המוכנות לשוק העבודה המשתנה/היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה

 מבוא בעשור האחרון חוקרים מצביעים על מגמות של שינוי בשוק העבודה, באופן שבתוך שנים ספורות חלק מהמקצועות המוכרים לנו כיום ישתנו לבלי היכר, אחרים ייעלמו . זאת ועוד, השינויים הטכנולוגיים 1כלא היו, ומקצועות חדשים יתפסו את מקומם יצריכו התאמות אצל העובדים כמעט בכל התחומים - בשוק העבודה המשתנה יזדקקו עובדים יותר ויותר להשכלה וליכולות קוגניטיביות גבוהות, כמו גם ליכולות . 2ולמיומנויות מפותחות הידע וההשכלה שיידרשו עתידים להשתנות ממקצוע למקצוע. מכל מקום, העובדים בשוק העבודה המשתנה יידרשו לפתח ולחזק מיומנויות אישיות ומקצועיות בכלל מחקרים 75-המקצועות שבהם יעסקו. על סמך ניתוח רוחבי רחב (מטה-אנליזה) לכ מיומנויות 12 , חוקרי חינוך בישראל מונים3 2016 - 2000 וספרים שנכתבו בשנים שלהלן 1 . בתרשים4 21-מרכזיות שיהיו נחוצות בשוק העבודה המשתנה במאה ה מוצגות המיומנויות, על פי מידת הקונסנזוס בספרות בדבר נחיצותן, בסדר יורד (המספרים בסוגריים מציינים את מספר המחקרים שעסקו בכל מיומנות). מהמועסקים בישראל נתונים בסיכון בינוני עד גבוה לאוטומציה בתחום עיסוקם. 59% , על פי מחקר ישראלי 1 יש מומחים המעריכים שקצב התפתחות העיסוקים החדשים יפגר אחרי קצב ההתיישנות של משלחי היד . ראו גם בדוח זה בפרק המבוא. 8 - 7 ', עמ 2016 דוח שנתישייעלמו. ראו המוסד לביטוח לאומי, Mckinsey Global Institute, Jobs Lost, Jobs Gaines: workforce transitions in a time of automation 2 .)2017( van Laar, Ester, Alexander J. A. M. van Deursen, Jan A. G. M. van Dijk, & Jos de Haan, "The Relation 3 Between 21st- Century Skills and Digital Skills: A Systematic Literature Review", Computers in human .)21- מיומנויות המאה ה. (להלן - ואן לאר, behavior 72, pp. 577-588 )2017( , המכון הישראלי לדמוקרטיה 21-התאמת מערכת החינוך למאה ה אלי איזנברג ועומר זליבנסקי אדן, 4 .)21-התאמת מערכת החינוך למאה ה) (להלן - 2019( 54 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה 21- המיומנויות הנחוצות ביותר למאה ה:1 תרשים על פי ניתוח רוחב של מחקרים, בעיבוד משרד מבקר המדינה. הצלחת מדינת ישראל לעמוד באתגרים של שוק העבודה המשתנה תלויה במידה רבה בהיערכות מערכת החינוך לאתגרים אלה: בהכנת בוגריה לשינויים הצפויים בעתיד בכלל ובשוק העבודה המשתנה שהם צפויים להשתלב בו, בפרט. במסגרת זו נדרש שמשרד החינוך יקנה לתלמידים את המיומנויות הנדרשות במהלך הרצף החינוכי כולו (החל בחינוך הקדם-יסודי ועד לבוגרי המערכת - תלמידי כיתות י"ב). , אומנם אינו מטיל על משרד החינוך חובה 1953-חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג מפורשת להכין את התלמידים לשוק העבודה המשתנה, אולם הוראותיו כוללות . הצורך להתאים 5חובות להקנות להם מיומנויות יסוד שיידרשו להם במהלך החיים את מערכת החינוך למציאות החדשה עומד על סדר היום של מערכת החינוך מאז . בשני העשורים האחרונים ערך המשרד 6 של המאה העשרים90-תחילת שנות ה כמה רפורמות פדגוגיות שביקשו לחולל במערכת החינוך שינויים עמוקים וחתרו, . מרבית הרפורמות 21-בין היתר, להקנות לתלמידים את מיומנויות המאה ה שמו דגש על שיטות פדגוגיות, שמעודדות חשיבה מסדר גבוה; אחרות התמקדו בשיפור הכישורים הנמדדים במבחני השוואה בין-לאומיים; והיו שעסקו בהרחבת )) ו"לבסס את ידיעותיהם של הילד והילדה 5(2 "לפתח... יצירתיותם ואת כשרונותיהם השונים" (סעיף 5 .))6(2 בתחומי הדעת... ובמיומנויות היסוד שיידרשו להם בחייהם" (סעיף .31 ', עמ 21-התאמת מערכת החינוך למאה ה 6 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה55 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה . התהליך הבולט והמקיף ביותר שקידם 7האוטונומיה והגמישות של בית הספר המשרד, עד כה, להתאמת מערכת החינוך לאתגרי העתיד הוא רפורמת הלמידה (להלן - רפורמת 2013 המשמעותית במערכת החינוך בישראל, שהחלה בשנת הלמידה המשמעותית). מטרת העל של רפורמת הלמידה המשמעותית הוגדרה, בין .8"21-היתר, כ"הנחלת בסיס ידע, ערכים ומיומנויות הנדרשים במאה ה כאתגר מרכזי של מערכת החינוך נקבעה גם במישור 21-הגדרת מיומנויות המאה ה הבין-לאומי: אחת מהמטרות הגלובליות לפיתוח בר קיימא שאימצה העצרת קובעת, כי יש להבטיח חינוך איכותי 9 2015-הכללית של האומות המאוחדות ב OECD-ושוויוני ולקדם הזדמנויות למידה לכל החיים. בעקבות מטרה זו גיבש ה , שאליה הצטרף גם משרד החינוך 10)Education 2030( 2030 את התוכנית חינוך בישראל. התוכנית מתייחסת, בין היתר, לצורך להטמיע בקרב התלמידים ידע, מיומנויות וערכים שיידרשו בעתיד, בכלל זה מיומנויות המתאימות לשוק העבודה. שלהלן מוצג מצפן הלמידה, המראה כיצד צעירים יכולים לנווט את 2 בתרשים , ומתמקד 2030 חייהם ואת עולמם. מצפן זה הוא מסגרת הלימודים של תוכנית חינוך ; מיומנויות 11בצורך להקנות ידע תחומי ובין-תחומי, ידע אפיסטמי וידע פרוצדורלי ; מיומנויות חברתיות, רגשיות ומעשיות; ערכים 12קוגניטיביות ומטה-קוגניטיביות אישיים, ערכים מקומיים, ערכים חברתיים וערכים גלובליים. . אלו הן הרפורמות העיקריות שנערכו במערכת החינוך: 41 - 32 ', עמ 21-התאמת מערכת החינוך למאה ה 7 באמצעות21 -) - רפורמה שנועדה להתאים את החינוך המדעי-טכנולוגי למאה ה 1998 - 1993( "98 "מחר הקניית מיומנויות חשיבה מסדר גבוה (אסטרטגיות חשיבה, למידה מבוססת פרויקטים ועוד) וציוד בתי ) - ועדה של מומחים ואנשי 2003( הספר בתשתיות מתאימות ובכלים פדגוגיים מודרניים; ועדת דוברת ציבור מתחומים וממגזרים שונים, שגיבשה תוכנית לארגון מחדש של מערכת החינוך, ובכלל זה שינוי מבני במערכת החינוך, הגדלת האוטונומיה הבית ספרית ושיפור התשתיות הטכנולוגיות; "אופק פדגוגי" ) - רפורמה שנועדה להעביר את הדגש בתהליך הלימודים משיפור ציונים ללמידה עמוקה 2009 - 2006( ) - תוכנית שהתמקדה 2013 - 2009( "21-ואקטיבית; "התוכנית הלאומית להתאמת מערכת החינוך למאה ה בקידום תהליכי תקשוב בבתיה"ס ובהקמת תשתית ללמידה מתוקשבת; "ישראל עולה כיתה - עוברים ): רפורמה שנועדה לעודד למידה עמוקה ורלוונטית, שהתלמידים ימצאו 2013( "ללמידה משמעותית בה משמעות, וכן לעודד אותם לנקוט יוזמה גם בלימודיהם וגם מבחינה חברתית. למרות כל הרפורמות היו נמוכים, כמתואר לעיל במבוא לדוח PISA שנערכו, הישגי תלמידי מערכת החינוך הישראלית במבחני זה. למידה משמעותית - תפיסותיהם של תלמידים, הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (להלן - ראמ"ה), 8 .)2015( מורים ומנהלים בשנה"ל תשע"ד - דו"ח מחקר כמותי United Nation, A/Res/701, "Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development" 9 .)25.9.15( "Incheon Declaration and Framework for action for the implementation of Sustainable Development “ 10 .Goal 4 )SDG4(- Education 2030 )May 2015( ידע אפיסטמי הוא ידע על הידיעה, או במילים אחרות, ידע על צורת הידיעה בתחומים שונים, כגון בתחום 11 המתמטיקה או ההיסטוריה. ידע פרוצדורלי נדרש כדי להבין כיצד משהו נעשה או נוצר - סדרת הפעולות או הצעדים הננקטים כדי להשיג את המטרה. מטה-קוגניציה היא חשיבה ברמה גבוהה הכוללת פיקוח פעיל על מיומנויות חשיבה, תכנון, הערכת 12 .התקדמות וכדומה; יכולתו של הפרט לחשוב על החשיבה שלו ולהיות מודע לתהליכי חשיבתו 56 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה13 2030 מסגרת הלימודים של תוכנית חינוך:2 תרשים OECD, Education 2030 :המקור בפרק הנוכחי, העוסק בהיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה, התמקד משרד מבקר המדינה בחינוך העל-יסודי - בחטיבות הביניים (להלן גם - חט"ב) OECD-ובחטיבות העליונות (להלן גם - חט"ע), וזאת בהתאמה לעדיפות שהקנה ה לשלבי גיל אלה.2030 בתוכניתו חינוך כפי שיפורט בהמשך, בפרק זה התייחס משרד מבקר המדינה לשמונה מיומנויות, , מבין אלה המפורטות בתרשים 21-שנמצאו כבעלות הנחיצות הגבוהה ביותר למאה ה . כן נבחן 14 לעיל. זאת בין השאר, בהתאם למחקר של המכון הישראלי לדמוקרטיה2 היקף שילובן של המיומנויות על מנת ללמוד על טיב ההיערכות של מערכת החינוך הישראלית לשוק העבודה המשתנה. תמונת המצב העולה ממבחנים בין לאומיים , ואחת 21- רואה חשיבות גדולה בקידום ההכנה למיומנויות המאה הOECD-ארגון ה הדרכים לקדם זאת היא באמצעות מבחנים בין-לאומיים שהוא מעביר בארצות שונות המוכנות להשתתף בהם. מטרת המבחנים הבין-לאומיים היא לאמוד את מנקודת מבט השוואתית המתבססת על סטנדרטים 21-הטמעת כישורי המאה ה Incheon Declaration and Framework for action for the implementation of Sustainable 13 .Development Goal 4 )SDG4( - Education 2030 )May 2015( .21-התאמת מערכת החינוך למאה ה 14 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה57 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה . משרד החינוך רואה בשיפור הישגי15מקובלים בעולם או כאלה הצופים פני עתיד התלמידים במבחנים הבין-לאומיים יעד מרכזי של מערכת החינוך. לאור זאת, , מראשית שנות OECD-ישראל משתתפת במבחנים בין-לאומיים, בעיקר של ה כמפורט להלן.2000-ה (להלן - מבחן פיזה) הוא מבחן בין-לאומי של PISA : מבחן אינדיקציות ממבחן פיזה בשלושה תחומים: 15 של תלמידים בני 16, הבודק את רמת האוריינות OECD-ה כלי 15 קריאה, מתמטיקה ומדעים. המבחן בודק באיזו מידה רכשו תלמידים בני חשיבה כלליים והבנה של הנושאים הנבדקים באופן המאפשר התמודדות טובה ויעילה עם סביבתם, ואינו מתמקד במידת הידע והתכנים הספציפיים שרכשו התלמידים במסגרת תוכניות הלימודים. השאלות הנכללות במבחן בוחנות ידע בגישה מעשית, ידע החיוני ל"עולם המבוגרים", כישורי חיים ויכולת לפתור בעיות . כך למשל, 17מורכבות המצריכות שילוב בין תחומים שונים, תוך דגש על מיומנויות אוריינות מתמטית תבחן הבנה מתמטית, חשיבה מתמטית ושימוש בכלים מתמטיים, .18שבמסגרתם נדרש התלמיד לנסח, ליישם ולפרש מתמטיקה במגוון הקשרים שלהלן מוצגים הציונים הממוצעים של ישראל בכל אחד מסוגי 3 בתרשים , בכל מבחני פיזה שבוצעו מאז OECD-האוריינות, בהשוואה לציון הממוצע של ה , ולכן 20. יצוין כי בנים חרדים משתתפים במבחן בשיעור נמוך מאוד19 2018 ועד2002 .התמונה העולה מהנתונים שיוצגו להלן אינה משקפת את הידע של תלמידים אלו , ראמ"ה. 2015 דוח פיזה ראו 15 המונח "אוריינות" בהקשרו במבחן פיזה מקיף טווח נרחב של יכולות רלוונטיות להתמודדות בחיים 16 .הבוגרים, במציאות שבה הידע והיכולות הנדרשים משתנים בקצב מהיר http://cms. education. gov.il/EducationCMS/ Units/ Rama/ : מתוך אתר האינטרנט של ראמ"ה 17 MivchanimBenLeumiyim/ OdotPisa. htm בקריאה, מתמטיקה ומדעים 15 - אוריינות בקרב תלמידים בני 2018 פיזה ראו ראמ"ה, משרד החינוך, 18 .): הפרקים העוסקים במסגרת המושגית של האוריינויות הנבדקות במבחן זה 2019 (דצמבר תוצאות מפיזה ) (להלן - 3.12.19 ( 2018 תוצאות מהמחקר הבינלאומי - פיזה ראמ"ה, משרד החינוך, 19 .10 ', עמ)2018 המבחן הועבר רק בשישה מוסדות לבנים חרדים (ישיבות), והתלמידים נבחנו בגרסאות מותאמות של 20 המבחן, ללא יחידות קריאה חדשות ותחומים חדשים וללא יחידות הקשורות לנגישות ולשימוש באמצעי תקשוב. נוכח השיעור הנמוך של השתתפותם במבחן, הם אינם מהווים מדגם מייצג לשכבת הבנים החרדים. 58 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה הציון הממוצע של ישראל במבחני פיזה:3 תרשים הממוצעOECD-לעומת ציון ה אוריינות קריאה אוריינות מדעים היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה59 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנהאוריינות מתמטיקה על פי תוצאות מבחני פיזה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהנתונים עולה שהציון הממוצע של ישראל במבחני הפיזה שנערכו בשנים , בכל אחד משלושת תחומי האוריינות (קריאה, מתמטיקה 21 2018 - 2002 ממוצע 2018 . עולה עוד כי בשנת OECD-ומדעים), היה נמוך מממוצע ה בין OECD-, והפער מול ממוצע ה2009 הציונים בישראל עלה לעומת שנת חלה ירידה מתמשכת בממוצע 2012 שנים אלו הצטמצם. עם זאת, משנת אך גם מסתמנת מגמת ירידה מקבילה בממוצע הישראלי. OECD-ה - 29 במקומות2018- וב2015-יצוין כי תלמידי ישראל דורגו במבחנים שנערכו ב ). כמו כן, באוריינות המדעית 22 שהשתתפו במבחןOECD- מדינות ה37 (מבין33 ); באוריינות33- ל31- (מ2018- ל2015 נרשמה ירידה של שני מקומות בדירוג בין ); ואוריינות הקריאה נותרה יציבה 32- ל31-המתמטית ירידה של מקום אחד (מ ).29( .2018 ,2015 ,2012 ,2009 ,2006 ,2002 המבחנים נערכו בשנים 21 , הן: אוסטריה, אוסטרליה, איטליה, איסלנד, אירלנד, אסטוניה, ארה"ב, בלגיה, בריטניה OECD - מדינות ה 22 ,גרמניה, דנמרק, הולנד, הונגריה, טורקיה, יוון, יפן, ישראל, לוקסמבורג, לטביה, ליטא, מקסיקו, נורווגיה ניו זילנד, סלובניה, סלובקיה, ספרד, פולין, פורטוגל, פינלנד, צ'ילה, צ'כיה, צרפת, קולומביה, קוריאה, , עם זאת, הן נכללו בהשוואה 2018- בOECD -קנדה, שוודיה, שווייץ. קולומביה וליטא הצטרפו למדינות ה מדינות באוריינות הקריאה ולצרפת אין ציון בתחום 36 השתתפו רק 2018 . כמו כן, בשנת 2015 גם לשנת זה. 60 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה שלהלן מציגים את שיעורי התלמידים המצטיינים והתלמידים המתקשים 5- ו4 תרשימים .23 2018 במבחן פיזה OECD -בישראל אל מול ממוצעי המצטיינים והמתקשים ב שיעור תלמידי ישראל המצטיינים אל מול ממוצע :4 תרשים 2018 במבחן פיזהOECD-המצטיינים ב על פי תוצאות מבחני פיזה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. 1 . במבחן פיזה מחולקים התלמידים לפי ציוניהם לשש רמות בקיאות (מרמה 11 ', עמ 2018 תוצאות מפיזה 23 שהיא הגבוהה ביותר). תלמידים מצטיינים מוגדרים ככאלה שציונם נמצא 6 שהיא הנמוכה ביותר ועד רמה ), ותלמידים מתקשים מוגדרים ככאלה שציונם נמצא בשתי 6- ו5( בשתי רמות הבקיאות הגבוהות ביותר ).2- ו1( רמות הבקיאות הנמוכות ביותר היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה61 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה שיעור תלמידי ישראל המתקשים אל מול ממוצע המתקשים:5 תרשים 2018 במבחן פיזהOECD-ב על פי תוצאות מבחני פיזה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. עולה כי שיעור התלמידים המצטיינים בישראל באוריינות מדעית 5- ו4 מתרשימים ) משיעור 2% - 1%( היה נמוך במקצת 2018 ובאוריינות מתמטית במבחן פיזה ) בקריאה, ואילו 1%( בתחומים אלה וגבוה במקצתOECD-המצטיינים בממוצע ה שיעור התלמידים המתקשים בישראל בכל תחום משלושת תחומי האוריינות היה ). 11% - 8%( OECD-גבוה במידה ניכרת לעומת ממוצע ה OECD-, עורך ארגון ה21-בהתאם לגישתו לבחון את הטמעת מיומנויות המאה ה בשנים האחרונות שינויים במבחנים הבין-לאומיים, ומקצה משקל רב לבחינת המיומנויות הנחוצות לחייהם הבוגרים של הנבחנים, ובכלל זה לשוק העבודה המשתנה. מגמה זו, בהתאמת המבחנים, צפויה להימשך גם בעתיד (כפי שיפורט את המיומנות של פתרון בעיות OECD- בחן ה2015 בהמשך). לדוגמה, במבחן פיזה שיתופי (באמצעות עבודת צוות) - אחד המאפיינים של עולם התעסוקה ובפרט להלן מוצג דירוג תוצאות התלמידים במדינות השונות 6 בתחום ההייטק. בתרשים .24בבחינת מיומנות זו במדעים, בקריאה ובמתמטיקה 15 - אוריינות בקרב תלמידים בני 2015 פיזה ראמ"ה, משרד החינוך, 24 .184 '), עמ 2016 (דצמבר 62 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה הציון הממוצע של מדינות נבחרות בפרק העוסק במיומנויות:6 תרשים 2015 של פתרון בעיות שיתופי לפי מבחן פיזה על פי תוצאות מבחני פיזה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. 2015-מהתרשים ומהנתונים עולה כי בפתרון בעיות שיתופי שנבחן במבחן פיזה ב ) בשליש 500 שעומד עלOECD-, בהשוואה לממוצע ה469 ממוקמת ישראל (עם ציון ) מתוך המדינות שנבחנו, וחמישה מקומות מהסוף 51 מתוך34-התחתון (המקום ה . OECD-) מתוך מדינות ה32 מתוך27-(במקום ה , 2 מהתלמידים בישראל סווגו ברמה30% בפילוח הצלחת התלמידים עלה כי רק המוגדרת כרמה שממנה ומעלה תלמידים מפגינים מיומנות בפתרון בעיות שיתופי, שתאפשר להם בעתיד לקחת חלק פעיל בחברה ולהועיל לה. שיעור המתקשים מהנבחנים), גדול מממוצע 42% בישראל, שרמת בקיאותם נמוכה מרמה זו (שהם ), וגדול אף ביחס לרוב המדינות שהשתתפו במבחן. 28% (שעומד עלOECD-ה שם דגש על תחום אוריינות הקריאה. במבחן זה הנבחן נדרש 2018 מבחן פיזה לשלב קריאה מסורתית עם צורות הקריאה החדשות שהופיעו במהלך העשורים האחרונים, ובכלל זה קריאה דיגיטלית, תוך דגש על קריאה ממקורות מגוונים, מצב המדמה קריאה ברשת האינטרנט. הנבחן נדרש למיומנויות כגון הערכת תקפותו של טקסט, חיפוש מידע, קריאה ממקורות שונים ותכלול של מידע הנאסף ממקורות להלן מוצג דירוג תוצאות התלמידים בתחום אוריינות הקריאה, 7 . בתרשים25שונים .26 2018 במדינות נבחרות, במבחן פיזה .22 - 12 ', עמ במדעים, בקריאה ובמתמטיקה 15 - אוריינות בקרב תלמידים בני 2018 פיזה 25 .142 - 64 ', עמשם 26 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה63 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה הציון הממוצע של תלמידי ישראל בתחום אוריינות הקריאה:7 תרשים בהשוואה למדינות נבחרות2018 במבחן פיזה על פי תוצאות מבחני פיזה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי בתחום אוריינות הקריאה עמד הציון הממוצע של ישראל על 37-. ישראל מדורגת במקום הOECD- נקודות בממוצע ה487 נקודות, לעומת470 חברות27 המדינות36 מבין29- המדינות שהשתתפו במבחן, ורק במקום ה77 במדרג שהשתתפו בחלק זה של המבחן. יצוין כי הנתונים מצביעים על כך שבין OECD-ה 9 קיימת ירידה (לא מובהקת) של 2018- לזה שנערך ב 2015-המבחן שנערך ב נקודות) בתחום אוריינות הקריאה.470- נקודות ל479-נקודות (מ מניתוח הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (ראמ"ה) של תוצאות הבחינה עלה כי פיזור הציונים בישראל הוא הגדול בעולם, וכי בתחום אוריינות הקריאה (אך גם בשאר התחומים) קיימים פערים ניכרים בהישגים בין תלמידים דוברי עברית לתלמידים דוברי ערבית (לטובת דוברי העברית). נקודות. שיעור 144 כך לדוגמה, באוריינות קריאה הפער ביניהם עומד על לבחינה 2015- המתקשים בתחום זה בקרב דוברי הערבית עלה בין הבחינה ב .13%- ב2018-ב עוד מצאה ראמ"ה כי ככל שהרקע החברתי-כלכלי של התלמידים גבוה יותר, כך 100- שלהלן, המצביע על פערים של כ8 הישגיהם גבוהים יותר, כמתואר בתרשים נקודות בציוני תלמידים בישראל בין תלמידים מרקע חברתי-כלכלי נמוך ובין צרפת לא השתתפה בחלק זה של המבחן. 27 64 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ,OECD-. האמור מאפיין גם את רוב מדינות ה28תלמידים מרקע חברתי-כלכלי גבוה אבל פיזור הציונים בקרב התלמידים בישראל בעלי רקע חברתי-כלכלי שונה גדול .OECD-יותר מזה של ה 2018 ציוני תלמידי ישראל במבחן פיזה:8 תרשים על פי הרקע החברתי-כלכלי על פי תוצאות מבחני פיזה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. ). כמו כן, שיעור 2015( פערים אלה התרחבו לעומת מבחן פיזה הקודם המצטיינים גדול יותר ככל שהרקע החברתי-כלכלי גבוה יותר. כך לדוגמה, ברקע הגבוה.19% ברקע הנמוך ועל3% באוריינות קריאה שיעור זה עומד על ): מבחן נוסף שיכול להעיד על תוצרי מערכת PIAAC ( אינדיקציות ממבחן פיאא"ק החינוך הוא סקר מיומנויות הבוגרים, שהוא חלק מהתוכנית הבין-לאומית להערכת מדינות מרחבי 30-. בסקר משתתפות יותר מ 29 OECD-כישורי בוגרים מטעם ה העולם. בישראל הסקר נערך על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשיתוף ) 65 עד16 ראמ"ה. הסקר מודד את רמת המיומנות של בני נוער ובוגרים (מגיל ואת מידת התאמתה לצורכי שוק העבודה, ונבחנים בו הישגים בשלושה תחומים: אוריינות קריאה, אוריינות מתמטית ופתרון בעיות בסביבה מתוקשבת. מיומנויות אלה נרכשות לאורך כל החיים במגוון מסגרות, החל בסביבת הבית ובבית הספר וכלה במסגרות שונות המיועדות בעיקר לבוגרים כגון צה"ל, תוכניות להכשרת .13 ', עמ 2018 תוצאות מפיזה 28 PIAAC - Programme for the International Assessment of Adult Competencies 29 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה65 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה עובדים, מוסדות להשכלה גבוהה ורכישת מיומנות תוך כדי התנסות במקומות 2012- התבצע בשלושה סבבים - בשניםPIAAC עבודה. המחזור הראשון של סקר לינואר 2014 : ישראל השתתפה בסבב השני, בין אפריל2017- ו2015-2014 ,2011 .2023 - 2022 , ועתידה להשתתף גם בסקר שייערך בשנים2015 19 - 16 לפי תוצאות הסקר, הציונים הממוצעים בישראל בקרב נבחנים שגילם : באוריינות קריאה עמד הציון בישראל על OECD-נמוכים מהממוצע של מדינות ה , והציון הממוצע באוריינות מתמטית עמד על OECD- בממוצע ה270 , לעומת265 .OECD- בממוצע ה261 , לעומת252 ,19 - 16 מוצג דירוג התוצאות בקרב נבחנים במדינות נבחרות, שגילם9 בתרשים .30בבחינת המיומנות של פתרון בעיות בסביבה מתוקשבת מיומנויות פתרון בעיות בסביבה מתוקשבת בקרב נבחנים :9 תרשים , לפי מדינות נבחרות19 - 16 במבחן פיאא"ק בני על פי תוצאות מבחני פיאא"ק, בעיבוד משרד מבקר המדינה. בישראל 19 - 16 מהתרשים עולה כי הציון הממוצע בקרב נבחנים בשכבת הגילים . OECD- בממוצע ה285 , לעומת280 בפתרון בעיות בסביבה מתוקשבת עמד על מדינות.33 מתוך24 מיקומה של ישראל במבחן זה הוא : OECD - ניתוח נתוני פיאא"ק ממחולל הדוחות באתר ה 30 יצוין כי במסגרת המבחן נבחנו גם https://piaacdataexplorer. oecd. org/ ide/idepiaac/ report. aspx .18 חיילים שגילם 66 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מידת הצלחתם (ולמעשה, אי-הצלחתם) של תלמידי מערכת החינוך במבחנים הבין-לאומיים (שבהם כאמור כמעט שלא נבחנו תלמידי המגזר החרדי), בדגש על הפערים בין תלמידים שבאו מרקע כלכלי-חברתי גבוה לתלמידים מרקע כלכלי-חברתי נמוך, משקפת את הישגיות מערכת החינוך בישראל ובמידה רבה את הקושי של התלמידים לשלוט במיומנויות הנדרשות כדי להתמודד עם שוק העבודה המשתנה; היא מצביעה על הצורך שמשרד החינוך ישדרג את מיומנויותיהם ובכך ישפר את מוכנותם לשוק העבודה המשתנה. שינוי זה מצריך בין השאר גיבוש מדיניות ותוכנית אסטרטגית קוהרנטית בשיתוף דרגים שונים במערכת החינוך, תוך היוועצות בגורמים רלוונטיים בתוך המשרד ומחוצה לו. לכך יש להוסיף כי כעולה מדוח אקלים וסביבה פדגוגית לשנה"ל התשע"ט שערכה ראמ"ה, רבים מהתלמידים הלומדים בחט"ע (ונמצאים פסע לפני סיום לימודיהם והשתלבותם בשוק העבודה) חשים אף הם, כי בתיה"ס שבהם הם לומדים אינם ) ואינם נותנים להם כלים שיעזרו להם להשתלב בעולם 38%( מכשירים אותם לחיים ). יצוין כי בקרב התלמידים דוברי העברית ובקרב התלמידים בשכבות 37%( העבודה שלהלן מוצגות 10 החברתיות-כלכליות הגבוהות השיעור גבוה יותר. בתרשים עמדות התלמידים לפי המגזר והרמה החברתית-כלכלית שאליהם הם משתייכים. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה67 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה עמדת תלמידי החט"ע בנוגע להסכמתם עם היבטים הנוגעים:10 תרשים 31לאופן שבו מכשיר אותם ביה"ס לחיים ונותן להם כלים לשוק העבודה בפריסה לפי מגזר בפריסה לפי רמה חברתית-כלכלית על פי נתוני ראמ"ה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. לנוכח ממצאי דוח זה, כפי שיפורטו להלן, מודגש הצורך שמשרד החינוך יפעל לגיבוש מדיניותו אשר ממנה תיגזר תוכנית אסטרטגית, וכי המדיניות תוטמע בקרב כל הדרגים במערכת החינוך, תתמקד בהקניית המיומנויות הרלוונטיות, וממנה ייגזרו תוכניות לימוד מותאמות, דרכי הערכה של הישגי התלמידים, סדרי הפעלה חדשים, הכשרת צוותי ההוראה וסביבה לימודית פיזית וטכנולוגית התומכת בהקניית המיומנויות. בהתבסס על דוח אקלים וסביבה פדגוגית לשנה"ל התשע"ט שערכה ראמ"ה ועל תשובות התלמידים לשנת 31 . יצוין כי בשאלון שהופנה למורים נוסחו ההיגדים באופן הבא: "אני מרגיש שבית הספר נותן לי כלים 2019 שיעזרו לי להשתלב בעתיד בעולם העבודה"; "בית הספר מעודד את התלמידים ללמוד לימודים אקדמיים בהמשך דרכם באוניברסיטה, במכללה וכד'"; "אני מרגיש שבית הספר מעודד אותי להפיק מעצמי את המרב בתחומים שהם אינם לימודיים לדוגמא: ספורט, מוזיקה, וכד'". 