הרשות הממשלתית למים ולביוב/יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות

 ♦ . . מבוא .על פי חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א - 2001 (להלן- חוק התאגידים), רשויות מקומיות שעליהן חל חוק התאגידים חייבות מאוגוסט 2007 להפעיל את שירותי המים והביוב שבתחומן באמצעות תאגידי מים וביוב (להלן - תאגידים או תאגידי מים). שתיים ממטרות החוק הן להבטיח את ייעוד ההכנסות ממשק המים והביוב לתפעול משק זה ולהשקעה בו, ולייעל את הניהול העסקי של מערכות המים והביוב ברשויות המקומיות . עסקאות בין הרשויות המקומיות ובין התאגידים שהן הקימו כפופות, לפי חוק התאגידים, לאישור מיוחד של הממונה על התאגידים ברשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - הממונה). מפברואר 2008 מכהן בתפקיד הממונה מר ישראל עינב. עד דצמבר 2012 , מועד סיום הביקורת, התאגדו 148 רשויות מקומיות ב -55 .תאגידים בנובמבר 2011 , בעקבות המלצות הצוות לבחינת ההתאמות הנדרשות ביחסי השלטון המקומי 766 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . ותאגידי המים, בראשות הממונה על אגף תקציבים דאזבמשרד האוצר ד"ר אהוד ניסן (להלן - ועדת ניסן)3 , קיבלה הממשלה את החלטה מספר 3798 בנושא הסדרת יחסי השלטון המקומי ותאגידי המים והביוב (להלן - החלטת הממשלה מנובמבר 2011 ). בין היתר עסקה ההחלטה בעסקאות בין התאגידים ובין הרשויות המקומיות, לרבות בעניין פרסום מכרזים משותפים ומתן שירותי גבייה לתאגידים. ביולי 2012 הפיץ משרד האנרגיה והמים תזכיר חוק ליישום החלטת הממשלה; במועד סיום הביקורת טרם הסתיים הליך החקיקה. בחודשים יולי עד דצמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה את יחסי הגומלין בין התאגידים ובין הרשויות המקומיות ואת תפקודה של הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים), בעניין. הביקורת נעשתה ברשות המים, בתאגידי המים והביוב פלג הגליל - החברה האזורית למים וביוב בע"מ (להלן - פלג הגליל), מי עכו בע"מ (להלן - מי עכו), ימים - תאגיד המים של קרית ים בע"מ (להלן - ימים), פלגי מוצקין בע"מ (להלן - פלגי מוצקין), מי כרמל בע"מ (להלן - מי כרמל), מי נתניה ( 2003 ) בע"מ (להלן- מי נתניה), מי אביבים 2010 בע"מ (להלן - מי אביבים), מי בת ים תאגיד מים וביוב בע"מ (להלן - מי בת ים), מי מודיעין בע"מ (להלן - מי מודיעין) ומעיינות הדרום בע"מ, וכן ברשויות המקומיות שבתחומן פועלים תאגידים אלה, ובאיגוד ערים אזור חיפה - ביוב. .עסקאות בין תאגידי המים והביוב ובין הרשויות המקומיות .בחוק התאגידים, סעיף 26 (א) ו -(ב), נקבע כי "בתקופה הראשונה [4] לא תרכוש חברה שירותים מאת הרשויות המקומיות שבתחומן היא פועלת, ולא תעשה עמן עסקאות... אלא אם כן הם מסוגים ובתנאים שנקבעו לענין זה ברישיון החברה... לאחר התקופה הראשונה לא תרכוש חברה שירותים מאת הרשויות המקומיות שבתחומן היא פועלת, ולא תעשה עמן עסקאות... אלא באישור מיוחד של הממונה, שיינתן לתקופות שלא יעלו על שנתיים בכל פעם". בהחלטת הממשלה מנובמבר 2011 נקבע כי "תאגיד מים וביוב ורשות מקומית יהיו רשאים לפרסם מכרזים משותפים, בכפוף לכללים שיפרסם הממונה". עבודות משותפות של תשתיות מים וביוב בעקבות החלטת הממשלה מנובמבר 2011 הפיץ משרד האנרגיה והמים ביולי 2012 את תזכיר חוק תאגידי מים וביוב (תיקון מס' 5 ), התשע"ב- 2012 (להלן- תזכיר החוק), המציע בין היתר להתיר ביצוע עבודות פיתוח משותפות, מטעמי יעילות כלכלית לתאגיד ושיפור השירות לצרכניו, לפי כללים שתקבע מועצת רשות המים. בדברי ההסבר לתזכיר החוק נאמר כי לשם ביצוע התקשרות כאמור יש צורך בתיקון חוק הת אגידים וחוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים). בתזכיר החוק הוצע להוסיף תיקון לחוק חובת המכרזים, שלפיו מועצת רשות המים, בהתייעצות עם שר האוצר ושר האנרגיה והמים, תהיה מוסמכת לקבוע כללים בדבר חובת המכרזים של התאגידים. עד מועד סיום הביקורת הוגש תזכיר החוק לוועדת השרים לענייני חקיקה, אולם טרם נדון בה, ומועצת רשות המים טרם .__________________ .3 ,בוועדה היו חברים נציגים של משרד האוצר, משרד הפנים, הרשות הממשלתית למים ולביוב מרכז השלטון המקומי והרשויות המקומיות. הוועדה מונתה על ידי ראש הממשלה בינואר 2011 והגישה את המלצותיה ביולי אותה שנה. יצוין כי הרשות הממשלתית למים ולביוב הייתה בעמדת מיעוט בוועדה. 4 ."התקופה הראשונה שהוגדרה בחוק היא "שלוש שנים מיום תחילת פעילות החברה הרשות הממשלתית למים ולביוב 767 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . קבעה כללים כאמור. נמצא כי בפועל מתבצעות עבודות פיתוח משותפות, חלקן באמצעות מכרזים משותפים. במועד סיום הביקורת טרם גובשה אסדרה המבהירה כיצד יתבצעו מכרזים משותפים, ובין היתר מה יהיה מספרם של נציגי התאגיד ושל נציגי הרשות המקומית בוועדות המכרזים. במרץ 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי היא מתכוונת "עם התיקון לחוק תאגידי מים וביוב, לגבש אסדרה המתאימה בכל הנוגע לחובת התאגידים לעניין המכרזים והתקשרויות". במקרים שהתאגיד מבצע עב ודות מים וביוב, והרשות המקומית מבצעת במקביל עבודות תשתית, רצוי מטעמים הנדסיים ומטעמים כלכליים של יעילות וחיסכון ליצור שיתוף פעולה בין התאגיד לרשות המקומית. ואולם שיתוף פעולה כזה עלול לגרום למצב שבו יממן התאגיד עלויות שאינן חלק ממשק המים והביוב. לדעת משרד מבקר המדינה, על מועצת רשות המים לקבוע כללים להפעלת מכרזים משותפים. כללים כאלה יסייעו להקפיד על יישום מטרות חוק התאגידים בפרויקטים, ובכלל זה הקפדה על יעילות ועל חיסכון ומניעת ניתוב כספי הצרכנים למטרות שאינן קשורות למשק המים. להלן דוגמאות לפרויקטים משותפים של רשויות מקומיות ושל תאגידי מים שבביקורת נמצאו בהם ליקויים: מי כרמל 5 - פרויקטים בשיתוף חברה בשליטת העירייה .1. האיסור על ניגוד עניינים הוא מעקרונות היסוד של השיטה המשפטית בישראל. על פי עיקרון זה, אסור לבעל תפקיד להעמיד את עצמו במצב שעלול להיות בו ניגוד בין חובת הנאמנות שלו לתפקיד, לבין אינטרס אחר שלו או של גורם הקשור אליו. עובד ציבור או ממלא תפקיד ציבורי עלול להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים, כאשר עניין שהוא מופקד עליו בתוקף תפקידו הציבורי עלול להתנגש עם עניין אחר שיש לו, או עם תפקיד אחר שהוא ממלא. על פי פסיקת בית המשפט העליון, "האיסור אינו רק על שיקול הדעת עצמו בביצוע הפעולה או התפקיד. האיסור הוא על הימצאות במצב בו עלול להיות ניגוד עניינים. מטרת הכלל היא למנוע את הרע בטרם יארע. הכלל צופה פני העתיד. אין זה מעלה ואין זה מוריד אם בפועל שיקול הדעת הוא ראוי... על כן, אין צורך להוכיח בפועל קיומו של ניגוד עניינים. די בכך שקיימת אפשרות ממשית של ניגוד עניינים"6. בישיבת ועדת ההנהלה של דירקטוריון מי כרמל באפריל 2010 דיווח המנכ"ל כי מתקיים תהליך של יצירת מסגרת לפעילות משותפת עם חברת נוף כרמל -ים בע"מ (להלן - נוף כרמל)7 , כדי להסדיר את מערכת היחסים בפרויקטים של מי כרמל הקשורים בפרויקטים .__________________ .5 תאגיד מי כרמל שבבעלות עיריית חיפה; החל לפעול בינואר 2010. 6 בג"ץ 531/79 'סיעת "הליכוד" בעיריית פתח תקווה נ' מועצת עיריית פתח תקווה ואח, פ"ד לד(2 )566 ,569 ,572 ( 1980 '). ראו גם הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס 1.1500 , בנושא "בדיקת מינויים על ידי היועצים המשפטיים למשרדי ממשלה"; הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס' 6.5000 , בנושא"מינויים בחברות ממשלתיות ובתאגידים ציבוריים"; וכן הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס' 1.1555, ."בנושא "עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים 7 חברת נוף כרמל היא חברה בבעלות מלאה של חברת יפה נוף בע"מ (להלן - יפה נוף); חברת יפה נוף בע"מ היא חברה בבעלות מלאה של עיריית חיפה. 768 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . תחבורתיים של יפה נוף 8 או נגזרים מפרויקטים אלה. הנושא, כך דווח, טעון אישור של הממונה על התאגידים. בישיבה נכחה דירקטורית במי כרמל העובדת בתפקיד בכיר בעיריית חיפה ומכהנת גם כדירקטורית בחברות יפה נוף ונוף כרמל וכחברה בוועדת המכרזים של יפה נוף (להלן - הדירקטורית המשותפת). במרץ 2011 ,חתמו תאגיד מי כרמל וחברת נוף כרמל על חוזה מסגרת, ולפיו ימסור מי כרמל לפי בחירתו, פרויקטים בתחומי התשתיות והפיתוח לנוף כרמל (להלן - חוזה המסגרת). עוד נקבע כי חוזה המסגרת יהיה בתוקף כל עוד לא הודיע אחד הצדדים למשנהו על רצונו לבטלו. הועלה כי בשם מי כרמל חתמו על ההסכם הדירקטורית המשותפת9 .ומנכ"ל התאגיד משרד מבקר המדינה מעיר כי הדירקטורית המשותפת, העובדת בתפקיד בכיר בעיריית חיפה ומכהנת גם כדירקטורית בחברת נוף כרמל וכחברה בוועדת המכרזים של חברת האם שלה, הדנה בין היתר בפרויקטים משותפים עם התאגיד, הייתה צריכה להימנע מלעסוק בחוזה המסגרת ולחתום עליו בשם התאגיד, בשל חשש לניגוד עניינים מוסדי. במרץ 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי על הדירקטורית המשותפת היה "להימנע מלהיו ת מעורבת בעסקה שיש בה חשש ממשי לניגוד עניינים וכן היה על הייעוץ המשפטי לתאגיד... למנוע ניגוד עניינים זה". בפברואר 2013 השיבה הדירקטורית למשרד מבקר המדינה כי בישיבות שבהן השתתפה לא התקיימו דיון או הצבעה, אלא רק נמסר דיווחו של מנכ"ל התאגיד על ההסדר המתגבש בין התאגיד ובין חברת נוף כרמל. עוד מסרה הדירקטורית כי לא לקחה חלק במשא ומתן שהתנהל בין הצדדים ואף לא ידעה שמתגבש משא ומתן כזה, וכי היא תימנע בעתיד "מחתימה על הסכם שבין התאגיד ובין העירייה או חברה שבשליטתה". בפברואר 2013 השיב תאגי ד מי כרמל למשרד מבקר המדינה כי "יקפיד בעתיד להחתים מורשי חתימה נעדרי כל קשר למסמכים שעל הפרק, ככל שהדבר מתאפשר". לדעת משרד מבקר המדינה, כשקיים חשש לניגוד עניינים חובת התאגיד היא להקפיד שהגורם שעלול להימצא בניגוד עניינים לא יחתום על מסמכי העסקה. 2. על פי ח וק חובת המכרזים, תאגיד מקומי (תאגידי מים וביוב נכללים בהגדרה זו) לא יתקשר בחוזה לביצוע עבודות אלא באמצעות מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו. לדעת משרד מבקר המדינה אף בהיעדר תקנות בנוגע למכרזי תאגידים מקומיים, חובה עליהם, בהיותם גוף ציבורי המש מש כנאמן הציבור, לפעול בניהול פעולותיו בהתאם לעקרונות של דיני המכרזים. נמצא כי ההתקשרות של תאגיד מי כרמל עם חברת נוף כרמל בחוזה המסגרת נעשתה ללא מכרז או הליך תחרותי אחר, ואף לא נדונה בוועדת המכרזים של התאגיד. בספטמבר 2012 מסר תאגיד מי כרמל למשרד מבקר המדי נה, כי חוזה המסגרת הועבר לאישור הממונה ונדון עימו בדצמבר 2010 ,, אולם הממונה לא מסר את החלטתו. משמע ההתקשרות נעשתה ללא אישור הממונה, כנדרש בחוק. מחישובי משרד מבקר המדינה עולה .__________________ .8 .ראו הערה קודמת 9 .הדירקטורית היא אחת ממורשי החתימה בתאגיד הרשות הממשלתית למים ולביוב 769 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . כי בפרק הזמן מרץ 2011 עד יוני 2012 הסתכם היקף הזמנות העבודה של תאגיד מי כרמל מחברת נוף כרמל על פי חוזה המסגרת בכ-24 .מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי כרמל כי עליו להפסיק במועד המוקדם האפשרי את ההתקשרויות עם חברת נוף כרמל באמצעות חוזה המסגרת, התקשרויות הנעשות שלא בעקבות מכרז. כן מעיר משרד מבקר המדינה כי על מי כרמל לקיים הליך תחרותי מתאים לפי נסיבותיה של ההתקשרות. במרץ 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי "ביום 27.12.2010 בעת היותו הנושא והתבקשה תשובתו. הממונה... לא נתן את ]לממונה[ בסיור בתאגיד מי כרמל הוצג לו אישורו לביצוע העסקה או חתימה על הסכם זה ועל התאגיד היה לפעול בהתאם". רשות המים הוסיפה כי "בכוונת הממונה לפעול מול התאגיד לבירור המקרה שהועלה ולפעול כנדרש". משרד מבקר המדינה מעיר לממונה כי עליו לקבל החלטות בפרק זמן סביר, ולהשיב בכתב ובאופן מנומק לתאגידים המפנים אליו בקשות לעסקאות עם הרשויות המקומיות. עוד מעיר משרד מבקר ה מדינה לממונה כי כאשר הוא דן בבקשת אישור עסקה של תאגיד עם הרשות המקומית או עם חברה שהיא מחזיקה בה, עליו לבחון אם התאגיד פעל באמצעות מכרז ולדרוש ממנו מסמך המפרט את עבודת המטה שנעשתה ובדקה את הכדאיות הכלכלית של העסקה לעומת חלופות אחרות. על מועצת רשות המים לדו ן בצורך לקבוע כללים לאישור עסקאות בין תאגידי המים והביוב ובין הרשויות המקומיות או החברות שבשליטתן, בידי הממונה. 