ שוות"ת תגדיר .בנוהל פנימי את סדרי הפיקוח והבקרה שהיא מפעילה על המוסדות להשכלה גבוהה. .מומלץ לוות"ת לשקול להרחיב את המידע שהיא מפרסמת כיום ולבחון את האפשרות לאמץ .מודל דומה לזה הקיים באנגלייה, שבו המידע על הדירוג יפורסם למוסדות ולציבור. בפרט .הדבר חשוב לגבי המוסדות שאינם מתוקצבים. .על ות"ת לפעול על פי החלטתה מאוגוסט 2018 ולבצע את ביקורות העומק בדגש על .מוסדות שהיא מצאה שיש חשש בנוגע לאיתנותם הפיננסית - המוסדות ה"אדומים". עליה .גם להציג לאגף התקציבים שבאוצר את ממצאי הביקורות שעלו . .מאחר שלנושא ההתחייבויות לטווח ארוך בגין הפנסייה התקציבית של המוסדות השלכות .כספיות בהיקפים של מיליארדי ש"ח על הדוחות הכספיים שלהם, מומלץ שוות"ת ומשרד .האוצר יבחנו במשותף את ההשלכות של מגמה זו, יקבעו את ההשתתפות העתידית של .ות"ת בהוצאות אלו של המוסדות, וינחו בהתאם את המוסדות. על ות"ת, משרד האוצר .והנהלות המוסדות לפעול לפתרון הכיסוי הנדרש והאפשרי לכלל העתודות לזכויות עובדים, .ובפרט בנוגע למחויבויות לפנסיות תקציביות, וזאת בראייה ארוכת טווח. .מומלץ שוות"ת תפעל בשיתוף עם המוסדות לגיבוש מענה לקשיים שהוצגו ולצמצום .הגירעונות של אוניברסיטת חיפה, האקדמיה למוסיקה ולמחול ואוניברסיטת בר-אילן. .מומלץ שמשרד האוצר, בהתייעצות עם ות"ת, ישקול לפשט ולייעל את התהליך למתן היתרי .אשראי למוסדות כדי למנוע עיכוב טכני בהפקתו. עוד מומלץ למשרד האוצר ולוות"ת .להשלים את בחינת ההליך ואת מסגרות האשראי שנקבעו אז לכל מוסד ולעדכנם, ככל .ונדרש, כדי שיענו על הצרכים ויבוססו על תבחינים מקצועיים. .מומלץ לוות"ת שבמסגרת דיוניה בנושא תקצוב מכסות סטודנטים ולפי מדיניותה, היא תבחן .את ההשלכות היכולות לנבוע מהפערים בין מספר הסטודנטים המתוקצבים לבין מספרם .בפועל. כמו כן, מומלץ שתבחן את הפערים בהתאם לגידול בתחומי הלימוד שאותם היא .הגדירה בעדיפות לאומית - תחומי ההיי-טק. . עיקרי המלצות הביקורת .| 1931 | . ....ה תקציר | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מומלץ להנהלות המוסדות לערוך סקרי סיכונים כדי לעקוב באופן שוטף אחר הסיכונים .המהותיים הנשקפים למוסד ולהיערך להם כדי למזער את הנזק האפשרי מהם. מומלץ .לוות"ת להמליץ להנהלות המוסדות לערוך סקרי סיכונים תקופתיים. לגבי מוסדות ."אדומים", ראוי שהמלצה זו תהפוך למחייבת. . תמצית נתוני הדוחות על הפעילויות של כל המוסדות, .התש"ף (במיליוני ש"ח) . .| 1932 | . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה סיכום .הממשלה הטילה על ות"ת לעסוק בכל ענייני ההקצבות להשכלה גבוהה, להציע את התקציב .הרגיל של המוסדות ואת תקציב הפיתוח, להקצות להם את התקציבים ולעקוב אחר ניצול .התקציב כדי למנוע גירעונות וחריגות. לפיכך מומלץ שוות"ת תמשיך לעקוב אחר מצבם הכספי .של המוסדות, כפי שהוא מוצג בדוחות הכספיים, ובעיקר תעקוב אחר מוסדות שיש לגביהם ."נורות אזהרה" המצביעות על קושי כלכלי-פיננסי אפשרי. בביקורת עלו ליקויים בעניין הפיקוח .והבקרה של ות"ת על מוסדות אקדמיים אלו. מומלץ כי ות"ת תפעל בשקיפות ובשיתוף פעולה .עם המוסדות למעקב אחר שיפור מצבם הכספי וכי היא תגדיר בנוהל פנימי את סדרי הפיקוח .והבקרה שהיא מפעילה עליהם. עוד מומלץ שוות"ת תבחן שימוש בכלים מתאימים נוספים .שיסייעו בבדיקת איתנותם של המוסדות ומצבם הפיננסי, ובפרט בנוגע למוסדות הלא .מתוקצבים, וכי תבחן פרסום לציבור של ממצאי בחינת האיתנות הפיננסית של כלל המוסדות . . .| 1933 | . ....ה | היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה .גבוהה .