68 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינהפעולות הביקורת בפרק זה בדוח, המתמקד בהיערכות מערכת החינוך, בחן משרד מבקר המדינה כיצד נערך מטה משרד החינוך להתאמת מערכת 2020 - מרץ2019 בחודשים ינואר ולהקניית המיומנויות הנדרשות לתלמידים לקראת 21-החינוך הישראלית למאה ה שוק העבודה המשתנה. הבדיקה התמקדה בשלב החינוך העל-יסודי - בחטיבת : 32הביניים ובחטיבה העליונה. בכלל זה נבדקו - 21-. התהליך לגיבוש מדיניות בנושא המיומנויות הנחוצות לתלמיד במאה ה 1 תכנון התהליך וניהולו, בהתבסס גם על לקחים מרפורמת הלמידה המשמעותית והפעולות שעשו יחידות המטה במסגרת זו. בחטיבות 21-. התאמת מסגרת התכנון הפדגוגי להקניית מיומנויות המאה ה 2 הביניים ובחטיבות העליונות, שילוב המיומנויות בתוכניות הלימודים, שיטות המוקנית 33המדידה וההערכה של התלמידים ומידת הגמישות הפדגוגית לבתיה"ס. 34הבדיקות נעשו במשרד החינוך: במטה המשרד - לרבות במזכירות הפדגוגית , באגף מחקר 36, במינהל הפדגוגי35(להלן - המזה"פ), באגף בכיר תכנון ואסטרטגיה , באגף א' לחינוך על-יסודי במינהל 37)ופיתוח, ניסויים ויוזמות (להלן - אגף מו"פ ראו גם בדוח זה פרק "הסביבה הלימודית בבתיה"ס העל -יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה 32 ."21-ה גמישות פדגוגית היא "האפשרות הניתנת למוסדות חינוך לקבל החלטות ולפעול באופן עצמאי בסוגיות 33 פדגוגיות, כמו תוכנית לימודים, ארגון זמן, ארגון לומדים, שיטות ודרכי חינוך, הוראה, למידה והערכה ושימוש במשאבי כוח ההוראה לצורך מתן מענה לצרכים המקומיים הייחודיים". . המזה"פ היא 1956- המזה"פ היא גוף סטטוטורי הפועל מכוח תקנות חינוך ממלכתי (סדרי פיקוח), התשי"ז 34 הסמכות הפדגוגית העליונה במשרד החינוך, האחראית להתוויית המדיניות הפדגוגית של המשרד. היא עוסקת בין היתר בתכנון פדגוגי, בפיתוח תוכניות לימודים, בגיבוש מדיניות ההוראה של מקצועות הלימוד ודרכי ההערכה בהם, בבחינה ואישור של חומרי למידה, בעידוד והפעלה של יוזמות חינוכיות ובליווי, הכשרה ופיתוח מקצועי של המורים. לכל מקצוע יש מפקח מרכז (מפמ"ר), הממונה על תוכניות הלימודים וחומרי הלימוד. אגף בכיר תכנון ואסטרטגיה כפוף ישירות למנכ"ל המשרד ועובד מול כל המינהלים והאגפים המקצועיים 35 במטה המשרד. האגף עוסק באתגרים האסטרטגיים העומדים בפני המשרד, ונדרש לחשיבה מערכתית רחבה. האגף אחראי לעיצוב התוכניות האסטרטגיות והשנתיות של המשרד ולפיתוח כלים לתכנון ולמדידה עבור רמות המטה, המחוזות ובתיה"ס. המינהל הפדגוגי הוא הגוף האחראי במשרד החינוך לניהול מערך מוסדות החינוך, ובכלל זה תכנון, פיתוח 36 והקצאה של משאבים ושל כלים ואמצעים הנדרשים ליישום מדיניות המשרד. המינהל הפדגוגי שותף בגיבוש מדיניות המשרד ויוזם פעולות פדגוגיות וארגוניות הנוגעות לתהליכי הוראה ולמידה ולרווחתו של התלמיד. כמו כן, הוא שותף בהובלת תהליכי תכנון וגיבוש של תפיסות פדגוגיות חדשניות ומפתח, בין היתר, קווים מנחים וכלים להוראה ולמידה ושגרה של ניהול וארגון. אגף מו"פ מופקד על הכוונה, פיתוח, תיקוף והערכות ליישום של תוצרים בתחומי החינוך, בהתאמה 37 לצרכים אסטרטגיים ומערכתיים הנובעים ממדיניות המשרד. אלו מתבצעים בשיתוף השדה, אגפי המשרד https://edu. gov.il/minhalpedagogy/ mop/ Pages/ home- page- agaf. aspx והמגזר השלישי. ראו היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה69 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה , ובאגף הבחינות וכן במינהל תקשוב38)הפדגוגי (להלן - האגף לחינוך על-יסודי טכנולוגיה ומערכות מידע (להלן - מינהל התקשוב). כן נערכו בדיקות בבתי ספר (להלן גם - בתי"ס) על-יסודיים ברחבי הארץ. בדיקות השלמה נעשו במכוני מחקר שלהלן מוצגים המדרג 11 . בתרשים40 ובמכון סאלד39להוראה, לרבות במכון מופ"ת והקשרים שבין יחידות מטה וגורמים בהם נעשתה הבדיקה. האגף לחינוך על-יסודי אחראי לפעילות החינוכית בכל בתיה"ס העל-יסודיים ולתיאום מהלכים פדגוגיים 38 בהם עם אגפי הגיל האחרים ועם מינהלים ואגפים מקצועיים אחרים במשרד, וכן עם המחוזות ועם הבעלויות האחראיות לבתיה"ס העל-יסודיים. מכון מופ"ת הוא בית הספר למחקר ולפיתוח של תוכניות לימודים וסגלי הוראה העוסקים בהכשרת מורים. 39 . על ידי האגף להכשרת עובדי הוראה במשרד החינוך 1983-המכון נוסד ב מכון סאלד הוא מרכז ציבורי ששם לו למטרה לקדם את החינוך והחברה בישראל. בין היתר יש למכון מרכז 40 בחינות, שבו נכתבות בחינות הבגרות במקצועות העיוניים. את שאלוני הבחינות כותבות ועדות מומחים בתיאום עם המפמ"רים. 70 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה המדרג והקשרים בין יחידות משרד החינוך העיקריות בהן:11 תרשים ביצע משרד מבקר המדינה את בדיקתו היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה71 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה עוד כללה הבדיקה הליך נרחב של שיתוף הציבור, אשר במסגרתו השתתפו כלל המפקחים המרכזים של תחומי הדעת (להלן - מפמ"רים) בבתיה"ס העל-יסודיים. מפמ"רים. 64-במסגרת זו הפנה משרד מבקר המדינה בקשה אחידה לקבלת מידע מ מהם (להלן - שאלון המפמ"רים). במסגרת הליך שיתוף 58-תשובות התקבלו מ הציבור הפעיל משרד מבקר המדינה גם קבוצות מיקוד של רכזי מקצועות ושל . 41) בתי"ס על-יסודיים ממלכתיים (להלן - קבוצות מיקוד11-תלמידים ב נוסף על כך, במסגרת הבדיקה הפנה משרד מבקר המדינה שאלון לכלל מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים בכל המגזרים, בכל המחוזות ובכל סוגי הפיקוח (להלן - מנהלים, והשיבו עליו 1,961-. השאלון נשלח ל 42)שאלון המנהלים או השאלון מכלל המנהלים). עיבוד הנתונים שהתקבלו במסגרת שאלון 39%- מנהלים (כ757 .43המנהלים וניתוחם נעשו באמצעות יועץ סטטיסטי גיבוש מדיניות משרדית מוסכמת להטמעת במערכת החינוך 21-מיומנויות המאה ה הטמעתן של המיומנויות הנחוצות לתלמידי מערכת החינוך לתפקוד מוצלח בחיים , ובכלל זה לשוק העבודה המשתנה, 21-האישיים, החברתיים והמקצועיים במאה ה הוא מהלך פדגוגי מורכב, המצריך שינוי מקיף שתכנונו וביצועו חורגים מתכנון העבודה השנתי השוטף. לשם השגתו נדרשת מדיניות משרדית כוללת, קוהרנטית וארוכת טווח, שבמסגרתה יגבש מטה המשרד את הכיוון האסטרטגי הנדרש בטרם יוציא את המהלך מהכוח אל הפועל. גיבושה של מדיניות כזו יבטיח עבודה סדורה של כל השותפים בשרשרת הביצוע, החל בתלמיד ובמורה דרך מנהל בית הספר .44ומחוז המשרד וכלה ברשות המקומית יודגש כי שאלונים וראיונות, לרבות קבוצות מיקוד, הם כלים שגרתיים בעבודת הביקורת, מאחר שהם 41 מאפשרים לאסוף מידע מאוכלוסייה רחבה הרלוונטית לנושא הביקורת, אוכלוסייה שיתרונה המרכזי הוא במעורבות שלה ובהיכרות הרבה עם נושא הביקורת. תמונת המצב העולה מהתשובות לחלק ניכר מהשאלונים מקבלת חיזוק גם ממקורות של משרד החינוך. כן עולים מהשאלונים הקשיים של דרגי השטח - המנהלים והתלמידים - בנושאים שנבדקו. מנהלי בתי ספר שש שנתיים (הכוללים חטיבות ביניים וחטיבות עליונות), מנהלי חטיבות ביניים ומנהלי 42 חטיבות עליונות. סוגי הפיקוח הם אלו: ממלכתי-יהודי, ממלכתי-ערבי, ממלכתי-דתי וחרדי. יובהר כי מנהלי החטיבות העליונות משמשים גם כסגני מנהלי בתיה"ס השש שנתיים. 95% מאגר מוחות - מכון מחקר וייעוץ בינתחומי בע"מ. המדגם מאפשר הסקת מסקנות ברמת ביטחון של 43 .) (ביחס לאומדנים השונים 2.8% עם טעות דגימה של ). 2006( , מכון ון ליר ירושלים והוצאת הקיבוץ המאוחדלקראת מהפכה חינוכית דן ענבר (עורך), 44 72 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ,לצורך תיקוף הכיוון האסטרטגי שייבחר למהלך ארוך הטווח של השינוי הפדגוגי ראוי שהמשרד ינקוט שלבים אחדים בתהליך התכנון והגיבוש של עקרונותיו יגבש תמונת מצב על התחום באמצעות איסוף 45ותוצריו, שבמסגרתם בין היתר וניתוחו; ייוועץ עם בעלי הידע והעניין ביחידותיו, במשרדי 46ידע ממגוון מקורות הממשלה, בגופים ציבוריים רלוונטיים ובקרב קבוצות באוכלוסייה שיושפעו מהמהלך. בהתבסס על כל אלה, על המשרד לגבש את תפיסת העולם שבבסיס המהלך, את השפה המשקפת תפיסה זאת וכן תוכנית פעולה שתכלול מטרות, יעדים, מדדים, כלי ביצוע, משימות ומקורות תקציביים. אשר לתהליכי ההיוועצות מועצות לאומיות לגיבוש מדיניות חינוך מוסכמת: בנוגע לכיוון האסטרטגי לשינוי פדגוגי, יצוין כי במדינות בעולם המובילות בתחום החינוך פועלות מועצות לאומיות לחינוך (להלן - מועצות חינוך), המשמשות מסגרת לשיתוף אנשי חינוך ואזרחים, כמומחים או כנציגיהם של בעלי עניין, בתהליכי תכנון וקבלת החלטות (ראו להלן). למועצות אלה תפקיד מרכזי של יצירת ממשק בין בעלי עניין בתחום החינוך ובין רמות שונות של השלטון. הן מאפשרות ללבן סוגיות שונות שעל הפרק ולהגדיל את ההסכמה בין קהילות וקבוצות שונות, ולהשפיע באופן זה על תכנון המדיניות בתחום החינוך ועל יישומה. מועצה לאומית לחינוך יכולה לגבש תפיסה אסטרטגית עקרונית למדיניות חינוך לאומית, המוסכמת על מגוון בעלי עניין, מתמשכת ובלתי תלויה ולאפשר בכך, בין היתר, שמירה על רצף של תכנון ארוך טווח בתחום החינוך ועל יישומו, ללא תלות בחילופים של שרי חינוך ומנכ"לים של משרד החינוך. למועצות החינוך תפקידים וסמכויות מגוונים המשתנים על פי אופייה של המדינה, מבנה הממשל ומערכת החינוך. לעיתים יש להן מעמד סטטוטורי, ונתונות בידן סמכויות בתחום חינוך חובה המחייבות את מקבלי ההחלטות לקבל את עמדתן, מוצגות דוגמאות לסוגי מועצות חינוך 12 ולעיתים הן רק גוף מייעץ. להלן בתרשים באירופה, בארה"ב ובקנדה. , שהוציא האגף לתכנון מדיניות במשרד ראש הממשלה, מדריך התכנון הממשלתי מתבסס על עקרונות 45 .)2010 ) (ספטמבר 4.1( גרסה מעודכנת כגון מידע מגופי ממשל, פרסומים של מכוני מחקר, ספרי תקציב ושנתונים סטטיסטיים. 46 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה73 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה48, בארה"ב ובקנדה47 מועצות חינוך באירופה:12 תרשים על פי נתוני מרכז המחקר והמידע של הכנסת, בעיבוד משרד מבקר המדינה. המליץ כוח המשימה הלאומי לקידום החינוך בישראל (להלן - ועדת 2005 בשנת , שבין היתר תייעץ בתכנון ובגיבוש 49דוברת) כי תוקם מועצה לאומית לחינוך מדיניות לטווח ארוך, תאשר כל שינוי מהותי במדיניות החינוך וכן את יעדי העל של מערכת החינוך ואת הגדרת הליבה המחייבת, ותשמש במה לדיון לאומי ולשיח ציבורי מתמשך בשאלות חינוך אקטואליות ובשאלות חינוך שיש להן השפעה בטווח הארוך. בעקבות המלצת הוועדה הוגשו כמה הצעות חוק פרטיות להקמת מועצה ברוב מדינות אירופה. 47 ,)2013 מרכז המחקר והמידע של הכנסת, (יוני ,מועצות לאומיות לחינוך - סקירה משווה אתי וייסבלאי, 48 .3 - 2 'עמ לחוק חינוך ממלכתי יוקם ועד חינוך שתפקידו לייעץ לשר החינוך בכל הנוגע להפעלת 12 לפי סעיף 49 . נקבעו סמכויותיו 14 סמכויותיו לפי חוק חינוך ממלכתי וחוק חינוך חובה, ובסעיף 74 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה , שלא הגיעו לכדי חקיקה. הצעת חוק ממשלתית בנושא הוגשה50לאומית לחינוך בשלהי כהונתו של שר החינוך דאז, ובהודעת משרד החינוך לקידומה 2014 בנובמבר צוין "שיתוף המועצה בגיבוש המדיניות של משרד החינוך לביסוס החינוך בישראל והבטחת היציבות בקידום ומתן ביטוי לכלל הדעות בחברה הישראלית". הצעת החוק , ואולם הליכי החקיקה לא 2014 בנובמבר30-אושרה בידי ועדת השרים לחקיקה ב קודמו מאז. על אף זאת, הצורך בהקמתה של מועצה לאומית לחינוך לא ירד מסדר .51היום הציבורי חסרון קיומה של מועצה לאומית לחינוך כגוף מקצועי אסטרטגי, הכולל מגוון בעלי עניין ובעלי זיקות מתוך המערכת לצד נציגי האקדמיה, השלטון המקומי, התעשייה והכלכלה, לצד חסמים נוספים, הקשו מאוד על גיבוש מדיניות מוסכמת, אשר תבצע שינוי עמוק במערכת החינוך וניתן יהיה להטמיעה כנדרש על מנת לקדם את התאמת מערכת החינוך לשוק העבודה המשתנה. מומלץ כי משרד החינוך יחדש את בחינת הנושא של הקמת מועצה לאומית לחינוך, לאור המתכונות הקיימות במדינות שונות בעולם, ולנוכח האתגר ארוך הטווח בביצוע שינוי עמוק במערכת החינוך לשם התאמתה לשוק העבודה המשתנה, לצד אתגרים נוספים הניצבים לפתחה, וישלים את גיבוש עמדתו בנושא. השפעת רפורמת הלמידה המשמעותית והפקת הלקחים ממנה רפורמת הלמידה המשמעותית היא הרפורמה הפדגוגית המשמעותית ביותר שערך ולהקנות לתלמידים 21-המשרד עד כה במטרה להתאים את מערכת החינוך למאה ה . הרפורמה החלה בשנת הלימודים 52את המיומנויות הדרושות להם בעת הזאת 2008- הגישה קבוצת חברי כנסת את הצעת חוק המועצה הלאומית לחינוך, התשס"ח 2008 בפברואר 50 ,, של חה"כ רונית תירוש, סילבן שלום, מיכאל מלכיאור, דב חנין, אבישי ברוורמן, איתן כבל 3367/17 /(פ הגישו חברי כנסת הצעות חוק באותו עניין, אך 19- וה18 -יצחק לוי, אליהו גבאי וחנא סוייד). בכנסת ה 757/18 /, פ2009-הן לא הועלו להצבעה במליאת הכנסת (הצעת חוק המועצה הלאומית לחינוך, התשס"ט של חה"כ רונית תירוש, זבולון אורלב, אורית נוקד, דב חנין, נחמן שי וזאב בילסקי הונחה על שולחן של חה"כ דב חנין, 252/19 /, פ2013-; הצעת חוק המועצה הלאומית לחינוך, התשע"ג 1.4.09 -הכנסת ב ). הצעת חוק החינוך (תשתית 1.3.13 -מוחמד ברכה, חנא סווייד ועפו אגבאריה הונחה על שולחן הכנסת ב , כללה בין השאר הצעה להקמת 2009 , שהגיש חה"כ זבולון אורלב באפריל 2009-לאומית), התשס"ט .10 - 9 ', עממועצות לאומיות לחינוך - סקירה משווהמועצה לאומית לחינוך. ראו מובאת בין היתר המלצה להקמת מועצה 21-התאמת מערכת החינוך למאה ה כך למשל, במחקר המוצג ב 51 לאומית לחינוך שתוביל שינויים על בסיס מתווה תכנוני ארוך טווח, תוך שיתוף מגוון רחב של גורמים .10 ', עמשםראו רלוונטיים. ), "קידום למידה משמעותית בבתי 2017( ג68 דוח שנתי ראו דוח של משרד מבקר המדינה על רפורמה זו: 52 .815 - 753 '), עמקידום למידה משמעותיתהספר" (להלן - היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה75 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה , ונועדה לחולל שינוי מהותי בתפיסת53)2014 - 2013( (להלן - שנה"ל) התשע"ד הלמידה ובדמות התלמיד, לשנות את ייעודו של המורה ולסייע לתלמידים לבנות עולם עשיר שתואם את התקופה וצרכיה. ברפורמה זו, כמו ברפורמות דומות שנעשו בעולם, הגיע משרד החינוך להבנה כי מערכת החינוך אינה נדרשת יותר להתמקד רק בידע, אלא עליה לעודד ולפתח בקרב התלמידים יכולות של חשיבה, יצירה, לימוד עצמי ולימוד בצוות, ובד 54בבד לעודד חשיבה ביקורתית, יצירתית וחדשנית, התמודדות עם פתרון בעיות ושימוש בטכנולוגיות מידע כמיומנויות הנחוצות לתלמידים. שינוי תפיסת הלמידה שהרפורמה נועדה לחולל אמור היה לאפשר הטמעה בקרב תלמידי מערכת החינוך של המיומנויות הנחוצות להם במציאות המשתנה, היוצרת את שוק העבודה העתידי. משרד החינוך החל ליישם את רפורמת הלמידה המשמעותית בשנה"ל התשע"ה . בתוכניות האסטרטגיות של 55) בכל בתי הספר בכל שלבי החינוך2015 - 2014( קבע המשרד את יישום2019 - 2017 ולשנים2016 - 2013 משרד החינוך לשנים הגדיר את 2014 . חוזר מנכ"ל מאוגוסט56"1 הלמידה המשמעותית כמטרה "מספר התפיסה החינוכית של הלמידה המשמעותית ומטרותיה ואת תהליכי ההוראה, ההערכה והפיתוח המקצועי הנגזרים ממנה. מחקר השוואתי, אשר לו היה שותף המדען הראשי של משרד החינוך, הצביע על , בצורך לחולל רפורמה דוגמת 2014 מדינות נוספות שהכירו עד לאותה עת, שנת מציג את העקרונות המרכזיים לשינוי 13 רפורמת הלמידה המשמעותית. תרשים התפיסה הפדגוגית ברוח הלמידה המשמעותית בשש המדינות שהשתתפו במחקר. שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט. 53 .)2014 " (אוגוסטמשהו טוב קורה עכשיו - אבני דרך בלמידה משמעותית מתוך חוזר מנכ"ל משרד החינוך " 54 .שם 55 . לתוכנית אסטרטגית זו 2015 במסגרת עדכון מאפריל 56 76 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה עקרונות מרכזיים לשינוי התפיסה הפדגוגית:13 תרשים 57ברוח הלמידה המשמעותית בשש מדינות על פי נתוני המדען הראשי במשרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה. היעדים והאתגרים של רפורמות הלמידה המשמעותית בשש המדינות עמן יצאנו למחקר השוואתי משותף 57 (מצגת לדיון בהנהלת המשרד), לשכת המדען הראשי, משרד החינוך - ממצאי שלב המחקר הראשון ), בהתבסס על סיכום החלק הראשון של המחקר. על אף התכנון, למחקר ההשוואתי לא היה 24.12.14 ( .המשך היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה77 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה בדיקת הפעולות שעשה משרד החינוך: 2017 דוח משרד מבקר המדינה משנת (להלן - הדוח הקודם) 58 לקידום רפורמת הלמידה המשמעותית2017 עד מחצית הצביעה על חסרים בביצוע מרכיבי התכנון שהיו דרושים להצלחתה. בכלל זה, משרד החינוך לא דן ברפורמות דומות שנעשו בעולם ולא הפיק מהן את מסקנותיו, לא גיבש הסכמה בין כל בעלי העניין על מושגי היסוד של הרפורמה ולא יצר מסמך פעולה הקובע את מרכיביה, לרבות יעדים ומשימות לטווח הקצר ולטווח הארוך. ליקויים משמעותיים נמצאו גם בדרכי ניהול הרפורמה והיערכות יחידות המטה להטמעתה בתחומי הדעת השונים, כמו גם במערך הקיים של מנגנוני ההטמעה ובאי-פיתוח מנגנונים חדשים. כמו כן, לא גובשה תוכנית הכשרה מערכתית להוראה המקדמת למידה משמעותית ולא גובשו יוזמות לפיתוח מקצועי של מורים כדי להקנות להם דפוסי הוראה חדשים, הנדרשים לקידום יעדי הרפורמה. בפועל, לא הביאה הרפורמה לשינויים בדפוסי הלימוד 2017 עד סיום הביקורת באוגוסט וההערכה המסורתיים. ראמ"ה ערכה מחקר מלווה של יישום רפורמת הלמידה מחקר ההערכה של ראמ"ה: ) (להלן - מחקר 2017 - 2014( המשמעותית במהלך השנים התשע"ד - התשע"ז , לימדו 2018 . הממצאים העיקריים של מחקר ההערכה, שפורסם במאי59)ההערכה כי רובם המכריע של המנהלים והמורים תומכים בעקרונות הרפורמה וסבורים שיש להמשיך וליישם אותה. המחקר העלה כי קיימת מידה רבה של הפנמה של עקרונות הרפורמה והסכמה עימם. עם זאת, מחקר ההערכה מצא קשיים מהותיים ביישום הרפורמה ובהם אלו: היעדר זמן מספיק למורים במסגרת העבודה השוטפת בביה"ס לתכנן, לפתח ולהעריך משימות משמעותיות של למידה-הערכה; מחסור בתשתיות פיזיות וטכנולוגיות הנדרשות להטמעת הרפורמה בבתיה"ס; היעדר פעולות פדגוגיות ושינויים פדגוגיים הנדרשים להטמעת הרפורמה בבתי"ס רבים; חוסר הבנה מספקת בקרב חלק ניכר מהמורים ומהמנהלים את המשמעות של למידה משמעותית ואת הדרך שבה יש ליישם אותה. ) לא נמצאו אינדיקציות 2017 - 2016( עוד נמצא במחקר, כי בתום שנה"ל התשע"ז לשיפור כולל במרבית מדדי התוצאה של הלמידה המשמעותית (כפי שהוגדרו ), שבה החל המשרד להפעיל 2014 - 2013( במחקר ההערכה) ביחס לשנה"ל התשע"ד את הרפורמה, בכל הנוגע לרלוונטיות הלימודים וערכם ללומד, מעורבות התלמיד .קידום למידה משמעותית 58 -, למידה משמעותית: תפיסות של תלמידים, מורים ומנהלים בשנים תשע"ד ראמ"ה, משרד החינוך 59 )). המחקר כלל מרכיבים כמותיים (כגון שאלונים לתלמידים, למורים ולמנהלי בתיה"ס 2018 (מאיתשע"ז ומרכיבים איכותניים (כגון ניתוח שאלות פתוחות, ראיונות עם בעלי תפקידים במטה המשרד, עם מנהלים, עם מורים ועם תלמידים וכן תצפיות בבתי"ס בכל שלבי הגיל). מחקרי הערכה ייעודיים קודמים של . 2017 ובינואר 2016 הרפורמה פרסמה ראמ"ה במרץ 78 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה בלימודים, היבטים רגשיים-מוטיבציוניים בלמידה, הפעלת אסטרטגיות למידה ועוד. במבט כולל, נמצא כי ככל ששלב החינוך היה נמוך יותר דיווחו התלמידים והמורים בשכיחות גבוהה יותר על תהליכים של למידה משמעותית ועל קיומם של תנאים התומכים בה; מדיווחי המנהלים עלה שהרפורמה פחות מוטמעת בחטיבות הביניים, בעיקר בכל הנוגע לגמישות ולאוטונומיה בתפקידם ולקיומם של משאבים המאפשרים למידה משמעותית. בביקורת זו נבדק בדיקה בקרב מפמ"רים ומנהלי בתי"ס וקבוצות מיקוד בבתי"ס: באמצעות שאלון המנהלים עד כמה רפורמת הלמידה המשמעותית הניחה תשתית להקניית סט של מיומנויות, שמידת הקונסנזוס המחקרי בדבר נחיצותם וחיוניותם גבוהה ביותר והוגדרו בשאלון כ"מיומנויות 21-לבוגר מערכת החינוך במאה ה הנדרשות" - חשיבה ביקורתית, יצירתיות וחדשנות, יכולת פתרון בעיות, שיתוף פעולה ועבודת צוות, למידה עצמית, הכוונה עצמית, ניהול מידע ואוריינות ); ונבדק בקרב המפמ"רים עד 21-טכנולוגית ודיגיטלית (להלן - מיומנויות המאה ה כמה השינויים שנעשו בעקבות רפורמת הלמידה המשמעותית במקצוע שבאחריותם (בשיטות ההוראה, בהערכה, בתוכניות הלימודים ובסביבת הלימודים) יצרו תשתית במסגרתו (להלן - שאלון המפמ"רים). להלן 21-להקניית מיומנויות המאה ה התפלגות תשובותיהם של מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים והתפלגות תשובותיהם של המפמ"רים: התפלגות תשובות מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים לשאלה, :14 תרשים עד כמה רפורמת הלמידה המשמעותית יצרה תשתית להקניית ?21-מיומנויות המאה ה המקור: שאלון המנהלים של משרד מבקר המדינה. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה79 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה התפלגות תשובות המפמ"רים לשאלה, עד כמה השינויים:15 תרשים שנעשו בעקבות רפורמת הלמידה המשמעותית במקצוע שבאחריותך במסגרתו?21-יצרו תשתית להקניית מיומנויות המאה ה המקור: שאלון המפמ"רים של משרד מבקר המדינה. עולה כי כמחצית ממנהלי בתיה"ס והמפמ"רים סברו כי 15- ו 14 מתרשימים השינויים שנעשו בבית ספרם, או במקצוע שבאחריותם, בעקבות רפורמת הלמידה במידה רבה או רבה 21-המשמעותית יצרו תשתית להקניית מיומנויות המאה ה מאוד. ברם, המחצית האחרת של מנהלי בתיה"ס והמפמ"רים סבורים ששינויים במידה בינונית או פחות מכך. 21-אלה יצרו תשתית להקניית מיומנויות המאה ה במסגרת קבוצות המיקוד שנערכו עם רכזי מקצועות בבתי ספר, הם הביעו את עמדתם שממנה ניתן ללמוד כי לדעתם לרפורמת הלמידה המשמעותית הייתה השפעה מועטה. כך למשל, רכזת היסטוריה בחטיבה עליונה התייחסה לאופן ההערכה של התלמידים וציינה שהיא נותרה כפי שהייתה - התייחסות מערכת החינוך לציון בבחינה בלבד, ללא התייחסות לאופן הלמידה ולרכישת מיומנויות למידה. תהליך שיתוף הציבור שעשה משרד מבקר המדינה מצביע על כך, שכחמש שנים מאז החל משרד החינוך ליישם את רפורמת הלמידה המשמעותית, סבורים כמחצית מבעלי התפקידים בחינוך העל-יסודי - המפמ"רים, מנהלי בתיה"ס ורכזי המקצוע בבתיה"ס - כי השפעת הרפורמה על קידום הקניית לתלמידי החינוך העל-יסודי לא הייתה רבה. עמדות 21-מיומנויות המאה ה אלו תואמות במידה רבה את ממצאי מחקר ההערכה של ראמ"ה בכל הנוגע לקשיים המהותיים ביישום הרפורמה ולהיעדר תוצאות משמעותיות שלה. 80 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מרפורמת הלמידה המשמעותית לשיפור הטמעת המיומנויות הפקת לקחים משרד החינוך עמד על העובדה שאחד הגורמים המרכזיים במהלך שינוי המשכי: להצלחת רפורמה בחינוך הוא למידה מרפורמות קודמות ומלקחי יישומן. על מנת שיוכל לבצע את השיפורים הנדרשים ברפורמת הלמידה המשמעותית באופן אפקטיבי ויגבש את השינויים הנדרשים למהלך אסטרטגי עדכני להקניית מיומנויות , היה עליו לערוך תהליך הפקת לקחים מיישום 21-הנחוצות לתלמידים במאה ה מרכיבי הרפורמה עד כה. במסגרת זו היה על המשרד לקבוע את הגורם המוביל והמתכלל של תהליך הפקת הלקחים, להתוות את המסגרת ואת המבנה שלו, לוודא את ביצועו בשיתוף כל היחידות האחראיות לקידום התהליכים הפדגוגיים המרכזיים ברפורמה, לתעד אותו, לייצר מסמך מסכם ולקבוע את המשימות לצורך יישום הלקחים במסגרת המשך הפעלת הרפורמה. כך, המחקר המלווה של ראמ"ה, , יכול היה לשמש כמקור חשוב לנתוני 60שבמסגרתו פורסמו שלושה מסמכי הערכה יישום הרפורמה ולניתוחם במסגרת תהליך הפקת הלקחים. עם זאת, לא נמצא כי משרד החינוך ערך תהליך הפקת לקחים שיטתי ומקיף מתהליך יישום הרפורמה בקרב כלל יחידות המשרד ולמול בעלי התפקידים בחינוך העל יסודי. במועד סיום הביקורת לא קיבל המשרד החלטה האם להמשיך את רפורמת הלמידה המשמעותית ובאיזה אופן. מומלץ כי משרד החינוך ינתח את תוצאות מחקר ההערכה שפרסמה ומקורות מידע נוספים לצורך גיבוש הצעדים להטמעת 2018 ראמ"ה במאי המיומנויות בקרב תלמידי מערכת החינוך שהחלו במסגרת רפורמת הלמידה המשמעותית. בהקשר זה מומלץ כי המשרד ישלים בחינה מהם השינויים שהנהיגו המפמ"רים בתוכניות הלימודים ובהיקף הטמעתם; יבחן את דרכי ההטמעה של השינויים בשיטות ההערכה ואת תוצאותיהם; יבחן את טיב ההכשרה והפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה ומידת התאמתם להקניית המיומנויות; וייצור מסמך מסכם של תהליך הפקת הלקחים. הפקת לקחים שיטתית כזו, המתועדת במסמך מסכם, תתרום להצגת תמונת מצב לפני הנהלת המשרד של המיומנויות בקרב תלמידי מערכת החינוך, שיהיה בה כדי לטייב את הצעד האסטרטגי הבא בהקניית המיומנויות הנחוצות לבוגר מערכת החינוך כדי להשתלב בעולם המשתנה. אצל תלמידי 21-בתגובת המשרד הוא ציין כי נושא פיתוח מיומנויות המאה ה ובמסגרת 2030 מערכת החינוך מקודם במשרד כחלק מתוכניתו האסטרטגית לשנת הערכת התוכנית המערכתית "למידה משמעותית": תפיסות של תלמידים, מורים ראמ"ה, משרד החינוך, 60 "למידה משמעותית": דיווחי ); ראמ"ה, משרד החינוך, 2016 (מרץ ומנהלים בשנים תשע"ד-תשע"ה "למידה משמעותית": תפיסות של ); ראמ"ה, משרד החינוך, 2018 (יוניתלמידים בשנים תשע"ד-תשע"ו ).2018 (מאיתלמידים, מורים ומנהלים בשנים תשע"ד-תשע"ז היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה81 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה לגיבוש 2018 מטרות מדיניותו הפדגוגית הלאומית. משרד החינוך פועל משנת מדיניות פדגוגית לאומית שבמרכזה דמותו הרצויה של בוגר מערכת החינוך (להלן - "דמות הבוגר") - מודל הכולל שלושה מרכיבים פדגוגיים משולבים: ידע (ארבע מיומנויות מרכזיות) וערכים (חמישה במספר). 