3. משרד מבקר המדינה בדק את פרויקט "ביצוע קווי ביוב במסגרת שיקום צ'ק פוסט צפון שלב ב'", שביצעה חברת נוף כרמל עבור תאגיד מי כרמל באמצעות קבלן. הפר ויקט נדון במרץ 2011 בוועדת המכרזים של יפה נוף, וזו בחרה את הקבלן שהצעתו הסתכמה בכ-7.5 מיליון ש"ח, מהם כ-2 מיליון ש"ח בגין עבודות מים וביוב. הועלה כי לגבי עבודות המים והביוב, שאותן מימן תאגיד מי כרמל, הייתה ההצעה שזכתה גבוהה מהאומדן בכ-51% (כ- 670,000 ,)ש"ח ואילו לגבי עלות יתר העבודות, שאותן מימנה חברת נוף כרמל, הייתה ההצעה נמוכה מהאומדן בשיעורים שבין 13.6% ל- 38.8% , והיקפן הכספי היה נמוך בכ-2.5 .מיליון ש"ח מהאומדן יצוין כי שלושה מהמתמודדים האחרים במכרז הציעו מחיר נמוך מזה לעניין עבודות המים והביוב. בנסיבות אלה עולה תמיהה מדוע ניתנה הנחה לעבודות של חברת נוף כרמל, לעומת ייקור העבודות של תאגיד מי כרמל. ממסמכי מי כרמל עולה כי בדיון בינו ובין יפה נוף ביוני 2011 נקבע שהתמורה לביצוע העבודה תהיה זו הנקובה באומדן, ולא זו שבהצעת הקבלן הזוכה. על תאגיד מי כרמל להקפיד שההצעות אשר הקבלנים מתבקשים להגיש במכרזים עבור עבודות משותפות בינו לבין חברת נוף כרמל, ייערכו באופן שיאפשר קבלת הצעה מיטבית מבחינתו, ולא יאפשר את מימון חלקה של נוף כרמל מכספי צרכני המים. מי נתניה - התקשרות עם חברה עירונית 770 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . באפריל 1994 , לפני הקמת תאגיד מי נתניה, חתמה עיריית נתניה על הסכם עם מינהל מקרקעי ישראל, ובו נקבע בין היתר כי במתחמים מסוימים בנתניה שהוגדרו בהסכם, שאת קרקעותיהם משווק ליזמים מינהל מקרקעי ישראל, יבוצעו עבודות הפיתוח 10 בידי החברה לפיתוח ולתיירות נתניה בע"מ (להלן - חל"ת)11. בתמורה תקבל חל"ת החזר עלויות ותקורה12 בשיעור של 5% .מעלויות ביצוע עבודות התשתית בדצמבר 2003 החל לפעול תאגיד מי נתניה. באותו חודש חתמו התאגיד וחל "ת על הסכם שלפיו תבצע חל"ת עבודות תשתית מים וביוב אשר טרם הוחל בביצוען במתחמים האמורים, ותגבה במקום תאגיד מי נתניה את היטלי המים והביוב שהיה תאגיד מי נתניה אמור לגבות 13 . בהסכם, שקיבל את אישור הממונה, נקבע כי תחולתו היא משנת 1994 , בכפוף לשינויים שעליהם הסכימו מי נתניה וחל"ת. על פי ההסכם, ישלם תאגיד מי נתניה לחל"ת עבור "עלות ביצוע העבודות", וחל"ת תעביר לתאגיד מי נתניה את ההכנסות המגיעות לו בגין היטלי המים והביוב לאחר קיזוז עלות העבודות. בתום כל פרויקט יבצעו הצדדים תחשיב של סך העלות וסך ההכנסות המגיעות בגין אותו פרויקט. עם זאת, התחייבה חל"ת למסור לתאגיד מי נתניה, על פי דרישתו, דין וחשבון מלא ומפורט על פעילותה על פי ההסכם, לרבות דוחות על התקבולים מגביית ההיטלים. נמצא כי תאגיד מי נתניה מקבל מחל"ת הערכות בלבד ולא נתונים מדויקים בנוגע לתקבולים מההיטלים ובנוגע לעלות העבודות והתקורה של חל"ת, וכי הוא מבצע על פיהם התחשבנויות ביניים. תאגיד מי נתניה מסר כי ההתחשבנות הסופית תיעשה בסיום הפרויקט, ולכן אין בידו נתונים מדויקים. על פי נתוני התחשבנויות הביניים שבידו, בשנים 2004 -2011 הוא שילם לחל"ת תקורה בסך כ -1.45 .מיליון ש"ח, וזו קוזזה מסכום ההיטלים שגבתה חל"ת בפברואר 2013 השיב תאגיד מי נתניה למשרד מבקר המדינה כי לא היה לו "שיקול דעת מעשי" בקשר להסבת הסכם 1994 לתאגיד, על הסבה זו הוסכם ערב הקמתו, וכי הוא קיבל אותו "כעובדה מוגמרת". במרץ 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי "הממונה יבחן את המקרה וישקול את המשך צעדיו, ככל שיידרש". משרד מבקר המדינה מעיר כי העיכוב בקבלת הנתונים המדויקים ובדיקתם עד לסיומו של פרויקט הנפרס על פני כעשור, כדי להמתין למועד שבו תיעשה ההתחשבנות הסופית, אינו סביר. על תאגיד מי נתניה לדרוש מחל"ת למסור לו את החישובים המדויקים, לבדוק אותם ולעמוד על קבלת כל הכספים המגיעים לו מגביית היטלי המים והביוב. .__________________ .10 ,עם עבודות אלו נמנו עבודות של "תשתיות על", כגון הקמת גשרים, סלילת דרכים ראשיות הקמת קווי ביוב ומכוני ביוב והקמה, פיתוח וגינון של שטחים ציבוריים, וכן עבודות של "תשתיות צמודות", כגון סלילת כבישים, הקמת מדרכות ושבילים, התקנה וחיבור של קווי ביוב ותיעול והקמת מתקנים לניקוז מים. 11 .חברה בבעלות מלאה של עיריית נתניה 12 לפי עמדת חל"ת, תוספת ה"תקורה" נועדה לממן את הוצאות חל"ת בכל הנוגע לניהול העבודות ולביצוען, ובכלל זה תשלום שכרם של עובדי חל"ת המופקדים על הפרויקטים. 13 בהסכם נקבע כי "חל"ת תעביר למי נתניה את כל ההכנסות המגיעות למי נתניה בגין ביצוע העבודות בהתאם לתעריפים הגבוהים ביותר שמותרים על -פי כל דין למי נתניה לגבות בגין העבודות". תאגיד מי נתניה הסביר למשרד מבקר המדינה כי חל"ת גובה סכומים במקום היטלי הפיתוח שגובה הרשות המקומית, והסכום שמשולם לה הוא סכום כולל. על מנת לחלץ את רכיב המים והביוב המגיע למי נתניה מתוך הסכום הכולל, נקבע בהסכם כי רכיב זה יחושב על פי התעריפים שמי נתניה תהיה רשאית לגבות כהיטלי מים וביוב (כיום נקבע לפי חוקי עזר). הרשות הממשלתית למים ולביוב 771 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . באפריל 2013 השיב תאגיד מי נתניה למשרד מבקר המדינה כי מתבצעת התחשבנות סופית בנוגע למתחמים שהעבודות בהם הסתיימו. החזרת המצב לקדמותו לאחר ביצוע עבודות מים וביוב בידי התאגיד בחוק התאגידים, סעיף 42()(א10 ), נקבע כי התאגיד וכל אדם שקיבל את רשותו רשאים לצורך ביצוע תפקידי התאגיד "לפתוח כל דרך [14] לשםביצוע עבודות... ובלבד שמיד עם את הדרך, ככל האפשר, למצבה הקודם". נמצא כי ]התאגיד[ השלמת העבודה תחזיר החברה עד מועד סיום הביקורת טרם קבע הממונה עקרונות ואמות מידה בדבר ביצוע עבודות השיקום הנדרשות לאחר עבודות תשתית מים וביוב ובדבר מימונן של עבודות שיקום אלה. עוד נמצא כי בפועל יש שונות בחלוקת נטל המימון בין התאגידים ובין הרשויות המקומיות. במרץ 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי ביחידת הממונה התקיימו דיונים בנושא, אך הנושא מורכב ו"בימים אלה שוקד צוות מקצועי ברשות המים... על גיבוש אמות מידה הנדסיות", שנועדו להסדיר בין היתר את סוגיית החזרת המצב לקדמותו, תוך התייחסות לשונות בין התאגידים. הצוות אמור להגיש את המלצותיו עד לסוף שנת 2013 . משרד מבקר המדינה מעיר כי על הממונה לקבוע עקרונות ואמות מידה בדבר ביצוע ומימון עבודות שיקום הנעשות לאחר ביצוע עבודות תשתית מים וביוב. אי- קביעת עקרונות ואמות מידה כאמור עלולה לגרום להוצאת מיליוני שקלים מכספי צרכני המים לשיפור פני העיר, במקום להבטיח את ייעודן של ההכנסות ממשק המים והביוב לתפעול משק זה ולהשקעות בו. עסקת העברת מניות והתחייבויות לתאגיד פלג הגליל15 על פי סדרי מינהל תקינ ים, דירקטוריון של תאגיד מים וביוב חייב לרשום פרוטוקול של ישיבותיו, אשר ישקף את עיקרי המידע שהובא לפניו, את עיקרי הדברים שנשמעו, את ההחלטות שהתקבלו בעקבות הדיון ואת נימוקיהן. החובה לרשום פרוטוקול נעוצה בעקרון שקיפות פעילותו של המינהל - באמצעות הפרוטוקול יוכ לו גורמי הבקרה, לרבות הממונה, לדעת כיצד ועל יסוד איזה מידע התקבלו ההחלטות16. חברת צח"ר תשתיות זורמות בע"מ (להלן- צח"ר) מפעילה ומנהלת באמצעות זכיין את מכון טיהור השפכים (להלן - מט"ש) צח"ר. המט"ש הוקם בשיטת OTB17 , והוא קולט את השפכים של הרשויות המקומיות צפת, חצור הגלילית וראש פינה. הרשויות האמורות הן בעלות המניות בצח"ר. יצוין כי מניותיהן של חצור הגלילית וצפת בצח"ר לא נכללו בסקר של נכסי המים .__________________ .14 "דרך" הוגדרה בסעיף זה "לרבות מסילה, כביש, רחוב, סמטה, כיכר, מעבר, גשר או מקום פתוח שיש לציבור זכות מעבר בהם". 15 תאגיד פלג הגליל - שבבעלות הרשויות המקומיות צפת, חצור הגלילית, טובא -זנר'רייה, יסוד המעלה, גוש חלב, ראמה, מר'אר, פקיעין, פסוטה, סאג'ור, חורפיש, עֵילבון ובית ג'ן - החל לפעול ביוני 2008. 16 ראו בג"ץ 3751/03 יוסי אילן נגד עיריית תל -אביב -יפו ואח' , פ"ד נט( 3 )817 ( 2004 ,) שקובע כי בהיעדר פרוטוקול מלא של הדיונים של ועדת המכרזים יש לראות את החלטת הוועדה כהחלטה שאינה יכולה לעמוד לביקורת, ודינה להתבטל. 17 Build -Operate -Transfer , שיטה שלפיה היזם מתכנן, מממן, מקים ומפעיל את המתקן, ובתום תקופת ההסכם מוסר את המתקן לידי המדינה. 772 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . והביוב שהעבירו הרשויות המקומיות שלהן לתאגיד פלג הגליל עם הצטרפותן אליו. הרשויות המקומיות הסכימו לשלם לזכיין בגין הטיפול ב כמות מזערית של שפכים, גם אם כמות השפכים הכללית שתוזרם תהיה בפועל נמוכה ממנה. שיעור התשלום של כל אחת מהרשויות המקומיות למט"ש נקבע כך: חצור - כ-64% , צפת- כ-18% וראש פינה- כ-18% . הכמות המזערית שנקבעה בהסכם הייתה 2.52 מלמ"ק (מיליון מטר מעוקב) לשנה, אולם כמות השפכים שהוזרמו למט"ש בשנים 2004 -2011 הייתה בממוצע כ-1.23 מלמ"ק לשנה. יוצא אפוא שהסכום ששולם לזכיין בשנים אלה הוא בגין טיפול בכמות כפולה של שפכים מהכמות שהוזרמה למט"ש וטופלה בו בפועל. תאגיד פלג הגליל בחן אפשרות להעביר אליו את המניות של חצור הגלילית ושל צפת בצח"ר, וכן את התחייבויותיהן העתידיות לשלם עבור הפערים שבין כמות השפכים בפועל ובין הכמות המזערית האמורה (להלן - הפרשי הכמויות). בינואר 2011 הגיש יועץ חיצוני שמינה פלג הגליל הערכת שווי של התחייבויות חצור הגלילית וצפת עבור הפרשי הכמויות עד שנת 202818. על פי ה ערכה זו 19 , הערך העדכני של התשלומים בגין הפרשי הכמויות בשנים 2028- 201120 הוא עבור חצור הגלילית כ-16 מיליון ש"ח, ועבור צפת כ-1.6 .מיליון ש"ח במרץ 2011 התקיימה פגישה ביחידת הממונה, בהשתתפות מנהל מינהל השלטון המקומי במשרד הפנים, הממונה, ראש מועצת חצור הגלילית ומ נכ"ל פלג הגליל וחברת צח"ר מר עמוס רודין (על החשש לניגוד עניינים בשל היותו של מר רודין מנכ"ל בשני הגופים, ראו להלן). בסיכום הפגישה נקבע כי המניות של חצור הגלילית בצח"ר יועברו לפלג הגליל; כי התחייבותה של חצור הגלילית לשלם בגין הפרשי הכמויות תוטל על פלג הגליל למפרע מ- 1.1.11 ; וכי חוב העבר של מועצה מקומית חצור הגלילית לצח"ר, בסך 6.5 ,מיליון ש"ח יטופל במסגרת תכנית ההבראה של המועצה המקומית. בדוח ביקורת על התאגיד שהכין יועץ חיצוני מטעם הממונה בשנת 2011 (להלן- דוח יועץ ב'), נכתב בין היתר כי "העברת המניות לעיל ללא מ ציאת פתרון... הולם ונכון... לסוגיה המרכזית שמקשה על עבודת צח"ר וגורמת לה לגירעונות מצטברים עקב ההתחייבות להזרמת כמות מי שופכין מינימאלית למט"ש... הינה פעולה אשר עלולה לגרום לתאגיד קשיים כלכליים ואף חדלות פירעון עתידית". במכתב מיולי 2011 שכתב מר עמוס רודיןבתפקידו כמנכ"ל צח"ר, צוין כי "בהתאם לחוות הדעת שהוכנה, ערך מניות חצור בצח"ר הובהר חצור הגלילית צריכה לשלם סכום הנע ]מועצה מקומית[ כשלילי, דהיינו מבחינה כלכלית מ.