13( אשכולות דעת), מיומנויות עוד ציין משרד החינוך, כי יחידות במשרד קיימו תהליכים של הפקת לקחים מרפורמת למידה משמעותית, ביניהן ראמ"ה, לשכת המדען הראשי ואגף בכיר תכנון ואסטרטגיה. על בסיס המסקנות שהוסקו נבנה המהלך האסטרטגי של "דמות הבוגר". בשלב החשיבה הראשוני על הטמעת "דמות הבוגר" חזרו והוזכרו הלקחים המרכזיים של למידה משמעותית - יצירת שפה אחודה וברורה והבנה משתפת של הכיוונים האסטרטגיים, שיתוף פעולה מובנה של בעלי העניין הרלוונטיים (במטה, במחוז, ברשויות המקומיות ובבתיה"ס), יצירת תוכנית אופרטיבית ומדידה וניהול השינוי (מינהלה לתוכנית, תהליכי לימוד והפקת לקחים ועדכון התוכנית). 21-תוכנית משרדית להקניית מיומנויות המאה ה בנושא קידום הסוגיה האסטרטגית "טיפוח ומיצוי 2015 החלטת ממשלה משנת קבעה, כי על שר החינוך להציג לפני הממשלה את תוכנית המשרד 61"ההון האנושי בתוך שלושה חודשים ממועד קבלתה. בדוח המעקב 21-לקידום מיומנויות המאה ה שערך משרד ראש הממשלה אחר יישום החלטות ממשלה רלוונטיות לסוגיית , ציין משרד ראש הממשלה כי 2018 "טיפוח ומיצוי ההון האנושי", ופורסם ביולי "משרד ראש הממשלה ומשרד החינוך דנו בתוכנית וסוכם, שהתוכנית והנושא לא יוצגו במליאת הממשלה, אלא יקודמו כחלק מתוכנית העבודה של משרד החינוך". גיבוש של שינוי אסטרטגי דורש לאתר תחילה את נקודות החולשה במצב הקיים ולהגדיר את הצורך בשינוין; מהגדרת הצורך יש לגזור את הרכב צוות תכנון המדיניות וזהות בעלי העניין שיש לשתף בתהליך; קואליציית בעלי העניין תקבע את הכיוון האסטרטגי, תציב את העוגנים הרעיוניים שבבסיס מהלך השינוי ותאפשר שפה משותפת, ואלה יתורגמו למדיניות שתכלול יעדים, מדדים, כלים ומשימות מוסכמים ליישום המדיניות. מסמכי מדיניות להקניית מיומנויות לצד העובדה שהמשרד לא ביצע הליך הפקת לקחים שיטתי ומקיף בכל הנוגע לרפורמת הלמידה המשמעותית, ובכלל זה לא החליט האם להמשיכה ואם כן באיזה אופן, גיבשו יחידות במטה המשרד כמה מסמכי מדיניות שעסקו (בנוסף או באופן בלעדי) בצעדים נדרשים להקניית מיומנויות (להלן - מסמכי המדיניות): ).28.6.15 ( 147 החלטת הממשלה 61 82 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה המסמך הראשון הוא "מתווה מדיניות מו"פ לפדגוגיה מוטת עתיד" (להלן - מסמך . מסמך המשך 2016 פדגוגיה מוטת עתיד) של אגף מו"פ, והכנתו הסתיימה בדצמבר 2019 מרחיב, מפרט ומדגים את הנושא של פדגוגיה מוטת עתיד, ופורסם בינואר (להלן - מסמך ההמשך לפדגוגיה מוטת עתיד). כמו כן, המזה"פ תרגמה בשנת כמיומנויות הנחוצות 2030 בתוכניתו חינוךOECD- את המיומנויות שהגדיר ה2018 את קיומן2019 - 2018 , ובדקה במהלך62להכנת התלמידים לשוק העבודה העתידי (להלן גם - מיפוי המזה"פ). להלן 63בתוכניות הלימודים של כמה מקצועות לימוד מוצגים נתונים עיקריים על אופן הגיבוש של מסמכי מדיניות אלה וטיב 1 בלוח המיומנויות הנכללות בהם. השוואה בין מסמכי המדיניות של משרד החינוך :1 לוח בנושא הקניית מיומנויות מועד המסמך הגורם גיבוש מיומנויות שנדרשושותפים לגיבוש היוזם מסמך פדגוגיה מוטת עתיד2016 :פרסום 12/2016 - מנכ"לית משרד החינוך משרד החינוך:- אגף מו"פ - אגף בכיר תכנון ואסטרטגיה - המדען הראשי - מינהל כלכלה ותקציבים מחוץ למשרד: - מכללת אוהלו - מט"ח - רשת אמי"ת - בית ספר ניסויי - אקדמיה ) שיתוף - מגזר שלישי2 ;*) תקשורת1 ) יכולת3 ; פעולה ) עבודה בצוות; 4 ;*משא ומתן ) אמפתיה; 5 ) חשיבה7 ;*) ניתוח6 ;) פתרון בעיות8 ; ביקורתית ) ניהול וארגון*;9 ;*) נחישות10 ;*) עמידות11 ;*) יכולת ניסוי וטעייה12 ;*) לקיחת סיכונים13 ;) יצירתיות14 ) אוריינות16 ;) יזמות15 ; דיגיטלית ) אוריינות אתית;17 ;*) אוריינות טכנולוגית18 *) חדשנות19 התוכנית האסטרטגית - 2017 64 20192017 :פרסום 4/2017 אגף בכיר תכנון ) הבנה ויישום הנלמד*;כלל יחידות המטהואסטרטגיה 1 ;) חשיבה ביקורתית2 ;) חשיבה יצירתית3 ;) עבודה בצוות4 ;*) ניהול שיח מכבד ומקדם5 ;*) מעורבות חברתית6 ;*) חשיבה על החשיבה7 ;) מסוגלות8 ;) מוטיבציה9 ;) הכוונה עצמית בלמידה10 *) תפקוד חושי תנועתי11 OECD Education - שימוש בידע, מיומנויות, עמדות וערכים כדי לפתח כשירויות ובאמצעותן לפעול בעולם 62 .)2018( , המזכירות הפדגוגית, משרד החינוך 2030 .OECD - Education 2030 Project, Curriculum Content Mapping, Israel, Ministry of Education )2019( 63 יצוין כי בתוכנית האסטרטגית השימוש הוא במונח "תפקודי לומד". פירוט המיומנויות כאן מתבסס על 64 .2016 - 2013 רשימה מפורטת של "תפקודי לומד", שפורסמה בתוכנית האסטרטגית היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה83 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנהמועד המסמך הגורם גיבוש מיומנויות שנדרשושותפים לגיבוש היוזם Education 2030 הגדרת המיומנויות Education -ב 2030 מיפוי המזה"פ - המיומנויות בתוכניות הלימודים של כמה מקצועות לימוד2015 2018 2019 OECD תורגם ונערך בידי המזה"פ - אגף א' מדעים מזה"פ - אגף א' ) אוריינות שפה*;מדעים1 ;*) אוריינות מתמטית2 ;) אוריינות דיגיטלית3 ;) אוריינות נתונים4 /) אוריינות גופנית5 ) חשיבה6 ;*בריאותית ) פתרון בעיות; 7 ;ביקורתית ) עבודת 9 ;) שיתופיות8 ) ויסות עצמי/שליטה10 ;צוות ) אמפתיה; 11;* עצמית ) התמדה/חוסן 3 ;*) כבוד12 ) ללמוד15 ;*) אמון14 ;נפשי ) מוטיבציה/ 16 ;איך ללמוד ) תמיכה 17 ;תכליתיות ) יצירת ערך 18 ;*הדדית ) לקיחת אחריות*; 19 ;חדש ) יישוב מתחים ודילמות*; 20 ) פעילות22 ;) חיזוי ותכנון21 ;*) רפלקציה23 ;* ממוקדת ) מיומנות גלובלית*;24 ;*) אוריינות מדיה25 ;*) אוריינות לפיתוח מקיים26 ;*) חשיבה חישובית27 ;*) אוריינות פיננסית28 ) יזמות29 מסמך המשך לפדגוגיה - מוטת עתיד2018 2019 :פרסום 1/2019) אוריינות אזרחית*;ייעוץ אקדמיאגף מו"פ 1 ;) אוריינות דיגיטלית2 ) חשיבה4 ;) אוריינות מידע3 ;) חשיבת עתיד5 ;ביקורתית ) כישורי ידע 7 ;*) יצרנות6 ;*) ניהול סיכונים8 ;*גלובלי ) 10 ;) אוריינות אתית9 )11 ;*אוריינות רגשית ) זריזות*;12 ;* גמישות ) חוסן מנטלי ונפשי;13 ;*) יכולת גילוי עצמי14 ) מסוגלות16 ;) יצירתיות15 ) אוריינות17 ;אישית ) יכולת הסתגלות 18 ;*חברתית ) כישורים רב-19 ;*חברתית תרבותיים* המקור: מסמכי המדיניות של משרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה. * המיומנות ייחודית למסמך זה לעומת שאר המסמכים המוצגים בלוח. , מסמכי המדיניות כוללים מספר גדול של מיומנויות, וההבדלים 1 כפי שעולה מלוח בין המסמכים גדולים בכל הנוגע למספר המיומנויות ולטיב המיומנויות שיש להקנות - חלק ניכר מהמיומנויות שמציג כל מסמך מדיניות מופיעות רק בו, ולא במסמכים האחרים. להלן ניתוח הנתונים בנוגע למיומנויות שנבחנו: 84 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה במסמכי המדיניות65 שכיחות המיומנויות:2 לוח לפי מסמכי מיומנויות המדיניות המופיעות רק במסמך (מתוך כל המיומנויות מיומנויות שבמסמך) המופיעות במסמך נוסף (מתוך כל המיומנויות מיומנויות שבמסמך) המופיעות בעוד שני מסמכים (מתוך כל המיומנויות מיומנויות שבמסמך) המופיעות בכל המסמכים (מתוך כל המיומנויות שבמסמך) מסמך פדגוגיה מוטת עתיד10 )53%(5 )26%(3 )16%(1 )5%( התוכנית האסטרטגית 2019 - 2017 5 )46%(3 )27%(2 )18%(1 )9%( מיפוי המזה"פ16 )55%(10 )35%(1 )7%(1 )3%( מסמך המשך לפדגוגיה מוטת עתיד11 )58%(6 )32%(1 )5%(1 )5%( מופיעות לפי מיומנויות רק במסמך מופיעות אחד בשני מופיעות מסמכים בשלושה מופיעות מסמכים בכל ארבעת המסמכים כלל המיומנויות המופיעות במסמכים42 )74%(11 )19%(3 )5%(1 )2%( .המקור: מסמכי המדיניות של משרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה עולה שכמחצית מהמיומנויות שכלולות בכל אחד ממסמכי 2 מהנתונים שבלוח מכלל המיומנויות שבכל המסמכים הן מיומנויות 74% ;המדיניות מופיעות רק בו המופיעות רק באחד מהם; רק שלוש מיומנויות מופיעות בשלושה מתוך ארבעת המסמכים; ומיומנות אחת מופיעה בכל ארבעת המסמכים (חשיבה ביקורתית). מכל האמור עולה שקיים מתאם נמוך יחסית בין המיומנויות המוצגות במסמכי המדיניות השונים. מיומנויות זהות במהותן שכונו באופן שונה מעט במסמכי המדיניות נספרו כאותה מיומנות. למשל: "חשיבה 65 .יצירתית" ו"יצירתיות" נספרו כאותה מיומנות היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה85 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה 1 עלה שיחידות מטה שונות גיבשו את מסמכי המטה המפורטים בלוח בתקופת זמן של כשלוש שנים, לעיתים ממש בסמיכות, ללא תיאום בין סוגי המיומנויות וללא הבהרת טיב הזיקה האפשרית בין מיומנויות אלה לבין 1 רפורמת הלמידה המשמעותית, שעדיין הוגדרה בשנים אלה כמטרה מספר בתוכנית האסטרטגית. מומלץ כי משרד החינוך יפעל לטייב את התיאום בין היחידות המפיקות מסמכי מדיניות, באופן שהמסמכים המופקים יאפשרו היערכות לשינוי הנדרש להקניית , וכי המסמכים יתבססו על כיוון אסטרטגי מוסכם, תוך 21-מיומנויות המאה ה שימוש בשפה אחידה והגברת התיאום בין היחידות; ולבסוף, מומלץ כי המשרד יפעל להבטיח שההנחיות הניתנות לשטח יתבססו על כיוון אסטרטגי שיגובש לכדי מדיניות אחת ולתוכנית פעולה כלל משרדית בת-ביצוע. להלן פירוט על אודות הפערים בין מסמכי המדיניות השונים מבחינות אחדות. כיוון אסטרטגי מוסכם המרכיב המרכזי בתהליך של תכנון שינוי הוא בגיבושו של כיוון אסטרטגי המוסכם על כל בעלי העניין, המספק בין היתר את הבסיס הרעיוני והעקרונות המכוונים לתוכנית פעולה ומגדיר את המטרות לתוכנית כולה. במסגרת זו יש להבהיר שלושה מרכיבים מרכזיים: תפיסת העולם שבבסיס התוכנית; השפה המשקפת את תפיסת העולם; וטיב ההתערבות המשרדית הנדרשת. מסמכי המדיניות העוסקים בהקניית מיומנויות, ושגובשו בנפרד זה מזה ובמועדים שונים, אינם מייצגים כיוון אסטרטגי מתואם וברור. כשתפיסותיהם השונות חלחלו לרמת השטח (למחוזות ולבתי הספר) נוצר פתח לחוסר 11 בהירות. כך, התוכניות האסטרטגיות, המתייחסות לצורך בהטמעת "תפקודי לומד" במסגרת רפורמת הלמידה המשמעותית (שבתוכנית הוצגו גם כמיומנויות), השפיעו על רמת השטח 2019 - 2017 האסטרטגית שגובשו בהתאם לתוכניות האסטרטגיות; מסמכי 66דרך הנחיות מסמכי מתנ"ה פדגוגיה מוטת עתיד, המתייחסים לצורך בהטמעת מגוון גדול ומורכב הרבה יותר של מיומנויות, זכו לחשיפה ניכרת ברמת השטח דרך פרסומם באתר האינטרנט של משרד החינוך ודרך הפעילויות והפרויקטים שמפעיל אגף מו"פ - שגיבש מסמכים אלו - עם גורמים שונים ברמת השטח. באותו אופן, מיפוי המזה"פ של המיומנויות הדרושות להכנת תלמידים לשוק העבודה מתנ"ה: מארז תכנון, ניהול והיערכות. זהו מסמך עקרונות התכנון השנתי למוסדות החינוך, הנגזרים 66 .מהתוכנית האסטרטגית של המשרד 86 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה המשתנה, הכלולות בתוכניות הלימודים בכמה מקצועות, לא הפך למהלך מערכתי הכולל, בין השאר, את בחינת הופעתן של המיומנויות בתוכניות ). 67הלימודים של כל מקצועות הלימוד (ראו להלן משכך, במועד סיום הביקורת, מסמכי המדיניות דיברו "בשפות שונות". מומלץ כי הנהלת המשרד תשלים דיון במכלול התהליכים שהם מציגים, תבחן זה מול זה את החלופות שהם מעלים, ותבהיר לעצמה ולשאר השחקנים במערכת החינוך (מינהלי חינוך, מנהלי בתי ספר, מורים ועוד) את הממשק של חלופות אלו עם רפורמת הלמידה המשמעותית. המשרד ציין בתגובתו כי השפה הפורמלית היחידה המוגדרת כיום במשרד החינוך בהקשר מיומנויות "דמות הבוגר". יתר המסמכים והתהליכים המוזכרים 13 של מיומנויות היא בדוח הם תהליכי למידה ומחקר שבוצעו כבסיס לגיבוש מדיניות זו (פדגוגיה מוטת עתיד ומיפוי המיומנויות במזכירות הפדגוגית). העבודה המשרדית על "דמות הבוגר" רואה לעצמה כמטרה משנית גם סינכרון בין מסמכי המשרד השונים שהתפתחו לאורך השנים ויישור קו לכיוון שפה אחידה ומוסכמת בין יחידות המשרד השונות. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעילותו של משרד החינוך לגיבוש "שפה משרדית" אחידה בין כל יחידות המשרד בכל הנוגע להגדרת המיומנויות הנדרשות לתלמידים. עם זאת, היות שטרם גובשה מדיניות רשמית ומחייבת בנושא זה במסגרת מסמך משרדי מחייב כגון חוזר מנכ"ל, לא הובהר מעמדם של מסמכי המדיניות שגובשו עד עתה בידי יחידות המטה, ובכלל זאת המונחים שבהם הם עושים שימוש והדבר עלול לתרום להגברת אי-הבהירות בקרב גורמי השטח בכל הנוגע לסדרי העדיפויות בהקנית מיומנויות לתלמידים בתוכניות הלימודים ובהערכותיהם. מומלץ כי משרד החינוך יפעל לגבש מסמך משרדי מחייב, כגון: חוזר מנכ"ל לצורך הפצה נהירה לכלל גורמי השטח של המיומנויות הנדרשות לתלמידים. שיתוף גורמים מקצועיים פנים-משרדיים וחוץ-משרדיים בתהליך השינוי האסטרטגי כאמור, חיוני שבשלבים הראשונים של תהליך תכנון השינוי האסטרטגי יש לזהות את כלל בעלי העניין, בהם גורמים מחוץ למשרד או כאלה העשויים להתנגד למהלך, ולשתפם בהגדרת הבעיות המרכזיות שעימן מבקשים להתמודד, שאלות מרכזיות וכיווני חשיבה ראשוניים שאפשר לפתח ומתודולוגיית עבודה. ".21- בפרק "התאמת מסגרת התכנון הפדגוגי לשם הקניית מיומנויות המאה ה 67 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה87 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה , בגיבוש מסמך פדגוגיה מוטת עתיד שותפו גורמי 1 כמפורט לעיל בלוח מקצוע חוץ-משרדיים, ובגיבוש התוכנית האסטרטגית שותפו כלל יחידות המטה המשרדיות. עם זאת, בגיבוש כלל מסמכי המדיניות לא שותפו נציגים ממשרדי ממשלה, ממערכת ההשכלה הגבוהה או מגופים סטטוטוריים בעלי השפעה על שוק העבודה, ולפיכך גם על המיומנויות שיידרשו בו. לעיתים אף לא שותפו בגיבוש מסמך המדיניות בעלי עניין מרכזיים ממטה המשרד. כך למשל, במסגרת מיפוי המיומנויות בתוכניות הלימודים בידי המזה"פ, , אם המיומנויות שהוגדרו OECD-בחנה המזה"פ, במסגרת מהלך שיזם ה מקצועות בחטיבת 12 מופיעות בתוכניות הלימודים של 2030 בחינוך . מומלץ כי בגיבוש 68הביניים. אולם לבחינה זו לא היו שותפים כל המפמ"רים מסמכי מדיניות ישותפו בעלי עניין מחוץ למשרד החינוך, המפמ"רים ובעלי תפקידים במטה המשרד. גיבוש תמונת המצב תמונת המצב מיועדת להניח תשתית נתונים מבוססת לבניית מדיניות חדשה. תהליך גיבוש תמונת המצב כולל, בין היתר, איסוף מידע איכותי וכמותי בנושא, המצוי במשרד ומחוצה לו, ובכלל זה מידע הנסמך על הפקת לקחים מיישום המדיניות הקודמת; ניתוח המידע ליצירת הבנות ותובנות; בחינת היכולת לבצע את השינוי, התייחסות לחסמים והבנת האינטרסים של הגופים המבצעים. לא הוצגה תמונת מצב בעניין 2019 - 2017 נמצא כי בתוכנית האסטרטגית . באותם מסמכי מדיניות שהציגו 21-המיומנויות הנחוצות לתלמידים במאה ה את תמונת המצב הנוגעת למיומנויות התלמידים, היא לא הוצגה באופן מלא, כנדרש לצורך גיבוש הצעדים להקניית מיומנויות. כך, מסמך פדגוגיה מוטת עתיד סקר את המגמות העתידיות שישפיעו על מערכת החינוך, את האתגרים המרכזיים שיעמדו בפניה, את השינויים הפדגוגיים העיקריים הצפויים ואת המיומנויות שיידרשו לתלמידים כתוצאה מהשינויים הללו; מסמך מיפוי המיומנויות בתוכניות לימודים שהפיקה המזה"פ הציג באיזו מידה משולבות מקצועות לימוד של 12- בתוכניות הלימודים ב2030 מיומנויות תוכנית חינוך חטיבת הביניים. עם זאת, תמונת המצב המוצגת במסגרת מסמכי המדיניות האלו אינה כוללת נתונים על הקניית מיומנויות בכלל תוכניות הלימודים של בתי הספר ועל מידת הטמעתן בקרב התלמידים בשכבות הגיל השונות, ובפרט אינה כוללת כאמור לקחים ותשתית מידע על טיב הקניית המיומנויות לרבות מפמ"רים שתוכניות הלימודים שבאחריותם מופו. 68 88 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה במרכיבי הלימוד, ההערכה והסביבה הלימודית לאחר יישום רפורמת הלמידה המשמעותית. מרכיבים אלו חיוניים להצגת תמונת מצב מלאה, שתאפשר לקבוע יעדים ברורים להקניית מיומנויות ולגיבוש כלי הטמעה אפקטיביים. מומלץ כי יינתן דגש בעת הפקת מסמכי מדיניות על התבססות על תמונת מצב מלאה כחלק אינטגרלי מהליך תכנון המדיניות וגיבושה. תכנון אופרטיבי השלב האחרון הנדרש בתהליך התכנון הוא תרגום המדיניות למטרות, ליעדים, למדדים ולתקנות תקציביות בנות-ביצוע, כדי להבטיח שהתוכנית על כל היבטיה לא "תיבלע" בפעילות השוטפת. כמו כן, יש לבחור כלי מדיניות המתאימים לדרכי התערבות יעילות, להגדיר משימות ולקבוע את לוחות הזמנים לביצוען. אף כי הם פורסמו והם בעלי השפעה על הנעשה בבתיה"ס, כל מסמכי המדיניות שהוכנו במטה המשרד, כמפורט לעיל, בנושא הקניית המיומנויות הוצגו כמסמכים המבטאים תפיסה, ציפיות וכיוונים, ואולם לא נמצא כי גובשה בעקבותיהם תוכנית אחת לביצוע משרדי, שתהיה מחייבת ושתקבע מטרות, יעדים, מדדי ביצוע, משימות, לוחות זמנים ותקנות תקציביות ייעודיות. חוסר ההמשכיות של מסמכי המדיניות לתוכנית משרדית אחודה ואופרטיבית בא לידי ביטוי בשורת תוכניות אופרטיביות נקודתיות שגיבשו יחידות המטה הייעודיות - המזה"פ, המינהל הפדגוגי ומינהל התקשוב. התוכניות עסקו בהקניית חלק מהמיומנויות (להלן - התוכניות האופרטיביות), אבל אינן תואמות במלואן למסמכי המדיניות שהותוו בנושא זה. יתרה מכך, כל אחת מיחידות המטה הללו העבירה לבתיה"ס את הנחיותיה בנוגע להטמעת מיומנויות, ללא תיאום וקוהרנטיות. דרך זו בה גובשו תוכניות וניתנו הנחיות מצד יחידות המטה עלולה למנוע תיאום מיטבי הנדרש להתקיים בין יחידות המטה לגורמי השטח, ובכך ליצור חוסר בהירות בקרב גורמי השטח לגבי מדיניות מטה המשרד, בפרט נוכח הגדרת הלמידה המשמעותית כמטרה המרכזית של המשרד, דבר שלא בא לידי ביטוי מלא בתוכניות האמורות. תיאום זה הינו הכרחי גם לצורך הירתמותם של גורמי השטח בעת שנדרשים ליישם שינויים פדגוגיים שיוזם מטה המשרד. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה89 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה פרטי התוכניות גיבש האגף לחינוך על-יסודי 2017 במהלך שנת תוכנית המינהל הפדגוגי: . 1 " בחינוך העל יסודי21-שבמינהל הפדגוגי תוכנית "להטמעת מיומנויות המאה ה (להלן - התוכנית להטמעת מיומנויות). התוכנית התייחסה להטמעת מיומנויות בתחום האוריינות הרלוונטית ליעד לימודי מסוים: אוריינות בתחומי השפה, המתמטיקה והמדעים בחט"ב; אוריינויות מדעיות בחט"ע במקצועות כימיה, ביולוגיה, פיזיקה, ומדע וטכנולוגיה לכול. האמצעי העיקרי להטמעת האוריינויות במסגרת התוכנית שהופצה למחוזות המשרד ולבתי הספר העל יסודיים והוצבה באתר האינטרנט של משרד החינוך, הוא ביצוע משימות מתוקשבות (פתרון בעיות ייעודיות לשכבות הגיל שהאגף לחינוך על-יסודי הציב ברשת הדיגיטלית של משרד החינוך) בידי התלמידים. לוח הזמנים לביצוע התוכנית היה מחודש .2018 ועד לחודש מרץ2017 ספטמבר עולה מכך שהתוכנית של האגף לחינוך על-יסודי שבמינהל הפדגוגי נועדה להטמיע מיומנויות אורייניות בחינוך העל-יסודי, אך אינה מתייחסת לקידום מיומנויות שאינן בתחום האוריינות: מיומנויות קוגניטיביות, מיומנויות אישיות ומיומנויות חברתיות שנקבעו במסמכים אחרים כחיוניות ופורטו במסמך פדגוגיה מוטת עתיד ובתוכניות האסטרטגיות שקדמו לה. לא נמצא כי האגף הרחיב בהמשך את תוכנית המיומנויות שהכין, באופן שתכלול גם את המיומנויות האחרות כגון חשיבה ביקורתית, יצירתיות או שיתוף פעולה. ) גיבשה המזה"פ "תיק 2019 - 2018( : לקראת שנה"ל התשע"ט. תוכנית המזה"פ 2 ,תוכניות לימודים לעובדי הוראה". תיק זה הוא כלי מקוון המיועד למורים שמפעיל משרד החינוך, והוא מרכז 69נמצא לשימושם בפורטל עובדי הוראה את כל תוכניות הלימודים לכל שלבי החינוך (מהגן ועד לכיתה י"ב), מציין את הידע, המיומנויות והערכים הנדרשים בכל תוכנית לימודים וממחישם ע"י . 70)דוגמאות (להלן - תיק תוכניות לימודים המיומנויות במקצועות הכלולים בתיק תוכניות הלימודים מחולקות למיומנויות קוגניטיביות, מיומנויות בין-אישיות ומיומנויות תוך-אישיות, אך לא כל המיומנויות נדרשות בכל מקצוע. לפי תיק תוכניות הלימודים, בכל מקצוע יש משרד החינוך מפעיל כמה פורטלים, המקושרים לאתר האינטרנט שלו - פורטל תלמידים, פורטל עובדי 69 .הוראה, פורטל מוסדות חינוך, פורטל הורים, פורטל רשויות ובעלויות חינוך מטרות תיק תוכניות לימודים הם אלו: להציג תמונה של הנלמד בכל כיתה; להדגים את הקשר בין הידע, 70 המיומנויות והערכים בתוך המקצוע ובין המקצועות; להציע מגוון חומרי הוראה-למידה-הערכה בהתאם לנושאים המרכזיים הנלמדים; להציג כלים דיגיטליים עדכניים ליצירת יחידות הוראה. 90 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ללמד מיומנויות מסוימות מתוך כל קבוצה, ולצד כל מיומנות רשומה דוגמה ). 71לאופן ביטויה בהוראת המקצוע (ראו פירוט להלן ) גיבש מינהל 2017 - 2016( בשנה"ל התשע"ז :72. תוכנית מינהל התקשוב 3 התקשוב, בשיתוף המינהל הפדגוגי, המזה"פ ומינהל עובדי הוראה תוכנית לפיתוח אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית לחט"ב (להלן - התוכנית לפיתוח טכנולוגי לחט"ב) ותוכנית לפיתוח אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית לחט"ע (להלן - התוכנית לפיתוח טכנולוגי לחט"ע). התוכניות הוצבו באתר האינטרנט של משרד החינוך, על מנת שיהיו נגישות לבתיה"ס, למורים, 73""הענן החינוכי לתלמידים ולכלל הציבור. התוכניות לפיתוח טכנולוגי לחט"ב ולחט"ע כללו הנחיות לבתיה"ס לפיתוח , ופירטו את הפעילויות 74המיומנויות הטכנולוגיות והדיגיטליות של התלמידים שעל התלמידים להיות מסוגלים לבצע במסגרת מיומנויות אלו. עוד נקבעו במסגרת התוכניות הללו מדדים לתוצאות רצויות, בהתאם לשכבת הגיל של התלמידים. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את היוזמות להכנת התוכניות ע"י הגורמים השונים במשרד החינוך. עם זאת, תיק תוכניות הלימודים של המזה"פ והתוכניות לפיתוח טכנולוגי לחט"ב ולחט"ע של מינהל התקשוב לא גובשו בהתאם למדיניות משרדית כוללת להטמעת מיומנויות; הן גם לא גובשו בהתאם למסמכי המדיניות שקדמו להן (כגון התוכניות האסטרטגיות או פדגוגיה מוטת עתיד). כתוצאה מכך נוצר למעשה מספר גדול של מיומנויות שאותן נדרש להקנות במסגרת הוראת המקצועות בחט"ב ובחט"ע, אך בלא שהוגדר סדר עדיפות ביניהן, שיאפשר להתמקד במיומנויות החשובות יותר ולפתח שיטות ועקרונות הוראה להקנייתן, לתרגולן ולהערכתן. כמו כן, ההתייחסות בתוכניות הלימודים של המקצועות השונים למיומנויות שיש להקנות היא ".21- בפרק "התאמת מסגרת התכנון הפדגוגי לשם הקניית מיומנויות המאה ה 71 ראו בדוח זה בפרק "הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים / הקניית אוריינות דיגיטלית במערכת 72 ."החינוך אתר זה כולל את כל השירותים המתוקשבים שמשרד החינוך נותן לבתי הספר, ובכלל זה שירותי למידה 73 ,מרחוק, תכנים דיגיטליים, כלים לאוריינות טכנולוגית ודיגיטלית, למידה שיתופית, מערכות ניהול למידה קורסים מקוונים ועוד. ובהן: תפעול אמצעי קצה וניהול קובצי מידע; התנהלות לימודית בסביבה מקוונת; כתיבה בסביבה 74 ;דיגיטלית ועריכת מידע חזותי; טיפול במידע מחקרי והצגתו; יצירה וביקורתיות בכלי מולטימדיה שיתופיות, תקשורת ומדיה חברתית בסביבה הדיגיטלית; אוריינות אתיקה ומוגנות אישית בסביבה הדיגיטלית; אוריינות מידע בסביבה הדיגיטלית. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה91 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה ), הסיווג המתודולוגי של המיומנויות המצוינות75מצומצמת (ראו גם להלן בהן אינו ברור, וחסרה התייחסות למיומנויות בהוראת רוב המקצועות הטכנולוגיים. בתגובת המשרד הוא ציין כי תהליך פיתוח המדיניות בנושא המיומנויות החל בריבוי שפות ובכיוונים שונים, ובהתפתחות הדרגתית שנמשכה כשלוש שנים נוצרה תפיסה מגובשת ומוסכמת במשרד ("דמות הבוגר"). בשנים אלו חלק מהתוכניות לא תאמו באופן מלא את המדיניות, שהייתה עדיין בשלבי גיבוש. כיום, משקיימת מדיניות מוסכמת ומוצהרת במטה המשרד זה כשנה, כל התוכניות וההנחיות נדרשות להיות מותאמות ומכוונות לאורה. עוד מסר משרד החינוך בתגובתו כי בכל הנוגע לתוכנית של האגף לחינוך על- יסודי - אגף זה תכלל את העבודה בשיתוף עם המזכירות הפדגוגית והמפמ"רים. כל היחידות עבדו יחד על המיומנויות האורייניות, משום שמיומנויות אחרות הוקצו לעבודתן של יחידות אחרות במשרד. המשימה של האגף לחינוך על-יסודי עם המפמ"רים הייתה לבסס אוריינות בתחומי הדעת, ובמקביל נעשו עבודות נוספות בקידום המיומנויות האחרות. 2019 יוזמה לגיבוש מדיניות משרדית להקניית מיומנויות במחצית החל אגף בכיר תכנון ואסטרטגיה לפתח תפיסה אסטרטגית למערכת 2018 בשנת , ובמסגרתה הגדיר אתגרים אסטרטגיים למערכת החינוך. האתגר 2030 החינוך לשנת המרכזי שעמד בהמשך במרכזה של עבודת האגף היה "אתגר הלמידה" - התאמת הלמידה במערכת החינוך לעיצוב "דמות הבוגר" הרצויה של מערכת החינוך. אתגר זה סימן שמעבר להקנייתם של ידע וערכים בתחום הלמידה קיים חסך מרכזי בהקניה של מיומנויות. האגף בחן את נושא המיומנויות במסמך "אתגר הלמידה", שבו נבחנה לתלמידי מערכת החינוך.76בין היתר הקנייתן של ארבע מיומנויות מרכזיות , בהמשך למסמך "אתגר הלמידה", הגיש האגף למנכ"ל המשרד דאז 2019 ביולי מיומנויות לצורך אישורה כבסיס לעבודת מטה, ובכלל זה הקמת 13 רשימה של צוותים משרדיים שידונו וימשיגו (יגדירו הגדרה מפורטת) כל אחת מהמיומנויות אושר מהלך 2019 הללו, ויגבשו את דרכי הטמעתן במערכת החינוך. בסוף יולי זה ע"י המנכ"ל והוקמו צוותים בראשות בעלי תפקיד בכירים ביחידות המשרד לקידום מיומנויות ל"דמות הבוגר").2019 השותפות (להלן - היוזמה ממחצית / מידת הקניית מיומנויות 21- בפרק "התאמת מסגרת התכנון הפדגוגי לשם הקניית מיומנויות המאה ה 75 ." בתוכניות הלימודים בתחומי הדעת 21-המאה ה אוריינות מילולית; חשיבה ביקורתית; שליטה והכוונה עצמית; עבודה שיתופית. 76 92 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה לקידום מיומנויות ל"דמות 2019 המיומנויות שנכללו במסגרת היוזמה ממחצית הבוגר" נחלקות לתחומים אחדים: (א) מיומנויות קוגניטיביות: אוריינות מילולית בשפת אם ובשפה זרה; חשיבה ביקורתית; חשיבה יצירתית; אוריינות כמותית; אוריינות מידע; אוריינות דיגיטלית; (ב) מיומנויות אישיות: מודעות עצמית; הנעה עצמית; ויסות והכוונה עצמית; (ג) מיומנויות בין-אישיות: מודעות חברתית; שיתופיות ומערכות יחסים; אוריינות גלובלית; (ד) מיומנויות גופניות: אוריינות גופנית ובריאותית. , נערכה ישיבה נוספת בראשות 2019 סמוך למועד סיום הביקורת, בספטמבר המנכ"ל דאז, ואושרו שלבי העבודה למהלך אסטרטגי לגיבושן של מיומנויות מוסכמות הנחוצות לבוגר מערכת החינוך ושל דרכי הטמעתן: השלב הראשון היה , שכלל החלטה על רשימת מיומנויות ומינוי 2019 התנעת המהלך שכבר החל ביולי ראשי צוותים לדיונים על המיומנויות לכל תחום; בשלב השני נדרשו הצוותים ; והשלב השלישי, שבו ייבנה מאגר 77 2019 להציג תוצרים ראשוניים עד סוף נובמבר דוגמאות לשלבי החינוך השונים, ישולבו המיומנויות בתוכניות הלימודים ויוכנו תוכניות להכשרת המורים להקניית המיומנויות - שלב שתוכנן להתבצע במהלך . 2020 במהלך זה לגיבוש מדיניות משרדית להקניית מיומנויות שותפו יחידות מטה רלוונטיות, והוא נועד לגבש תפיסה מוסכמת של מדיניות משרדית להקניית מיומנויות לבוגר מערכת החינוך, לצד ידע וערכים, כחלק ממכלול אחד לדמותו. יש לציין שמהלך זה לא בא להחליף מהלכים מקבילים של תכנון ארוך טווח בתחום החינוך, המתבצעים במקביל לו על ידי גורמים רבים, אלא להכילם ולהיות מסונכרן .78עימם ומושפע מהם משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לשתף בהליכי גיבוש המדיניות המשרדית גופים חוץ-משרדיים רלוונטיים הפועלים בתחום שוק התעסוקה ובעלי מידע וידע עדכניים לגביו - בין כאמור באמצעות הקמת מועצת חינוך לאומית ובין באמצעות פורום אד-הוק לנושא שוק העבודה המשתנה - ידע החיוני לגיבוש מדיניות חינוך רלוונטית ואפקטיבית להקניית המיומנויות הנחוצות לתלמידים - ולפעול בהתאם לסטנדרטים בין-לאומיים, כפי ; עוד מומלץ להשלים גיבוש תמונת מצב 2030 שנקבעו בתוכנית חינוך על הקניית המיומנויות בבתי הספר ועל מידת הטמעתן בקרב התלמידים; במערכת החינוך כ"שילוב 2020 ולצד ההגדרה של שלב יישום המהלך בשנת העביר משרד החינוך למשרד מבקר המדינה, במסגרת תשובתו לטיוטת הדוח, מסמך המסכם 2020 ביולי 77 . המיומנויות13 -את עבודת הצוותים והכולל פירוט של המושגים וההגדרות שהוכנו ל ). 2020 (ינואר - פיתוח תפיסה אסטרטגית 2030 מערכת החינוך אגף תכנון ואסטרטגיה, 78 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה93 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה המיומנויות בתוכניות הלימודים", להכין תוכנית אופרטיבית הכוללת מדדי ביצוע, משימות מוגדרות, לוחות זמנים ומנגנון בקרה. משעה שהיוזמה האמורה שהוביל אגף בכיר תכנון ואסטרטגיה אושרה ע"י המנכ"ל דאז, מוצע כי משרד החינוך ישלים את בחינתן של היוזמות של יחידות המטה לגיבוש מדיניות להטמעת מיומנויות ותוקפם של מסמכי המדיניות שהן גיבשו והפיצו בנושא זה מכבר כאמור - וכן את התוכניות האופרטיביות שמנחות את השטח בתחום הטמעת המיומנויות. התוכניות האופרטיביות הן אלה שהשטח מכיר ואמור לפעול על פיהן. כל זאת על מנת שפעולות בתיה"ס להטמעת מיומנויות יתבצעו לפי מדיניות משרדית כוללת, שממנה נגזרים סדרי עדיפויות, יעדים ומשימות. על פי עדכון שמסר אגף בכיר תכנון ואסטרטגיה למשרד מבקר המדינה בסוף , נקבעו למהלך האסטרטגי שני יעדים מרכזיים: (א) שילוב מיומנויות 2020 אפריל לצד שילוב ידע וערכים (רגשיים וחברתיים) בתהליכים הלימודיים; (ב) שימוש במגוון דרכי הוראה ולמידה איכותיות. השינוי אמור להתבצע, בין השאר, בתיק תוכניות לימודים (תיק המורה), בפיתוח דרכי הוראה ולמידה וכן בדרכי ההערכה והמדידה ובסביבת הלימודים הפיזית והדיגיטלית. ההמלצה אז הייתה שמנכ"ל המשרד יעמוד בראש הצוותים האחראיים למהלכי התכלול והניהול, שלהם יהיו שותפים נציגי המזה"פ (מפמ"רים וראשי אגפים), המינהל הפדגוגי ומינהל עובדי בתי"ס 20-הוראה; ברמת המחוז יוקם צוות יישום. בשלב ראשון תתבצע ההטמעה ב בתי"ס ברמת חט"ב בארבעה מחוזות. מסמך מתווה ההטמעה מפרט 30-יסודיים וב את מרכיבי ההטמעה הבית ספרית; ראשית ההיערכות למהלך ברמה הבית ספרית ).2020 (להלן - מתווה ההטמעה ממרץ2020 תוכננה ליולי-אוגוסט המיומנויות בידי 13 בתגובת המשרד הוא ציין כי עבודת ההמשגה וההגדרה של הוצגו למנכ"ל דאז) ומאז, בעקבות 2019 הצוותים המשרדיים הסתיימה (בדצמבר משבר הקורונה, עוסק המשרד לסירוגין בחשיבה על הטמעה מערכתית של - 2020 המיומנויות. ההטמעה אמורה הייתה להתחיל בשנה"ל התשפ"א (ספטמבר ), אך בשל אי הוודאות המערכתית, ככל הנראה יידחה שלב ההטמעה 2021 אוגוסט המאסיבי שתוכנן. במקביל לכך החלה עבודה על "שלבי התפתחות", שמטרתה לאפשר הנגשה מלאה של רכיבי המיומנויות השונים לגננות ולמורות בכל שלבי הגיל ובכל תחומי הדעת. 94 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה עבודת המטה לקידום מיומנויות ל"דמות הבוגר", שבמסגרתה גיבש המשרד את המיומנויות הנדרשות לבוגר מערכת החינוך, ופעילותו לפיתוח מהלך אסטרטגי להטמעת המיומנויות בתוכניות הלימודים בשלבי החינוך ובתוכניות להכשרת מורים - הן צעדים חשובים בקידום מדיניות מערכתית מוסכמת , ובכלל זה המיומנויות 21-להטמעת המיומנויות הנחוצות לתלמידים במאה ה החשובות לתפקוד מוצלח של התלמידים בשוק העבודה המשתנה. מתווה שגיבש המשרד כולל תיאור כללי של תהליכי פיתוח 2020 ההטמעה ממרץ ותכנון '"דמות הבוגר" העתידי של מערכת החינוך ברמת המטה, ושל האמצעים והיישום דרך המחוזות וברמת בתיה"ס. עם זאת, המתווה, שנכון לאמצע הנהלת משרד החינוך טרם אישרה אותו, אינו מבהיר מתי 2020 אוקטובר וכיצד ישולבו המיומנויות החדשות בתוכניות הלימודים, בסוגי ההערכות של התלמידים ובתוכניות להכשרת מורים. בנוגע לתחומים אלה, המשרד גם לא הפיק בעניינם לקחים מהטמעת רפורמת הלמידה המשמעותית ולא הבהיר את הקשר בין השינויים שהחל לבצע בהם במסגרת הרפורמה ובין המהלך של "דמות הבוגר". מומלץ שמשרד החינוך יזרז את שלב ההטמעה המערכתית של רשימת המיומנויות ב"דמות הבוגר" ככל שניתן ובמסגרת זו יבהיר את הקשר בין היעדים והתכנים הפדגוגיים של "דמות הבוגר" לבין אלה שהחל ביישומם ברפורמת הלמידה המשמעותית; יעגן מדיניות זו, עם השלמתה, בחוזר מנכ"ל מחייב, המגדיר שפה אחידה, מטרות אסטרטגיות מוסכמות ואחידות ומדדים להשגתן; החוזר ינחה את כלל יחידות המטה לעדכן את תוכניות הלימודים ואת נוהלי ההערכה בהתאם; יבטיח סינכרון בין היוזמות של יחידות המטה ובהן התוכניות האופרטיביות, ויקשור בין המהלכים המתבצעים ברמת המטה לגיבוש התפיסה הפדגוגית ולהטמעתה בתהליכי הלמידה, ההערכה וההוראה - לבין תהליכי הטמעת השינויים בתחומים אלה בבתיה"ס. גיבוש מדיניות אחידה המבוססת בין השאר על לקחי רפורמת הלמידה , על תוצריה 21-המשמעותית, שמטרתה להקנות את מיומנויות המאה ה האופרטיביים, לצד התאמת היוזמות השונות של יחידות מטה המייצרות מסמכי מדיניות המנחים את בתי הספר, ישפיעו על היקף וטיב הטמעתן ועל תיעדופן בבתיה"ס על פני פעולות אחרות 21-של מיומנויות המאה ה הנדרשות מהתלמידים. זאת כדי לאפשר לשטח - לתלמידים, למורים ולמנהלים - להבין את השינוי הנדרש, להירתם אליו ולהפוך אותו למצפן מרכזי בפעילות הפדגוגית הבית ספרית, כפי שיומחש בהמשך. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה95 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה התאמת מסגרת התכנון הפדגוגי 21-לשם הקניית מיומנויות המאה ה והצורך בהתאמת התכנון הפדגוגי 21-מיומנויות המאה ה , 2013 כאמור, כבר במסגרת רפורמת הלמידה המשמעותית, שראשיתה בשלהי שנת הבין משרד החינוך כי יש לפתח ולשלב בשיטות ובמסגרות של הלמידה, ההערכה וההוראה הקניית מיומנויות שיכשירו את התלמידים להתמודד עם התהליכים . 21-החברתיים, ההתפתחויות הטכנולוגיות והתמורות בשוק העבודה של המאה ה הגדיר מה תלמידים צריכים לדעת ולהיות מסוגלים לעשות במאה OECD-ארגון ה כי יש לעשות שימוש בידע מסוגים שונים 2030 . הוא קבע בתוכניתו חינוך21-ה או בין-תחומי), במיומנויות מגוונות (למשל ]דיסציפלינרי[ (למשל ידע תחומי מיומנויות חשיבה ומיומנויות חברתיות ורגשיות, גופניות ופרקטיות) ובעמדות וערכים (אישיים, מקומיים-חברתיים וגלובליים) כדי לפתח כשירויות ובאמצעותן לפעול בעולם. באים לידי ביטוי בהיקף רחב OECD-המיומנויות, העמדות והערכים שהגדיר ה ביותר, וכוללים מיומנויות של חשיבה ביקורתית, פתרון בעיות, שיתוף פעולה ועבודת צוות, ויסות עצמי (שליטה עצמית), אמפתיה, התמדה וחוסן נפשי (איתנות), כבוד, אמון, למידה עצמית, אוריינות מגוונת - פיננסית, מדיה, שפה, מתמטית, פיתוח מקיים, דיגיטלית, נתונים וגופנית (בריאותית), כשירות גלובלית, חשיבה חישובית (תכנות, שפת קוד), יזמות, חשיבה יצירתית (יצירת ערך חדש), לקיחת אחריות, פתרון קונפליקטים, מיומנויות טרנספורמטיביות של חיזוי (תכנון וניבוי) פעולה ושיקוף (רפלקציה). כפי שפורט בפרק המדיניות, כבר במסגרת רפורמת הלמידה המשמעותית שאף המשרד להקנות לתלמידים את מרביתן של המיומנויות האלה, אשר יכשירו את התלמידים להתמודד עם התהליכים החברתיים, .21-ההתפתחויות הטכנולוגיות והתמורות בשוק העבודה של המאה ה כנזכר למעלה, משרד מבקר המדינה בדק במסגרת דוח זה את השימוש בשמונה מיומנויות שעל פי מחקר מטעם המכון הישראלי לדמוקרטיה, הן הנחוצות והחיוניות . המחקר הנזכר התבסס כאמור בין היתר על ניתוח רוחבי רחב 79 21-ביותר המאה ה , וכלל 2016 - 2000 מחקרים וספרים שהתפרסמו בשנים 75- של כ80)(מטה-אנליזה אישוש של חוקרי חינוך בארץ להתאמתן של מיומנויות אלו למערכת החינוך בישראל שלהלן מוצגות המיומנויות שנבדקו. 16 . בתרשים81)21-(להלן - מיומנויות המאה ה .21-התאמת מערכת החינוך למאה ה 79 .21- מיומנויות המאה ה ואן לאאר, 80 .21-התאמת מערכת החינוך למאה ה 81 96 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה שנבדקו21- מיומנויות המאה ה:16 תרשים על פי מחקר מטעם המכון הישראלי לדמוקרטיה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. שנבדקו, כפי שהגדיר אותן 21-להלן הגדרתן של שמונה מיומנויות המאה ה :OECD-ה : הערכה של רעיונות ופתרונות והעלאת שאלות עליהם מתוך חשיבה ביקורתית. 1 .עמדות, ערכים, התנסויות, למידה, ניתוח, תכלול (סינתזה) והסקת מסקנות : יצירת ערך - תהליך שבאמצעותו יצירתיות וחדשנות (חשיבה יצירתית) . 2 .אדם מפתח רעיונות, גישות או מידע חדשים : תהליך מציאת פתרונות במגוון תחומים לסוגיות קשות או יכולת פתרון בעיות. 3 .מורכבות במצבים שבהם הפתרון או הדרך לפתרון אינם ברורים : יכולת לעבוד בקבוצה או בצוות מתוך נאמנות שיתוף פעולה (ועבודת צוות). 4 .לקבוצה וביצוע החלק של הפרט במשימה יכולת ונטייה ליוזמה, חיפוש משמעות, הכוונה עצמית (פָּעלנוּת תלמידים): . 5 תכנון וביצוע פעולה להשגת המטרות, מעקב אחר התקדמות, התמודדות עם מכשולים, רפלקציה ולקיחת אחריות על העשייה. הכוונה עצמית קשורה בין היתר בלמידה עצמית ובמכוונות עצמית, שבמסגרתן התלמידים יוזמים (עם או בלי סיוע), מעצבים מטרות למידה, בוחרים פעילויות לימודיות, מקבלים על עצמם את הסיכונים הנלווים ומעריכים את הישגיהם. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה97 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה : מודעות והבנה של הלמידה, המאפשרות(ללמוד איך ללמוד) למידה עצמית. 6 לתלמידים לשלוט בתהליך הלמידה; היכולת להבין את מטרות המשימה, לדעת אילו מיומנויות יש להפעיל, להציב מטרות, לנטר התקדמות ולבחור את הפעולה המתאימה לשיפור הלמידה. : היכולת להשתמש במאגרי מידע עצומים הזמינים באינטרנט - ניהול מידע. 7 לסנן את המידע על סמך מידת הרלוונטיות שלו, מידת האמינות שלו ושל מקורותיו ועל בסיס שיקולים אתיים; להצליב מקורות מידע; לארגן מידע באופן שיטתי כך שיהיה נוח לשליפה ועיבוד; לנתח ולהסיק מסקנות על בסיס המידע. : היכולת להשתמש בטכנולוגיית מידע 82)ICT( אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית. 8 ותקשורת לצורך ניהול מידע, יצירת מידע ויצירת אינטראקציה עם אחרים בעולם הדיגיטלי. מיומנות זו כוללת הבנה חברתית וגישה אתית ראויה (כך למשל נדרשת הבנה של ההיבטים האתיים והחוקיים הקשורים בטכנולוגיה, ובכלל זה ההשלכות של איסוף והפצה של סוגי מידע בהתאם למידת הרגישות שלהם, ומודעות לסיכונים הנובעים מהמדיום הדיגיטלי ומתקשורת עם זרים). יצוין כי שמונה המיומנויות שנבחנו על ידי משרד מבקר המדינה (ובהן התמקד דוח זה) מופיעות במפורש או במשתמע במסמך "דמות הבוגר" שגיבש משרד להגדירן).2020 החינוך (ואשר ממשיך בתקופת הביקורת ביולי התכנון והיישום הפדגוגי להקניית מיומנויות פדגוגיה היא תורת החינוך. הפדגוגיה דנה בדרכים להשגת מטרות החינוך בדרך נועד להשביח את תהליכי ההוראה, הלמידה וההערכה 83הטובה ביותר. תכנון פדגוגי וליצור מערכת משותפת של ציפיות ותובנות בין הגורמים השותפים בתוך מערכת החינוך ומחוצה לה (להלן - התכנון הפדגוגי). אחת המסקנות העולות מרפורמות קודמות שבוצעו בתחום החינוך היא כי קיים מרחק גדול בין קביעת המטרות של רפורמה או של השינוי הנדרש ברמת המדיניות החינוכית לבין הבהרת המטרות באופן שלכל מורה יהיה ברור מה מצופה ממנו לעשות בכיתה בפועל, ושיהיו לו הכלים לעשות זאת. לשם כך נדרש לבצע תכנון מיומנות זו באה לידי ביטוי גם במיומנויות נוספות, כגון חשיבה חישובית (תכנות ושפת קוד), שלא 82 .נתייחס אליהן במסגרת פרק זה https://edu. gov.il/minhalpedagogy/ Special/ telem/ plans/ מתוך אתר האינטרנט של משרד החינוך 83 Pages/ planing/ pedagogicalplanning. aspx 98 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה .84פדגוגי שבו יוגדרו בבירור המטרות ויינתנו הנחיות ו"אבני דרך" שיש להשיגן התכנון הפדגוגי צריך להתייחס לרכיבים האלה: יעדי החינוך, קביעת מבנה הלימודים, קביעת מקצועות הלימוד, תוכנם ופריסת הלימודים לאורך השנים, קביעה של שיטות למדידה ולהערכה של ההישגים, הכשרת המורים, גיבוש דרכים למעקב אחר ההתקדמות ובניית מנגנון להמשך קידומו של ביה"ס (רכיב צמיחה). שלהלן מציג את הנושאים שבהם יעסוק פרק זה - רכיבי התכנון הפדגוגי 17 תרשים שנבחנו ותמונת המצב במערכת החינוך בכל אחד מרכיבים אלה, בהקשר של הקניית . 21-מיומנויות המאה ה מסגרת התכנון הפדגוגי בהקשר של הקניית מיומנויות :17 תרשים 21-המאה ה על פי נתוני משרד מבקר המדינה. כעולה מן התרשים, וכפי שיפורט במסגרת פרק זה, התכנון הפדגוגי של משרד החינוך, על רכיביו השונים, בכל הקשור להקניית מיומנויות המאה לתלמידי מערכת החינוך, נדרש לשיפור, על מנת שתגובש תשתית 21-ה נאותה להקניית מיומנויות אלה. להלן פרטים: טנגו בין תכנון לשחרור - שינוי פדגוגי ברמה המערכתית: רפלקציה על הטמעת מטלת א' כהן וע' זהר, 84 .11 - 9 '), עמ 2016( ,הביצוע באזרחות היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה99 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה בתוכניות הלימודים 21- מידת הקניית מיומנויות המאה ה בתחומי הדעת אחד מתפקידיה העיקריים של הצורך בהטמעת מיומנויות בתוכנית הלימודים: מערכת החינוך היא להקנות לתלמידיה ידע דיסציפלינרי בתחומי הדעת. להקניית ידע זה, כפי שקבעה המזה"פ, ארבע מטרות ואחת מהן היא הכנה לעולם התעסוקה וההשכלה ולחיי היום-יום. תוכנית לימודים בתחום דעת (להלן - תוכנית לימודים) נכתבת על ידי המזה"פ ועל ידי המפמ"רים, המופקדים על כל ההיבטים התוכניים והפדגוגיים בתחומי הדעת השונים. הליך של פיתוח תוכנית לימודים או עדכונה נעשה בעזרת המפמ"ר, אשר . בין היתר אחראי המפמ"ר במסגרת זו 85משמש גם כחבר בוועדת תוכניות הלימודים להגדיר את הצרכים לפיתוח תוכנית הלימודים או עדכונה. תוכנית הלימודים מהווה מסמך רשמי המחייב את בתיה"ס. היא מגדירה מחד את הידע הדיסציפלינרי בכל תחום דעת ובמקביל את המטרות, העקרונות והמיומנויות הנכללים באותו תחום דעת, כמו גם את ההנחיות הפדגוגיות העוסקות בהוראת המקצוע (לרבות סדר לימוד הנושאים ומספר שעות הלימוד שיוקצו לכל נושא). החיבור ההכרחי בין הידע הדיסציפלינרי הנרכש לבין המיומנויות נתמך במחקרים .86המצביעים על כך שידע ומיומנויות שזורים אלה באלה ואינם תהליכים נפרדים כבר השכילו להתאים את תוכניות הלימודים שלהן באופן 87מדינות רבות בעולם שיוטמעו בהן המיומנויות הנדרשות. כך לדוגמה, תוכנית הלימודים האמריקאית כוללת את נושא החשיבה כסטנדרט הכרחי, ומתייחסת לפיתוח חשיבה ביקורתית יצירתית ועצמאית וכן ליכולת ניתוח ככלים בידי הפרט להשתלבות ולתפקוד בשוק העבודה. אף הטכנולוגיות משולבות במערכת החינוך האמריקאית בהסתמך על תוכנית לאומית. כאמור בפרק העוסק במדיניות, גם משרד החינוך בישראל הבין כי קיים הכרח לשלב את המיומנויות במסגרת לימוד תחומי הדעת, וכפועל יוצא מכך עמד לאורך השנים על הצורך להתייחס למיומנויות בתוכניות הלימודים של תחומי דעת שונים. ועדה הממונה על ידי האגף לתכנון ולפיתוח תוכניות לימודים במשרד החינוך, ומשמשת כוועדת משנה 85 לוועדת המקצוע. בוועדה זו חברים מומחי תכנון לימודים, אנשי אקדמיה, אנשי חינוך, אנשי ציבור ומפמ"ר תחום הדעת. חברי הוועדה יכולים להיבחר מבין חברי ועדת המקצוע או שלא מביניהם. בין אם ע"י פירוק הלמידה על פי תחומי הדעת ובניית למידה בין-תחומית, המתמקדת בפיתוח מיומנויות 86 בחלק משעות הלימוד, ובין אם ע"י הוספת שעות למערכת החינוך שתכליתן לפתח מיומנויות גנריות. כמו ). 2012( 21-פיתוח ידע בר העברה ומיומנויות המאה הכן, ראו קרן טראמפ, בנוגע לכלל המדינות (למעט ניו זילנד), נסקרו רק הנושאים של חשיבה, חינוך לערכים וחינוך רגשי 87 21-עיצוב תוכנית לימודים למאה הוחברתי וכן טכנולוגיות דיגיטליות. ראו המכללה האקדמית בית ברל, ).2018 (יולי- סקירה השוואתית בינלאומית 100 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ציין משרד מבקר המדינה שמשרד החינוך לא שילב88ואולם, כבר בביקורת הקודמת בתוכניות הלימודים היבטים המקדמים למידה משמעותית, המשמשים מרכיב בסיסי בתוכנית הלימודים. כמו כן, המזה"פ לא נערכה לשלב ארוך הטווח שקבעה לעצמה - תוכנית מערכתית מקיפה של פיתוח תוכניות לימודים חדשות שיהלמו למידה משמעותית - ואף לא קבעה לוחות זמנים למפמ"רים ולוועדות המקצוע לפיתוחן. בביקורת הנוכחית עלה כי אף שחלפו יותר מחמש שנים מאז החלה רפורמת הלמידה המשמעותית, שבה החליטה המזה"פ על שילוב היבטים המקדמים למידה משמעותית בתוכניות הלימודים הם לא שולבו בכמחצית מתוכניות הלימוד העל- להלן מוצגות 18 יסודיות כפי שניתן ללמוד ממועד עדכונן האחרון. בתרשים התוכניות לפי מועד עדכונן האחרון, כפי שנמסר על ידי המזה"פ: תוכניות הלימודים לפי שנת אישורן או מועד עדכונן האחרון:18 תרשים על פי נתוני המזה"פ, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .788 'עמ ,קידום למידה משמעותית 88 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה101 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה תוכניות לימודים מתוך 42 ,2020 מהתרשים עולה כי על פי נתוני המזה"פ פברואר ) אושרו כבר לפני יותר מעשור 51%- תוכניות הלימודים לחט"ב ולחט"ע (כ 82 ,ולא עודכנו מאז מועד אישורן, לרבות בעקבות רפורמת הלמידה המשמעותית . 89) או קודם לכן 2010 או לחלופין, עודכנו לאחרונה לפני יותר מעשור (בשנת יחידות 5- ו4 , כגון מתמטיקה90בין תוכניות אלו, תוכניות למקצועות חובה ), היסטוריה לחט"ע 2010-לימוד (להלן - יח"ל) בחט"ע (שעודכנה לאחרונה ב ), ספרות לחט"ב ולחט"ע (שעודכנה לאחרונה 2002-(שעודכנה לאחרונה ב ) ועברית לחט"ב 1989-), אזרחות לחט"ב (שעודכנה לאחרונה ב 2007-ב ); וכן תוכניות של מקצועות בחירה 2003-ולחט"ע (שעודכנה לאחרונה ב ), לכימיה 2005-בחט"ע, כגון התוכניות לפיזיקה (שעודכנה לאחרונה ב ) 2010-), לביולוגיה (שעודכנה לאחרונה ב 2009-(שעודכנה לאחרונה ב ).2008-ולגיאוגרפיה (שעודכנה לאחרונה ב בתגובת המשרד הוא ציין כי תמונת המצב של תוכניות הלימודים והצורך בעדכונן ידועים למשרד, וזו הסיבה שבגללה יצא המשרד לתכנון אסטרטגי פדגוגי רחב. עם זאת, תהליך השינוי של תוכניות לימודים הוא תהליך ארוך וכבד משקל, ובימי שגרה עשוי לארוך מעל שנתיים, מה גם שלאחרונה ובעקבות קושי תקציבי לא התכנסו ועדות המקצוע, עובדה שהביאה לדחיית עדכון תוכניות הלימודים. בתוכניות הלימודים 21-תמונת המצב של שילוב מיומנויות המאה ה את המדינות השותפות למפות את OECD- הנחה ה 2030 במסגרת תוכנית חינוך תוכניות הלימודים שלהן, לבחון את הופעתן של המיומנויות שהוגדרו בתוכנית לכל 21- וכן לבחון את הרלוונטיות של כל אחת ממיומנויות המאה ה2030 חינוך , 91 מקצועות לימוד12 אחד מתחומי הלימוד. על המדינות היה לבצע את המיפוי על ולבחון באיזו מידה כל אחת מהמיומנויות ממוקדת במפרטי הידע שבתוכנית הלימודים ובאיזו מידה היא בהירה, וכן האם קיימות למורים הזדמנויות לכלול את .92המיומנות כשהם מלמדים את הנושא יצוין כי שלוש תוכניות שהופיעו ברשימה היו ללא תאריך אישור - שתיים מהן בשלבי פיתוח שטרם 89 .הושלמו מקצועות החובה בחינוך העל-יסודי הם אלו: אזרחות, אנגלית, היסטוריה, לשון (עברית), מתמטיקה, 90 .ספרות ותנ"ך ביולוגיה, כימיה, פיזיקה (מקצועות הנלמדים בחט"ב במסגרת מקצוע אחד - "מדע וטכנולוגיה לכול"), 91 ,טכנולוגיה, מדעי כדור הארץ, השפה הלאומית, מתמטיקה, טכנולוגיה וכלכלת בית, גיאוגרפיה, היסטוריה אומנות פלסטית ודרמה. , בתרגום OECD - ראו הרחבה לגבי 'רמות שילוב המיומנויות בתוכניות הלימודים', כפי שהוגדרו על ידי ה 92 במאמרם של י' אורעד, ד"ר ר' ארנברג וד"ר ג' קשת-מאור, אגף א' למדעים במזכירות הפדגוגית (משרד OECD - שימוש בידע, מיומנויות, עמדות וערכים כדי לפתח כשירויות ובאמצעותן לפעול בעולםהחינוך), .Education 2030 102 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה , את2030 ערכה המזה"פ, במסגרת תוכנית חינוך2019 - 2018 בהתאם לכך, במהלך המיפוי האמור לתוכניות הלימודים של חטיבות הביניים (להלן - מיפוי המזה"פ). שלהלן מוצגת תמונת המצב (כמפת חוֹם) של מיפוי המזה"פ במספר 19 בתרשים שנבחנו על ידי משרד מבקר המדינה.21-מקצועות נבחרים ובמיומנויות המאה ה היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה103 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה תמונת המצב העולה ממיפוי המזה"פ (לפי פרטי תוכן:19 תרשים שונים) במקצועות נבחרים (מתוכניות הלימודים בחט"ב) ובמיומנויות 93 שנבדקו21-המאה ה על פי נתוני המזה"פ, בעיבוד משרד מבקר המדינה. השורות במפת החוֹם המוצגת כאן מייצגות את מפרטי הידע שבתוכנית הלימודים - כל משבצת משקפת 93 באיזו מידה כל אחת מהמיומנויות ממוקדת במפרט הידע, באיזו מידה היא בהירה, וכן האם קיימות למורים הזדמנויות לכלול את המיומנות כשהם מלמדים את הנושא. 