מ בין כ-15 מיליון ש"ח לכ-20 מיליון ש"ח לפלג הגליל על מנת שזאת תיאות ליטול מידיה את מניותיה, אשר את החובות לשאת בתשלום הפרשי הכמויות מכאן ]על פלג הגליל[ מטילות ולהבא". על פי פרוטוקול ישיבת מועצת המנהלים ּוועדת הכספים של פלג הגליל ממאי 2011 , הן החליטו פה אחד לאמץ את סיכום הישיבה ממרץ 2011 ואת העברת המניות. בפרוטוקול אין כל ביטוי לקיום דיון בשאלה כיצד תאגיד פלג הגליל, שאיתנותו הפיננסית חלשה, יוכל להמשיך ולפעול כ"עסק חי" לאחר שייטול עליו התחייבות כזאת, בלא שיהיה לה כיסוי בעלות המוכרת בתעריף21 . יצוין כי בחוות הדעת של רואה החשבון של התאגיד על הדוחות הכספיים .__________________ .18 הערכת השווי התבססה על נתוני שנת 2009 . באותה שנה הייתה כמות השפכים בפועל כ-1.1 מלמ"ק, פחות ממחצית מהכמות המזערית, והתשלום בסך כ -3.58 מיליון ש"ח שבו חויבו הרשויות המקומיות כלל אפוא בתוכו כ-2 .מיליון ש"ח בגין הפרשי הכמויות 19 הערכת השווי התבססה גם על תחזית לגידול של אחוז אחד בכמות השפכים שתוזרם בפועל. מחיר ההון בחישוב הערך הנוכחי הוא 5% .)(שווה לריבית הנדרשת על הלוואות רשות המים 20 תקופת הסכם ה- BOT . 21 .העלויות המוכרות בתעריף מתייחסות לכמויות ביוב המטופלות בפועל בלבד הרשות הממשלתית למים ולביוב 773 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . השנתיים לשנת 2011 , הופיעה הערת "עסק חי". בכך מצטמצמות אפשרויות גיוס ההון של התאגיד, והן מתייקרות. בדצמבר 2011 נחתם הסכם בין המועצה המקומית חצור הגלילית, צח"ר ופלג הגליל, ונקבע בו כי חצור הגלילית תעביר את מניותיה בצח"ר לפלג הגליל, וכן תשלם 5 מיליון ש"ח לצח"ר לסילוק כל התחייבויותיה כלפיו. על ההסכם חתם מר עמוס רודין גם בשם צח "ר וגם בשם פלג הגליל. בישיבת מועצת המנהלים של פלג הגליל מינואר 2012 הוחלט פה אחד לאשרר את ההסכם. גם בפרוטוקול ישיבה זו אין כל ביטוי לקיום דיון בשאלה אם העסקה "אינה פוגעת בטובת החברה"22, ובהשפעותיה של העסקה על איתנותו הפיננסית של התאגיד ועל יכולתו להמשיך ולפעול כ"עסק חי". זאת נוכח עסקאות אחרות שאושרו באותה שנה, לרבות עסקאות הקשורות בצירוף רשויות מקומיות נוספות לבעלות על פלג הגליל. למעשה, כחלק מהעסקה עברו לפלג הגליל חיובים של הרשויות המקומיות שהוערכו בסך של כ -17 מיליון ש"ח בתוספת מע"ם. בפברואר 2013 השיב יו"ר דירקטוריון פלג הגליל מר חנוך מילוא כי הדירקטוריון דן בנושא וכי "כל אחד מחברי הדירקטוריון התבטא בעניין זה". אשר לעובדה שהפרוטוקולים לא משקפים דיונים בנושאים האלה, מסר יו"ר הדירקטוריון כי בהתאם להחלטתו "הפרוטוקול אינו מתנהל כסטנוגרמה המנציחה כל מילה שנאמרת אלא מסכם באופן תמציתי את ההחלטות אשר נתקבלו". משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר דירקטוריון פלג הגליל כי עליו לרשום פרוטוקולים שישקפו את עיקרי המידע שהובא לפני הדירקטוריון, את עיקרי הדברים שנשמעו בדיונים, את ההחלטות שהתקבלו בעקבות הדיונים ואת נימוקיהן. כל זאת כדי שההליך יהיה שקוף, וכדי שלרשות מקבלי ההחלטות בתאגיד יעמוד מלוא המידע הדרוש, הן לצורך קבלת ההחלטות המיטביות והן לצורך פיקוח ובקרה. עוד השיב יו"ר דירקטוריון פלג הגליל למשרד מבקר המדינה כי "העברת בעלותה של חצור במט"ש לידי פלג הגליל, הייתה כור ח המציאות, לאור המצב החוקי הנתון, המחייב את הרשויות המקומיות להעביר לתאגיד את כל נכסי המים והביוב שלהם", וכי "מיום בו הועברה האחריות למשק המים והביוב של צפת וחצור הגלילית לפלג הגליל, חדלו הרשויות המקומיות לגבות היטלים... ולפיכך הן נעדרו מקורות מימון לשם... ו/או הוצאה אחרת ]במט"ש[ השקעה ככל שתדרש". יו"ר הדירקטוריון ציין כי "קיים חוסר הגיון מוחלט בפיצול האחזקה בנכסי המים והביוב בין שני גופים", וכי לדירקטוריון הובהר "כי לא קיים כל פתרון אחר מבחינה פרקטית". המועצה המקומית חצור הגלילית השיבה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי לא היו לה מקורות הכנסה כדי לשלם באמצעותם את התשלומים בגין המט"ש, מאחר שפלג הגליל גובה את אגרות המים והביוב מתושבי חצור הגלילית. במרץ 2013 השיבה רשות המים כי עמדתה העקרונית והמשפטית היא שהאחריות למט"שים מוטלת על תאגידי המים והביוב, בהיותם אחראים לפי חוק התאגידים על שירותי המים והביוב "ולרגל החובה... בהעברת כל נכסי המים והביוב לידי התאגיד עם הקמתו". רשות המים הוסיפה כי בשל התראות על מצבה הכלכלי של חצור הגלילית, אשר סיכן את ההתנהלות התקינה של המט"ש, היא נתנה העדפה להמשך קיומו בסוברה כי התאגיד יוכל "להביא את ".]של התאגיד[המט"ש לאיזון כלכלי תוך שמירה על יציבותו הפיננסית .__________________ .22 ראו סעיף255 לחוק החברות, התשנ"ט- 1999 . 774 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . בעקבות העסקה הפריש התאגיד בדוחותיו הכספיים לשנת 2011 סך של 2.3 מיליון ש"ח לחובות מסופקים; וכאמור, בחוות הדעת של רואה החשבון של התאגיד על הדוחות הכספיים האמורים הופיעה הערת "עסק חי". בפברואר 2013 השיב משרד הפנים למשרד מבקר המדינה כי הרשויות המקומיות טרם הגישו לו את המסמכים הנדרשים על פי הנחיותיו, לשם אישור הבקשה להעברת המניות לתאגיד פלג הגליל, ולכן המניות טרם הועברו. עם קבלת המסמכים הוא יפעל להשלמת הטיפול בבקשה האמורה. משרד מבקר המדינ ה מעיר לרשות המים כי הטענה בדבר יכולתו של התאגיד להביא את המט"ש "לאיזון כלכלי תוך שמירה על יציבותו הפיננסית" תמוהה, ואינה עולה בקנה אחד עם הממצאים העולים מחוות הדעת של רואה החשבון של התאגיד ומדוחותיו הכספיים. בסופו של דבר, החוב הגדול שנטל עליו תאגיד פלג הגליל, שאיתנותו הפיננסית רעועה, עלול להגדיל את הנטל על ציבור צרכני המים. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה להפיק לקחים מהעסקה בין חצור הגלילית, צפת וצח"ר להקמת המט"ש ולהפעלתו. בין היתר עליה לשקול את רמת הגמישות הנדרשת בהערכת הכמויות המזעריות של שפכים שעבורם ישולם בהתקשרויות עם יזמים להקמת מט"שים, נוכח האפשרות שהתחזיות שעל בסיסן נקבעות הכמויות המזעריות עלולות שלא להתממש. ניגוד עניינים של מנכ"ל התאגיד חוק החברות, התשנ"ט- 1999 , קובע כי "נושא משרה חב חובת אמונים לחברה, ינהג בתום לב ויפעל לטובתה, ובכלל זה... יימנע מכל פעולה שיש בה ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו בחברה לבין מילוי תפקיד אחר שלו או לבין ענייניו האישיים". חובה זו חלה בין היתר על המנכ"לים של תאגידי המים. בעת שהגיש מר עמוס רודין את מועמדותו לתפקיד מנכ"ל תאגיד פלג הגליל, הוא כיהן בתפקיד מנכ"ל צח"ר פארק תעשיות הגליל בע"מ (להלן - פארק צח"ר) ובתפקיד מנכ"ל צח"ר. הוועדה לבדיקת מינויים שהוקמה לפי חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- הוועדה), דנה במועמדותו של מר רודין ביוני 2009 והחליטה כי הוא כשיר לכהן כמנכ"ל התאגיד, בין היתר בכפוף להתפטרותו מתפקידיו כמנכ"ל החברות צח"ר ופארק צח"ר, ובכפוף להתחייבותו להימנע מניגוד ענייני ם. בהתאם לכך, נשלח לחתימתו כתב התחייבות להימנעות מניגוד עניינים. הוועדה פירטה כי נוסף להתפטרות מתפקידיו, על מר רודין להתחייב להימנע מכל פעולה שיש בה ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו בדירקטוריון תאגיד המים לבין מילוי תפקידיו האחרים, או מכל פעולה שיש בה ניגוד עם ענייניו האישיים. כמו כן, במסגרת תפקידו בתאגיד המים עליו להימנע מטיפול בנושאים שמעורבים בהם גורמים הנתונים בקשר אישי או עסקי עם אחד הגופים שבהם הוא מכהן, ולהתחייב שלא יטפל בתאגיד המים בנושאים שטיפל בהם בחברות צח"ר ופארק צח"ר. אם יתעורר חשש לניגוד ענייני ם, יודיע על כך מר רודין לדירקטוריון תאגיד המים וינהג לפי הנחיות היועץ המשפטי של התאגיד. בעקבות החלטת הוועדה פנה אליה ביוני 2009 יו"ר דירקטוריון פלג הגליל בבקשה להסיר את התנאי המחייב את התפטרותו של מר רודין מתפקידו כמנכ"ל חברת צח"ר. יו"ר הדירקטוריון צירף לפנייתו מכתב של יו"ר דירקטוריון חברת צח"ר מר אביהוד רסקי, שהוא גם ראש הרשות הממשלתית למים ולביוב 775 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . המועצה המקומית ראש פינה. לטענתם, קיים יתרון משמעותי בניהולן של שתי החברות על ידי אותו מנכ"ל, "מטעמים של יעילות, חיסכון בעלויות והעיקר, שליטה ותיאום בין שתי מערכות המשלימות זו את זו". מנהלת מחלקה בכירה (ייעוץ משפטי) ברשות המים, שהתבקשה על ידי יו"ר הוועדה להתייחס לפניית יו"ר הדירקטוריון, השיבה ביוני 2009 כי הנימוקים שפורטו במכתב יו"ר דירקטוריון פלג הגליל "דווקא תומכים באפשרות לקיום חשש לניגוד עניינים - משום אי העברת הנכסים, משום קיום יחסי ספק- הארוכה ]זרוען[ משום היות צח"ר תאגיד עירוני שהוא 'זרועה]ו[ ,צרכן של הרשויות'". עוד הביעה המנהלת חשש כי בשל ריבוי תפקידיו לא יוכל מר רודין להקדיש די זמן לניהול פלג הגליל. כמו כן, היא הצי ]למר רודין[ עה לוועדה לשקול "להפנות למועמד שאלות השלמה/להבהרה". ממסמכי פלג הגליל עולה כי ביוני 2009 חתם מנכ"ל התאגיד על התחייבות להימנעות מניגוד עניינים. ובכללה התחייבות להימנע מלטפל במסגרת תפקידו בתאגיד המים "בנושאים שבהם מעורבים גורמים אשר נמצאים בקשר אישי או עסקי עם אחד הגופים" שבהם הוא מכהן, וכן להימנע מלעסוק בתאגיד המים בנושאים שטיפל בהם בצח"ר. יצוין כי המסמך האמור לא נמצא בתיקי הוועדה ואף לא בתיקי הממונה. באוגוסט 2009 פנה לוועדה היועץ המשפטי של פלג הגליל, המשמש גם היועץ המשפטי של חברת צח"ר, ומסר את חוות דעתו ולפיה אין ניגוד עניינים במילוי שני התפקידים בידי עמוס רודין. יצוין כי היועץ המשפטי של פלג הגליל לא ציין כי הוא משמש גם היועץ המשפטי של חברת צח"ר. נמצא כי רואה החשבון המבקר של פלג הגליל משמש גם הוא באותו תפקיד בצח"ר23 . בדצמבר 2012 מסרה מנהלת הוועדה למשרד מבקר המדינה כי בארכיב רשות החברות הממשלתיות לא נמצא תיק המסמכים של מר רודין, הכולל את השאלון המקורי שלו, את ההצהרה שחתם עליה בדבר הימנעות מניגוד עניינים ואת המסמכים האחרים בעניינו. המידע הקיים ברשות החברות חלקי בלבד וכולל רק מידע המצוי במערכת הממוחש בת, וכן מידע שהתקבל לבקשתה מרשות המים. מנהלת הוועדה הוסיפה במרץ 2013 כי ביוני 2010 החליטה הוועדה "להפסיק את הטיפול במועמדות... וזאת, מבלי שניתן אישור הוועדה לכשירות למועמד, כנדרש בחוק". בפברואר 2013 השיב מנכ"ל פלג הגליל מר עמוס רודין למשרד מבקר המדינה כי מ סמך ההתחייבות להימנע מלפעול בניגוד עניינים "שוגר" לוועדה. המנכ"ל הוסיף כי "מאז הפנייה החוזרת לוועדה, לא נתקבלה החלטתה... היה ניתן לצפות לקבל מכתב תזכורת בדבר דרישה לקבלת מסמך התחייבות להימנע מלפעול תוך ניגוד עניינים, אילו מסמך זה אכן לא התקבל בפועל לידיה, אולם זה התקבל". המנכ"ל ציין כי הוא אינו מקבל שכר מצח"ר, ויתפטר מניהול צח"ר אם יחליט על כך הממונה. רשות המים השיבה כי אף היא בדקה את התנהלות תאגיד פלג הגליל בכלל והדירקטוריון בפרט, ומצאה ליקויים אחדים אשר הדירקטוריון והתאגיד הבטיחו לה כי יתוקנו בהקדם האפשרי. .