104 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה המיפוי המוצג בתרשים מצביע על כך שבמרבית פרטי התוכן שבחן משרד החינוך (צבע אפור כהה בתרשים); קרי, 2 במקצועות המוצגים מופיעות המיומנויות ברמה המיומנות אינה מופיעה מפורשות, אך ישנן הזדמנויות אחדות לכלול את המיומנות בלמידה (וזאת במידה שהמיומנות מופיעה במסמכים הרשמיים). כמו כן, עולה כי קיימת שונות גדולה בין מקצועות הלימוד - בעוד שיש מקצועות לימוד (למשל היסטוריה ואזרחות) שבהם מרבית המיומנויות מופיעות במפורש או במרומז, יש מקצועות (כגון פיזיקה ומתמטיקה) שבהם מרבית המיומנויות אינן מופיעות, אף לא במרומז, ולעיתים אינן מופיעות כלל. בבדיקה עלה כי מיפוי המזה"פ לא נעשה באופן מיטבי. להלן הפרטים: המפמ"רים כחלק מתפקידם אחראיים שיתוף המפמ"רים הרלוונטיים במיפוי: בין היתר על ייזום שינויים בתוכניות הלימודים - תכנון, גיבוש, יישום ובקרה . כמו כן, הם בוחנים את המצב של הוראת 94של התוכניות וגיבוש דרכים להערכה המקצוע, הצרכים המשתנים בנושא, מדיניות המשרד והשינויים בתחום הדעת .95ברמה האקדמית משכך ברור כי מעורבות המפמ"רים, כמי שמכירים באופן המעמיק ביותר את צורכי השטח וצורכי המערכת, כמו גם את תוכני הלימודים, מומלצת לצורך המיפוי שנדרש. מתשובת המשרד עולה כי בתחום המדעים שותפו המפמ"רים ומנהלי האגפים בתהליך המיפוי. לימוד דרכי המיפוי הראשוני וביצועו נעשה על ידי ממוני תכניות לימודים במדעים ומתמטיקה באגף מדעים בשיתוף מלא של המפמ"רים הרלוונטיים. המיפוי הוצג לכלל הצוות של אגף מדעים במספר הזדמנויות בישיבות האגף. לאחר מכן, הוצג לוועדות המקצוע במקצועות המדעים ומתמטיקה, לצוותי הפיקוח על מדע וטכנולוגיה במחוזות ובמגזרים השונים, ולמורים ומדריכים בכנסי מורים ובפיתוח המקצועי וגובשה תכנית עבודה לשילוב המיומנויות במקצועות. יחד עם זאת, בביקורת נמצא כי פרט לעולה מתשובת המשרד המתייחסת בעיקרה לתחום המדעים, לא כל יתר המפמ"רים שמקצועות הלימוד שלהם מופו על ידי המזה"פ היו שותפים בביצוע המיפוי. ); ב58 דוח שנתי (להלן - 856 - 829 'הכנת תכניות לימודים", עמ, ") 2007 ( ב58 דוח שנתי מבקר המדינה, 94 ,ציונים זה לא הכל. ראו גם ענת זוהר (לשעבר יו"ר המזכירות הפדגוגית), 835 'על תפקידי המפמ"רים - עמ .138 '), עמ 2013( ספריית פועלים .834 ', עמב58 דוח שנתי 95 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה105 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה עם מפמ"ר שמקצוע הלימוד2019 כך לדוגמה, בפגישה שערך צוות הביקורת ביוני שבאחריותו מופה (ושאינו משתייך לתחום המדעים), הוא ציין, כי עד לאותו מועד הוא לא קיבל הנחיה לבדוק איפה כל אחת מהמיומנויות באות לידי ביטוי בתוכניות הלימודים או בהערכה. הוא ציין עוד כי הוא עצמו לא ערך מיפוי לתוכנית הלימודים לשם בחינת הופעת כל אחת מהמיומנויות בתוכנית ואם הן בכלל רלוונטיות לתוכניות הלימודים האמורות. מומלץ היה לבצע את המיפוי בשיתוף מסודר ומובנה של כלל המפמ"רים - האחראיים לתחומי הלימוד שמופו, מכירים אותם לפני ולפנים, יודעים מהם צורכי השטח והם בעלי ההיכרות המעמיקה ביותר עם תוכני הלימוד ועם צורכי המערכת באותם תחומי דעת. בכך היה ניתן חיזוק לתוקף המיפוי, והייתה עולה המודעות בקרב המפמ"רים לפערים העולים מן המיפוי. על מנת שלמשרד החינוך תהיה הערכת מצב מיפוי מוגבל של תוכניות הלימודים: איכותית בנוגע למידת הופעת המיומנויות בתוכניות הלימודים, רצוי היה למפות את כל המיומנויות כפי שהן מופיעות בתוכניות הלימודים של כל המקצועות בכל .96שלבי הגיל כאמור, התייחס OECD-ואולם עלה שמיפוי המזה"פ, שנערך בהתאם להנחיות ה לא ביקש למפות OECD-רק לחט"ב וכלל רק חלק ממקצועות החובה (למשל, ה תוכניות לימודים במקצועות תנ"ך, אנגלית וספרות; ולכן אף שאלו מקצועות חובה בישראל, הם לא מופו), וכן לא נכללו במיפוי מקצועות בחירה מובילים במערכת החינוך בישראל (למשל ביולוגיה, כימיה ופיזיקה, הנלמדים רק בחט"ע, ולכן לא , שהנחה למפות תוכניות של חט"ב. ואולם, בחט"ב OECD-מופו בהתאם להנחיית ה בישראל מקצועות אלה נלמדים במשותף ובצורה חלקית בלבד כתוכנית "מדע וטכנולוגיה לכול - חט"ב", שאותה מיפתה המזה"פ, כפי שהתבקשה לעשות). זאת ועוד, אף שמצופה מהמפמ"רים כחלק מתפקידם לבחון ביוזמתם מעת לעת את תוכניות הלימודים, לקבוע האם נדרש לעדכנן ולהתייחס למיומנויות במסגרתן, שלהלן 20 נמצא כי לא מעט מפמ"רים בתחומי דעת שונים לא עשו כן. בתרשים בתוכניות 21-מוצגות תשובות המפמ"רים בנוגע למיפוי מיומנויות המאה ה הלימודים במקצוע שבאחריותם (ללא קשר למיפוי שערכה המזה"פ). ), עמ' 2009 (מאימדריך התכנון הממשלתי ראו לעניין זה משרד ראש הממשלה - האגף לתכנון מדיניות, 96 .22 106 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מיפוי תוכניות הלימודים על ידי המפמ"רים:20 תרשים על פי תשובות המפמ"רים לשאלון המפמ"רים. מהם לא ניתחו את תוכניות 44% ,יצוין כי בקרב המפמ"רים של מקצועות החובה הלימודים של החט"ע. המיפוי של תוכניות הלימודים במקצועות החובה ובמקצועות מובילים נוספים נחוץ גם לאור העובדה שחלק ממקצועות אלה נתפסים על ידי המפמ"רים ועל ידי מנהלי בתיה"ס, בתשובותיהם לשאלון, ככאלו שבתוכניות הלימודים שלהם לידי ביטוי במידה הנמוכה ביותר. כך לדוגמה, מקצוע 21-באות מיומנויות המאה ה הספרות דורג על ידי מנהלי בתיה"ס במקום הרביעי מבין המקצועות שבהן מופיעות במידה הנמוכה ביותר, ומקצוע התנ"ך דורג על ידי מנהלי 21-מיומנויות המאה ה , ועל ידי המפמ"רים הוא דורג כמקצוע שבו מופיעות 97בתיה"ס במקום החמישי . 98)המיומנויות במידה הנמוכה ביותר (ראו הרחבה בהמשך מבין תשעה תחומי דעת שעליהם נשאלו המנהלים. 97 הדירוג נעשה בהתבסס על דירוג המפמ"רים את האופן שבו באות לידי ביטוי המיומנויות הנדרשות 98 במקצועות שבאחריותם (ואשר דירגו אותם בציון נמוך מהממוצע), בהתייחס לאותן תשע מיומנויות שעליהן נשאלו המנהלים בשאלון. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה107 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את המיפוי שנעשה בהתאם להנחיית . עם זאת, ראוי היה שהמזה"פ תשקול להרחיב את המהלך שהוביל OECD-ה למהלך מערכתי כולל, אשר יוכל להביא לשינוי של ממש, ושתבצע OECD-ה מיפוי מעמיק ויסודי בכל תוכניות הלימודים (או לכל הפחות בכל מקצועות במסגרתן, ותוך 21-החובה), תוך בחינת הופעתן של מיומנויות המאה ה שיתוף המפמ"רים בביצוע המיפוי. מומלץ כי המזה"פ בשיתוף עם המפמ"רים ירחיבו את המהלך שהוביל למהלך מערכתי כולל, אשר יכלול מיפוי מעמיק ויסודי בכלל OECD-ה תוכניות הלימודים (או לכל הפחות בכל מקצועות החובה). זאת על מנת לקבל תמונה מקיפה ומעמיקה על המצב של הטמעת מיומנויות המאה במסגרת תחומי הדעת, כמהלך מקדים לעדכון התוכניות והתאמתן 21-ה לאתגרי הלמידה המשתנים. בתגובת המשרד הוא ציין כי המיפוי שערכה המזה"פ והמיפוי שערך אגף תכנון ואסטרטגיה סיפקו תמונה מלאה מספיק לשם הבנת כיווני התכנון הנדרשים לאותה העת. מיפוי נרחב יותר, כהמלצת מבקר המדינה, לא נדרש בראשית הדרך והיה דורש השקעת משאבים לא מעשית, שכן הייתה דחיפות לגבש מדיניות עדכנית ולקדם תהליך של שילוב המיומנויות בתהליכי הלמידה. המשרד הוסיף כי בימים אלה מתקיימים מיפויים נוספים בהתאם לצורכי המדיניות והתכנון, ותוכניות הלימודים במדע וטכנולוגיה לכול בבתי הספר היסודיים ובחטיבות הביניים ממופות, במטרה לזהות את אי-ההתאמות ולבצע שינויים כנדרש. היה חלקי ולא סיפק OECD-אף שהמיפוי שערכה המזה"פ כחלק מיוזמת ה תמונת מצב מלאה על אודות כל תוכניות הלימוד וכל שכבות הגיל, כמתואר לעיל, משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולותיו הנוכחיות של המשרד, הנערכות במקביל לדוח זה, לבצע מיפוי בתוכניות לימודים נוספות. על המזה"פ לשקול להמשיך ולהרחיב מהלך זה, כחלק מההטמעה המערכתית של רשימת המיומנויות ב"דמות הבוגר", אשר כאמור כולל התייחסות (מפורשת או משתמעת) לאותן מיומנויות בהן התמקד משרד מבקר המדינה בדוח זה. 108 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה בתוכניות הלימודים 21-שילוב מיומנויות המאה ה בתוכניות 21-משרד מבקר המדינה בחן את מידת שילובן של מיומנויות המאה ה הלימודים של מקצועות הדעת: לשם כך ביקש צוות הביקורת מהמפמ"רים לדרג לגבי כל אחת מהמיומנויות הבאות 21 באיזו מידה היא צריכה לדעתם לבוא לידי ביטוי במקצוע שבאחריותם. בתרשים שלהלן מוצגת התפלגות תשובות המפמ"רים: התפלגות תשובות המפמ"רים לשאלה, "באיזו מידה אתה :21 תרשים הבאות צריכה לבוא לידי 21-סבור שכל אחת ממיומנויות המאה ה ביטוי במקצוע שבאחריותך"? .99על פי תשובות המפמ"רים לשאלון המפמ"רים מהמפמ"רים ציינו לגבי המיומנויות שהוצגו 80%-מהתרשים עולה כי בממוצע כ כי הן נדרשות במידה רבה או רבה מאוד. המיומנויות שדורגו כנדרשות ביותר הן מהמפמ"רים).90%( מהמפמ"רים) ולמידה עצמית93%( חשיבה ביקורתית בהמשך לעמדה זו של המפמ"רים ערך מבקר המדינה בדיקה אודות שילוב מיומנויות במסגרת תוכניות הלימודים:21-המאה ה לשם נוחות הצגת הנתונים, עוגלו האחוזים. 99 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה109 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה : כאמור, לקראתשילוב מצומצם של המיומנויות בתוכניות הלימודים הקיימות ) גיבשה המזה"פ את תיק תוכניות הלימודים, שהוא 2019 - 2018( שנה"ל התשע"ט כלי מקוון המרכז את תוכניות הלימודים לכל הרצף החינוכי ומציין את הידע, המיומנויות והערכים הנדרשים בכל תוכנית לימודים. אחת ממטרותיו של התיק היא להדגים את הקשר בין הידע, המיומנויות והערכים בתוך המקצוע ובין המקצועות. כל תיק תוכניות לימודים כולל בין היתר רשימת מיומנויות שיש להקנות במסגרת אותו מקצוע ובאופן ספציפי לכל שלב חינוך, בשילוב דוגמאות לדברים "שעל התלמיד להיות מסוגל לעשות לאור תוכנית הלימודים" (להלן - רשימת המיומנויות). לדוגמה, מיומנות של חשיבה ביקורתית נכללת ברשימת המיומנויות של תיק תוכנית הלימודים בעברית לחט"ע באופן הבא: "להעריך את תוכן הטקסט של הקוראים". בתיק ]ידע כללי[ (טענות, אמירות, עמדות) באמצעות ידע עולם תוכניות הלימודים לשכבת גיל אחרת, או בתיק תוכניות לימודים במקצוע אחר, היא תוגדר באופן שונה - מותאם גיל ומקצוע. רשימות של מיומנויות שנכללו בתיקי תוכניות 35 בביקורת בחן משרד מבקר המדינה לימודים בחט"ב ובחט"ע במקצועות האלה: ספרות, עברית, מתמטיקה, היסטוריה, תנ"ך, אזרחות, אנגלית, כימיה, ביולוגיה, פיזיקה, מבוא לכימיה, מבוא לביולוגיה . נקודת המוצא של הבחינה הייתה שרשימת המיומנויות 100"ו"מדע וטכנולוגיה לכול היא מסמך ציפיות, שמכוון את הגורמים העובדים עם תוכנית הלימודים (ובעיקר המורים) ומגדיר אילו מיומנויות עליהם להקנות לאותה שכבת גיל במסגרת הלימוד במסגרת 21-לאור זאת נבדקה הופעתן של מיומנויות המאה ה. של אותו תחום דעת הרשימות, ולא נבדקו התוכניות עצמן. של מיומנויות המאה 2019 שלהלן מוצגת תמונת המצב המעודכנת לשנת3 בלוח שנבדקו, כאמור, בהתאם למידת הופעתן ברשימות המיומנויות המצורפות 21-ה לתיקי תוכניות הלימודים, על פי הניתוח של משרד מבקר המדינה. לכל שכבת גיל ולכל מקצוע יש תיק תוכניות לימודים אחד. אולם, לשכבות י'-י"ב (אף שהן מהוות שלוש 100 שכבות לימודים שונות) יש תיק תוכניות לימודים אחד בכל מקצוע (ולא תיק נפרד לכל שכבה). לכן ). ככל 1 מקצועות שנלמדים בשנה אחת מהשנים האלה, או ביותר משנה אחת, יוצגו באופן זהה (וייספרו ". 0"-שהמקצוע לא נלמד באף אחת משנים אלה, הוא לא ייספר ויחושב כ 110 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ) למופעים שבהם מאוזכרות2019- תמונת המצב (נכון ל:3 לוח 35 במסגרת רשימות המיומנויות המלוות את21-מיומנויות המאה ה 101תיקי תוכניות הלימודים שנבדקו שיתוף חשיבות ניהול מידעפעולה הכוונה ביקורתית יצירתיות עצמית וחדשנותאורינות טכנולוגיה פתרון דיגטלית למידה בעיות עצמית שיעור המפמ"רים שדירגו את המיומנות כנדרשת במקצועם במידה רבה או במידה רבה מאוד 79% 72% 93% 79% 79% 72% 74% 90% ( תיקי הלימוד35 מספר הרשימות )מתוך בהן הופיעו המיומנויות 30 27 25 24 13 12 1 0 /uni05D4/uni05E7/uni05D9/uni05D8/uni05DE/uni05EA/uni05DE'/uni05D6 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB    '/uni05D7 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB    '/uni05D8 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB    /uni05D1"/uni05D9-'/uni05D9 /uni05EA/uni05D5/uni05EA/uni05D9/uni05DB    /uni05DD/uni05D9/uni05D9/uni05D2/uni05D5/uni05DC/uni05D5/uni05E0/uni05DB/uni05D8 /uni05EA/uni05D5/uni05E2/uni05D5/uni05E6/uni05E7/uni05DE'/uni05D6 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB   '/uni05D7 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB       '/uni05D8 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB     /uni05D1"/uni05D9-'/uni05D9 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB      /uni05D4/uni05E7/uni05D9/uni05D6/uni05D9/uni05E4 /uni05D1"/uni05D9-'/uni05D9 /uni05EA/uni05D5/uni05EA/uni05D9/uni05DB     /uni05D4/uni05D9/uni05D2/uni05D5/uni05DC/uni05D5/uni05D9/uni05D1/uni05DC /uni05D0/uni05D5/uni05D1/uni05DE /uni05D1"/uni05D9-'/uni05D9 /uni05EA/uni05D5/uni05EA/uni05D9/uni05DB    /uni05D4/uni05D9/uni05D2/uni05D5/uni05DC/uni05D5/uni05D9/uni05D1 /uni05D1"/uni05D9-'/uni05D9 /uni05EA/uni05D5/uni05EA/uni05D9/uni05DB     /uni05D4/uni05D9/uni05DE/uni05D9/uni05DB/uni05DC /uni05D0/uni05D5/uni05D1/uni05DE /uni05D1"/uni05D9-'/uni05D9 /uni05EA/uni05D5/uni05EA/uni05D9/uni05DB      /uni05D4/uni05D9/uni05DE/uni05D9/uni05DB /uni05D1"/uni05D9-'/uni05D9 /uni05EA/uni05D5/uni05EA/uni05D9/uni05DB   /uni05DA"/uni05E0/uni05EA'/uni05D6 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB        '/uni05D7 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB        '/uni05D8 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB        /uni05D1"/uni05D9-'/uni05D9 /uni05EA/uni05D5/uni05EA/uni05D9/uni05DB        /uni05EA/uni05D5/uni05E8/uni05E4/uni05E1'/uni05D6 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB     '/uni05D7 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB     '/uni05D8 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB     /uni05D1"/uni05D9-'/uni05D9 /uni05EA/uni05D5/uni05EA/uni05D9/uni05DB    /uni05EA/uni05D9/uni05E8/uni05D1/uni05E2'/uni05D6 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB      '/uni05D7 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB      '/uni05D8 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB      /uni05D1"/uni05D9-'/uni05D9 /uni05EA/uni05D5/uni05EA/uni05D9/uni05DB     /uni05EA/uni05D5/uni05D7/uni05E8/uni05D6/uni05D0'/uni05D8 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB       /uni05D1"/uni05D9-'/uni05D9 /uni05EA/uni05D5/uni05EA/uni05D9/uni05DB        /uni05D4/uni05D9/uni05E8/uni05D5/uni05D8/uni05E1/uni05D9/uni05D4'/uni05D6 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB     '/uni05D7 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB      '/uni05D8 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB   /uni05D1"/uni05D9-'/uni05D9 /uni05EA/uni05D5/uni05EA/uni05D9/uni05DB    /uni05EA/uni05D9/uni05DC/uni05D2/uni05E0/uni05D0'/uni05D6 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB    '/uni05D7 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB    '/uni05D8 /uni05D4/uni05EA/uni05D9/uni05DB    /uni05D1"/uni05D9-'/uni05D9 /uni05EA/uni05D5/uni05EA/uni05D9/uni05DB    על פי נתוני משרד החינוך ותשובות המפמ"רים לשאלון המפמ"רים, בעיבוד משרד מבקר המדינה * כיוון שלכיתות י'-י"ב יש תיק תוכניות לימודים אחד בלבד בכל מקצוע (ולא שלושה תיקים שונים לכל שכבת גיל), הרי שבין אם מקצוע מסוים נלמד בשנה אחת מבין השנים ". 1"-הללו ובין אם ביותר משנה אחת, הוא תמיד ייספר כ יצוין כי במסגרת המקצועות מתמטיקה ופיזיקה הופיעה גם המיומנות של ייצוג ידע, הכוללת הצגת נתונים 101 טבלאיים וגרפיים. המקצוע "מדע וטכנולוגיה לכול" (הן לחט"ב והן לחט"ע) מופיע בניתוח תחת הכותרת של מקצועות טכנולוגיים. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה111 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה מהמפמ"רים העריכו את כל מיומנויות80%-מהלוח עולה כי הגם שבממוצע כ כנחוצות במידה רבה או רבה מאוד במסגרת מקצועות הלימוד 21-המאה ה שבאחריותם, הרי שבפועל מידת השילוב שלהן ברשימת המיומנויות המלווה את תיקי תוכניות הלימודים אינה מספקת. בתגובת המשרד הוא ציין כי גיבוש המיומנויות במסגרת "דמות הבוגר" הוא מהלך שמתרחש בשנתיים האחרונות, ובהתאם, מיומנויות אלו לא באו לידי ביטוי בתוכניות הלימודים שנכתבו לפני יותר משנתיים, אך בימים אלה פועל משרד החינוך לעדכון פרק המיומנויות בתוכניות הלימודים. משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך להשלים את עדכון רשימת המיומנויות בכל תוכניות הלימודים, בכל תחומי הדעת ובכל שלבי הגיל, וכן לכלול התייחסות לכל אחת מהמיומנויות הנדרשות לבוגרי מערכת החינוך; זאת במטרה ליצור "סימני דרך" למורים הנעזרים ברשימות אלה כדי לגבש את מהלך הלימודים ואת הקניית המיומנויות לתלמידיהם. שלהלן 22 ביטוי נוסף לבעייתיות של מצב זה העלו המפמ"רים עצמם. בתרשים 21-מוצגות תשובות המפמ"רים למידה שבה הם סבורים שמיומנויות המאה ה צריכות לבוא לידי ביטוי במקצוע שבאחריותם, לעומת המידה שבה הם סבורים שהן באות לידי ביטוי בפועל בתוכני הלימוד, שיטות ההוראה וההערכה במקצועות שבאחריותם. 112 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה הפער שעולה מעמדות המפמ"רים בין המידה שבה:22 תרשים המיומנויות צריכות לבוא לידי ביטוי בתחומי הדעת ובין המידה שבה 102הן באות לידי ביטוי בפועל במקצועות הלימודים על פי תשובות המפמ"רים לשאלון המפמ"רים. מהתרשים עולה כי ככלל המפמ"רים סבורים שקיים פער בין המידה שבה אמורה להופיע כל אחת מהמיומנויות "במקצועות הלימודים שבאחריותם לבין המידה שבה היא מופיעה בפועל במקצועות הלימוד. הפער הגדול ביותר, לדעת המפמ"רים, הוא בין האופן שבו המיומנויות של הכוונה עצמית, חשיבה ביקורתית, למידה עצמית ויכולת פתרון בעיות באות לידי ביטוי במקצועות שבאחריותם לבין המידה שבה מיומנויות אלה צריכות להופיע. נוסף על כך, הנתונים הציגו פערים בין תפיסות המפמ"רים של מקצועות החובה שלהלן מוצגים ההבדלים. 23 לבין המפמ"רים של מקצועות הבחירה. בתרשים המפמ"רים נשאלו לגבי כל אחת מהמיומנויות באיזו מידה לדעתם היא צריכה להופיע במקצוע שבאחריותם 102 2 ; - כלל לא 1( 5 - 1 ובאיזה מידה היא מופיעה בפועל. הם התבקשו לדרג את תשובותיהם בסולם של - במידה רבה מאוד). לאחר מכן, ולשם ניתוח 5 ; - במידה רבה 4 ; - במידה בינונית 3 ;- במידה מועטה התשובות והצגת הממצאים, חושב ממוצע התשובות. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה113 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה הפער לדעת המפמ"רים בין מידת הביטוי הרצויה של:23 תרשים המיומנויות בתחומי הדעת השונים ובין התבטאותן בפועל, לפי מקצועות בחירה ומקצועות חובה על פי תשובות המפמ"רים לשאלון המפמ"רים. כעולה מהתרשים, המפמ"רים למקצועות החובה דירגו בממוצע את הצורך בהופעת המיומנויות במקצועות שבאחריותם במידה נמוכה מזו של המפמ"רים למקצועות הבחירה. עם זאת, הם גם דירגו את מידת הופעתן בפועל של המיומנויות במקצועות במידה נמוכה יותר מזו שלדעתם היא צריכה להופיע. סך הכול, במסגרת הניתוח נצפו פערים גדולים יותר בין הרצוי למצוי בתשובותיהם של המפמ"רים למקצועות החובה בהשוואה למפמ"רים למקצועות הבחירה בנוגע למרבית המיומנויות (שש מתוך שמונה). על היעדר מיומנויות נדרשות בתוכניות הלימודים הצביעו גם המשתתפים בתהליכי שיתוף הציבור שערך משרד מבקר המדינה. כך למשל עולה מדברי רכזי המקצוע ללשון, לאנגלית ולספרות שהשתתפו בקבוצות המיקוד, כי אף שיש צורך בשינוי של , 21-תוכנית הלימודים, היא לא השתנתה והיא אינה משלבת את מיומנויות המאה ה מה גם שעמדות המורים בנוגע לנושאי הלימוד שחשוב שיילמדו אינן נשמעות. שנים.13 התלמידים ציינו אף הם שחומרי הלימוד לא השתנו זה 114 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מהממצאים עולה שהגורמים המקצועיים שאמונים על הבניית תוכניות הלימודים והגורמים שאמונים על הלימוד לפיהן סבורים, כי מיומנויות באות לידי ביטוי באופן חלקי בלבד; וחלקן אינן מופיעות 21-המאה ה כלל ברשימות המיומנויות של תיקי תוכניות הלימוד. להיעדר התייחסות למיומנויות הנדרשות בתוכניות הלימודים יש השלכה על יכולות המשרד וגורמי המקצוע שבו (המזה"פ והמפמ"רים) לדרוש מהמורים כי יקנו במסגרת המקצוע שהם מלמדים. 21-לתלמידים את מיומנויות המאה ה , של המזה"פ - בשיתוף המפמ"רים, 103בהקשר זה מומחש הצורך, שנדון לעיל המינהל הפדגוגי ואגף התכנון - להשלים ולהבהיר את טיב מיומנויות המאה ובתוכניות הלימודים ואת הצעדים המערכתיים 104 בפרטי התוכן 21-ה הנדרשים להטמעתן. מומלץ כי המזה"פ עם המפמ"רים ישלימו את בחינת תוכניות הלימודים ואת הופעת המיומנויות במסגרתן והאופן שבו הן באות לידי ביטוי, ובהמשך יפעלו לעדכן את תוכניות הלימודים ולכלול בהן התייחסות מפורשת למיומנויות הנדרשות. בתגובת המשרד הוא ציין כי רשימת המיומנויות אינה משקפת את אופן שילוב המיומנויות בתוכנית הלימודים עצמה. לדוגמה, בתוכנית הלימודים של מדע וטכנולוגיה לכול קיימות מיומנויות שונות שהן חלק מתהליך הלמידה, כגון עבודת חקר הדורשת עבודת צוות, ניהול עצמי, אוריינות מדעית ואוריינות דיגיטלית. המשרד ציין עוד כי בעת הבדיקה טרם הושלמה בנייתם של תיקי תוכניות הלימודים, ולכן תמונת המצב המשקפת את המיומנויות המופיעות ברשימות המיומנויות אינה מעודכנת. מומלץ שהמשרד ישלים את עדכון רשימות המיומנויות שיש להטמיע בכל תיקי תוכניות הלימודים, עבור כל תחומי הדעת ובכל שלבי הגיל. : המקצועות שתוכניות הלימודים שלהם מקנות מיומנויות במידה המועטה ביותר בתוכניות הלימודים, 21-לצד הצגת תמונה כללית של אי-שילוב מיומנויות המאה ה בחן משרד מבקר המדינה מהם תחומי הדעת שתוכניות הלימודים שלהם מטמיעות באופן המועט ביותר את המיומנויות, אף שהמיומנויות נדרשות לכולם. ההשוואה נערכה בהתייחס לתוכניות הלימודים בשבעת מקצועות החובה (תנ"ך, אזרחות, עברית, היסטוריה, ספרות, אנגלית ומתמטיקה) וכן בהתייחס למקצועות בחירה מובילים נוספים (מקצועות מדעיים ומקצועות טכנולוגיים). במסגרת השוואה במערכת החינוך". 21- בפרק "גיבוש מדיניות משרדית מוסכמת להטמעת מיומנויות המאה ה 103 . והם משקפים את התכנים העולים מתוך תוכניות הלימודים הכתובות OECD - פרטי התוכן הוגדרו על ידי ה 104 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה115 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה זו נבחנו תשובות המפמ"רים (במקצועות אלה); דירוג מנהלי בתיה"ס ביחס לאותם מקצועות; וכן המידה שבה הופיעו המיומנויות ברשימות הנלוות לתיקי תוכניות של 2019 להלן מוצגת תמונת המצב המעודכנת לשנת24 . בתרשים105הלימודים .21-דירוג תוכניות הלימודים על פי המידה שבה מוטמעות בהן מיומנויות המאה ה ) של דירוג תוכניות הלימודים 2019- תמונת המצב (נכון ל:24 תרשים 21-בהתאם למידת הטמעת מיומנויות המאה ה על פי נתוני משרד החינוך, תשובות המפמ"רים לשאלון המפמ"רים ותשובות המנהלים לשאלון המנהלים, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי גם מהניתוח שערך משרד מבקר המדינה לרשימות המיומנויות בתיקי תוכניות הלימודים וגם מהדירוג שערכו המפמ"רים (כל אחד בתחומו), שתי תוכניות הלימודים המתייחסות במידה המועטה ביותר הן התוכניות במקצועות החובה תנ"ך ואזרחות. יצוין 21-למיומנויות המאה ה כי תוכניות לימודים אלה הן בין התוכניות שלא עודכנו במשך למעלה מעשור, כאמור לעיל. מנהלי בתיה"ס דירגו את התוכניות במתמטיקה, היסטוריה . 106ועברית כתוכניות המתייחסות במידה המועטה ביותר למיומנויות .3 ראו פירוט בלוח 105 מהמנהלים, תוכנית הלימודים במתמטיקה היא תוכנית הלימודים שבה מוטמעות המיומנויות 17% לדעת 106 בנוגע9% , מהם בנוגע לעברית 10% , מהמנהלים ציינו זאת בנוגע להיסטוריה 13% .במידה הנמוכה ביותר בנוגע לאנגלית. יצוין 3%- בנוגע לאזרחות ו 6% , בנוגע למקצועות המדעיים 7% , בנוגע לתנ"ך 8% ,לספרות מהמנהלים שהתייחסו לשאלה זו בשאלון ציינו כי אינם יודעים להשיב עליה. 23% כי 116 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה עוד יצוין כי בפילוח הנתונים לפי סוגי הפיקוח עלה כי מנהלי בתיה"ס במגזר החרדי הצביעו על בעיה קשה במקצועות תנ"ך וספרות; המנהלים מהמגזר הממלכתי ערבי הציבו את מקצוע ההיסטוריה בפער משמעותי משאר המקצועות במיעוט ממנהלי מגזר זה), וכן הצביעו על המקצועות הטכנולוגיים 31%( המיומנויות שבו כמקצועות בעייתיים בהקשר של הקניית המיומנויות. תפקידן של תוכניות הלימודים הוא להגדיר מחד את הידע הדיסציפלינרי בכל תחום דעת, ובמקביל את המטרות, העקרונות והמיומנויות הנכללים באותו תחום דעת. מפרק זה עולה כי מומלץ למשרד החינוך להשלים את גיבושה של תמונת מצב מקיפה, רחבה ומהימנה בדבר התייחסות תוכניות הלימודים למיומנויות , שכן, תמונת המצב שיש ברשותו חלקית בלבד, ומתייחסת 21-המאה ה אך ורק לחלק מתוכניות הלימודים של חט"ב (ואינה כוללת את תוכניות הלימודים של החט"ע או את כל מקצועות החובה בחט"ב ובחט"ע, וגם אינה כוללת את מקצועות הבחירה). זאת ועוד, מומלץ לגבש את תמונת המצב תוך שיתוף המפמ"רים, אשר אחראיים לתחומי הלימוד, מכירים אותם לפני ולפנים, יודעים מהם צורכי השטח, והם בעלי ההיכרות המעמיקה ביותר עם תוכני הלימוד ועם צורכי המערכת באותם תחומי דעת. בפועל, כעולה מהבדיקה שנערכה, תוכניות לימודים רבות אינן משמשות, לתלמידים, שכן הן 21-במתכונתן הנוכחית, כלי להקניית מיומנויות המאה ה אינן מעודכנות ואינן מתייחסות למיומנויות במידה מספקת (ולעתים אינן מתייחסות למיומנויות כלל). הדבר נכון גם לגבי תוכניות הלימודים בחלק ממקצועות החובה, שהם המקצועות אשר מהווים את המכנה המשותף הרחב ביותר לכלל התלמידים בישראל. הנתונים שהוצגו מעידים על פער בין התפיסה של המזה"פ לבין התפיסה באות לידי ביטוי 21-של המפמ"רים בנוגע לאופן שבו מיומנויות המאה ה בתוכניות הלימודים, וכן על פער בין התפיסה של משרד החינוך לבין התפיסה של אנשי השטח - מנהלי בתיה"ס, רכזי המקצועות והמורים בהקשר זה. נוכח פערים אלה, מומלץ כי המזה"פ בשיתוף המפמ"רים ואנשי השטח יבררו את מידת הטמעת המיומנויות הנדרשות בתוכניות הלימודים. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה117 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה לסיכום, כדי להטמיע שינוי מערכתי שיביא לידי ביטוי את שילוב מיומנויות , מומלץ כי המשרד ישלים את שילובן בכלל תוכניות הלימודים, 21-המאה ה תוך קביעת הדרכים ליישום המיומנויות והכלים שיאפשרו זאת. עליו להמליץ למפמ"רים, לוועדות המקצוע ולוועדות תוכניות הלימודים לעדכן את תוכניות הלימודים ולהטמיע בהן את המיומנויות. כמו כן, מוצע לקבוע מדדי ביצוע לנושא זה, ולהעריך את התפוקות בעקביות. מדידה והערכה הערכה חיצונית ככלי להטמעת מיומנויות למדידה ולהערכה של הישגי התלמידים בהקשרים חינוכיים-מעשיים יש ערך ומשמעות כל עוד הן מקדמות את השגתן של מטרות חינוכיות ראויות, תורמות .107לידע של העוסקים בחינוך ומדריכות אותם בפעולותיהם קיימים שני סוגי הערכות - הערכה פנימית, המגובשת ומנוהלת על ידי בתי הספר, והערכה חיצונית, המגובשת ומנוהלת על ידי גורמים חיצוניים לבית הספר (בין בתוך אותה מדינה ובין גורם בין-לאומי). בישראל משמשת ההערכה החיצונית, ובעיקר בחינות הבגרות, "מצפן" למערכת כולה, ומאפשרת בשיטה גורפת (שחלה על כלל בתי הספר וכלל התלמידים) להתוות מדיניות על סמך תמונת מצב מהימנה, להוביל שינויים מערכתיים בין אם בלמידה עצמה לאורך השנים ובין אם בקביעת היעדים הסופיים (שעליהם נמדדים התלמידים). מובן מהאמור שההערכה החיצונית משפיעה באופן מובהק על ההערכה הפנימית, ולמעשה על הדרכים והתכנים של הלמידה הבית ספרית. משרד החינוך קבע בחוזר מנכ"ל כי להערכה החיצונית יש תפקיד בצמצום פערים, בהבטחת שוויון הזדמנויות ובחתירה לחינוך איכותי לכלל התלמידים. בתהליכים של הערכה חיצונית המדינה דואגת לתקפות ולשקיפות ולוקחת אחריות על הפקת .108התועלת של כלל מערכת החינוך מתוך הממצאים העולים מן ההערכה מאידך, לצד היתרונות של ההערכה החיצונית ותוצאותיה החיוביות מתלווים אליה לא מעט חסרונות, אשר הופכים את מבחני ההערכה החיצונית ל"מבחנים עתירי ). החסרונות באים לידי ביטוי, בין היתר, בצמצום התכנים high-stakes( "סיכון הצעה למסגרת לתוכניות לימודים היזמה למחקר יישומי בחינוך - הוועדה למדידה ולהערכה בחינוך, 107 .5 '), עמ 2005 (ספטמברולפיתוח מקצועי - מדידה והערכה בחינוך התכנית הלאומית ללמידה משמעותית - מבחנים פנימיים כחלק מההערכה (ב) (מעודכן), 9/ חוזר מנכ"ל עו 108 .)התוכנית ללמידה משמעותית) (להלן - 8.5.16 ( על פני הרצף החינוכי 118 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה הנלמדים עקב מיקוד ההוראה בחומר ובנושאים הנבדקים במבחנים; הפניית משאבי הוראה איכותיים לכיתות הנבחנות ולמקצועות הנבחנים על חשבון המקצועות האחרים ושכבות הגיל האחרות; ואף הצגה של ממוצע בית ספרי שאינו משקף . למידה שכזו פוגעת לעיתים ביצירתיות 109את הישגיהם של כלל התלמידים בו , ומקשה על הקניית המיומנויות ובפרט מיומנויות המאה 110ובסקרנות של התלמידים המייעצות למזה"פ בהתוויית מדיניות הוראת המקצועות 111. ועדות המקצוע21-ה השונים, ובין היתר בנוגע לתוכניות הלימודים, לדרכי הטמעתן ולהפעלתן, עמדו על מצב עניינים זה. כך למשל, בפרוטוקול ועדת המקצוע בעברית (לשון) ציינה הוועדה לגבי מבחן הבגרות במקצוע זה, כי "מה שלא נבחנים בו לא נלמד ברצינות". במהלך לימודיהם בשלב החינוך העל-יסודי נדרשים התלמידים להיבחן באירועי הערכה חיצונית רבים, ובהם בחינות הבגרות (לתלמידי חט"ע בכיתות י'-י"ב, ובהיקף יח"ל לפחות, הנדרשות לשם קבלת תעודת בגרות); מבחני מפמ"ר (לתלמידי 21 של חט"ב במספר מקצועות בודדים); מבחני מיצ"ב (לתלמידי חט"ב בכיתה ח'); וחלק 112מהתלמידים אף נדרשים להיבחן במבחנים בין-לאומיים דוגמת פיזה וטימס (לתלמידי חט"ב). במהלך השנים האחרונות ערכו הגורמים האחראיים לאירועי ההערכה החיצונית (ובהם משרד החינוך) שינויים במבחנים אלה. כך לדוגמה: . במסגרת בחינות הבגרות הוטמעו בשנים האחרונות שאלות המעודדות חשיבה 1 מסדר גבוה, וכן שאלות הבוחנות ערכים, מעורבות ורלוונטיות. כמו כן, חלק מבחינות הבגרות הוסבו להערכה פנימית (ראו הרחבה בהמשך). הוקם צוות מקצועי בראשות מנכ"ל 2019 . בכל הנוגע למבחן המיצ"ב - ביוני 2 משרד החינוך דאז ומנכ"לית ראמ"ה. צוות זה גיבש מודל הערכה חדש ואלו עיקריו: חיזוק תהליכי הערכה פנימיים כחלק מהשגרה הבית ספרית, עדכון מתכונת ההערכה החיצונית, דגש על שימוש מושכל בנתוני ההערכה ומתן . המיצ"ב החדש צפוי להיטמע במערכת החינוך 113מענים מותאמים לתוצאותיה בהדרגה בשנה"ל התש"ף והתשפ"א. כגון אי-שמירה על טוהר הבחינות, הרחקת תלמידים חלשים או תיוגם כתלמידים בעלי לקויות למידה 109 ועדת הערכה בנושא הערכה של בתי ספר יסודייםוהפנייתם לכיתות היבחנות מיוחדות. להרחבה ראו: ). 2014 , ראמ"ה, משרד החינוך (מרץ- דוח המוגש לשר החינוך ולמנכ"לית המשרד וחטיבות ביניים מתעודת בגרות לתעודת ) (להלן - 2.12.17 ( מתעודת בגרות לתעודת גמר ומיון הוגן לאקדמיה א' פרנק, 110 .)גמר לתקנות שירות המדינה (והמלצותיה אינן 64 ועדת מקצוע היא "ועדה מייעצת" למזה"פ, כהגדרתה בפרק 111 , חברים - אנשי אקדמיה, מפקחים 15 מחייבות). הוועדה ממונה על ידי יו"ר המזה"פ, ומונה לכל היותר מורים וממונה לפיתוח והערכה של תוכניות לימודים באגף המקצועות הרלוונטי. המפמ"ר למקצוע הלימודים הוא מרכז הוועדה ומשמש כאחד מחבריה. (הארגון IEA -; מבחן זה מנוהל על ידי ה TIMSS - Trends in International Mathematics and Science Study 112 .'הבינ"ל להערכת הישגים בחינוך) והוא בוחן את רמת השליטה במתמטיקה ובמדעים של תלמידי כיתות ח ראמ"ה, תמונת מצ"ב - מודל הערכה חדש (ללא תאריך). 113 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה119 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה . המבחנים הבין-לאומיים אף הם החלו, כאמור, לשנות את פניהם ולמדוד גם 3 מיומנויות. מבחן פיזה בודק מיומנויות שונות במבחניו, וגם במבחן טימס נכללו משימות חדשניות של פתרון בעיות וחקר, שדימו מצבים מהעולם 2019 האמיתי ומהמעבדה, שבהם יכולים היו התלמידים לשלב וליישם מיומנויות וידע תוכני כדי לפתור בעיות במתמטיקה וכדי לערוך ניסויים מדעיים ולבצע משימות חקר. כמו כן, המבחן כלל דרכים דיגיטליות חדשות על מנת לפתור את השאלות הפתוחות במבחן, כך שאלו נבדקו באופן ממוחשב. צעדים לשינוי אסטרטגי בדגשי ההערכה החיצונית בישראל השנה האחרונות עסק משרד החינוך בנושא הבחינות ובעיקר בחינות 40 במהלך הבגרות. עיסוק זה נגע למתכונתן של הבחינות, למבנה ולתוכן שלהן וכן למספר הבחינות שבהן נדרש תלמיד להיבחן. להלן כמה מהשינויים הבולטים בעשור האחרון: שילוב שאלות עמ"ר (ערכים, מעורבות ורלוונטיות) ושאלות חשיבה מסדר גבוה בבחינות הבגרות: אחת מהרפורמות המובילות בשינוי שיטות ההערכה הייתה (לכל שלבי הגיל), שבבסיסה המטרה 2007-רפורמת "אופק פדגוגי ללמידה" מ שההוראה תוביל להבנה מעמיקה של תחומי הידע והחשיבה של התלמיד (להלן . אחד מהנדבכים שהובילה המזה"פ באמצעות רפורמה זו הוא 114)- אופק פדגוגי הצורך בהתאמה ובהערכה בבחינות הבגרות ובמיצ"ב ומעבר מלמידה המתמקדת בשינון ללמידה המפתחת הבנה וחשיבה. בבסיסה של אופק פדגוגי ניצבה ההנחה כי מערכת החינוך כולה מכוונת, במידה רבה, ל"הוראה לקראת הבחינה", וכדי לעמוד בבחינות הבגרות הלמידה הנדרשת היא בעיקרה למידת שינון של תכנים לימודיים. באורח זה משמשות בחינות הבגרות גורם שמרני, המכתיב למערכת כולה את יעד העל. יעד על זה מרחיק את המערכת מאפשרות של ריענון שיטות ההוראה והלמידה, והבחינות מהוות מכשול לשינוי המהותי הנדרש. בהתאם, קבעה אופק פדגוגי כיעד להכניס שינויים בבחינות הבגרות, ובין היתר להוסיף יותר שאלות שידרשו חשיבה מסדר גבוה; ולהרחיב את מרכיב ההערכה באמצעות פרויקטים ועבודות חקר. בנוסף, כפיתוח והרחבה של אופק פדגוגי כחלק מרפורמת הלמידה המשמעותית ) לכל בחינות הבגרות שאלות 2017 - 2016( הוסיף המשרד במהלך שנה"ל התשע"ז הבוחנות ערכים, מעורבות ורלוונטיות (להלן - שאלות עמ"ר). שאלות אלה דורשות מהתלמיד, בין היתר, הבנה מעמיקה, ניתוח, חשיבה מסדר גבוה ויצירתיות. במסגרת זו, המשרד הפיץ למורים ולמדריכים הפדגוגיים, מטעם המזה"פ והמחוזות שעובדים עימם, הנחיות הכוללות דוגמאות לשאלות עמ"ר, על מנת שאלו יוכלו (א), "התחדשות תהליכי ההוראה, הלמידה וההערכה בבית הספר העל יסודי" 1/ חוזר מנכ"ל (מבוטל) סט 114 .)1.9.08 ( 120 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ,להכין את תלמידיהם לשאלות מסוג זה וללמד בכיתותיהם באופן מותאם. עם זאת נמצא שאופן והיקף שילובן של שאלות אלה לא הביאו לשינוי מהותי במתכונתן של בחינות הבגרות, כדלקמן: משרד החינוך הגדיר את החשיבה מסדר חוסר ביטוי למיומנויות החיוניות:. 1 ,גבוה ככזו המקנה מיומנויות של פתרון בעיות, ניתוח מידע וחשיבה ביקורתית אך לא התייחס למיומנויות האחרות שעליהן מצביעים מרבית המחקרים , ואותן גם בחן OECD-, אותן גם הגדיר ה21-כמיומנויות הקריטיות למאה ה משרד מבקר המדינה: מיומנויות של יצירתיות וחדשנות, שיתוף פעולה ועבודת צוות, הכוונה עצמית, למידה עצמית ואוריינות טכנולוגית ודיגיטלית. חלקן של שאלות דגש נמוך לשאלות עמ"ר ולשאלות חשיבה מסדר גבוה:. 2 העמ"ר ושאלות החשיבה מסדר גבוה בבחינות הבגרות משתנה ממקצוע אחד לאחר, ובכל מקרה, חלקן מתוך כלל השאלות בבחינת הבגרות הוא נמוך. מנהלת ) 115(אשר אמון על כתיבת מרבית בחינות הבגרות מרכז הבחינות במכון סאלד מכלל הבחינה, וחלקן של שאלות 5%-ציינה כי חלקן של שאלות העמ"ר הוא כ (תלוי במפמ"ר). בבחינת הבגרות 20%- ל 5% חשיבה מסדר גבוה הוא בין בספרות לדוגמה ניתן דגש על שאלות עמ"ר ופחות על שאלות של חשיבה מסדר גבוה; בהיסטוריה, לעומת זאת, נדרש התלמיד לניתוח היסטורי, ולכן הדגש בבחינה הוא על שאלות של חשיבה מסדר גבוה ולא על שאלות עמ"ר. כן ציינה כי בבחינות הנתפסות כבחינות קשות ומורכבות (דוגמת הבחינה בלשון עברית) נמנעים מהכללת שאלות מסוג זה. היא הדגישה כי עם השנים ועם חילופי ההנהלות במשרד החינוך הלך ודעך המרכיב של שאלות החשיבה מסדר , כמעט שלא ניתן ביטוי לשאלות מסדר חשיבה גבוה. 2019 גבוה, וכי נכון ליולי לגבי שאלות העמ"ר ציינה כי התחום אינו מתפתח ואין שיח בנושא במשרד החינוך. ביטוי לנוכחות המצומצמת ביותר של שאלות אלה נתנו גם רכזי המקצוע בקבוצות המיקוד שקיים משרד מבקר המדינה. כך למשל ציינה רכזת ספרות השנה האחרונות הבחינה לא השתנתה, וכי שיעור שאלות העמ"ר 30 כי במשך מהניקוד בבחינה.10% שהוכנסו הוא עד שאלות העמ"ר אינן שאלות שחובה על אין חובה לענות על שאלות עמ"ר: . 3 התלמידים לענות עליהן במסגרת בחינות הבגרות. המשמעות היא שתלמידים יכולים לעבור בהצלחה את בחינות הבגרות אף אם לא השיבו על שאלות אלו. מכון סאלד הוא מרכז ציבורי ששם לו למטרה לקדם את החינוך והחברה בישראל. בין היתר יש למכון מרכז 115 בחינות, שבו נכתבות בחינות הבגרות במקצועות העיוניים. שאלוני הבחינות נכתבים ע"י ועדות מומחים בתיאום עם המפמ"רים. לצד מרכז זה פועל המרכז לטכנולוגיה חינוכית (מט"ח), אשר כותב עבור משרד החינוך את הבחינות במקצועות הטכנולוגיים. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה121 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה 2017( בפועל, מעטים מהתלמידים שנבחנו בבחינות הבגרות בשנה"ל התשע"ח ) בחרו להשיב על שאלות העמ"ר. כך לדוגמה, בספרות השיבו בממוצע 2018 - ;24% מהתלמידים שנבחנו; בהיסטוריה עמד הממוצע על17% על שאלות עמ"ר . 116 בלבד14% ובאזרחות עמד על שיעור הנכשלים בתשובות על שיעור גבוה של נכשלים בשאלות עמ"ר: . 4 שאלות העמ"ר ביחס לשיעור הנכשלים באותן בחינות הוא גבוה. עובדה זו עשויה להעיד על קושי של התלמידים להתמודד עם שאלות מסוג זה ועל שליטה לא גבוהה שלהם באותן מיומנויות ששאלות אלה נדרשות להן. בתרשים שלהלן מוצג שיעור הנכשלים בשאלות עמ"ר ושיעור הנכשלים בבחינות 25 :שבהן הופיעו שאלות אלה שיעור הנכשלים בשאלות עמ"ר (מבין התלמידים שהשיבו :25 תרשים :117על שאלות אלה) ושיעור הנכשלים בבחינות שבהן הופיעו השאלות על פי נתוני משרד החינוך ומכון סאלד, בעיבוד משרד מבקר המדינה. . 2019 - 2018 לפי נתוני מכון סאלד לשנה"ל 116 . שם 117 122 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה משרד מבקר המדינה מציין כי שילוב שאלות עמ"ר ושאלות חשיבה מסדר גבוה בבחינות ההערכה החיצונית (בחינות הבגרות) הוא צעד מבורך, שמבקש לתת ביטוי למיומנות שמתבססת על הבנה מעמיקה של תחומי הידע והחשיבה. צעד זה מלמד על הפוטנציאל הגלום בשימוש בהערכה החיצונית כמצפן למערכת החינוך, ועשוי לתרום להקניית המיומנויות החיוניות לאורך הלמידה. הממצאים מעידים על שימוש מועט בשאלות מסוג זה, על שיעור קטן של תלמידים המשיב על השאלות, וכן על אי-הצלחתם של התלמידים להשיב על שאלות אלה. ראוי שהמשרד יבחן את הסיבות לכך, יבחן את הטמעת שאלות העמ"ר ושאלות החשיבה מסדר גבוה באופן רחב במערך ההערכה החיצונית, ואף ישקול לראות בשאלות מסוג זה מרכיב חובה בכלל בחינות הבגרות. השינוי יחייב בהכרח הכנה מוקדמת של התלמידים לשאלות כאלו, לרבות הקניית המיומנויות הרלוונטיות - מיומנויות המאה הנדרשות לבוגר מערכת החינוך על מנת שיוכל להשתלב בשוק העבודה 21-ה המשתנה. הנחיות להטמעת מיומנויות במסגרת בחינות הבגרות על אף הצעדים שהוביל משרד החינוך בשינוי ההערכה החיצונית, נמצא בבדיקה כי במסגרת הנחיות המשרד הנוגעות לבחינות הבגרות נקבע באופן כללי, כי יש צורך לשנות את דרכי ההוראה ואת מבנה הבחינות, וכן יש צורך להטמיע בהן את . עם זאת, לא נקבעו לוחות זמנים לביצוע, לא נקבעו יעדים 21-מיומנויות המאה ה אופרטיביים ולא ניתנה הנחיה לגורמים האמונים על גיבוש ההערכה החיצונית לבצע בה שינוי כנדרש, כמפורט להלן: : אי-התאמת שאלות הבגרות לשינויים שחלו בבחינות הבין-לאומיות . 1 במבחנים הבין-לאומיים (דוגמת פיזה וטימס) משתתפות מדינות רבות מכל רחבי העולם, ומטרותיהם לאפשר השוואה בין הישגי תלמידים בתחומי דעת ; וכן לבחון 118מרכזיים; ללמד על הקשר שבין הישגים לבין גורמים שונים השפעות חברתיות, כלכליות ותרבותיות על ההישגים. כאמור, המבחנים הבין- לאומיים שינו את פניהם בשנים האחרונות, והחלו לשים בהם דגש על בחינת מיומנויות במקום על בחינה של שינון ידע. ואולם, פעולה דומה לא נעשתה בבחינות הבגרות, שהן כלי ההערכה החיצונית המרכזי של תלמידים במישור הלאומי, על מנת ליצור מתאם בין היעדים והמדדים של שני ערוצי הבחינה - הבין-לאומי והלאומי. כגון עמדות התלמידים כלפי ביה"ס וכלפי הלמידה. 118 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה123 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה בבדיקה עלה כי המזה"פ, המינהל הפדגוגי ואגף הבחינות לא הנחו את מרכז הבחינות במכון סאלד להתייחס למיומנויות הנדרשות במסגרת בחינות הבגרות, וכי המכון לא התבקש על ידי משרד החינוך להתאים את בחינות הבגרות לבחינות הבין-לאומיות, אשר כשהן לעצמן דווקא החלו, כאמור, בהטמעת שאלות הבוחנות מיומנויות. הנחיות בצורך לעדכן את בחינות הבגרות באופן שישקפו את המיומנויות . 2 בנושא בחינות119: משרד החינוך קבע בחוזר המנכ"ל העדכני ביותרהנדרשות , כי יש צורך "לשנות את דרכי ההערכה ואת מבנה 120 2019 הבגרות מספטמבר ההיבחנות שהיו נהוגים עד כה ולעדכן הוראות קודמות שהסדירו היבטים ". 21-אלה... בהתאמה למיומנויות הנדרשות לחיים במאה ה ואולם נמצא כי החוזר עוסק בהערכה חלופית כתחליף לבחינות (במטרה לצמצם את מספר הבחינות ולתת זמן נוסף ללמידה משמעותית - ראו הרחבה בהמשך), אך אינו עוסק באופי בחינת הבגרות - בסוג השאלות הנשאלות בבחינות הכתובות, ובצורך שייתנו ביטוי למיומנויות המאה שמצופה כי התלמידים רכשו אותן. 21-ה יצוין כי אגף תכנון ואסטרטגיה הגיע למסקנות דומות בדבר היעדר הנחיה לטיפול במיומנויות הנדרשות במסגרת ההערכה. הוא קבע כי במסמכי המשרד אין התייחסות לסטנדרטים או להערכה ומדידה של המיומנויות, וכי לא קיימים קווים מנחים לבחינת המיומנויות באופן ספציפי. ובהתאם, בדיון מנהלי האגפים סוכם כי "מערכת החינוך תמדוד את הישגי התלמידים 2019 שנערך בספטמבר ברכישת המיומנויות ואת הישגי המערכת ברכישתם" וצוין כי המשרד טרם קבע מועד שבו תחל המדידה וההערכה של התלמידים על המיומנויות הנ"ל, וכי טרם הציב מועד לגיבוש שיטות ההערכה. הטמעת מיומנויות במסגרת ההערכה החיצונית (ובחינות הבגרות בפרט) בבדיקה עלה כי בהיעדר התייחסות מעטה למיומנויות בהערכה החיצונית: במסגרת ההערכה 21-הנחיה ספציפית להוספת התייחסות למיומנויות המאה ה החיצונית, הרי שמרבית המיומנויות אינן זוכות להתייחסות במסגרת בחינות אלו. חוזר זה מתעדכן מדי שנה. 119 , התוכנית הלאומית ללמידה משמעותית - החטיבה העליונה: ארגון הלימודים ותעודות 0230 הוראת קבע 120 , שנכתבה בעקבות רפורמת הלמידה 2014 ). ההוראה מעדכנת הוראה קודמת ממרץ 5.9.19 ( ןהסיום - עדכו המשמעותית. 124 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה , ההערכה החיצונית דומה מאוד21 אם כן, לקראת תום העשור השני של המאה להערכה הנהוגה זה עשרות שנים - הבחינות מתבססות על שינון מוקדם של ידע דיסציפלינרי שעל התלמיד להביאו לידי ביטוי בבחינה, וכמעט שאינן בוחנות את או מעודדות את הקנייתן. להלן הפירוט:21-מיומנויות המאה ה : בקבוצות המיקוד שקיים משרד מבקר עמדות רכזי המקצוע והתלמידים . 1 המדינה עמדו רוב הדוברים מקרב רכזי המקצועות והתלמידים על כך שבחינות הבגרות לא עודכנו, ועל כך שהבחינות משמשות כמדדים לשינון ידע. הם ציינו עוד שהבחינות אינן משקפות את הניסיון שהיו אמורים התלמידים לרכוש ואת . לדוגמה:21-שליטתם במיומנויות המאה ה , 21- רכזת לתקשורת ציינה כי הדרישות בבחינה לא מכוונות ללומד במאה ה ;19-אלא ללומד במאה ה רכזת לספרות ציינה כי הבחינות ברובן מתבססות על צורך בשינון, וכי חלקן של השאלות שאינן מבוססות על שינון הוא מזערי; רכזים לאנגלית, לספרות ולמתמטיקה ציינו שהיות והמהות של בחינות הבגרות לא השתנתה במשך עשרות שנים, הדבר מאלץ אותם ללמד באופן המוכוון לאותה מהות. כל עוד לא ישולבו בבחינות שאלות יצירתיות ושאלות המעוררות מחשבה, הלמידה תמשיך להיות באותה מתכונת, ולא תחייב את התלמידים לחשיבה יצירתית וביקורתית; רכז למדעי המחשב והנדסת תוכנה ציין כי לא פעם הוא "מלמד טכנית", כדי שהתלמידים יצליחו במבחני הבגרות, שהיא המטרה, וזאת למרות שמדובר מבחינתו בוויתור על מה שלדעתו היה צריך ללמד; רכזת לביולוגיה ציינה כי היא מתמקדת רק בחומר שעליו ייבחנו התלמידים בבחינות הבגרות, כי אחרת היא לא תספיק ללמד את כל החומר לבגרות; רכזת להיסטוריה ציינה דברים דומים בהקשר של בחינות המפמ"ר - היא סבורה שגם בהנחיות של בחינת המפמ"ר אין דגש על מיומנויות שנרכשו; הרכזים ציינו עוד שגישה זו מחלחלת גם לתלמידים, אשר מתמקדים בשינון החומר שעליו הם אמורים להיבחן במבחני הבגרות, והם מוותרים . 21-על למידה בדגש על שילוב מיומנויות המאה ה יצוין כי במסגרת קבוצות המיקוד נשמעו גם קולותיהם של רכזים (ביניהם רכזת לספרות, רכז למתמטיקה ורכז לפיזיקה) שציינו שדווקא הוטמעו מיומנויות בבגרויות, ובעיקר חשיבה מסדר גבוה (שאינה דורשת רק שינון), אך קולות אלו היו מיעוט. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה125 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה התלמידים אף הם ציינו לגבי המבחנים כי לא נדרש מהם לחשוב, אלא רק לשנן את הכתוב בספרים, והם סיכמו זאת בכך שהם מרגישים שביה"ס והם הופכים "למכונה של ציונים". יצוין כי במקרים מעטים, כשדיברו התלמידים על מורה ספציפי, הם הבליטו את האפשרות להתנהלות שונה. כך לדוגמה ציינו תלמידים בנוגע למורה מקצועי שלהם שמלמד את החומר לעומק, ולא רק עבור המבחן. במסגרת הבדיקה נשאלו המפמ"רים אילו ממיומנויות עמדות המפמ"רים:. 2 נועדו להיות מוקנות מתוך השינויים שהם ערכו בבחינות 21-המאה ה הבגרות בשנים האחרונות. תמונת המצב העולה מתשובותיהם מעידה על שילוב בלתי מספק של המיומנויות בבחינות הבגרות על אף הרלוונטיות של שלהלן:26 הקנייתן בכל מקצועות הלימוד, כמוצג בתרשים תשובות המפמ"רים לשאלה, "במידה וערכת שינויים :26 תרשים בבחינות הבגרות, אילו מיומנויות הם נועדו להקנות?" על פי תשובות המפמ"רים לשאלון המפמ"רים. ) ערך בבחינות 92%( מהתרשים עולה כי בעוד שהרוב המוחלט של המפמ"רים הבגרות שינויים שנועדו להקנות מיומנות של חשיבה ביקורתית, שאר המיומנויות זכו להתייחסות פחותה בהרבה במסגרת בחינות הבגרות. כך למשל, מהמפמ"רים ציינו כי ערכו שינויים בבחינות הבגרות במטרה 50%-פחות מ מהם ציינו כן 39% להקנות מיומנויות של אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית, ורק לגבי מיומנויות של שיתוף פעולה. עוד עולה מן התרשים כי שיעור השינויים בבחינות הבגרות שערכו המפמ"רים למקצועות החובה במטרה להקנות את המיומנויות נמוך יותר לגבי רוב המיומנויות 126 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מהמפמ"רים13% (למעט למידה עצמית וחשיבה ביקורתית). כך לדוגמה, רק של מקצועות החובה ערכו בבחינות הבגרות שינויים שנועדו להקנות ולבחון מיומנויות של שיתוף פעולה, וזאת אף שלדעתם נדרש לשלב מיומנות זו (כמו מיומנויות רבות אחרות) בכל אחד ממקצועות הלימוד, ובהתאם גם בבחינות הבגרות הרלוונטיות. בפני מנהלי בתי הספר הוצגו תשעה מקצועות שעליהם עמדות המנהלים: . 3 נבחנים בבחינות הבגרות, והמנהלים התבקשו לציין באיזה מהם הבחינה מביאה שלהלן 27 באופן המועט ביותר. תרשים21-לידי ביטוי את מיומנויות המאה ה מציג את תשובותיהם: שיעור המנהלים שציינו את המקצועות שבבחינותיהם :27 תרשים 121 באופן המועט ביותר21-באות לידי ביטוי מיומנויות המאה ה על פי תשובות לשאלון משרד מבקר המדינה. מבין תשעת המקצועות שהוצגו למנהלים - היסטוריה, ספרות ומתמטיקה הם המקצועות שהבחינות בהם לדעת המנהלים מביאות לידי ביטוי את באופן המועט ביותר. מדובר במקצועות חובה, אשר 21-מיומנויות המאה ה בהם נבחנים מרבית התלמידים במערכת החינוך. מסקנה זו תואמת גם את המצוין לעיל, שהמפמ"רים למקצועות החובה ערכו בממוצע פחות שינויים . 21-בבחינות הבגרות במטרה לבחון ולהקנות את מיומנויות המאה ה מהמנהלים ציינו שאינם יודעים להשיב על שאלה זו. לפיכך חושב שיעור המשיבים אך ורק מתוך 35% 121 .