__________________ .23 בדוח יועץ ב' צוין כי פלג הגליל בחר ביועץ המשפטי וברואה החשבון המבקר שלו ללא קבלת הצעות מחיר אחרות וללא מכרז, ואף שהם שימשו באותם תפקידים גם בצח"ר. 776 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותו של מנכ"ל פלג הגליל: למרות החשש לניגוד עניינים שציינה הוועדה בהחלטתה, ואף שהיא התנתה את כשירותו למלא את תפקיד מנכ"ל פלג הגליל בהתפטרותו מתפקידו כמנכ"ל צח"ר - הוא ממלא את שני התפקידים במקביל. המנכ"ל גם לא נמנע מלהימצא במצב של ניגוד עניינים, בניגוד לקביעתה של הוועדה ולמתבקש מן ההתחייבות. כל עוד לא שונתה החלטת הוועדה, היה על המנכ"ל לפעול לפיה. נראה שניגוד העניינים שבו נמצא מנכ"ל פלג הגליל, המשמש גם מנכ"ל צח"ר, אִפשר את המשך העסקתם של היועץ המשפטי ושל רואה החשבון המבק ר, אף שהם משמשים באותו תפקיד גם בצח "ר - זאת בלי שפלג הגליל בדק חלופות אחרות. כמו כן, לפי דוח יועץ ב' התקיימו התקשרויות והתחשבנויות בין פלג הגליל לצח"ר אשר אינן תואמות את היחסים שאמורים להתקיים בין חברה לספק. מנכ"ל פלג הגליל אף השתתף באופן פעיל במשא ומתן לע סקה בין המועצה המקומית חצור הגלילית לפלג הגליל וצח "ר וחתם בסופו של דבר על ההסכמים בשם שני האחרונים, זאת בניגוד להתחייבות להימנע מכל ניגוד עניינים, שלדבריו חתם עליה ביוני 2009 . בפברואר 2013 השיב היועץ המשפטי של תאגיד פלג הגליל למשרד מבקר המדינה כי מיום שבו תושלם העברת המניות הוא לא יוכל למלא את שני התפקידים שהוא ממלא כיום במקביל - היועץ המשפטי של פלג הגליל ושל צח"ר. היועץ המשפטי הוסיף כי הגיש בינואר 2013 , "עוד בטרם השלמת העברת המניות בפועל", הודעה בדבר סיום תפקידו כיועץ המשפטי של צח"ר. במרץ 2013 השיבה רשותהמים כי הממונה יברר עם תאגיד פלג הגליל את ניגוד העניינים של מר רודין העולה מדוח זה, וימליץ לפעול בהתאם. משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון פלג הגליל כי עליו להדק את הפיקוח על התנהלותו של התאגיד ולדון בדחיפות בפתרון בעיית ניגוד העניינים של המנכ"ל. משרד מבקר המדינה מעיר לממונה על שאפשר למר רודין לכהן בתפקיד מנכ"ל פלג הגליל במקביל להמשך תפקידו בצח"ר ובפארק צח"ר, בניגוד להחלטתה של הוועדה, ועל שאף אישר עסקה שבה פעל מנכ"ל התאגיד בניגוד עניינים מוסדי. זאת למרות חוות הדעת המשפטית של רשות המים, המצביעה על הבעיות העלולות להיווצר עקב מילוי שני התפקידים בידי מר רודין. במרץ 2013 ,השיבה מנהלת הוועדה, כי "לאחרונה 'עלתה לאויר' מערכת ניהול ישיבות חדשה אשר במסגרתה, בין היתר, נאגרים כלל המסמכים הנוגעים לכל אחד מהמועמדים החדשים באופן ממוחשב. כמו כן, בכוונתנו לקיים פרוייקט לסריק ה ושמירה ממוחשבת של תיקי מועמדים קודמים". משרד מבקר המדינה מעיר לוועדה כי עליה להודיע לממונה וליו"ר דירקטוריון התאגיד גם על הפסקת הטיפול בעניינו של מועמד לתפקיד ועל הנימוקים לכך, וכי חובתה לשמור ברשותה את המידע הרלוונטי הדרוש ולדאוג שלא יאבד. הרשות הממשלתית למים ולביוב 777 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . עסקאות גבייה ומוקד החלטת הממשלה מנובמבר 2011 קובעת כי יש "להטיל על הממונה לקבוע כללים אשר יאפשרו לתאגיד מים וביוב... להשתמש במנגנון הגביה של הרשות המקומית". בתזכיר החוק הוצע להתיר התקשרות לקבלת שירותי גבייה מהרשות המקומית, לפי כללים שתקבע מועצת רשות המים ובאישור מראש ובכתב מהממונה. ואולם כאמור, במועד סיום הביקורת טרם הסתיים הליך החקיקה, ומועצת רשות המים טרם קבעה את הכללים האמורים. מי כרמל 1. לתאגיד מי כרמל הסכם עם עיריית חיפה, שלפיו תספק לו העירייה שירותי גבייה, אשר יכללו הכנת חשבונות מים וביוב ושירותי קופה, גבייה ואכ יפה (להלן - הסכם השירותים). תמורת שירותים אלה ישלם לה התאגיד מדי חודש בחודשו 3.5% מסך התשלומים שגבתה העירייה והעבירה לו באותו חודש. לפי דוחותיו הכספיים של התאגיד, הוא שילם לעיריית חיפה בשנת 2010 עמלות גבייה בסך כ-5 מיליון ש"ח, ובשנת 2011 כ-7 מיליון ש"ח. עוד נקבע בהסכם השירותים כי עיריית חיפה תספק לתאגיד שירותי מוקד, לשם ריכוז פניות התושבים בנושאים שבתחום אחריותו ולשם תיאום פעולותיו מול העירייה ומול רשויות וגופים אחרים. תמורת שירותי המוקד ישלם התאגיד לעירייה 300,000 .ש"ח לשנה בדצמבר 2010 אישר דירקטוריון תאגיד מי כרמל הקמת מערך גבייה ומוקד עצמאי באמצעות עובדיו. החלטה זו התקבלה לאחר שהדירקטוריון דן בארבע חלופות שבחן יועץ חיצוני: מתן שירותים בידי העירייה; הפעלת מקצת השירותים בידי קבלן חיצוני ומקצתם בידי התאגיד (להלן - ביצוע משולב); הפעלת כל השירותים בידי התאגיד; והפעלת כל השירותים בידי קבלן חיצוני. החלופה שקיבלה את הציון המשוקלל הגבוה ביותר הייתה זו של הביצוע המשולב. היועץ החיצוני מצא כי העלות השנתית לתאגיד כשהשירותים ניתנים כולם בידי העירייה 24 היא כ-8.4 מיליון ש"ח- העלות הגבוהה ביותר, ואילו העלות השנתית לתאגיד כשהשירותים ניתנים באמצעות ביצוע משולב היא כ-5.4 מיליון ש"ח- העלות הנמוכה ביותר. הסכם השירותים נקבע לתקופה של 12 ( חודשים, מיום הקמת התאגיד 1.1.10 ). לפי ההסכם היה התאגיד רשאי להאריך את תוקפו בשתי תקופות נוספות של 12 חודשים כל אחת. כמו כן נקבע כי "בהסכמת שני הצדדים ניתן יהיה להביא הסכם זה לסיומו מכל סיבה שהיא ובלבד שנתנו לצדדים ולממונה הודעות על כך בכתב לפחות 60 ."יום מראש ביולי 2012 ביקש המנכ"ל מדירקטוריון מי כרמל לאשר בדיעבד את הארכת תוקף הסכם ולקראת הליכה להסכם ]שפג תוקפו [ השירותים, "לאור השינויים שחלו מאז נוסף מול העירייה". הדירקטוריון החליט לאשר את הארכת ההסכם לשנים 2011 -2012 . יצוין כי לפני הדירקטוריון לא הוצגו תחשיבים המבססים את הכדאיות הכלכלית של הארכת ההתקשרות עם העירייה. בדצמבר 2012 מסר תאגיד מי כרמל למשרד מבקר המדינה כי העירייה החליטה להמשיך לספק לו שירותי גבייה, וכי באותו חודש הוא העביר טיוטת הסכם ומִפרט שירותים להתייחסות העירייה. במאי 2013 מסר מי כרמל כי ההסכם עם העירייה "מזיק ופוגע בהתנהלות התאגיד ובשירות לתושבים", אך הוא האריך אותו נוכח החלטת הממשלה מנובמבר 2011, ואי-השלמת ההליכים לקביעת כללים בעקב ותיה (ראו להלן). .__________________ .24 .כולל קריאת מדי מים. במועד הביקורת נעשה שירות זה בידי קבלן חיצוני שהתאגיד התקשר אתו 778 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון מי כרמל על שאישר בדיעבד עסקה שלפי הנתונים שהיו בידו אינה כדאית לתאגיד. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי גם לפי הכללים שהוצע לקבוע בעקבות החלטת הממשלה היה על התאגיד להמנע מהמשך ההתקשרות עם העירייה מטעמי יעילות כלכלית (ראו להלן). 2. סקרי שביעות רצון מאפשרים לתאגידים לקבל תמונת מצב של איכות השירות הניתן ללקוחותיהם ולשפר את הטעון שיפור בנושא זה. משרד מבקר המדינה מצא כי מאז היווסדו לא ביצע תאגיד מי כרמל סקר שביעות רצון בקרב לקוחותיו. בישיבת ועדת ההנהלה של דירקטוריון התאגיד מאפריל 2010 , דיווח המנכ"ל כי במוקד שירות הצרכנים הצטברו פניות רבות שאינן מטופלות, וכי מבחינה זו קיים צורך להתנתק מהעירייה מוקדם ככל האפשר. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שתאגיד מי כרמל יבצע סקר שביעות רצון בנוגע לשירותים הניתנים לצרכן, הן לצורך בק רה על השירות שהעירייה נותנת לצרכניו והן לשם גיבוש החלטה כיצד להמשיך ולספק את השירות. תאגיד ימים תאגיד ימים שבבעלותה של עיריית קריית ים החל לפעול בשנת 2010 , וחתם עם העירייה על הסכם לאספקת שירותים בדצמבר 2009 . לפי ההסכם, תגבה עבורו העירייה את כל התשלומים - האגרות, ההיטלים והמסים - אשר מגיעים לו. בגין שירותי הגבייה ישלם תאגיד ימים לעירייה עמלת גבייה בשיעור של 3.5% מהסכומים שנגבו עבורו, בין סכומים שגבתה העירייה ובין סכומים שגבה התאגיד עצמו. תקופת ההסכם נקבעה ל-12 חודשים. הועלה כי ממועד סיום תקופה ההסכם ועד למועד סיום הביקורת לא דן דירקטוריון תאגיד ימים בנושא הארכת תקופת ההסכם, וממילא לא בחן את כדאיותו לעומת חלופות אחרות. בפועל, המשיך תאגיד ימים לרכוש מהעירייה שירותי גבייה תמורת תשלום עמלת הגבייה. מהדוחות הכספיים של התאגיד עולה כי בשנים 2010 ו- 2011 הוא שילם עמלת גבייה בסך 239,000 ש"ח ו- 696,000 .ש"ח בהתאמה במרץ 2013 מסר תאגיד ימים למשרד מבקר המדינה כי "במהלך הימים הקרובים יפורסם על ידי התאגיד מכרז פומבי לאספקת שירותי גבייה, באופן עצמאי ונפרד מהרשות המקומית". משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד ימים כי הסכמתו לשלם לעיריית קריית ים עמלת גבייה גם על סכומים שגבה הוא עצמו תמוהה. נמצא כי בפברואר 2012 התפטרה מתפקידה יו"ר דירקטוריון תאגיד ימים. עקב כך ירד מספר הדירקטורים לארבעה, ומאז לא התכנס הדירקטוריון. יצוין כי מספר הדירקטורים המזערי הנדרש לפי סעיף 63()(א1 ) לחוק התאגידים הוא חמישה דירקטורים. מתשובת עיריית קריית ים למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 וממסמכי התאגיד עולה כי בדצמבר 2012 שלחה העירייה לוועדה לבדיקת מינויים "בקשה לאישור מועמדות למשרת הדירקטור שאינה מאויישת", אך במועד התשובה טרם הסתיים הליך המינוי. משרד מבקר המדינה מעיר לתא גיד ימים כי מן הראוי שמיד עם אישור מינוי דירקטור לתאגיד, יתכנס הדירקטוריון וידון בכדאיות עסקת שירותי הגבייה עם העירייה ובהשוואתה לחלופות אחרות. הרשות הממשלתית למים ולביוב 779 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . מי בת ים תאגיד מי בת ים הוקם על ידי עיריית בת ים והחל לפעול ביולי 2009 . ממועד הקמתו התקשר התאגיד בהסכם עם עיריית בת ים למתן שירותי גבייה ולהפעלת מוקד עירוני לטיפול בתקלות מים וביוב. על פי ההסכם, שילם התאגיד לעירייה תשלום חודשי צמוד למדד המחירים לצרכן, בסך 500,000 ( ש"ח6 מיליון ש"ח לשנה). הסכם הגבייה האמור נחתם לתקופה של 24 חודשים והסתיים בסוף יוני 2011 . בתשובת עיר יית בת ים למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 .נמסר כי שירותי הגבייה כוללים, בין היתר, שירותי קריאת מדי מים בישיבת דירקטוריון תאגיד מי בת ים מאמצע יוני 2011 הוחלט על הארכת הסכם הגבייה בעוד שנה, בכפוף לאישור הממונה. מפרוטוקול הדיון עולה כי הדירקטוריון קיבל את ההחלטה בלי שהובאו לפניו נתונים שלפיהם הוא היה יכול לבחון את כדאיות ההסכם לעומת חלופות אחרות. בחודשים יולי עד אוקטובר 2011 פנה תאגיד מי בת ים כמה פעמים לממונה, בבקשה לאשר את הארכת ההתקשרות. הממונה סירב לאשר את ההסכם, בנימוק שהוא ממתין ליישום החלטות ועדת ניסן (ראו לעיל במבוא). לפי דוחותיו הכספיים של התאגיד לשנת 2010 , היו הכנסותיו בשנה זו כ-78 מיליון ש"ח ועלות הגבייה- 6.2 מיליון ש"ח; לפי דוחותיו הכספיים של התאגיד לשנת 2011 , היו הכנסותיו בשנה זו כ-67 מיליון ש"ח ועלות הגבייה- כ-6.3 .מיליון ש"ח יוצא אפוא שעמלת הגבייה הסתכמה בכ -8% מסך ההכנסות של התאגיד בשנת 2010, ובכ- 9.5% מסך הכנסותיו בשנת 2011. מתשובת תאגיד מי בת ים למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 ,עולה כי בינואר שנה זו לאחר מועד סיום הביקורת, הוא האריך את תוקף הסכם הגבייה עד יוני 2013. עיריית בת ים השיבה כי הוצאותהגבייה "הן פונקציה ישירה להיקף המונים/הצרכנים... יש להביא בחשבון שכמות הצרכנים בבת ים מאוד גבוהה (בשל דירות קטנות) ומחייבת עבודות גבייה ועלויות... בהיקף רחב". משרד מבקר המדינה מעיר כי תאגיד מי בת ים הסכים להאריך את הסכם הגבייה עם העירייה בלי לבדוק את כדאיות העסקה לעומת חלופות אחרות. מי אביבים התאגיד הוקם על ידי עיריית תל אביב-יפו והחל לפעול בינואר 2010 . באותו חודש הוא חתם עם העירייה על הסכם למתן שירותי גבייה והפעלת מוקד עירוני לטיפול בתקלות מים וביוב25 . תקופת ההסכם הייתה לשלוש שנים, ונקבע שלאחר מכן "ההסכם יתחדש בכפוף לאישור הממונה, שיינתן בהתאם להוראות החוק ובכפוף לעמידה בשיעורי הגבייה והעמלה". על פי ההסכם, ישלם תאגיד מי אביבים לעירייה עמלה בסך 3.5% מהסכומים שייגבו, "בין על ידי התאגיד בגבייה אקראית ובין על ידי העירייה, עבור התאגיד", ונוסף על כך ישלם לה עבור שירותים נלווים לשירותי הגבייה - הכוללים רכישה, הנפקה ומשלוח של טפסים, הודעות והתראות, עלויות מחשוב וכו'. לפי הדוחות הכספיים של התאגיד לשנת 2010 , היו הכנסותיו בשנה זו כ-391 מיליון ש"ח בתוספת מע"ם, והעמלה ששילם לעירייה, כולל עלויות נלוות, .__________________ .25 תאגיד מי אביבים הסביר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי ההסכם צורף כנספח לרישיון שנתן לו הממונה בינואר 2010. 