המנהלים שציינו את אחד המקצועות היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה127 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה אף שכפי שעולה מעמדות המנהלים, הרכזים והתלמידים, בחינות הבגרות אינן , עמדת 21-מביאות לידי ביטוי את הצורך שהתלמידים ירכשו את מיומנויות המאה ה המפמ"רים שונה. משתמע מכך פער שקיים בין תפיסות "השטח" לבין תפיסות שלהלן מוצג הפער בין שיעור המנהלים שהשיבו כי מבנה 28 "המטה". בתרשים בחינות הבגרות ואופיין מקשה במידה רבה או רבה מאוד על הקניית המיומנויות לתלמידים לבין המפמ"רים שהשיבו כך. שיעור המנהלים שהשיבו כי בחינות הבגרות מקשות במידה :28 תרשים רבה או רבה מאוד על הקניית המיומנויות לתלמידים לעומת שיעור המפמ"רים שסוברים כך על פי תשובות לשאלון המנהלים ולשאלון המפמ"רים. עולה מתפיסת גורמי השטח - רכזי המקצוע והמנהלים - כי האופי והמבנה של בחינות הבגרות אינם מעודדים דיים את המוטיבציה של בתי הספר והיכולת שלהם להקנות את המיומנויות לתלמידים. עוד עולה שבמקביל צוותי ההוראה נאלצים לצמצם את תוכני הלימוד כדי להתמקד בלימוד התכנים שבהם התלמידים צפויים להיבחן. מומלץ שהמשרד יבחן וינתח את הסיבות שעומדות מאחורי הפערים המשמעותיים בין האופן שבו המפמ"רים תופסים את בחינות הבגרות לבין האופן שבו המנהלים תופסים אותן. בתגובת המשרד הוא ציין כי הוא מכיר בכך שבחינות הבגרות כיום נסמכות באופן נרחב מדי על שינון ידע ואינן נותנות ביטוי מספק לרבות מהמיומנויות שהוגדרו כרלוונטיות לעתיד הבוגרים. בהתאם, נעשית היום עבודה משותפת של ראמ"ה, 128 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה המזה"פ ואגף תכנון ואסטרטגיה לשיפור יכולת המשרד להטמיע, להעריך ולמדוד את המיומנויות - בין באמצעות עיצוב בחינות הבגרות ושילוב מיומנויות נוספות בבגרויות ובין באמצעות חלופות הערכה אשר יחליפו את בחינות הבגרות או יתווספו עליהן. השפעת ריבוי הבחינות החיצוניות סוגיה נוספת שנבחנה במסגרת דוח זה היא ההשפעה של מספר הבחינות והעומס שלהן (בפרק זה, בעיקר בחט"ע במסגרת בחינות הבגרות) על הקניית המיומנויות הנדרשות לתלמידים. למספר בחינות הבגרות יש השפעה רחבה על היכולת להקנות מיומנויות. מחד, הגדלת מספר התלמידים שמקבלים תעודת בגרות איכותית (המגבירה מספר רב יותר של מקצועות, ובמספר יח"ל גבוה יותר) עשויה לשפר את סיכויי התלמידים להשתלב בהשכלה הגבוהה. מנגד קיימת ספרות ענפה בנוגע להשפעות השליליות של בחינות תדירות. כך למשל מממצאי פיזה עולה כי במדינות שבהן יש מבחני הערכה בתדירות גבוהה הוצגה ירידה בהישגי התלמידים לאורך השנים, ואילו בפינלנד, לדוגמה, שבה אין בחינות הערכה, והמערכת מתבססת על קביעת המורים .122וביה"ס יותר מאשר על מבחנים, נצפתה עלייה בהישגים לאורך השנים : הנושא של מספר בחינות הבגרות שבהן נדרשים מספר מבחני הבגרות בישראל התלמידים להיבחן העסיק ועודנו מעסיק את משרד החינוך לאורך השנים, והמשרד . 123העלה את מספר בחינות הבגרות וצמצם אותו פעמים רבות , כדי להיות זכאי לבגרות מלאה, תלמיד צריך לעמוד 2019-במועד הביקורת ב 8 - 7 יחידות לימוד לכל הפחות, ובהן21 בהצלחה בבחינות הבגרות בהיקף של מקצועות חובה (תלוי בסוג הפיקוח בבתי הספר), וכן מקצוע מוגבר אחד ברמה (ברוב מקצועות החובה נדרשת בחינה אחת בלבד בכתב, למעט 124של חמש יח"ל ). בסה"כ 125באנגלית ובמתמטיקה, שבהם נדרשים התלמידים לשתי בחינות בכתב שלהלן מוצגת 4 בחינות לפחות. בלוח 11 - 10-נדרש התלמיד להיבחן בכתב ב החובה המינימלית הנדרשת לשם קבלת תעודת בגרות בכל אחד מהמגזרים. ארגון ) (להלן - 2012 (מאיארגון לימודים מחודש ושינוי דגשים לימודיים - סקירה מדעית מ' צוקרמן, 122 .39 '), עמלימודים מחודש בחינות הבגרות - הכנסת - מרכז מחקר ומידע, להרחבה על התמורות שחלו במספר בחינות הבגרות: 123 .)2003 (ינוארסקירת השינויים שחלו בבחינות הבגרות במהלך השנים ודיון במטרותיהן ניתן להגביר מקצוע מבין מקצועות החובה או מבין מקצועות בחירה שונים; המקצוע אנגלית ברמה של 124 .חמש יח"ל אינו עונה לדרישה של מקצוע מוגבר אחד לפחות בפיקוח הממלכתי והממלכתי-ערבי נלמדים המקצועות בהיקף זה, אך בפיקוח הממלכתי-דתי והחרדי וכן 125 .4 בפיקוח הממלכתי-דרוזי המקצועות נלמדים בהיקף אחר - ראו פירוט בלוח היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה129 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה היקף הלימוד והבחינות הנדרש בכל אחד מסוגי הפיקוח:4 לוח מספר מקצועות מספר יחידות הלימוד הנדרש וכן מקצועות החובה מספר החובה (בכל סוג פיקוח) הבחינות 126הנדרש ממלכתי 7 יח"ל21 : יח"ל מינימום במקצועות החובה16 מתוכם ), 2( ), ספרות3( ), אנגלית3( מתמטיקה ), אזרחות 2( ), תנ"ך2( ), עברית2( היסטוריה )2(10 ממלכתי-ערבי וממלכתי-דרוזי7 יח"ל21 : יח"ל מינימום במקצועות החובה17 מתוכם ), 2( ), היסטוריה3( ), אנגלית3( מתמטיקה ), 3( ), עברית3( ), ערבית1( תרבות ומורשת )2( אזרחות10 ממלכתי-דתי 8 יח"ל21 : יח"ל מינימום במקצועות החובה20 מתוכם ), ספרות ומחשבת 3( ), אנגלית3( מתמטיקה ), תנ"ך 2( ), עברית2( ), היסטוריה2( ישראל )2( ), אזרחות3( ), תלמוד ותושב"ע3(11 חרדי 8 יח"ל21 : יח"ל מינימום במקצועות החובה20 מתוכם ), ספרות ומחשבת 3( ), אנגלית3( מתמטיקה ), תנ"ך 2( ), עברית2( ), היסטוריה2( ישראל )2( ), אזרחות3( ), יהדות3(11 .על פי נתוני משרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה אומנם מספר יחידות הלימוד המינימלי הנדרש לצורך עמידה בזכאות לתעודת , ואולם מנגד אין הגבלה על מספר יחידות הלימוד המקסימלי שבהן 21 בגרות הוא 127תלמיד יכול להיבחן, והמערכת אף מעודדת לשפר את איכות תעודת הבגרות דרך הגדלת מספר מקצועות הלימוד שבהם נבחנים והגדלת מספר יחידות הלימוד לבחינה (תגבור). המשרד מעודד בשנים האחרונות תגבור של היעדים הכמותיים, יח"ל מתמטיקה ואנגלית וכן במספר 5 כמו למשל גידול במספר התלמידים שלומדים התלמידים שלומדים ושנבחנים במקצועות רבים יותר ובמספר גבוה יותר של יח"ל בכל אחד מהם. לפיכך בפועל ממוצע מספר יחידות הלימוד שהתלמידים נבחנים עמד ממוצע יחידות הלימוד 2018 - 2013 - בבדיקה נמצא כי בשנים21-בהן גבוה מ יח"ל מעל המינימום הנדרש). 8 , יח"ל (קרי29-שלומד תלמיד בחט"ע על כ מספר בחינות המינימום הנדרש חושב לפי מספר מקצועות החובה - בחינה בכל מקצוע, שתי בחינות 126 באנגלית ושתי בחינות במתמטיקה, ומקצוע מוגבר אחד. בהקשר זה יצוין כי יש מקצועות מוגברים בחינות, ובהם פיזיקה, כימיה וביולוגיה. 3 - 2 שדורשים יח"ל מתמטיקה ושני 5 - 4 , יח"ל אנגלית 5 - 4 תעודת בגרות איכותית מוענקת לתלמידים שלומדים 127 ;85- ל81 מקצועות הגברה מדעיים או הומניסטיים בשילובים שונים, וממוצע ציוני הבגרות שלהם הוא בין יח"ל מתמטיקה 5 - 4 , יח"ל אנגלית 5 - 4 תעודת בגרות איכותית מצטיינת מוענקת לתלמידים שלומדים נוספות 31 יח"ל מתמטיקה וכן 5- יח"ל אנגלית ו 5 , או לחלופין לומדים 95 יח"ל, ומסיימים בציון של 31-ו .90 יח"ל נוספות, ומסיימים בציון של 130 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה חשוב להדגיש כי בתגבור מספר יחידות הלימוד הנלמדות בכלל ומספר יחידות הלימוד באנגלית ומתמטיקה בפרט גלומים יתרונות ברורים - ומגמה זו חשובה בראי השתלבות התלמידים במקצועות העתיד. עם זאת, מגמה חיובית זו מלווה גם שלהלן מוצגת התפלגות בתיה"ס לפי 29 בהגדלת מספר הבחינות בכתב. בתרשים .2019 - 2017 ממוצע מספר מבחני הבגרות לתלמיד בשנים התפלגות בתיה"ס לפי ממוצע מספר מבחני הבגרות :29 תרשים 128 2019 - 2017 ,לתלמיד על פי נתוני משרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה. נתוני האחוזים מוצגים לאחר עיגולם. 128 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה131 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה מכלל בתיה"ס בישראל מצויים בפיקוח ממלכתי, ובהם מחויבים כאמור52% בחינות בגרות כדי להיות זכאי לתעודת11 או10 התלמידים למינימום של בגרות. על אף האמור, וכעולה מהתרשים, ביותר ממחצית בתי הספר ממוצע מספר הבחינות לתלמיד עולה על סף מחייב זה. יתרה מכך, במהלך השנים אף חלה מגמת עלייה בשיעור בתי הספר שבהם ממוצע מספר בחינות הבגרות .2019 בשנת64%- לכ2017 בשנת61%- לפחות: מכ11 לתלמיד עמד על בחינת ממוצע מספר בחינות הבגרות לתלמיד, לפי מחוזות, מצביעה על כך בחינות לתלמיד, למעט 14 – 12 שבכל אחד מהמחוזות עומד הממוצע על 16% - 15% (ששיעור התלמידים בהם הוא 129המחוז החרדי ומחוז מנח"י מכלל התלמידים בארץ), שבהם הממוצע נמוך יותר. לעומת מספר בחינות הבגרות בארץ, מספר מבחני הבגרות בישראל ביחס לעולם: במדינות שונות בעולם נדרשים התלמידים לעמוד במספר קטן בהרבה של בחינות שלהלן מציג מספר דוגמאות למספר מבחני הסיום 30 חיצוניות בכתב. תרשים (המקבילים לבחינות הבגרות בישראל) החיצוניים שבהם נדרשים תלמידים בבתי .130ספר על-יסודיים להיבחן המחוז החרדי ומחוז מנח"י הם מחוזות מינהליים (אשר להבדיל משאר המחוזות אינם בהתאם לפריסה 129 תלמידים, מגיל הגן 250,000 גיאוגרפית). מחוז מנח"י הוא מינהל החינוך בירושלים, ואליו משתייכים מעל .2013 ועד לכיתה י"ב. המחוז החרדי כולל את כלל בתי הספר החרדיים, והחל את פעילותו בסוף שנת https:// מקור הנתונים לגבי בולגריה, אוסטריה, שווייץ ואנגליה: אתר האינטרנט של הנציבות האירופית 130 eacea. ec.europa. eu/national- policies/ eurydice/ index_ en.php_ en 132 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה דוגמאות למספר הבחינות החיצוניות שבהם נדרשים:30 תרשים תלמידים להיבחן ברחבי העולם על פי נתוני משרד החינוך והנציבות האירופית, בעיבוד משרד מבקר המדינה. השפעת ריבוי מבחני הבגרות על הלימודים עצמם ועל היכולת להקנות , ביקש המשרד 131, ובעקבות רפורמת הלמידה המשמעותית2014-: החל במיומנויות להגביר את היכולת של מנהלי בתיה"ס בחט"ע להגמיש את מערכת השעות, כך שתתאפשר לתלמידים בחירה מגוונת של מקצועות הלימוד ושל דרכי הלמידה, ולמנהל יתאפשר לארגן את מערכת השעות הבית ספרית בהתאם להשקפת העולם ). במקביל לכך, גם מספר בחינות הבגרות שניתן 132של הצוות החינוכי (ראו גם להלן להיבחן בהן עלה. בבדיקה עלה כי ריבוי בחינות הבגרות מכתיב ישירות או בעקיפין את האופן שבו יובנו תוכניות הלימודים ואת פריסתן לאורך שנות הלימודים. הדבר גם מייצר עומס שאינו מאפשר להתפנות להקניית המיומנויות. על בסיס אתר האינטרנט של אגף א' לחינוך על-יסודי: 131 .http://cms. education. gov.il/EducationCMS/ UNITS/ HighSchool ." תת-הפרק "השפעת הגמישות הפדגוגית על הקניית המיומנויות הנדרשות 132 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה133 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה יח"ל לצורך זכאות לתעודת בגרות מלאה ואולם, היות ששימושה 21-אומנם די ב העיקרי של תעודת הבגרות הוא בהיותה חלק מתנאי הקבלה ללימודים האקדמיים, בפועל, תפיסת מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל היא כי ככל שהתלמיד נבחן בבחינות הבגרות ביותר יח"ל (ובעיקר ככל שהוא מתגבר את לימודי האנגלית והמתמטיקה), וככל שציוניו גבוהים יותר, כך נפתחות בפניו יותר הזדמנויות בלימודים האקדמיים. בהתאם לכך, משרד החינוך ובתיה"ס עצמם מעודדים ומכוונים את התלמידים לא רק לתגבר את מספר המקצועות שהם לומדים אלא גם לתגבר את מספר יחידות הלימוד יח"ל), כמו גם במקצועות אחרים. 5 - 4 בלימודי המתמטיקה והאנגלית (לרמת עומס זה מכוון לכך שהלמידה ובהמשכה הבחינות יתבססו על שינון, ואינו מאפשר לבתיה"ס לפתח די הצורך את הלמידה המבוססת על הקניית מיומנויות, על אחת כמה וכמה שהתלמידים כלל אינם נבחנים על מיומנויות אלה בבגרות. לצד עמדות רכזי המקצוע והתלמידים (כפי שהוצגו לעיל), תובנה זו זכתה מהמנהלים ציינו כי עומס הבגרויות 69% - להסכמה רחבה מצד מנהלי בתיה"ס שבהן נבחנים התלמידים פוגע במידה רבה או רבה מאוד ביכולת להקנות להם את המיומנויות. הסכמה זו הייתה בולטת במיוחד בקרב מנהלי בתיה"ס . 133במגזר הממלכתי יהודי; מנהלים במחוז תל אביב; ובקרב מנהלי החט"ע המנהלים אף ציינו בפגישות עם צוות הביקורת כי ההערכה החיצונית אינה מידתית - היא מרובה, מערכתית ואינה מותירה לבתיה"ס גמישות. זאת ועוד, ריבוי הבחינות אינו מאפשר לתלמידים להתמקד בדברים נוספים. גם בקבוצות המיקוד העלו רכזי המקצועות טענות דומות בדבר יחס לא-סביר בין מספר השעות הנלמדות למספר הבחינות החיצוניות. בעקבות משבר 2020 יצוין כי לנוכח הפסקת הלימודים בבתיה"ס בתחילת מרץ על ביטול בחינות 1.4.20-הקורונה ושינוי מתכונת הלימודים, הודיע משרד החינוך ב הבגרות במתכונת הרגילה, וקבע שהמבחנים יתקיימו במתכונת חירום. לפי החוזר , מבחני הבגרות יהיו בארבעה מקצועות 19.4.20-שהפיץ אגף הבחינות לבתיה"ס ב . כן 134)לימוד חובה בלבד ובמקצוע מדעי נוסף (ככל שהם לומדים במגמה מדעית הודיע המשרד כי היקף תוכני הלימוד לבחינות יקוצץ, ותינתן לתלמידים בחירה מרובה יותר. כן נקבע לוח בחינות מרווח. ציינו כי הוא פוגע במידה מועטה או 12%- מהמנהלים ציינו כי העומס פוגע במידה בינונית בלבד, ו 19% 133 .כלל לא מקצועות החובה - בחינה רק באחד מהמקצועות ההומניים (בהתאם לפיקוח - אזרחות או היסטוריה או 134 תנ"ך או ספרות או תושב"ע או יהדות), ובשאר המקצועות יסתפקו בציון פנימי; שפת אם, מתמטיקה (התלמידים ייבחנו בשני השאלונים) ואנגלית (התלמידים ייבחנו בשני השאלונים); תלמידים במגמה מדעית ייבחנו גם במקצוע הלימוד שלמדו (אם למדו יותר מאחד, יוכלו להיבחן באחד בלבד, ובשני הציון הסופי יהיה ציון פנימי שיינתן ע"י ביה"ס). 134 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ריבוי מבחני הבגרות, ולמעשה כתוצאה מכך גם ריבוי הבחינות המקדימות הפנים בית ספריות בחט"ע, מייצר מערכת המקשה על בתיה"ס, בעיקר בחט"ע, לתת עדיפות ולהשקיע בהקניית המיומנויות הנדרשות לתלמידים. יובהר כי לצד המגמה לעודד תלמידים להגביר את לימודיהם במתמטיקה ובאנגלית, מומלץ לבצע בחינה מחודשת של עומס בחינות הבגרות והמתכונת שלהן אל מול חלופות למתכונת ההערכה, שיתאימו לתמורות שחלות כל העת, ובייחוד לצורך להקנות לתלמידים את המיומנויות שיאפשרו להם להשתלב בשוק העבודה המשתנה. בתגובת המשרד הוא ציין כי הוא מכיר בכך שריבוי מבחני בגרות חיצוניים עשוי ליצור לחץ גדול על בית הספר ודוחק הצידה פיתוח מיומנויות, וכי יש יתרון בצמצום מספר הבחינות החיצוניות ובמתן אפשרות לבתי הספר לקיים הערכה חלופית 2014-במקצועות הבחירה ובחלק ממקצועות החובה. בהתאם, המשרד ציין כי החל מ מהבחינות 40% ( הוא צמצם את מספר בחינות הבגרות החיצוניות באופן משמעותי בוטלו), ואף המיר חלקים מהבחינות בהערכות פנימיות. עוד ציין כי הוא נערך ללמוד מהניסוי הטבעי שמתקיים עקב מצב החירום. לשם כך הוקם צוות לבחינת מתווה הבגרויות העתידי, אשר נדרש גם להעריך את האפשרות לצמצם את מספר הבחינות החיצוניות, להגדיל את משקל ההערכה הפנימית ולשלב בה מיומנויות רבות יותר. היה תוצאה של מצב 2020 אף כי ההפחתה הניכרת במספר הבחינות בשנת חירום (בשל התפרצות מגפת הקורונה), שמנע למידה במסגרת ביה"ס, מומלץ כי משרד החינוך ינצל מצב זה וישלים בחינה של תוצאות הישגי התלמידים במתכונת זאת ויקיש ממנה על האפשרות ליצור מודל חדש, שבו הערכת התלמידים בסיום לימודיהם לא תתבסס בעיקרה על מספר רב של בחינות חיצוניות. ההערכה החלופית ככלי להקניית המיומנויות הנדרשות ולבחינתן החל בשנה"ל התשע"ה השימוש בהערכה חלופית במסגרת בחינות הבגרות: ), ובהתאם למדיניות הלמידה המשמעותית, החלו בתיה"ס העל- 2015 - 2014( יסודיים להשתמש במגוון חלופות להערכה (לרבות הערכה פנימית כתחליף ) ולשלבן באופן מושכל בתוכנית 135למרכיבים מסוימים בחלק ממבחני הבגרות בחלק מהמקצועות, בחלק ממסלולי הלימוד ובחלק מבתיה"ס מתקיימות תוכניות הנקראות "חלוצי הערכה" 135 ו"תמר", שבהן מתאפשר לתלמידים להמיר את כל בחינת הבגרות החיצונית בכתב בהערכה חלופית, ולא 672,444 תלמידים מתוך 14,241 2018 לבצע כלל בחינות בכתב חיצוניות. מניתוח הנתונים עולה כי בשנת ) ביצעו הערכה חלופית, ולא ניגשו לבחינות בכתב באותו מקצוע (לא בהכרח בשל תוכניות אלה). 2%( היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה135 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה הלימודים הכיתתית. לעיתים אף התאפשר לתלמידים להמיר את כל בחינת הבגרות החיצונית שבכתב בהערכה חלופית. כמו כן, משרד החינוך ביקש מבתיה"ס לצמצם באופן משמעותי את השימוש במבחנים ולהיעזר בחלופות אחרות להערכת הישגים . 136)(להלן - הערכה חלופית ההערכה החלופית הוחלה, מאותה שנה, בכל מקצועות הלימוד שבהם נבחנים . בסה"כ היא צמצמה את משקל הבחינה 137התלמידים בבחינת בגרות חיצונית 50%- לפני שינוי זה (כש50%-החיצונית בכתב במקצועות אלה באחוז אחד - מ שניתנים 70% מתוך70%( לאחר השינוי49%-ניתנים לציון השנתי הבית ספרי) ל לציון השנתי ולציון הבגרות) - ובמקביל החליפה חלק מההערכה שנעשתה שלהלן, שבו מוצג אופן חישוב ציון הבגרות 31 באמצעות מבחן, כמפורט בתרשים :138לפני החלתה של ההערכה החלופית ואחריה משקל הרכיבים בקביעת ציון בגרות:31 תרשים על פי נתוני משרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה. על פי חוזר מנכ"ל בנושא ההערכה (להלן - חוזר בנושא הערכה חלופית), בין כלי ההערכה החלופית נמצאים עבודת החקר, התלקיט (פורטפוליו), למידה מבוססת פרויקטים, עבודת צוות, הצגת מצגות ועוד. הערכה חלופית מאפשרת להעריך התוכנית ללמידה משמעותית. 136 . יח"ל5 - ו4 למעט במתמטיקה בלימודי 137 , כך100% ולעיתים מגיע עד כדי 30%- קיימים בתי ספר ומקצועות שבהם היקף ההערכה החלופית גדול מ 138 .שבאותו המקצוע לא נבחנים התלמידים בבחינת בגרות חיצונית כלל 136 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה תהליך, ולא רק את התוצר של אירוע חד-פעמי, וכן מאפשרת לתלמידים להביא לידי ביטוי את מגוון הכישורים שלהם וללמוד מתוך עניין וחוויה. לתפיסת המזה"פ, ביכולתה של ההערכה החלופית להשפיע על דרכי הלמידה לאורך השנה, להטמיע בקרב התלמידים את המיומנויות הנדרשות, ומאפשרת לבחון את אופן יישומן במהלכה כמו גם בתוצריה. כך לדוגמה מפרטת המזה"פ במסמכיה, כי בהערכה חלופית מסוג עבודת חקר ובהערכה חלופית מסוג מטלת ביצוע ניתן ובהן חשיבה ביקורתית ("אסטרטגיות 21-להטמיע רבות ממיומנויות המאה ה חשיבה"), יצירתיות ("חשיבה יצירתית"), שת"פ ("עבודת צוות"), ניהול מידע ("טיפול בנתונים") ועוד. על יתרונותיה של ההערכה החלופית בהקניה של המיומנויות הנדרשות עמדו רכזי המקצועות והתלמידים במסגרת קבוצות המיקוד שקיים משרד מבקר המדינה. כך למשל ציינה רכזת לספרות שעבודת גמר הנערכת במסגרת הערכה חלופית מצריכה מיומנות של השוואה וחקר, והיא מחייבת שינוי בדרכי ההוראה ומעבר להוראה המלווה את התלמיד במקום הוראה המעבירה לתלמיד ידע. לדעתה, ההערכה החלופית מעודדת יצירתיות וביקורתיות ומאפשרת למידה משמעותית. גם תלמיד כיתה ט' ציין כי הערכה חלופית הבאה לידי ביטוי בעבודת חקר מעודדת יצירתיות. : אף שניתן לראות בחיוב את השילוב הגובר בהערכה קושי בביצוע הערכה חלופית החלופית ואת היתרונות הגלומים בה, ולמרות הגידול בשימוש בכלי זה, הרי שחלק ) ציינו כי ההערכה החלופית במקצוע שבאחריותם אינה משקפת 29%( מהמפמ"רים את המיומנויות הנדרשות של התלמידים בצורה המיטבית. בקרב המפמ"רים של מהם. להלן הפירוט:37% מקצועות החובה ציינו כך : על מנת הכשרת מורים להקניית מיומנויות באמצעות הערכה חלופית שהמיומנויות הנדרשות יפותחו אצל התלמידים ויובאו לידי ביטוי במסגרת ההערכה החלופית בהצלחה, קבע משרד החינוך בחוזר מנכ"ל בנושא הערכה חלופית שורה של משימות לבעלי תפקידים - החל במורה, דרך רכז המקצוע הבית ספרי, רכז ההערכה הבית ספרי, מנהל ביה"ס ועד המפקח. חוזר בנושא ההערכה החלופית מטיל על מנהלי בתיה"ס ועל המפקחים את החובה להכשיר את הגורמים המקצועיים ולהעמיד לרשותם את הידע המקצועי הנדרש לביצוע הערכה חלופית. כמו כן, החוזר מטיל על רכז המקצוע, בין היתר, את החובה לסייע למורים ולהדריך אותם במילוי תפקידיהם בנוגע להערכה חלופית, וכן ליטול חלק עם הנהלת ביה"ס בהערכה של מידת השגת היעדים במקצוע ובעיצוב תוכנית העבודה להתקדמות בנושא לאור היעדים. חוזר מנכ"ל נוסף מטיל על רכז ההערכה הבית ספרי לפתח תרבות הערכה פנים בית ספרית, שמשמעותה פיתוח מקצועי של צוות המורים הבית ספרי בתחומי מדידה והערכה, כחלק אינטגרלי מתהליכי ההוראה היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה137 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה . החוזר בנושא ההערכה החלופית מטיל על המורה, בין היתר, את החובה139והלמידה לקיים פעילות חינוכית עם התלמידים שבתחומי אחריותו בנושא ההערכה בכלל ובנושא המבחנים בפרט. נמצא כי המשרד הסדיר בהנחיותיו את הצורך בהכשרה להערכה חלופית והבניית מתכונת לביצועה. עם זאת, בתשובות מנהלי בתיה"ס לשאלון עלה שהיעדר הכשרה למורים לבצע הערכה חלופית היא הסיבה השנייה (מבין מהמנהלים 20% - 140עשר סיבות) המקשה ביותר על ביצוע הערכה חלופית ציינו אותה כסיבה המקשה במידה הרבה ביותר על ביה"ס לבצע את ההערכה מהם ציינו סיבה זו 13% - החלופית; אשר למפמ"רים בחינוך העל-יסודי כסיבה הרביעית המקשה ביותר (מתוך שבע סיבות שהוצגו לפניהם). לרפורמת הלמידה המשמעותית, 2018 גם מהמחקר המלווה שפרסמה ראמ"ה במאי , 141אשר כאמור הייתה הרפורמה שיזמה את ההערכה החלופית, עלו נתונים דומים מורים בחט"ב 41%- מהמורים בחט"ע ו36% אם כי בהיבטים שונים. על פי המחקר, רק ) הכשרה במרכז 2017 - 2016( שהשתתפו במחקר ציינו שהם עברו בשנה"ל התשע"ז מהם ציינו כי אותה הכשרה אינה 35% - 33% במקצוע שהם מלמדים, אולם142פסג"ה משלבת בתוכה נושאים המסייעים להם בנושא הלמידה המשמעותית. 31%- בחט"ע ו34%-במחקר המלווה עלה עוד, כי שיעור לא מבוטל של מורים (כ בחט"ב), בין אם עברו הכשרה בשנה"ל התשע"ז ובין אם לאו, ציינו שאינם מרגישים שיש בידיהם כלים להעריך תלמידים בדרכי הערכה חלופיות (כלומר, הערכה שלא באמצעות מבחן). בנושאי ההכשרה של המורים בנוגע לחלופות הערכה, עמדות 45% .המנהלים היו אפילו פחות חיוביות, ונרשם פער ביניהן לבין דיווחי המורים ממנהלי חט"ב ציינו כי למורים בבית ספרם אין הידע והכלים 37%-ממנהלי החט"ע ו לבניית חלופות הערכה. המחקר המלווה אף הצביע על כך שהיקף ההשתלמויות ממורי החט"ע 43%- ממורי חט"ב ו45%-בתחומי ההערכה החלופית אינו גבוה: כ השתלמו בנושא של חלופות הערכה. ). 1.6.08 ( 10/ חוזר מנכ''ל תשסח 139 . הסיבה היחידה שדורגה כמקשה יותר מהיעדר הכשרה היא ריבוי תלמידים למורה 140 '), עמ 2018 (מאילמידה משמעותית - תפיסות של תלמידים, מורים ומנהלים - תשע"ד-תשע"ז ראמ"ה, 141 .120 - 114 מרכז פסג"ה הוא מוסד אזורי לפיתוח סגלי הוראה במערכת החינוך בישראל. המרכז מיועד לתת מענה 142 לצורכיהם של עובדי ההוראה ושל מוסדות החינוך וליצור מסגרות להתפתחות מקצועית של עובדי ההוראה. בישראל פועלים כשישים מרכזי פסג"ה. 138 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה נמצא כי הגם שהמשרד הסדיר בהנחיותיו את הצורך בהכשרה להערכה חלופית והבניית מתכונת לביצועה, הממצאים שעלו מצביעים על כך שלדעת המפמ"רים, המנהלים והמורים, אופן הכשרת המורים לבצע הערכה חלופית אינו מספק. שולבו עקרונות הנוגעים 143בתגובת המשרד הוא ציין כי במסמכי מדיניות מרכזיים של המורים וכן לגיוון דרכי ההוראה וההערכה. כמו כן, 21-למיומנויות המאה ה המזה"פ גיבשה תוכנית לפיתוח מקצועי של מורים, הכוללת דרכי שימוש בכלי הערכה מגוונים, דרכי הוראה מגוונות ומרחב פיזי מתאים. אולם, בשל פרוץ הקורונה חל עיכוב בתהליך ההטמעה של המהלך. עוד ציין המשרד כי במהלך השנה האחרונה רכזים פדגוגיים חדשים, שתפקידם לקדם את תהליכי ההוראה 2,321 הוא הכשיר והלמידה של הצוותים החינוכיים בבתיה"ס. נוכח העמדות שהוצגו מומלץ שהמשרד ישלים את הרחבת התוכניות להכשרת מורים בנושאי ההערכה החלופית מבחינת ההטמעה שלה, ובכלל זאת האופן שבו יש להטמיע ולבחון במסגרתה מיומנויות והכלים לביצועה. כל זאת בדרך שתכין את כלל המורים ותעודד אותם לבצע הערכה חלופית לתלמידיהם, על מנת שיתאפשר לבחון את המיומנויות הנדרשות ולהקנות אותן לתלמידים. : בדוח המחקר המלווה של חסמים המקשים על המורים לבצע הערכה חלופית צוין, כי התלמידים דיווחו על 144 2018-ראמ"ה ללמידה משמעותית שפורסם ב שכיחות גבוהה יותר של מיקוד בדרכי הוראה (כגון למידה בקבוצות, הרצאות או דיונים) מאשר על מיקוד בדרכי הערכה חלופית (הערכה חלופית באמצעות פרויקט, עבודת חקר, בלוג, תלקיט). ראמ"ה הסבירה זאת בכך שהמורים מתקשים יותר ביישום דרכי הערכה, וחשים יותר בנוח עם יישום של דרכי הוראה מגוונות. בקרב המפמ"רים 43%( מכלל המפמ"רים28% בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי למקצועות החובה בלבד) ציינו כי הגורם שמקשה במידה הרבה ביותר על ביה"ס לבצע את ההערכה החלופית הינו היעדר מוטיבציה או התנגדויות של המורים לבצעה. בתוכנית האסטרטגית, במתווה ההכשרה של המל"ג, הקובע עקרונות להכשרת מורים חדשים (ובגיבושו 143 )"היה שותף גם המשרד), וכן במסמך "דמות הבוגר" (הכולל גם התייחסות ל"דמות המורה ), עמ' 2018 (מאילמידה משמעותית - תפיסות של תלמידים, מורים ומנהלים - תשע"ד-תשע"ז ראמ"ה, 144 .50 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה139 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה דברים דומים עלו גם מקבוצות המיקוד שניהל משרד מבקר המדינה. כך לדוגמה ציינה רכזת לעברית כי ההערכה החלופית גוזלת זמן רב, ותלמיד כיתה י"ב ציין כי על אף היתרונות הגלומים בהערכה החלופית והמיומנויות שהיא יכולה להקנות לתלמידים, המורים אינם עושים די לדעתו כדי להקנות לתלמידים מיומנויות באמצעותה. במסגרת שאלוני משרד מבקר המדינה העלו המנהלים והמפמ"רים כמה חסמים נוספים המקשים על המורים לבצע הערכה חלופית, ובהן אלו: חוסר בשעות לימוד ביחס לעומס בשל ההערכה החיצונית; חוסר בידע ובכלים מתאימים; חוסר במשאבים תקציביים, טכנולוגיים או פיזיים; מספר תלמידים גדול מדי לכל מורה; ותוכניות לימודים שאינן מוכוונות לביצוע הערכה חלופית. מקבוצות המיקוד עם התלמידים עלה, כי המורים אינם מנחים אותם כיצד לבצע את ההערכה החלופית בצורה המיטבית וכיצד להשתמש בכלים השונים, ואינם מטמיעים את המיומנויות הנדרשות בתהליך ההערכה החלופית המתמשך (כך שהתלמידים יוכלו לעשות בהן שימוש בתוצר ההערכה הסופי). בביקורת נמצא כי הדרגים המקצועיים, דוגמת המפמ"רים ודרגי השטח (מורים ותלמידים), הצביעו על חסמים המקשים על המורים לבצע הערכה חלופית. מומלץ כי המשרד יבחן את האפקטיביות של ההערכה החלופית וישלים בחינה וניתוח של החסמים המונעים מהמורים לבצע הערכה חלופית, במטרה לייעלה ולשפרה וכדי לשפר את הצלחתם של התלמידים בביצועה . 