780 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . הייתה כ-28 מיליוןש"ח; לפי הדוחות הכספיים של התאגיד לשנת 2011 , היו הכנסותיו בשנה זו כ -375 מיליון ש"ח בתוספת מע "ם, וסך העמלה ששילם לעירייה היה כ -25.7 מיליון ש"ח26 . מכאן שבשנים 2010 -2011 הסתכמו עמלת העירייה והחזר ההוצאות שקיבלה בגין שירותים נלווים בכ-7% מהסכומים שנגבו מהצרכנים. בפברואר 2013 השיב תאגיד מי אביבים למשרד מבקר המדינה כי פנה לעיריית תל אביב-יפו "בניסיון לשפר את תנאי הסכם הגבייה. בשנת 2012 סוכם על הפחתת סך של1.7 מיליון ש"ח מהוצאות המחשוב הנכללות בהוצאות בגין שירותים נלווים". עוד השיב התאגיד למשרד מבקר המדינה, כי מאחר שבהסכם נקבע כי הוא יתחדש "בכפוף לאישור הממונה, שיינתן בהתאם להוראות החוק, ובכפוף לעמידה בשיעורי הגביה והעמלה", הוא לא יכול שלא לחדש את הסכם הגבייה כל עוד עיריית תל אביב -יפו עומדת בשיעורי הגבייה והעמלה, ולכן "לא היתה לו סיבה לבצע בדיקת חלופות להסכם הגביה כאמור". משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי אביבים ולממונה כי עליהם לפעול לפי מטרת חוק התאגידים בעניין ניהול משק המים ביעילות ובחיסכון. לדעת משרד מבקר המדינה, על התאגיד לבחון חלופות להציג לממונה עבודת מטה סדורה ולפרט בה את היתרונות והחסרונות של ההתקשרות עם הע ירייה לעומת החלופות האחרות. על הממונה להימנע מלאשר את המשך ההתקשרות בהסכמי גבייה בין מי אביבים לעיריית תל אביב-יפו לפני קבלת עבודת המטה האמורה ובחינת החלופה המיטבית לתאגיד. במרץ 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי "כלל פעולות התאגיד ובפרט התקשרויות שהוא מבצע צריכים להיות לפי מכרז, על בסיס שיקולים כלכליים ולטובתו של התאגיד באופן שיביא לחיסכון וליעילות בנקודת מבטו של התאגיד". לדבריה, הסכמי הגבייה שנחתמו בין הרשויות המקומיות לתאגידים "אמורים היו להיות זמניים ולא נועדו לקשור את התאגידים לטווח הארוך ומכיו ון שלא נעשו בתנאי מכרז, התנאים בהם לא ממקסמים את טובתו הכלכלית של התאגיד ולא משרתים את העיקרון של העצמאות של התאגיד". כן מסרה רשות המים כי נוכח המלצות ועדת ניסן והחלטת הממשלה מנובמבר 2011 , החליט הממונה בשלב זה לאשר לתאגידים להמשיך בהתקשרויות הנוכחיות. עוד השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 כי עמדתה העקרונית היא שיש ליצור הפרדה מהותית בין התנהלות התאגיד לבין הרשות המקומית, "ולמצער, בהינתן החלטת הממשלה... על ידי פיקוח הדוק... ובחינת טובתו הכלכלית של התאגיד ועצמאותו..." אך "לעיתים ישנם ממשקים הנסתרים מעין הממונה על תאגידים ושלא היו צריכים להתקיים ונעשו באופן שעלול לפגוע בטובתו הכלכלית של התאגיד ומתוך כך בטובת צרכניו". בפברואר 2013 השיב הממונה על התקציבים במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי "משרד האוצר סבור כי על תאגידי המים והביוב לפעול בצורה יעילה לניהו ל משק המים המקומי עליו הם אחראים. כמו כן על חברי הדירקטוריון של התאגידים מוטלת החובה לוודא כי החלטות התאגיד הינן לטובת התאגיד ובכלל זה גם לעניין עסקאות מול הרשויות המקומיות". .__________________ .26 יצוין כי הדוחות הכספיים מבטאים הכנסות על בסיס מצטבר, ואילו התשלום לעירייה הוא בגין תשלומים שנגבו בפועל. זאת ועוד, בדוחות הכספיים נפרסות ההכנסות מהיטלי פיתוח על פני 25 שנים, ואילו העמלה המשולמת לעירייה משולמת על מלוא התקבול עם גבייתו. הרשות הממשלתית למים ולביוב 781 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . משרד מבקר המדינה מעיר לממונה על התאגידים, כי גם בתזכיר החוק הוצע כי תאגיד לא יתק שר בעסקה עם רשות מקומית, אלא מטעמים של יעילות כלכלית לתאגיד ושיפור השירות לצרכנים. לכן, גם לאחר החלטת הממשלה מנובמבר 2011 חלה על הממונה החובה להביא בחשבון שיקולי כדאיות כלכלית בבואו לאשר עסקאות בין תאגידי מים וביוב לבין רשויות מקומיות. עוד מעיר משרד מבקר ה מדינה לממונה כי עליו להדק את הפיקוח על הארכת הסכמי הגבייה של התאגידים מי כרמל, ימים ומי בת ים עם הרשויות המקומיות במועדם. .תשלומי הרשויות המקומיות עבור צריכת מים ושירותי ביוב .ככל צרכן אחר, על הרשויות המקומיות לשלם לתאגידים עבור צריכת המים ושירותי הביוב של מוסדותיהן. יצוין כי הרשויות המקומיות נחשבות לצרכני מים גדולים של תאגידי המים. מי כרמל משרד מבקר המדינה מצא כי עיריית חיפה משלמת תשלומים עבור צריכת המים של מוסדותיה ועבור שירותי הביוב הניתנים להם ישירות בקופתה, ואף גובה לקופתה חלק מתשלומי צרכנים אחרים, במקום להעביר את התשלומים לחשבון התאגיד. בכל רבעון נעשית התחשבנות לגבי כספים אלה עם תאגיד מי כרמל, כנגד התחייבויותיו לעירייה. מדוח "התחשבנות עירייה-תאגיד גבייה" עולה כי בשנת 201127 גבתה העירייה ישירות לחשבון הבנק של התאגיד כ -144 מיליון ש"ח, וכ -55 מיליון ש"ח גב תה לקופתה 28, מהם כ -13 מיליון ש"ח ששילמה עבור צריכת המים של מוסדותיה ועבור שירותי הביוב שניתנו להם. עוד עולה כי בשלושת הרבעונים הראשונים של שנת 2012 גבתה העירייה לחשבון הבנק של התאגיד כ-142 מיליון ש"ח, וכ-9 מיליון ש"ח גבתה לקופתה, מהם כ-8 מיליון ש"ח ששילמה עבור צריכת המים של מוסדותיה ועבור שירותי הביוב שניתנו להם. מנובמבר 2011 הפסיקה העירייה להעביר לקופת התאגיד תשלומים בגין צריכת מים ושירותי ביוב שגבתה לקופתה, ומאז גדל חובה לתאגיד והגיע במועד סיום הביקורת לכ-6 .מיליון ש"ח בפברואר 2013 השיב תאגיד מי כרמל למשרד מבקר המדינה כי בדצמבר 2012 כתב מנהל הכספים שלו לעיריית חיפה ודרש את תשלום החוב שעמד על 6 מיליון ש"ח. בסוף ינואר 2013 התקבל מהעירייה סכום של1.5 מיליון ש"ח, וקיימת מחלוקת בנוגע לכ-3 מיליון ש"ח מהחוב שנותר, המסתכם ב-4.5 מיליון ש"ח. עיריית חיפה השיבה באפריל 2013 כי היא אינה מעכבת תשלומים, וכי תשלום חשבונות המים של העירייה לתאגיד נעשה באמצעות קיזוז מול השירותים שהיא נותנת לתאגיד, וקיימות מחלוקות בינה לבין התאגיד שטרם הסתיימו, בעיקר בנושא עלות השירותים שניתנים לתאגיד. .__________________ .27 דוח כזה הופק משנת 2011. 28 .סכום זה קוזז לאחר מכן מחבות תאגיד מי כרמל לעיריית חיפה 782 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . בפברואר 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי "לדעת הממונה, על התאגיד והרשות המקומית לפעול בהתאם להסכם הגביה שנחתם ביניהן, ולרשות המקומית מוטלת חובה להעביר את כספי הגביה בגין שירותי מים וביוב שניתן לתאגיד ללא דיחוי". משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית חיפה כי עליה להעביר במועד את הכספים המגיעים לתאגיד מי כרמל, ולהימנע בעתיד מעיכוב בתשלום כספי הגבייה. כמו כן, על תאגיד מי כרמל לפעול בנחישות לקבלת הכספים המגיעים לו מהרשות המקומית. אין זה ראוי שתאגיד שנוקט הליכי גבייה נגד צרכנים אחרים שמאחרים בתשלומים, יאפשר לעירייה לפגר בתשלום שלה במשך יותר משנה. פלג הגליל באוגוסט 2012 כתב ראש חטיבת הכספים של פלג הגליל לגזבר של המועצה המקומית ראמה כי התאגיד העריך את עלויות צריכת המים של מגרש הכדורגל העירוני עבור החודשים מרץ עד יוני 2012 , תקופה שבה מדי המים במגרש ניזוקו, ויחייב אותה. ההערכה הסתכמה בכ- 703,000 ש"ח בתוספת מע"ם, ולחשבון נוספו עלויות תיקון הנזקים למדי המים בסך כ - 23,000 ש"ח בתוספת מע"ם. בביקורת שעשה משרד מבקר המדינה ביולי 2012 , נמצא כי חוב זה לא נרשם בכרטסת הנהלת החשבונות של התאגיד. רק בעקבות הביקורת, בדצמבר 2012 , נרשם החוב בכרטסת. בישיבה בהשתתפות מנכ"ל פלג הגליל וראש המועצה המקומית ראמה שהתקיימה בספטמבר 2012 ., נדרשה המועצה לשלם את החוב מוקדם ככל שניתן משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד פלג הגליל כי עליו להקפיד על רישום מלא ומסודר של כל חובות הרשויות המקומיות כלפיו, ולפעול במרץ לגביית מלוא החובות המגיעים לו. בפברואר 2013 השיב תאגיד פלג הגליל למשרד מבקר המדינה כי הוא מעדיף להגיע לידי "הסדר וגבייה של מלוא הסכום בדרך ההסכמה" וכי "פלג הגליל לא ויתרה" לרשות המקומית על תשלום החוב. במרץ 2013 השיבה המועצה המקומית ראמה למשרד מבקר המדינה כי היא חולקת על החישובים וההערכות של התאגיד ועל הסכום שעליה לשלם לו לטענתו בגין צריכת מים. עוד הוסיפה המועצה המקומית כי היא תפעל "בימים הקרובים לקביעת פגישה עם התאגיד" בניסיון להביא לפתרון המחלוקת. בפברואר 2013 השיב משרד הפנים למשרד מבקר המדינה, כי "עמדת משרד הפנים כי על הרשויות המקומיות לשלם את תשלומי המים באופן שוטף לתאגידי המים". משרד מבקר המדינה מעיר לרשויות המקומיות כי עליהן להקפיד על תשלומי המים בגין צריכה שלהן ושל מוסדותיהן, ועל התאגידים להקפיד על גביית תשלומים אלה. .היטלי מים וביוב .היטלי מים וביוב הם תשלומים המיועדים להקמת תשתיות לצורך אספקת שירותי מים וביוב למבנה בהקמה. בעל הנכס המגיש בקשה להיתר בנייה מחויב בתשלומם. עם הקמת תאגידי הרשות הממשלתית למים ולביוב 783 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . המים והביוב, הועברה אליהם הסמכות לגבות את ההיטלים, וכן הוטלה עליהם החובה להקים את התשתיות שבגינן ההיטלים נגבים29. נמצא כי בכמה מקרים המשיכו הרשויות המקומיות לגבות היטלי מים וביוב גם לאחר הקמת התאגידים. במרץ 2013 מסרה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי "כל תמורת היטלי מים וביוב מיום הקמת התאגיד, שייכות לתאגיד וזאת משורה של נימוקים משפטיים ועקרוניים הנוגעים ... ולמהותם של ההיטלים אשר נועדו לש ]חוק התאגידים [ לתכלית החוק מש תשתיות מים וביוב ולאור העובדה שעם הקמת התאגיד, תשתיות אלה אינן בידי הרשות המקומית". בפברואר 2013 השיב משרד הפנים למשרד מבקר המדינה כי "תשלומים אשר העילה לגבייתם נוצרה לפני הקמת התאגיד צריכים להיגבות לקופת הרשות המקומית". רשות המים ומשרד הפנים הוסיפו כי נושא זה מצוי במחלוקת משפטית ומתברר אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה. באפריל 2013 השיב המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקלי) למשרד מבקר המדינה כי "המחלוקת בנושא זה, אשר הובאה לפתחו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה... הוכרעה בחוות דעת מיום 11.3.13 " (להלן- חוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה), ולפיה "מיום הקמת התאגיד ניטלות מהרשויות המקומיות הסמכויות בנוגע להיטלי מים וביוב. מדובר הן על סמכות ההטלה של חיוב, הן על סמכות הוצאת דרישות תשלום והן על סמכות גביית דרישות תשלום שהוצאו לפני הקמת התאגיד או לאחר הקמתו... יש לקבוע הוראת מעבר אשר תקבע הסדר לגבי דרישות ששולמו... דרישות תשלום ששולמו עד למועד פרסום חוות הדעת יוותרו בידי הרשות המקומית. אולם דרישות תשלום שהוצאו וטרם שולמו לא ייגבו, אלא יועברו בצורה מרוכזת מהרשות המקומית לתאגיד". להלן מקרים שבהם המשיכו הרשויות המ קומיות לגבות היטלי מים וביוב גם לאחר הקמת התאגידים: מי עכו תאגיד מי עכו הוקם על ידי עיריית עכו והחל לפעול ב - 1.3.10 (להלן- המועד הקובע). ממסמכי עיריית עכו עולה כי היא המשיכה לגבות היטלי מים וביוב גם לאחר המועד הקובע, בגין בקשות להיתרי בנייה שהוגשו לפני מרץ 2010 . ביולי 2010 פנה תאגיד מי עכו לעיריית עכו בדרישה שתפסיק לגבות היטלי מים וביוב לקופת העירייה, וביקש ממנה להוציא הנחיה להפקיד את כספי ההיטלים והאגרות בגין מים וביוב בקופת התאגיד. במכתב העירייה לממונה באותו חודש טענה העירייה כי היא רשאית לגבות היטלי מים וביוב בגין כל בקשה להיתר בנייה שהוגשה לפני המועד הקובע, בהסתמך על חוות דעת משפטית מטעם יועציה. היועצת המשפטית של רשות המים עו"ד חנה פרנקל מסרה בנובמבר 2010 ,חוות דעת לממונה ולפיה "עם הקמת התאגיד מנועה הרשות המקומית להטיל ולגבות היטלי מים וביוב בשל תוספת בניה, בניה חדשה וכן בגין התקנת מערכות או חלקי מערכות חדשים של מים וביוב החיוב". חוות הדעת של היועצת המשפטית דוחה אפוא ]י[המיועדים לשמש את הנכסים נשוא את טענתה של עיריית עכו, שלפיה היטלים שיסודם בבקשה למתן היתר שהוגשה טרם הקמת התאגיד שייכים לעירייה. הממונה מסר לעיריית עכו את חוות הדעת, והעתקה נשלח לבא כוחו של התאגיד. .__________________ .29 סעיף139 .לחוק התאגידים 784 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . בסיכום פגישה מנובמבר 2010 , בהשתתפות הממונה וראש עיריית עכו, קבעה יחידת הממונה כי כל ההיטלים שנגבו אחרי המועד הקובע, בין על ידי העירייה ובין על ידי התאגיד, "שייכים לתאגיד. האמירה שאם העירייה הוציא ה חיוב על ההיטל אז ההיטל שייך לעירייה אינה מקובלת על הממונה". עוד נקבע כי העירייה תגיש לממונה רשימת נכסים שבנוגע להם יש בעניין זה מחלוקת, והוא "יחליט ויעביר את תשובתו לעירייה למי שייכים ההיטלים שנגבו לאחר היום הקובע". בדצמבר 2010 כתבה עיריית עכו לממונה כיהנקבע בסיכום הפגישה אינו מקובל עליה, וכי לפי עמדתה כל בקשת היתר בנייה שהוגשה לפני יום קבלת רישיון התאגוד "מזכה את העירייה בהיטלים בגין אותה בקשת היתר". עוד מסרה העירייה כי אין היא מסכימה שהממונה יפסוק במחלוקת. העירייה צירפה רשימת היטלים שנויים במחלוקת, בגין נכסים שתאריך הגשת הבקשות להיתר בנייה בעניינם היה לפני המועד הקובע, ואילו מועד תשלום האגרה בגין ההיתר היה לאחר מועד זה. מהרשימה עולה כי העירייה גבתה לאחר המועד הקובע היטלי מים וביוב בסך כ-10 .מיליון ש"ח באוגוסט 2011 , לבקשת הממונה, הגיש יועץ חיצוני לרשות המים דוח "ביקורת גביית היטל הנחת צנרת מים והיטל ביוב - תאגיד מי עכו". היועץ בדק, מתוך רשימת הנכסים שבמחלוקת, נכסים שהעירייה גבתה בגינם היטלים בסך כ-9.8 מיליון ש"ח, ומצא כי כ-8.5 מיליון ש"ח מהם מגיעים לתאגיד מי עכו וכ -1.3 מיליון ש"ח מהם מגיעים לעירייה. עיריי ת עכו מסרה לממונה כי עמדת רשות המים אינה מקובלת עליה. עד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2012 , לא שילמה עיריית עכו לתאגיד את כספי היטלי המים והביוב שגבתה לאחר המועד הקובע. בתשובת תאגיד מי עכו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 נמסר כי "בשלב זה התאגיד ממתין להוראות הממונה". עיריית עכו השיבה באותו חודש כי היא פועלת להסדרת המחלוקת בינה לבין הממונה בעניין "הזכאות על ההיטלים" וכי "התקיימו מספר פגישות עבודה לקידום הנושא", עוד השיבה עיריית עכו במאי 2013 כי היא תפעל בהתאם לחוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה. משרד מבקר המדינה מעיר כי על תאגיד מי עכו ועל עיריית עכו לפעול בדחיפות ליישוב המחלוקת ולפעול בהתאם לחוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה. מי כרמל תאגיד מי כרמל החל לפעול ב- 1.1.10 . ברישיונו נקבע כי זכויותיו לגבות תשלומים מצרכניו אינן ניתנות להעברה במישרין או בעקיפין, אלא באישור הממונה מראש ובכתב. נמצא כי ביוני 2010 הוסכם בין נציגי עיריית חיפה ובין נציגי תאגיד מי כרמל, ובראשם מנכ"ל התאגיד מר נור אלדן, כי "כל ההיטלים שנרשם בגינם הוראת חיוב בשנת 2009 ישולמו לעירייה גם אם התשלום בפועל מתבצע בשנת 2010 . מוסכם שהיטלים הנדר שים בהוראת חיוב החל מ - 1.1.2010 יוכנו וישולמו לטובת תאגיד מי כרמל". מנכ"ל התאגיד הסכים לכך בלי לקבוע הסתייגויות בעניין מצבים שבהם הוצאה הודעת החיוב לפני הקמת התאגיד, אך התאגיד הוא שנושא בנטל הקמת התשתיות. מכאן שהתאגיד נושא אפוא במלוא העלויות של הקמת התשתיות, בלי שיהיו בידיו נתונים על העלות של היעדר הסתייגות כזאת. כמו כן, מנכ"ל התאגיד נתן את הסכמתו לכך, אף על פי שלא ביקש וממילא לא קיבל את אישורם של דירקטוריון התאגיד ושל הממונה להעברת הזכויות של התאגיד בהיטלי המים והביוב. הרשות הממשלתית למים ולביוב 785 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . בפברואר 2013 השיבה עיריית חיפה למשרד מ בקר המדינה כי היא סבורה כי "מקום שהתשתיות כולן הוקמו על ידיה טרם הקמת התאגיד, היא זכאית לקבל את תשלום ההיטלים גם אם החיובים יצאו אחרי הקמת התאגיד... לעניין סוגיה זו, ובמידה שתהיה הכרעה משפטית בה, נפעל בהתאם על פיה". לגבי ההסכם שחתמה עם התאגיד, מסרה העירייה כי "מדובר בהסדר עד אשר תהיה קביעה בבית המשפט". בפברואר 2013 השיב תאגיד מי כרמל כי הוא ניאות "שלא לדרוש כפל תשלום מצרכן אשר נדרש לשלם על ידי העיריה טרם הקמת התאגיד. אולם זאת אל מול הצרכן עצמו... מי כרמל דורש]והיא[ ...מעולם לא ויתרה על כספי היטלי מים וביובת מן העיריה להעביר אליה את התקבולים השייכים למים וביוב, על מנת שישמשו לייעודם קרי הקמת התשתית על ידי התאגיד... העיריה מצידה ממתינה להכרעה משפטית של היועץ המשפטי לממשלה מכיוון שהיא חולקת על חלק מהחוב". דוגמה לאובדן הכנסות לתאגיד מי כרמל היא ההיטלים ששילמה חברת תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ (להלן - תש"ן) לעיריית חיפה עבור חיבור אחד ממתקניה (להלן - הטרמינל) למערכת הביוב. כבר בשנת 2004 , לפני הקמת התאגיד, פנתה תש"ן לעיריית חיפה בבקשה לבחון אפשרות לחבר את הטרמינל למערכת הביוב, בעקבות דרישה של המשרד להגנת הסביבה. בשנת 2008 הוציאה עיריית חיפה את החיוב הראשון בעניין הטרמינל, בסך כ-15.6 מיליון ש"ח. תש"ן, שחלקה על החיוב, הגישה ערר לבית משפט השלום בחיפה במאי 2008 , וביוני 2010 הגישה כתב ערר מתוקן30 . באוגוסט 2010 , כשמונה חודשים לאחר שהחל תאגיד מי כרמל לפעול, שילמה תש"ן לעיריית חיפה כ - 306,000 ש"ח בגין היטל ביוב. באותו חודש הוציא תאגיד מי כרמל לתש"ן דרישת חיוב, בין היתר בגין היטלי מים וביוב עבור הטרמינל, בסך כ -33.7 מיליון ש"ח. בדצמבר 2010 הגישה תש"ן עתירה לבית המשפט המחוזי נגד עיריית חיפה ותאגיד מי כרמל, לביטול דרישת התשלום 31 . במרץ 2011 החליטה ועדת הערר32 , לבקשת תש"ן, לצרף את תאגיד מי כרמל כמשיב נוסף לעתירה מיוני 2010 . במאי 2011 הודיע תאגיד מי כרמל לבית המשפט כי הוא מתנגד לבקשת תש"ן לצרפו כמשיב בהליך, וכי אין הוא "בעל דין דרוש בערר זה". ביולי 2011 הודיע התאגיד לתש"ן כי דרישות התשלום שהוציא מבוטלות, "בשל חשש לכפל תשלום ולשם הזהירות ובשל התמשכות ההליכים מול העירייה". בספטמבר 2011 החליט בית המשפט כי התאגיד "לא יצורף לערר ואולם ההכרעה שתיפול בהליך... תחייב אף אותו". באותו חודש הוציא התאגיד לתש"ן דרישה לתשלום היטל ביוב בסך כ-16.8 "מיליון שח. באוקטובר 2011 הודיע התאגיד לבית המשפט כי הדרישה האמורה מבוטלת, וכי מדובר בטעות. במרץ 2012 נקבע בהסכם גישור בין הצדדים כי תש"ן תשלם לעיריית חיפה60 מיליון ש"ח בגין כלל ההיטלים הנוגעים לטרמינל. בהסכם לא צוין מהו סכום היטלי המים והביוב הנוגעים לטרמינל. עוד נקבע בהסכם הגישור כי העירייה תודיע לתאגיד מי כרמל כי תש"ן "סילקה את כל היטלי המים והביוב בגין כלל שטח הנכס נשוא ההסכם... וכי יש לחברה למערכת הביוב ללא כל חיוב נוסף". במרץ 2012 נתן בית המשפט תוקף של פסק דין להסכם הגישור, וחייב את מי כרמל "בכל הקשור לסילוק מלוא חיובי אגרות הנחת צנרת מים". .__________________ .30 העתירה הוגשה לאחר שהעירייה שלחה לתש"ן בינואר 2009 ""דרישת תשלום היטלי פיתוח נוספת בגין הטרמינל. שליחת הדרישה הנוספת נעשתה בין היתר על סמך נתונים שהגישה תש"ן לעירייה (לבקשת העירייה). הדרישה הנוספת כללה תשלום בסך כ-9.8 מיליון ש"ח בגין אגרת הנחת צינורות וכ-26.4 .מיליון ש"ח בגין היטלי ביוב 31 עת"מ 1733 -12-10 תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ נ' עיריית חיפה ואחרים (מובא מתקדין, 2012 .) 32 ועדת ערר לפי חוק הרשויות המקומיות (ביוב), התשכ"ב- 1962. 786 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . במרץ 2012 הודיעה עיריית חיפה למנכ"ל מי כרמל על פסק הדין, ומסרה לו כי יש לחבר את הטרמינל למערכת הביוב ללא כל חיוב נוסף. באפריל 2012 השיב מנכ"ל מי כרמל לעירייה כי התאגיד הוציא עבור חיבור הטרמינל דרישת חיוב שנגנזה בסך כ -9.5 מיליון ש"ח, וכדי שהתאגיד יוכל לחבר את הטרמינל לביוב הוא מבקש מהעירייה שתשלם לו מסכום הפשרה סך של 9.5 .מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי כרמל כי חוסר העקביות שלו בחישוב היטלי מים וביוב בגין הטרמינל מעלה תמיהה: באוגוסט 2010 הוא הוציא חיוב בסך33.7 מיליון ש"ח, בספטמבר 2011 - בסך16.8 מיליון ש"ח, ואילו באפריל 2012 הוא טען כי העלות של הקמת התשתית עומדת על 9.5 מיליון ש"ח. על התאגיד לבדוק אפוא את מערך חישוב היטלי המים והביוב שלו ולפעול לכך שסטיות גדולות כאלה לא יישנו. עד מועד סיום הביקורת לא העבירה עיריית חיפה את הסכום האמור לתאגיד מי כרמל, ומי כרמל לא חיבר את הטרמינל למערכת הביוב. לטענת העירייה, אי -ביצוע העבודות גורם להמשך השימוש "בפתרונות בלתי חוקיים המזהמים את הסביבה". בפברואר ובאפריל 2013 השיבה עיריית חיפה כי עוד בשנת 2008 , לפני שהוקם תאגיד מי כרמל, חויבה תש"ן בהיטלים. לדברי העירייה, ההחלטות על ביצוע העבודות, לרבות עבודות נרחבות ביותר, התקבלו על ידה. עוד השיבה העירייה כי קיימת "מחלוקת מהותית" בינה ובין מי כרמל בנושא היטלי הפיתוח, וכי בכוונתה "להביא את עמדתה לבירור מול היועץ המשפטי לממשלה ובהמשך במידה והמחלוקת לא תיושב בהסכמה, לפעול ... לשם בירור המחלוקת". במאי 2013 השיבה עיריית חיפה כי היא אינה מקבלת את עמדת רשות המים ואת עמדת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, "כאילו במועד הקמת התאגיד, עברה לידי התאגיד הזכות לחובות בגין עבודות שבוצעו על ידי העירייה והעירייה החלה לפעול לגבייתם". בתשובה צוין כי "העירייה אינה חולקת על זכות התאגיד לכספי היטל אשר מיועד לממן ביצוע עבודות, אשר יבוצעו על ידי התאגיד, וזאת גם אם העירייה החלה לפעול לגביית ההיטל לפני מועד הקמת התאגיד... יתכנו מקרים סבוכים יותר (בעיקר בתקופת התפר שבסמוך להקמת התאגיד), בהן חלק מהעבודות בוצעו על ידי העירייה וחלקן יבוצעו בהמשך על ידי התאגיד. במצב זה על העירייה והתאגיד להגיע להסדר פרטני אשר יחלק את כספי ההיטל... וזאת בין אם גבייתו נעשתה על ידי העירייה ובין אם על ידי התאגיד". מתשובת תאגיד מי כרמל ותש"ן מפברואר 2013 עולה כי לאחר מועד סיום הביקורת חיבר התאגיד את הטרמינל למערכת הביוב, אף שטרם קיבל כספים מהעירייה. הרשות הממשלתית למים ולביוב 787 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . משרד מבקר המדינה מעיר כי היטלי המים והביוב שגבתה עיריית חיפה מתש"ן לאחר הקמת תאגיד מי כרמל נגבו שלא כדין, גם לפי עמדת העירייה, שכן עלויות ביצוע חיבור הטרמינל של תש"ן למערכת הביוב הוטלו על התאגיד. ביצוע הגבייה נעשה בניגוד לעמדת רשות המים, ולמעשה גרם להוצאת כספים ממשק המים והביוב למטרות מוניציפליות. על העירייה לפעול בדחיפות ליישוב המחלוקת בינה ובין מי כרמל ולשלם לתאגיד את הכספים המגיעים לו, ועל התאגיד לפעול בנחישות לגבייתם מהעירייה. על העירייה והתאגיד לפעול ליישום חוות הדעת וההנחיות של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה בנוגע להיטלי מים וביוב. אם העיריה סבורה כי חוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ועמדת רשות המים שגויות, מן הראוי שתפעל בדחיפות להבאת עמדתה ליועץ המ שפטי לממשלה לבירור ולהכרעה, ועליה לפעול לפי ההחלטה שתתקבל. על הממונה לעקוב אחר יישום הנחיות היועץ המשפטי לממשלה. מי נתניה ממסמכי התאגיד עולה כי עיריית נתניה "עורכת, באמצעות יועץ מטעמה, בדיקה באשר לחריגות בנייה שלא שולמו בגינן היטלים, לרבות היטלי מים וביוב ", וכי בעקבות הבדיקה גבתה העירייה היטלים בגין חריגות בנייה אלה. בנובמבר 2012 סוכם בין תאגיד מי נתניה ובין העירייה כי ממועד זה לא תבצע העירייה פעולות חיוב או גבייה של היטלי מים וביוב בגין החריגות שמצאה. אשר להיטלי מים וביוב שנגבו בגין חריגות בנייה עד למועד זה, "יימסרו נתונים למי נתניה ותיערך התחשבנות בין הצדדים". במועד סיום הביקורת טרם נעשתה התחשבנות כזאת, ולתאגיד לא ידוע בכמה מסתכמים התקבולים של היטלי המים והביוב שגבתה העירייה במקומו. בתשובת תאגיד מי נתניה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 נמסר כי "התאגיד פעל וממשיך לפעול מול העירייה על מנת לקבל את הנתונים ולהשלים את ההתחשבנות". רשות ".]משרד מבקר המדינה[ המים השיבה כי "על התאגיד לפעול כהמלצת המבקר משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית נתניה כי עליה למסור לתאגיד מי נתניה את מלוא המידע הרלוונטי על היטלי המים והביוב שגבתה לאחר הקמתו, וכי על שני הצדדים לפעול ללא דיחוי לסיום ההתחשבנות ולהעברת כספי היטלי המים והביוב לתאגיד. פלגי מוצקין תאגיד פלגי מוצקין הוקם על ידי עיריית קריית מוצקין והחל לפעול ביולי 2009 (להלן- היום הקובע). באוקטובר 2008 , לפני הקמת פלגי מוצקין, חתמו משרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון) והעירייה על הסכם, ולפיו תבצע העירייה את כל עבודות הפיתוח הדרושות להקמת 3,500 יחידות דיור (להלן - יח"ד), בנייני מסחר ותעשייה ומוסדות ציבור במתחם כורדני שבקריית מוצקין (להלן - האתר), לרבות הקמת תשתיות מים וביוב. בגין עבוד ות פיתוח אלה תגבה העיריי ה מהחברות ומהיזמים אגרות והיטלים, ומשרד השיכון יגבה מהם היטלים עבור חלקו היחסי בעבודות הפיתוח בשטחים ציבוריים פתוחים, המיועדים ל -656 יח"ד בשלב א'. בעת הקמת התאגיד, יולי 2009 ., טרם הוחל בביצוע העבודות באתר 788 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . באוגוסט 2010 כתב הממונה לראש עיריית קריית מוצקין כי "מיום הקמת התאגיד כל עבודות הפיתוח הרלוונטיות לתחום עיסוקו - יבוצעו על ידי התאגיד בלבד. המימון לכך יבוא מגביית היטלי מים וביוב, אשר יש לאפשר לתאגיד לגבותם". אף על פי כן, בספטמבר 2010 סוכם בישיבה בראשות הממונה ובהשתתפות נציגי משרד השיכון ורשות המים כי "העיריה תשלים הקמת 650 יחידות ראשונות" באתר, "כולל פיתוח מלא וכולל פתרונות ביניים לבעיות הביוב בהתאם להתחייבותה למשרד השיכון ותגבה את ההיטלים בגין יחידות אלה"; את העבודות להקמת יתר היחידות באתר יבצע במלואן התאגיד, כנגד היטלים. משרד השיכון ייערך לשיווק 1,000 יח"ד נוספות, שאת העבודות להקמתן יבצע כאמור התאגיד. ההתחלה המשוערת של השיווק תהיה בנובמבר 2010 . בסיכום הישיבה צוין כי "תאגיד פלגי מוצקין יוכל להתחייב על רק לאחר שיווק ]ראו להלן[ חלקו בפרוייקט המובלים 1,000 היחידות הנוספות". יצוין כי בישיבה זו לא השתתפו נציגי התאגיד, ואף לא הוצגו בה אומדן ההכנסות הצפויות מהיטלי המים והביוב או אומדן ההוצאות בשל ביצוע עבודות ההקמה של תשתיות המים והביוב בפרויקט. באוקטובר 2010 הודיע הממונה לראש העירייה במכתב כי הוא מאשר לעירייה לפתח ולגבות היטלים עבור 650 יח"ד. בנובמבר 2010 כתבה באת כוח תאגיד פלגי מוצקין כי הוראות אלה של הממונה מעמידות בסכנה את איתנותו הפיננסית של התאגיד, וכן "מונעות מן התאגיד לבצע כל פעילות לשדרוג, פיתוח תשתיות או השקעה מינימאלית בהיעדר מקור מימון כלשהו עד שנת 2014 ."לפחות בפברואר 2013 השיבה יו"ר דירקטוריון פלגי מוצקין למשרד מבקר המדינה כי "התאגיד סבור כי לו היה שותף לתהליכים מלכתחילה כפי שהיה ראוי, ניתן היה להגיע להסדר הוגן ויעיל לשמירת האינטרסים של התאגיד, העיריה והמדינה והבטחת ביצוע תשתיות ומימונן באופן מיטבי". רשות המים השיבה כי "הממונה שמע את נציגי התאגיד וכן את באת-כוחו טרם שסיכם את הדברים עם משרד השיכון... הממונה לא מקבל את קביעת יועמ"ש התאגיד לפיהן ההסכמות שהתגבשו 'מעמידות בסכנה את איתנותו הפיננסית של התאגיד'", וכי ההסכמות שאליהן הגיע הממונה עם משרד השיכון הן סבירות ואינן פוגעות כלכלית בתאגיד. במאי 2011 .חתמו תאגיד פלגי מוצקין ועיריית קריית מוצקין על הסכם באישורו של הממונה לפי ההסכם, היות שהעירייה גבתה היטלים עבור 650 יח"ד באתר, ואילו התאגיד נדרש לממן את חלקו בפרויקט המובלים (שבין היתר נועד לאסוף ביוב מהאתר שממנו גובה העירייה את היטלי המים והביוב), ייטול התאגיד הלוואה מהבנק לצורך המימון האמור ויתחייב לפרוע אותה לפי לוח הסילוקין ובכפוף לגביית היטלי מים וביוב בגין הבנייה באתר. היה ולא תחל גביית היטלי מים וביוב על ידי התאגיד עבור האתר עד לפירעון המלוות, תשלם העירייה את תשלומי פירעו ן ההלוואה כמימון ביניים 33 , אם התאגיד לא יעמוד בהתחייבויותיו. נמצא כי בספטמבר 2011 נטל התאגיד, באישור הממונה, הלוואה מהבנק בסכום של4.5 מיליון ש"ח למטרת מימון חלקו בפרויקט המובלים. .__________________ .33 העירייה תשלם את תשלומי ההלוואה, עד למועד שהתאגיד יתחיל לגבות את ההיטלים. לאחר מועד זה ישיב התאגיד לעירייה את הסכומים ששילמה מתוך כספי ההיטלים. הרשות הממשלתית למים ולביוב 789 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שהממונה ויתר על גביית היטלי מים וביוב המגיעים לתאגיד בגין עבודות להקמת תשתית, לתחזוקתה ולשדרוגה, שמוטלת עליו האחריות לבצען - כל זאת בלי שהיה לפני הממונה תחשיב כולל של התקבולים הצפויים מההיטלים ושל ההוצאות הצפויות לתאגיד בגין ביצוע העבודות האמורות. בפברואר 2013 השיב משרד השיכון למשרד מבקר המדינה כי היטלי המים והביוב העירוניים הנוגעים לאתר היו גבוהים באופן יחסי, בשעה שיתר היטלי הפיתוח היו נמוכים, כך שללא היטלי המים והביוב לא היה בכוחה של העירייה לבצע את יתרת עבודות הפיתוח באתר. בפברואר 2013 השיבה עיריית קריית מוצקין למשרד מבקר המדינה כי היא נטלה על עצמה את ביצוע עבודות הפיתוח מתוך מחשבה שהיא תגבה את היטלי המים והביוב. ואולם משנודע לה כי התאגיד הוא שאמור לגבות היטלים אלה, היא הודיעה על כוונתה למשוך את ידה מההסכם וזאת על מנת למנוע הפסדים שאינה יכולה לעמוד בהם. לאחר שניתן לה אישור הממונה לגבות את היטלי המים והביוב, היא המשיכה בפיתוח השכונה. משרד מבקר המדינה מעיר לממונה, לתאגיד פלגי מוצקין ולעיריית קריית מוצקין, כי בהעבירם לעירייה את זכות התאגיד לגבות היטלי מים וביוב, זאת שעה שהתאגיד נדרש לבצע חלק מעבודות התשתית שהיטלים אלה נועדו לממן (פרויקט המובלים), הם פע לו בניגוד למתחייב על פי חוק התאגידים והעבירו כספים המיועדים למשק המים והביוב למטרות מוניציפליות, תוך העדפת האינטרס של העירייה על פני האינטרס של התאגיד וצרכני המים. .איגודי ערים לביוב .1. איגודי ערים לביוב הם איגודים של רשויות מקומיות הסמוכות זו לזו, העוסקים בעיקר בתחום הביוב34 . עד יולי 2009 הוקמו איגודי הערים בצווים שקבע שר הפנים. בתיקון מספר 6 לחוק איגודי ערים, התשט"ו- 1955 , משנת 2009 (להלן- התיקון לחוק), נקבע בין השאר כי מיולי 2009 לא יוקם איגוד ערים לביוב ולא תצורף לאיגוד רשות מקומית, למעט רשות מקומית שהיא מועצה אזורית. עוד נקבע בתיקון לחוק כי מועצת רשות המים תהיה רשאית לקבוע, בהתייעצות עם שר המשפטים, כללים בדבר דרכי פירוקו של איגוד ערים לביוב ובדבר דרכי פרישתה של רשות מקומית ממנו. במועד סיום הביקורת טרם קבעה מועצת רשות המים כללים כאמור. בהצעת התיקון לחוק35 הוצע בין היתר לתקן את חוק איגודי ערים, התשט"ו- 1955 , ולקבוע בו כי "תאגיד מים וביוב הפועל בתחומה של רשות מקומית המאוגדת באיגוד ערים למים או לביוב, יבוא במקומה של אותה רשות מקומית בכל עניין הנוגע לאיגוד הערים שבו היא .__________________ .34 ממסמכי רשות המים עולה כי במועד סיום הביקורת היו שבעה איגודיערים לביוב: איגוד ערים אזור חיפה - ביוב, איגוד ערים לביוב - אזור דן, איגוד ערים לביוב ותברואה - אזור איילון, איגוד ערים לביוב - אזור שדרות ושער הנגב, איגוד ערים לביוב - אזור כרמיאל, איגוד ערים לביוב - שפלת יהודה ואיגוד ערים ביוב - אזור באר שבע. .35 הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו- 2010 ), התשס"ט- 2009 . הצעת חוק הממשלה מספר436, מ- 16.6.09. 790 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . מאוגדת, ויראו אותו בכל עניין כאמור כרשות המקומית המאוגדת באיגוד". כמו כן, הוצע לקבוע הוראות לעניין העברת נכסים, זכויות וחובות של הרשות המקומית לידי התאגיד שהקימה. הוראות הצעת החוק בעניין זה לא התקבלו בשל התנגדויות. במסגרת רפורמת התיאגוד 36 העבירו הרשויות המקומיות שהתאגדו את משק המים והביוב שלהן לתאגידים שהקימו, אך לא העבירו את זכויותיהן וחובותיהן באיגודי הערים לביוב. נוצר אפוא מצב שבו התאגידים מעבירים כספים שנגבו מהצרכנים למימון פעילותם של איגודי הערים, אך אינם מקבלים את זכות ההשתתפות בהנהלתם של האיגודים. זכות זו נותרה בידי הרשויות המקומיות, אף שלאחר רפורמת התיאגוד הרשויות המקומיות אינן אמורות לעסוק עוד בתחומי המים והביוב. ממועד הדיון האחרון בכנסת בהצעת התיקון לחוק ביולי 2009 ,ועד למועד סיום הביקורת עברו כשלוש שנים וחצי שבמהלכן התקדמה מאוד רפורמת התיאגוד. בתקופה זו הוקמו עוד 26 תאגידים המאגדים 55 רשויות מקומיות נוספות. אף על פי כן, לא יזמו משרד האוצר, משרד האנרגיה והמים ורשות המים בחינה מחודשת של הצורך להעביר את זכויות הניהול של איגודי הערים לביוב לתאגידים שהוקמו. איגוד ערים לענייני ביוב - אזור כרמיאל (להלן - איגוד ערים כרמיאל) ואיגוד ערים לביוב ותברואה - איזור איילון (להלן - איגוד ערים איילון) השיבו למשרד מבקר המדינה בפברואר ובמרץ 2013 , כי ראוי שהתאגידים עצמם הם שימנו את חברי איגודי הערים לביוב. איגוד ערים איילון הוסיף כי "רשויות מקומיות מסוימות מינו את נציגי התאגיד שבתחומן כחברים במועצת האיגוד". לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד האוצר, משרד האנרגיה והמים, משרד הפנים ורשות המים יבחנו מחדש את האפשרות להעביר את פעילות איגודי הערים לביוב לתאגידי מים וביוב אזוריים שיוקמו ושיאגדו בתוכם גם תאגידים מקומיים קיימים. ניתן לבחון את האפשרות להקים תאגידים אזורים כאלה על פי מודל ההתאגדות האזורי של איגודי הערים לביוב, ובכך לנצל גם את יתרון הגודל. תיאגוד אזורי עשוי להביא להתייעלות ולצמצום ניכר של עלויות, ובכך להוזיל את תעריפי המים37 . עד שתושג תוצאה זו ונוכח התפתחותה של רפורמת התיאגוד בזמן שחלף מיולי 2009 , מן הראוי שמשרד האוצר ומשרד האנרגיה והמים ישקלו, בשיתוף רשות המים, ליזום הליך חקיקה שיעביר לידי התאגידים שהוקמו את הזכויות של הרשויות המקומיות בניהול איגודי הערים לביוב. 2. בתיקון לחוק הועברו סמכויות האסדרה והפיקוח על איגודי הערים לביוב ממשרד הפנים לרשות המים. תקנות בריאות העם (תקני איכות מי קולחין וכללים לטיהור שפכים), התש"ע- 2010 (להלן- תקנות בריאות העם), מחייבות השקעות גדולות לשדרוג מכוני טיהור השפכים, בין היתר כדי להביא לשיפור באיכות טיהור השפכים. ביצוע פרויקטים עתירי מימון בתחום טיהור השפכים מחייב גם אסדרה הולמת של המבנה הארגוני של איגודי הערים ושל היחסים בין תאגידי המים והביוב, הרשויות המקומיות ואיגודי הערים, ופיקוח על יישומה. .__________________ .36 רפורמה שבמסגרתה חויבו רשויות מקומיות שעליהן חל חוק התאגידים להפעיל את שירותי המים והביוב בתחומיהן באמצעות תאגידים. ראו מבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2008 ', בפרק "תאגידי מים וביוב", עמ 331-383 ,; מבקר המדינה דוח שנתי 63א ( 2012 '), בפרק "תעריפי המים", עמ 241-285 . 37 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63א ( 2012 '), בפרק "תעריפי המים", עמ 241-285 . הרשות הממשלתית למים ולביוב 791 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . נמצא כי בפועל התגלעו חילוקי דעות בנוגע לסכומים כספיים גדולים בין חלק מאיגודי הערים לביוב ובין חלק מהתאגידים שנכללים בהם. יצוין כי אין מנ גנון מחייב ליישוב מהיר של סכסוכים בין התאגידים ובין איגודי הערים לביוב, שימנע צבירת חובות של התאגידים לאיגודי הערים. לאיגודי הערים גם אין סמכות להטיל קנסות על תאגידים המאחרים בתשלום. להלן דוגמאות לסכסוכים בין התאגידים ובין איגודי הערים לביוב: (א) לטענת איגוד ערים אזור חיפה - ביוב38 , היו חייבים לו תאגידי המים שהוא משרת בסוף ספטמבר 2012 כ-10.5 .מיליון ש"ח (ב) מחלוקת כספית התגלעה בין תאגיד מי מודיעין ובין איגוד ערים איילון, בגין טיפול בשפכי ביוב בשנים 2006 -2012 . בהסכמת הצדדים נמסרה בסופו של דבר המחלוקת להכרעת סמנכ"ל בכיר לכלכלה ברשות המים כבורר יחיד. מפסק הבורר מנובמבר 2012 עולה כי חובו של התאגיד לאיגוד הערים היה כ-13.4 מיליון ש"ח. הבורר קבע כי בתוך30 יום מקבלת הפסק על התאגיד לשלם לאיגוד את הסכום האמור39. )(ג בין איגוד ערים כרמיאל ובין תאגידי המים והביוב מי הגל יל - תאגיד המים והביוב האיזורי בע"מ40 וסובב שפרעם בע"מ, התגלעו מחלוקות כספיות הן לגבי התשלומים השוטפים והן בעניין פרויקט מאסף ראשי למכון טיהור שפכים (מט"ש) כרמיאל. המחלוקות הכספיות ואי-העברת התשלומים לאיגוד ערים כרמיאל היו בין הגורמים לעיכוב ביצוע הפרויקט. יצוין כי המינהל לפיתוח תשתיות ביוב ברשות המים עשה מאמצים להביא להסכמה בין הצדדים. עד מועד סיום הביקורת, עדיין נמשך הבירור של חלק מהמחלוקות. לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח היחסים המיוחדים בין תאגידי המים והביוב לאיגודי הערים לביוב, מן הראוי שרשות המים תשקול ליזום אסדרה - כגון בדרך של הקמת מנגנון מהיר ליישוב חילוקי דעות כספיים ביניהם. מנגנון כזה הוא בעל חשיבות רבה, לא רק לצורך ביצוע תפקידיו השוטפים של איגוד הערים, אלא גם לצורך ביצוע הפרויקטים עתירי ההון הנדרשים כדי לעמוד בתקנות בריאות העם. במרץ 2013 השיב איגוד ערים איילון למשרד מבקר המדינה, כי לדעתו ההמלצה ליזום הליך של קביעת כללים ליישוב מחלוקות כספיות ואחרות היא במקומה, בנסיבות שבהן פועלים איגודי הערים לביוב. בפברואר 2013 השיב תאגיד מי מודיעין למשרד מבקר המדינה, כי הוא סבור ש"אם היה מנגנון מהיר ליישוב חילוקי דעות כספיים בין הגופים מטעם רשות המים הרי שהמחלוקות היו נפתרות בצורה מהירה ועניינית הרבה יותר תוך חסכון רב בהוצאות וזמן". בפברואר 2013 השיבו תאגיד מי מודיעין ותאגיד סובב שפרעם בע"מ למשרד מבקר המדינה כי המחלוקות הכספיות עם איגוד ערים איילון ואיגוד ערים כרמיאל נפתרו. במרץ 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי "בימים אלה שוקדת רשות המים על אסדרת נושא איגודי הערים ובכלל זה, קביעת כללים סדורים בנושא לרבות קביעת מנגנון הכרעה, מנגנוני ריבית על אי תשלומי חוב לאיגודים, מנגנוני אכיפה וסנקציות, וכו". .__________________ .38 איגוד ערים איזור חיפה- ביוב, נותן שירות לצרכנים בתחומי העיריות חיפה, קריית אתא, קריית ביאליק, קריית ים, קריית מוצקין, נשר, שפרעם וטירת הכרמל, מועצה אזורית זבולון, המועצה המקומית הרכסים והמועצה המקומית אעבלין. 39 איגוד ערים איילון מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 .כי פסק הבורר בוצע 40 מי הגליל - תאגיד המים והביוב האיזורי בע"מ השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי שילם לאיגוד ערים כרמיאל את "כל החוב שאינו שנוי במחלוקת". 792 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . .סיכום .חוק ה תאגידים חִייב את הרשויות המקומיות להפעיל את שירותי המים והביוב באמצעות תאגידי מים וביוב, בין היתר כדי שכספי משק המים והביוב יושקעו במשק המים והביוב עצמו ולא ישמשו למטרות שאינן קשורות אליו. השתהותם של מועצת רשות המים והממונה בקביעת נהלים ואמות מידה בעניין ע סקאות משותפות של התאגידים עם הרשויות המקומיות, לשם ביצוע עבודות תשתית למים ולביוב, מביאה להוצאת כספים ממשק המים והביוב למטרות מוניציפליות, בלא אסדרה ובלא בקרה. הממונה גם אישר עסקאות שהטילו על התאגידים נטל כספי גדול. על מועצת רשות המים לקבוע כללים ואמות מידה לאישור עסקאות כאמור בידי הממונה. נוכח ממצאי דוח זה, על משרד האוצר, משרד האנרגיה והמים ורשות המים לשקול ליזום הליך שיביא לכך שעסקאות מסוימות בין התאגידים לבין הרשויות המקומיות יהיו טעונות גם אישור של דרג גבוה יותר ברשות המים. על רשות המים לבדוק מהו הסכום המצטבר של כספי כלל התאגידים המשמשים למטרות מוניציפליות בצורות שפורטו בדוח. עליה לנקוט את האמצעים הנדרשים להשיב למשק המים את הכספים שהוצאו ממנו. עוד עליה לבחון אם הסכום המצטבר שהועבר לרשויות המקומיות עלול לגרום להעלאת התעריף לצרכן, ועליה להביא את המידע לידיעת הציבור. על הרשויות המקומיות להימנע מניצול לרעה של כוחן בתאגיד, ולהקפיד שכספי התאגיד לא יוצאו למטרות שאינן קשורות למשק המים והביוב. ממצאי דוח זה מלמדים כי כשמדובר בתאגידים חד-רשותיים, יש לרשות המקומית דרכים שונות להשפיע על התאגיד להוציא את כספם של צרכנ י המים למטרות מוניציפליות שאינן שייכות לתחום משק המים והביוב. ראוי שרשות המים, הרשויות המקומיות והתאגידים יפעלו לקידום תיאגוד אזורי, שבו מערכת האיזונים שבין הרשויות המקומיות החברות בתאגיד עשויה לצמצם את הבעיה. מן הראוי שרשות המים תשקול אסדרה כגון בדרך של הקמת מנגנון מהיר ליישוב חילוקי דעות כספיים בין איגודי הערים לביוב ובין תאגידי המים והביוב. זאת בשל היחסים הרגישים בין גופים אלה, בשל הנזק הכספי והסביבתי שהתמשכות המחלוקות עלולה להסב עקב אי-ההשקעה בתשתיות המים והביוב, ובשל הפגיעה בפעילות השוטפת של איגודי הערים לביוב ושל התאגידים. ממצאי דוח זה מעלים כי רפורמת התיאגוד, שנועדה בין היתר לסייע לכך שכספי משק המים יישארו בו וינוצלו לטובתו, לא השיגה מטרה זו במלואה. על משרד האוצר, משרד האנרגיה והמים, משרד הפנים ורשות המים לפעול לתיקון הליקויים ולנקוט את האמצעים העומדים לרשותם כדי למנוע הוצאה של כספי משק המים למטרות אחרות. הרשות הממשלתית למים ולביוב 793 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .

תקציר:
 הרשות הממשלתית למים ולביוב 763 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות .תקציר .על פי חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א- 2001 (להלן- חוק התאגידים), רשויות מקומיות שעליהן חל החוק חייבות מאוגוסט 2007 להפעיל את שירותי המים והביוב שבתחומן באמצעות תאגידי מים וביוב (להלן - התאגידים או תאגידי מים). עד דצמבר 2012 התאגדו148 רשויות מקומיות ב -55 תאגידים. בנובמבר 2011 קיבלה הממשלה החלטה 1 ,העוסקת בין היתר בעסקאות בין התאגידים ובין הרשויות המקומיות לרבות בעניין פרסום מכרזים משותפים ומתן שירותי גבייה לתאגידים. ביולי 2012 הפיץ משרד האנרגיה והמים תזכיר חוק ליישום החלטת הממשלה. במועד סיום הביקורת טרם הסתיים הליך החקיקה. .פעולות הביקורת .בחודשים יולי עד דצמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה את יחסי הגומלין בין התאגידים ובין הרשויות המקומיות ואת תפקודה של הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים), בעני ין. הביקורת נעשתה ברשות המים, בתאגידי המים והביוב פלג הגליל - החברה האזורית למים וביוב בע"מ (להלן - פלג הגליל), מי עכו בע"מ, ימים - תאגיד המים של קרית ים בע"מ, פלגי מוצקין בע"מ, מי כרמל בע"מ, מי נתניה ( 2003 ) בע"מ, מי אביבים 2010 בע"מ, מי בת ים תאגיד מים וביוב בע"מ, מי מודיעין בע"מ ומעיינות הדרום בע"מ, וכן ברשויות המקומיות שבתחומן פועלים תאגידים אלה, ובאיגוד ערים אזור חיפה - ביוב. .עיקרי הממצאים .1. אף שטרם הסתיימו הליכי החקיקה בעניין עבודות משותפות של התאגידים והרשויות המקומיות, עסקאות כאלה נעשות בפועל באישור הממונה על התאגידים ברשות המים (להלן - הממונה). מועצת רשות המים לא קבעה כללים ואמות מידה בעניין זה, לרבות בעניין מכרזים משותפים, אופן בחירת הקבלנים והפיקוח על ביצוע העבודות. בפועל, כל תאגיד פועל בהתאם לסיכומיו עם הרשות המקומית, לעתים באופן שאינו עולה בקנה אחד עם היעילות והחיסכון של התאגיד, ואף מביא .__________________ .1 החלטה מספר 3798 של הממשלה מנובמבר 2011 , בנושא הסדרת יחסי השלטון המקומי ותאגידי המים והביוב. 764 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . להוצאת כספם של צרכני המים למטרות מוניציפאליות שאינן קשורות למשק המים. 2. אף שברפורמת התיאגוד 2 הועבר תחום הביוב מהרשויות המקומיות לתאגידים שהקימו, לא הועברו לתאגידים זכויותיהן של הרשויות המקומיות באיגודי הערים לב יוב. נוצר אפוא מצב שבו התאגידים מעבירים כספים שגבו מהצרכנים למימון פעילות איגודי הערים לביוב, אך מקבלי ההחלטות באיגודים הם נציגי הרשויות. בפועל, מחלוקות כספיות מתגלעות בין התאגידים ובין איגודי הערים לביוב. 3. נמצא כי ארבע רשויות מקומיות גובות היטלי מים ובי וב לקופתן, אף שהיטלים אלה היו צריכים להיות משולמים לתאגידים, ואף שהתאגידים הם שנושאים בעלויות עבודות התשתית, בהיקף של מיליוני שקלים, שההיטלים נועדו למימונן. 4. הממונה לא קבע עקרונות ואמות מידה בדבר ביצוע ומימון של עבודות שיקום הנעשות לאחר ביצוע עבודות תשתית של מים וביוב. 5. חלק מהתאגידים התקשרו עם הרשויות המקומיות בעסקאות לקבלת שירותי גבייה והפעלת המוקד העירוני ואף פעלו לחידוש הסכמים אלה, בלי שהתאגידים בדקו את כדאיותן הכלכלית. לעתים עלותן של ההתקשרויות הללו יקרה יותר מחלופות אחרות. 6. תאגיד פלג הגליל עשה ע סקה עם הרשויות המקומיות חצור הגלילית וצפת, ולפיה הן העבירו אליו את מניותיהן בחברת צח"ר תשתיות זורמות בע"מ (להלן - צח"ר), המנהלת ומפעילה מתקן לטיהור שפכים באמצעות יזם; התאגיד קיבל עליו במסגרת העסקה התחייבויות של הרשויות המקומיות, שהוערכו בכ -17 .מיליון ש"ח בפרוטוקולים של ישיבות דירקטוריון התאגיד, שבהן נדונה ואושרה העסקה, אין ביטוי לקיום דיון של הדירקטוריון בהשפעות של נטילת התחייבויות כאלה על איתנותו הפיננסית של התאגיד ועל יכולתו להמשיך ולפעול כ"עסק חי". 7. מנכ"ל תאגיד פלג הגליל משמש גם מנכ"ל צח"ר. זאת אף שהוועדה לבדיקת מינויים שהוקמה לפי חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 , העלתה חשש לניגוד עניינים, ואף שכהונתו בתפקיד מנכ"ל פלג הגליל הותנתה על ידי הוועדה בכך שיתפטר מתפקידו כמנכ"ל צח "ר. למרות ניגוד העניינים השתתף המנכ"ל באופן פעיל במשא ומתן לעסקה בין הרשות המקומית חצור הגלילית לתאגיד פלג הגליל וצח"ר, ואף חתם על העסקה בשם שני האחרונים. .__________________ .2 רפורמה שבמסגרתה חויבו רשויות מקומיות שעליהן חל חוק התאגידים להפעיל את שירותי המים והביוב בתחומיהן באמצעות תאגידים. ראו מבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2008 ', בפרק "תאגידי מים וביוב", עמ 331-383 ,; מבקר המדינה דוח שנתי 63א ( 2012 '), בפרק "תעריפי המים", עמ 241-285 . הרשות הממשלתית למים ולביוב 765 .שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . סיכום והמלצות .ממצאי הביקורת מצביעים על ליקויים בתפקודם של תאגידי המים, הרשויות המקומיות ורשות המים בתחום משק המים והביוב ויחסי הגומלין ביניהם. על רשות המים לקבוע כללים ואמות מידה ל ביצוע ולמימון של עסקאות בין התאגידים ובין הרשויות המקומיות, ולפיקוח עליהן. בקביעת כללים אלה יש לתת את הדעת גם על ההשפעות האפשריות של עסקאות כאלה על תעריפי המים. על משרד האוצר, משרד האנרגיה והמים, משרד הפנים ורשות המים לפעול לתיקון הליקויים שהועלו בדוח, ובכ לל זה למנוע הוצאה של כספי משק המים והביוב למטרות שאינן לתועלתו הישירה של משק זה, ולדאוג להשבת הכספים שהוצאו ממנו. על התאגידים לנהל באופן יעיל את משק המים והביוב ולקבל החלטות עצמאיות לטובתם ולטובת פיתוח משק המים. על הדירקטוריונים של התאגידים להגביר את הפיקוח על העסקאות עם הרשויות המקומיות ולהקפיד על קבלת מלוא המידע הנדרש לאישור עסקאות אלה, לרבות תוצאות בדיקת כדאיותן לתאגיד. ממצאי הדוח מעלים כי רפורמת התיאגוד, שנועדה בין היתר להביא לכך שכספי צרכני המים והביוב ינוצלו לטובת משק המים והביוב ולפיתוחו בלבד, ושביצו עה היה כרוך בהוצאות ניכרות, לא השיגה מטרה זו במלואה. זליגת כספים ממשק המים והביוב לצרכים עירוניים אחרים מתרחשת הלכה למעשה, זאת עד כדי ניצול לרעה של מנגנוני השליטה של הרשויות המקומיות בתאגידים. מן הראוי שמשרד האוצר, משרד האנרגיה והמים, משרד הפנים ורשות המים יפעלו לשינוי המצב. .