21-ואת מסוגלותם של המורים להקנות באמצעותה את מיומנויות המאה ה כמו כן, מומלץ כי המשרד ימשיך לפעול כדי להכשיר את כלל המורים לבצעה. ההערכה החיצונית, ובעיקר בחינות הבגרות בישראל, משמשת "מצפן" למערכת החינוך כולה ומאפשרת להתוות מדיניות. בהתאם, בידי המשרד היכולת לעשות שימוש בכלי זה כדי להכווין את המערכת כולה להקניית המיומנויות לתלמידים - צעד שמדינות רבות בעולם כבר החלו לנקוט בו. אף שהמבחנים הבין-לאומיים החלו לשנות את פניהם ולשים את עיקר הדגש על הערכה של מיומנויות ופחות על הערכת ידע, בחינות הבגרות מהציון הסופי) כמעט שאינן מתייחסות 49%-בכתב בישראל (המהוות כיום כ ואינן בוחנות אותן; ריבוי הבחינות מייצר מערכת 21-למיומנויות המאה ה המקשה על בתיה"ס להשקיע בהקניית המיומנויות הנדרשות לתלמידים ולתת להן עדיפות. על אף הגידול במספר ההערכות החלופיות במטרה להחליף חלק מבחינות הבגרות בכתב, עדיין מהלך זה נתקל בחסמים רבים, ועל כן 140 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה אינו מאפשר ללמוד מביצוע ההערכה החלופית על שליטתם של התלמידים במיומנויות החשובות להשתלבותם בשוק העבודה המשתנה. חוזר המנכ"ל עמד על הצורך בהתאמת בחינות הבגרות בכתב לעולם המשתנה , אך במסגרת הנחיה זו לא נקבעו לוחות זמנים לביצוע, לא 21-ולמאה ה נקבעו יעדים אופרטיביים ולא ניתנה הנחיה לגורמים האמונים על גיבוש ההערכה החיצונית לבצע את השינוי. בהיעדר בחינה של מיומנויות התלמידים בבחינות הבגרות, קיים קושי מצד מערכת החינוך להעריך את רמת השליטה של התלמידים במיומנויות חשובות אלה, ובכלל זה יכולת חסרה בהערכת מידת מוכנותם לשוק התעסוקה המשתנה. בתגובתו ציין המשרד כי הקשר בין תהליכי הוראה לתהליכי למידה מחייב מן הסתם שינוי בשני התחומים; אך המתח בביצוע השינוי ניצב בין הצורך לשנות את הלמידה על ידי שינוי ההערכה ובין האפשרות לשנות ראשית את הלמידה ואחר כך להתאים את תהליכי ההערכה לשינוי. לא ניתן יהיה למדוד את אפקטיביות השינוי בלמידה ללא הערכה ומדידה שלו. לכן תומך המשרד במדיניות שמצליחה להביא לידי ביטוי את התווך שבין התפיסות. ובהתאם, הוא פועל לפיתוח דרכי הערכה ומדידה של מיומנויות במקביל לפיתוח יחידות ההוראה. סוגיית ההערכה החיצונית בכלל ובחינות הבגרות בפרט היא סוגיה לאומית שראוי שתיבחן על ידי גורמים רלוונטיים, ובהם מוסדות ההשכלה הגבוהה. לפיכך מומלץ שמשרד החינוך יכונן פורום עם קשת של בעלי עניין בתחום החינוך, הממשל, התעסוקה והחברה האזרחית - בין באמצעות הקמת מועצת חינוך לאומית ובין דרך פורום אד-הוק רחב לנושא - שיבחן מחדש את הנושא. זאת על מנת לגבש מתכונת עדכנית לבחינות הבגרות שתשקף באופן מהימן יותר את כישוריו של בוגר מערכת החינוך להמשך דרכו האקדמית ודרכו . מומלץ שמשרד החינוך יבחן את הדרכים 21-בעולם העבודה של המאה ה במתכונת הנוכחית של בחינות הבגרות, ובפרט 21-לשילוב מיומנויות המאה ה במקצועות שהבגרויות בהן מתייחסות במידה המועטה ביותר למיומנויות. עוד מומלץ להשלים גיבוש עמדה בכל הנוגע לריבוי הבחינות ולהשפעת עומס זה על המערכת כולה ועל יכולתה להקנות את המיומנויות לתלמידים, כמו גם לחסמים העולים בנוגע לביצוע ההערכה החלופית, לרבות הכשרת המורים לביצועה, על מנת שתוכל להגשים את ייעודה, ובין היתר להגביר את לתלמידים. היות שמדובר בסוגיה עקרונית 21-הקניית מיומנויות המאה ה שלה השלכות רחבות, מוצע שהמשרד יבחן לשלב בתהליך גם היוועצות עם קשת בעלי עניין בתחום החינוך וההשכלה, הממשל, התעסוקה והחברה האזרחית - אשר בכוחם להעשיר את נקודות המבט בנוגע לסוגיה זו. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה141 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנההשפעת הגמישות הפדגוגית על הקניית המיומנויות הנדרשות חשיבות הגמישות הפדגוגית לדרגי השטח במערכת החינוך בישראל קיים מתח באינטראקציות שבין שלושת שותפי המפתח בעשייה החינוכית: ביה"ס בראשות המנהל, משרד החינוך והרשויות המקומיות. מתח זה בא לידי ביטוי בריכוזיות גבוהה ובשימור הסמכויות בידי מטה משרד , ומנגד המשרד עצמו רואה ערך בהקניית אוטונומיה 145)החינוך (ומחוץ לביה"ס ניהולית למנהל ביה"ס. לתפיסת המשרד, לאוטונומיה בעבודה החינוכית יש חשיבות קריטית, מאחר שהיא יוצרת את הבסיס למימוש האישי המרבי של עובדי המערכת, ובונָה את האמון שבין כל בעלי העניין בחינוך. על פי הגדרת משרד החינוך, גמישות פדגוגית היא "האפשרות הניתנת למוסדות חינוך לקבל החלטות ולפעול באופן עצמאי בסוגיות פדגוגיות, כמו תוכנית לימודים, ארגון זמן, ארגון לומדים, שיטות ודרכי חינוך, הוראה, למידה והערכה ושימוש במשאבי כוח ההוראה לצורך מתן מענה . הגמישות הפדגוגית 146)לצרכים המקומיים הייחודיים" (להלן - גמישות פדגוגית גם מאפשרת לצוות ביה"ס לממש את הפוטנציאל המקצועי ואת היצירתיות שלו ומגבירה את מחויבותו ואחריותו לתוצאות; ומנגד מאפשרת למשרד החינוך לבצע מהלכים של שינוי בבתי"ס בעלי מסוגלות לכך ולהניע את גלגלי המערכת קדימה. מדינות שונות בעולם הקטינו את עומס התכנים הנלמדים במסגרת תוכניות הלימודים וכן את מספר מקצועות הלימוד הנלמדים, ונתנו גמישות פדגוגית . כך 147לבתי"ס הן בבחירת מקצועות הלימוד ופריסתם והן בבחירת תוכני הלימוד לדוגמה, בפרובינציה קולומביה הבריטית שבקנדה מתאפיינת תוכנית הלימודים בגמישות גבוהה - היא מציגה הגדרה כללית לנושאי הלימוד, והאחריות להגדרה המפורטת של התכנים ולאופן העברתם מוטלת על השדה החינוכי; באוסטרליה מדיניות החינוך תומכת בגמישות פדגוגית לביה"ס, ובמסגרת תוכניות הלימודים על מנת לפעול עם 50% - 20% ניתנת לשדה החינוכי גמישות פדגוגית בהיקף של הרשויות המקומיות; תוכניות הלימודים בניו זילנד מתייחסות לשמונה מקצועות לימוד מסוימים באופן כללי, ומעבר לכך יש לבתיה"ס אפשרות ללמד מקצועות נוספים. . 1 'עמ ,מתעודת בגרות לתעודת גמר 145 אמון של משרד החינוך ביכולת ובמחויבות של מנהל ביה"ס וצוותו; אמון של מנהלים וצוותים בכוונת 146 משרד החינוך לאפשר את מרחב הגמישות לצד בקרה והערכה; אמון של מנהל ביה"ס ביכולת ובמחויבות של צוותו; אמון של קהילת ביה"ס במנהל ובצוותו; אמון של הצוות החינוכי במסוגלות התלמידים להצליח ובצורך שלהם לחוות גמישות. , המכללה האקדמית בית - סקירה השוואתית בינלאומית 21-עיצוב תוכנית לימודים למאה ה מ' צוקרמן, 147 .ארגון לימודים מחודש); כן ראו 2018 ברל (יולי 142 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה זהות דרג מקבלי ההחלטות בחינוך בישראל שאלת המתח המובנה בין משרד החינוך, מנהלי בתיה"ס והרשויות המקומיות נבדקה . במסגרת זו נבחנה 148 2018 על מצב החינוך לשנתOECD-גם במסגרת הדוח של ה לגבי כל אחת ממדינות הארגון השאלה, "מי מקבל את ההחלטות בתחום החינוך?"; החלטות ארגוניות 23 על מנת לענות על השאלה ערכו החוקרים רשימה של 32 וחינוכיות, ובחנו את הדרג המוסמך לקבל את ההחלטה בכל נושא. בתרשים בקבלת ההחלטות.OECD-מוצג הפילוח של מדינות נבחרות ב החלטות שהתקבלו בכל אחד מהדרגים הממשלתיים, :32 תרשים מדינות נבחרות , בעיבוד משרד מבקר המדינה.Education at a glance 2018 על פי נתוני מההחלטות בתחום החינוך בישראל 69% עלה כיOECD-מהתרשים ומהמחקר של ה , שעומד על OECD-מתקבלות על ידי משרד החינוך, כפי שניים מהממוצע במדינות ה מההחלטות, לעומת הממוצע 19% , וכי בסמכותם של בתיה"ס בישראל לקבל רק35% . עוד עלה כי בישראל כל ההחלטות מתקבלות34% , שעומד עלOECD-במדינות ה מההחלטות מתקבלות בשיתוף 13% ,OECD-על ידי דרג אחד, ואילו על פי ממוצע ה פעולה של כמה דרגים. כל האמור מצביע על ריכוזיות באופן קבלת ההחלטות בנושא החינוך בישראל ואי-שיתוף פעולה בין הדרגים לצורך קבלתן. .408 בעמוד D6 - ראו פרק OECD, Education at a glance, 2018 148 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה143 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה דעת דרגי השטח על תרומת הגמישות הפדגוגית להקניית מיומנויות 21-המאה ה מהמנהלים שהשיבו על השאלון ציינו כי מוענקת להם גמישות פדגוגית 67% במידה בינונית ומטה. יצוין כי קיימים הבדלים בין שיעור הגמישות שלה זוכים מנהלי בתי"ס במחוזות השונים, בסוגי הפיקוח השונים ובסוגי בתיה"ס השונים. מוצגים הפערים במידת הגמישות הפדגוגית שעליה הצביעו 35 - 33 בתרשימים המנהלים בבתיה"ס השונים. עמדת המנהלים לגבי מידת הגמישות לה זוכים בתי :35 - 33 תרשימים : 5 - 1 הספר השונים, על פי מחוזות, סוגי פיקוח וסוגי בתי ספר (דירוג :149) - במידה רבה מאוד5 ; - בכלל לא1 מידת הגמישות בהתאם לסוג ביה"ס לשם הניתוח והצגת הממצאים חושב ממוצע לתשובותיהם. 149 144 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינהמידת הגמישות בהתאם לסוג הפיקוח על ביה"ס מידת הגמישות בהתאם למחוז על פי תשובות לשאלון משרד מבקר המדינה. מהתרשימים עולה כי מנהלי בתיה"ס בחינוך הממלכתי דתי הצביעו על רמת הגמישות הפדגוגית הנמוכה ביותר, וכך גם מנהלי בתיה"ס במחוזות הפיקוח בחיפה ובדרום. מבין סוגי בתיה"ס השונים, מנהלי בתי"ס שש שנתיים (לרבות מנהלי חט"ע הנמצאות בתוך בתיה"ס השש שנתיים ומנהלי חט"ב בתוך בתיה"ס השש שנתיים) זוכים לגמישות פדגוגית נמוכה יותר מזו של מנהלי חט"ב או חט"ע נפרדות (שאינן חלק מבי"ס שש שנתי). היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה145 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה המנהלים ציינו בשאלון, בין היתר, כי משרד החינוך מצהיר שהוא מקנה לבתיה"ס גמישות פדגוגית, אך בפועל אינו עושה זאת - הוא מכביד במשימות, ברגולציה , לדעת 21-ובבירוקרטיה. כדי לאפשר הקניית מיומנויות הנדרשות למאה ה המנהלים, נדרש המשרד להקנות למנהלים גמישות פדגוגית (וכן תקציבית וארגונית) ועצמאות מחשבתית, שיאפשרו להם לנהל ולהוביל מהלכים שלסברתם להלן מציג פילוח של תשובות המנהלים בנוגע לתחומים 36 הם נחוצים. תרשים שבהם לדעתם הגדלת הגמישות הפדגוגית שתינתן להם תתרום במידה הרבה ביותר :150 21-להקניית מיומנויות המאה ה התחומים שבהם הגדלת הגמישות הפדגוגית תתרום במידה :36 תרשים הרבה ביותר להקניית מיומנויות על פי תשובות לשאלון משרד מבקר המדינה. מהמנהלים ציינו זאת בנוגע לתחום של בחירת מקצועות הלימוד הנלמדים לאורך 24% * מהם ציינו זאת בנוגע לתחומים של פריסת מקצועות הלימוד לאורך השנים19% ;השנים והקצאות השעות עבור כל מקצוע. ** בקרב מנהלי החט"ע, שתלמידיהם הם הנבחנים בבחינות הבגרות, שיעור המנהלים שבחרו בהערכה ומדידה כתחום שיכול לתרום במידה הרבה ביותר היה גבוה יותר, והגיע .27% לכדי המנהלים התבקשו לבחור מבין שורה של שמונה תחומים מהו התחום המרכזי שבו הגדלת הגמישות תתרום 150 במידה הרבה ביותר להקניית המיומנויות. לשם הניתוח אוחדו כמה תחומים - הקצאת שעות הלימוד בין המקצועות השונים, פריסת מקצועות הלימוד על פני שנות הלימוד, בחירת המקצועות הנלמדים בביה"ס - לקבוצה אחת של תוכניות לימודים. 146 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה כפי שעולה מהתרשים, המנהלים רואים חשיבות בעיקר בהגדלת הגמישות בתחומי תוכניות הלימודים, ההערכה והמדידה, והפעלת יוזמות, וזאת במטרה לאפשר 14% ,להם להקנות מיומנויות לתלמידים. יצוין כי מלבד שלושת תחומים אלה מהמנהלים בחרו בפיתוח מקצועי למורים כתחום שהגדלת הגמישות הפדגוגית בו מהמנהלים ציינו כן לגבי 13%-תתרום במידה הרבה ביותר להקניית המיומנויות, ו התחום של חלוקת תלמידים לקבוצות לימוד. במסגרת קבוצות המיקוד, גם רכזי המקצוע שמו דגש על הצורך במתן גמישות בתוכניות הלימודים עצמן, והביעו את הצורך בהבניית תוכנית לימודים באופן שתאפשר גמישות בבחירת התכנים, תכלול תכנים שמותאמים לתלמידים, ותאפשר להם לצרוך את המיומנויות שהם צריכים לעתידם. כך למשל ציינה רכזת אנגלית כי במקצוע שבאחריותה בשל ריבוי החומר לא מתעמקים בו; ורכזת היסטוריה ציינה כי בשל כמות החומר הגדולה שיש ללמד, לא נותר זמן ללמידה יצירתית. , רבים מהמנהלים ציינו כי בפועל, גמישותם הפדגוגית 36 כפי שניתן לראות בתרשים בתחומים החשובים להם מוגבלת. דוגמה אחת היא בתחום של הפעלת יוזמות - מהמנהלים שניסו להוביל יוזמה להקניית מיומנויות מחוץ לתוכנית הלימודים 72%-כ (כגון דיבייט, רובוטיקה, קשרים וירטואליים עם בתי"ס אחרים או מפגשי תלמידים עם התעשייה) נתקלו בחסמים, ולא הצליחו לקדם את יוזמתם. החסם שהכי הרבה 9% .) הצביעו עליו הוא היעדר משאבים או תקציב לקידום היוזמה44%( מנהלים 8%-נוספים ציינו כחסם את היעדר ההכשרה והתמיכה המקצועית לצוות ביה"ס, ו נוספים הצביעו על היעדר גמישות פדגוגית מספקת לשם קידום היוזמה. התמונה המשתקפת מתהליך שיתוף הציבור מצביעה על פער בין הגמישות הפדגוגית שעליה מצהיר המשרד ואותה הוא מנסה לקדם לבין תפיסת המנהלים ורכזי המקצוע בדבר הגמישות הפדגוגית שמוענקת לבתיה"ס בפועל. בתגובת המשרד הוא ציין כי למנהלי החט"ע בבתיה"ס השש שנתיים קיימת גמישות פעלה במשרד ועדה 2016-תקציבית בתחום השעות וניהול ביה"ס. בנוסף, ב לבחינת נושא האוטונומיה, ובעקבותיה הקים המשרד, בין היתר, "מאגר תוכניות" הזמין למנהלים לבחירה מתוכו. עוד ציין המשרד כי בימים אלה הוא מקדם מהלכים להגדלת הגמישות הפדגוגית של המנהלים ובהם אלה: הליך התקשרות עם ארגונים מומחים של החברה האזרחית הפועלים בתחום קידום 2020-שהחל ב - 2018 המיומנויות במערכת החינוך לשם הנגשתם לבתיה"ס; תהליך שהחל בשנים לתקצוב פדגוגי בחט"ב (במספר מחוזות), המאפשר הקצאת משאבים לקידום 2019 יוזמות בחטיבת הביניים; פעולות מחקר ופיתוח (המקודמות באגף המו"פ במינהל היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה147 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה הפדגוגי), שמטרתן הבנת הצרכים הפדגוגיים של השטח והענקת גמישות מבוקרת לבתיה"ס ולרשויות המקומיות. משרד מבקר המדינה מציין את הצעדים שננקטו להרחבת הגמישות הפדגוגית וממליץ למשרד החינוך לבחון את הפערים בעניין זה כפי שאלו עולים מעמדות המנהלים. עוד מומלץ כי ימשיך ויפעל להרחבת הגמישות הפדגוגית בהתאם למדיניותו. כיוון אסטרטגי לחט"ב: הקניית מיומנויות חדשות מדיניות המשרד להקניית מיומנויות במסגרת חיזוק חטיבות הביניים לדעת חוקרי חינוך, הרפורמה המקיפה ביותר במערכת החינוך הישראלית היא הרפורמה המבנית של הקמת חטיבות הביניים כשלב החינוכי שבין החינוך היסודי של ועדה 1968 לחינוך התיכוני (ז'-ט'). חט"ב הוקמו בעקבות המלצות משנת פרלמנטרית לבחינת מבנה החינוך היסודי והעל-יסודי בישראל (ועדת רימלט). המטרות העיקריות בהקמתן היו העלאת רמת ההוראה וההישגים הלימודיים והחינוכיים בכל שלבי החינוך, צמצום הפער ברמת ההשכלה והגדלת הסיכויים להשתלב בחברה ובמשק. הן גם נועדו לאפשר תקופת מעקב והסתגלות לתלמידים לפני התיכון ואת הכוונתם ללימודים תיכוניים המתאימים לנטיותיהם וליכולתם. תלמידים.297,000 בשנה"ל התשע"ט למדו במסגרת חט"ב חשיבות חט"ב להטמעת מיומנויות עולה גם מריבוי המבחנים הבין-לאומיים של תלמידים בשלב חינוך זה, ובהם פיזה וטימס. זאת לצד מבחן המיצ"ב הישראלי, הנערך לתלמידי כיתה ח'. כך, מבחן פיזה נועד לבדוק באיזו מידה תלמידים בני "מוכנים לחיים הבוגרים" - רכשו כלי חשיבה והבנה של כללים המאפשרים 15 מהמנהלים שהשיבו לשאלון18% התמודדות טובה ויעילה עם סביבתם. עם זאת, רק סבורים שלפי מדיניות משרד החינוך התפקיד החשוב ביותר של חט"ב הוא להקנות .151לתלמיד מיומנויות שיידרשו לו לשוק העבודה המשתנה ) בחנה 2019 - 2018( בשנה"ל התשע"ט עדכון תפקידה של חטיבת הביניים: , וזאת במסגרת מהלך 21-המזה"פ את התאמת תוכני הלימוד של חט"ב למאה ה תכנוני לחיזוקה (להלן - יוזמת המזה"פ לחיזוק חט"ב). במסגרת מהלך זה עסקה המזה"פ, יחד עם צוותים מהמינהל הפדגוגי וממינהל חברה ונוער, בגיבוש תפיסה ) סבורים שתפקידה החשוב ביותר של חט"ב הוא להכין את התלמידים ללימודים 34%( כשליש מהמנהלים 151 ציינו שאינם מכירים את מדיניות משרד החינוך לחט"ב (ועל כן אינם יודעים מהו תפקידה 13%-בחט"ע, ו החשוב ביותר על פי מדיניות המשרד). 148 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה אודות חט"ב העתידית. לפי תפיסת המזה"פ, מעבר ללמידה הדיסציפלינרית שנעשית בחט"ב בהובלת המורה, תיכלל בה גם למידה בין-תחומית ולמידה עצמאית וקבוצתית של תלמידים. הלמידה הבין-תחומית אמורה לשלב מיומנויות בתהליך הלמידה באמצעות ההתנסות של התלמידים בבחירה של תחומי הלמידה, בעבודה שיתופית, בלקיחת אחריות ללמידה, בתכנון תהליך הלמידה וההגעה לתוצר וכן בשיקוף של התהליך. לתפיסת המזה"פ, מיומנויות אלו הן גם הנדרשות להשתלבות גמישה בעולם תעסוקה משתנה. בהתאם לתפיסה זו, המזה"פ החלה לפתח יחידות הוראה בין-תחומיות לחט"ב ומחוונים למורים להנחיית עבודה קבוצתית עצמאית של תלמידים. בשנה"ל התש"ף ) אמורים היו תלמידי חט"ב במחוזות תל אביב ומרכז, בזרמי החינוך 2020 - 2019( הממלכתי, הממלכתי דתי והערבי, להתנסות בלמידה בין-תחומית ובלמידה של תחומי בחירה בעבודה קבוצתית עצמאית של תלמידים. לאחר בחינה של יישום מהלכים אלו במהלך שנה"ל התש"ף, בכוונת המזה"פ להרחיבם ולהטמיעם. בתגובת המשרד הוא ציין כי היה בכוונתו להתחיל ביישום המהלכים הללו בשנה"ל התש"ף לאחר חופשת הפסח, אולם עקב משבר הקורונה נדחה היישום לשנה"ל התשפ"א. מנהלת האגף לחינוך על-יסודי (במינהל הפדגוגי) התייחסה לצורך בחיזוק ושיפור חט"ב במסמכי מתנ"ה לשנות הלימודים התשע"ט והתש"ף (להלן - מתנ"ה התשע"ט; מתנ"ה התש"ף). כך למשל, במתנ"ה התש"ף צוין כי "אנו נמצאים במהלך עומק בעיצוב פני חטיבת הביניים החדשה... בתהליכי הלמידה המשמעותית נעלה שלב אשר רוכש ידע בר קיימא, המשולב בטיפוח מיומנויות המאה 2030 בטיפוח בוגר - חשיבה מסדר גבוה, שיתופיות, יצירתיות, אוריינות דיגיטאלית, וכשירות 21-ה תרבותית". יעדים, שכוונו גם לחט"ב וגם לחט"ע, 15 מתנ"ה התשע"ט לחינוך העל-יסודי כלל לבחירה ולתיעדוף של בתיה"ס; פירוט כלים מתודולוגיים המוצעים לבתיה"ס לצורך תכנון עבודתם, בחירתם את יעדיהם והערכתם את פעילותם; ועבור כל יעד פירוט משימות מומלצות להשגתו, אמצעים וכלים, מדדי תוצאה ותוכניות רלוונטיות שמפעיל המשרד. עוד פירט מסמך זה את המשאבים העומדים לרשות בתיה"ס במונחי שעות הוראה ואת הגמישות הניתנת לבתיה"ס בהקצאתם. מתנ"ה התש"ף לחינוך העל-יסודי הוכן עבור שלב חט"ב, וככלל היעדים שהציג נותרו אותם יעדים של מתנ"ה התשע"ט. גם במתנ"ה התש"ף ניתנה לבתיה"ס בחירה מלאה בין היעדים ובנוגע לתיעדופם, ולכל יעד פורטו משימות מומלצות, מדדי תוצאה אפשריים, תוכניות שמפעיל המשרד, וחומרים וכלים מומלצים לשימוש ביה"ס. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה149 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה מתנ"ה התשע"ט ומתנ"ה התש"ף נותנים לבתיה"ס כלים חשובים לתכנון ולביצוע של עבודתם השנתית ומאפשרים להם אוטונומיה נרחבת בתהליכים אלו. יש לראות את גיבושם והפצתם בחיוב, כמו גם את הפיילוט במחוזות תל אביב והמרכז. עם זאת, בשל העומס הנובע מריבוי מקצועות הלימוד ומהיקף , עולה חשש כי מסמכים אלה לא 152הבחינות שקובעים המזה"פ והמפמ"רים יתגבשו לכלל תוכנית ריאלית, שתאפשר להקנות את המיומנויות הנדרשות לתלמידי חט"ב בפרספקטיבה של הרצף מחטיבת הביניים לחטיבה העליונה. הפערים בנוגע לתפקיד חט"ב ככלל ותפקידה בהקניית מיומנויות המאה בפרט באים לידי ביטוי גם בתפיסת השטח בעניין תרומת שנות לימוד 21-ה אלה להקניית המיומנויות, כמפורט להלן: :21תפיסת המנהלים את המידה שבה חט"ב מקנה בפועל את מיומנויות המאה ה הביקורת בדקה, באמצעות שאלון המנהלים, את תפיסתם באיזו מידה חט"ב מקנה . התקבלו התוצאות הבאות: 21-בפועל את מיומנויות המאה ה התפלגות תשובות מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים לשאלה, :37 תרשים "באיזו מידה חטיבת הביניים מקנה בפועל את המיומנויות?" על פי תשובות לשאלון משרד מבקר המדינה. ראו בדוח זה בתת-הפרק "השפעת הגמישות הפדגוגית על הקניית המיומנויות הנדרשות". 152 150 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מהמנהלים סברו כי חט"ב מקנה בפועל את המיומנויות39% מהתרשים עולה כי ) סבורים שחט"ב 61%( במידה רבה או רבה מאוד. ברם, חלק ניכר מהמנהלים מקנה בפועל את המיומנויות הנדרשות במידה מועטה או בינונית בלבד. ממוצע תשובות מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים לשאלה, "באיזו :38 תרשים מידה חטיבת הביניים מקנה בפועל את המיומנויות?", לפי זרמי חינוך על פי תשובות לשאלון משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי המשיבים מקרב המנהלים בחינוך הממלכתי ערבי העניקו את הציון הנמוך ביותר להקניית מיומנויות בחטיבת הביניים. ציון טוב קצת יותר העניקו לתהליך . 153זה המשיבים מקרב המנהלים בחינוך הממלכתי יהודי ובחינוך הממלכתי דתי במסגרת קבוצות מיקוד של רכזי מקצועות בית עמדות רכזי מקצוע בית ספריים: ספריים ציינו המשתתפים כמה היבטים הנוגעים ללמידה בחט"ב כלהלן: (א) חט"ב הן שלב ברצף הלמידה שיכול לאפשר דגש על עיצוב החשיבה והקניית המיומנויות הנדרשות לתלמידים. (ב) בפועל לא ברור מה תפקיד חט"ב בכל הנוגע להיותה שלב אמצעי בין בתיה"ס היסודיים לבין החט"ע. (ג) חט"ב מתמקדות בהכנת התלמידים ללימודים בחט"ע ולבחינות הבגרות. (ד) חט"ב מקנות לתלמידים ידע ולא מיומנויות והרגלי למידה. המנהלים מקרב המגזר החרדי שהשיבו לשאלון העניקו ציון גבוה מזה של עמיתיהם. עם זאת יש לציין 153 כי בקרב מגזר זה מתכונת הלימודים במסגרת חטיבת ביניים היא מצומצמת ביותר (ארבע חטיבות ביניים בתי"ס על-יסודיים במגזר זה), וייתכן שהמשיבים לא ביססו את תשובתם על היכרותם את 908 מתוך הנושא מתוך ניסיון אישי. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה151 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה יוצא אפוא כי המנהלים ורכזי המקצועות הציגו תמונה המעוררת צורך בדיון על אודות מצב הקניית המיומנויות בחט"ב. בתגובת המשרד הוא ציין כי בשל הכרתו בערכה הייחודי של חטיבת הביניים ובשינוי האסטרטגי הנדרש בה, הוא מקדם את עדכון תוכניות הלימודים הראשונות דווקא בחטיבת הביניים. עוד מסר המשרד כי בשנה"ל התשע"ט ביצע המינהל הפדגוגי מנהלי חטיבות ביניים על צורכי חטיבות הביניים, ובשנה"ל 20 תהליך למידה עם התשפ"א ימשיך המינהל הפדגוגי בפיילוט עם תשע חטיבות ביניים למהלך בניית חטיבת הביניים העתידית, שבמסגרתו יעמיקו התלמידים בפיתוח מיומנויות בהתאם למהלך "דמות הבוגר". המהלך נעשה בשילוב בין עבודת מטה ועבודת שטח במטרה לעצב מדיניות המותאמת לצורכי השטח ומיושמת בהובלת השטח. משרד מבקר המדינה מציין כי לצד היוזמה החיובית של המזה"פ והמינהל הפדגוגי לשיפור הקניית המיומנויות הנדרשות לתלמידים במסגרת שינוי דגשי הלימוד ודפוסי הלימוד בחט"ב, מומלץ להשלים את גיבוש המדיניות, מהלך שמשרד החינוך החל בו זה מכבר, ע"י שני הגופים בנוגע לתפקיד העדכני והייחודי של חטיבות הביניים במערכת החינוך. תוכניות הלימודים והערכה בחט"ב : אחד מהאתגרים שצוינו במסגרת פרויקט הגמישות בתוכניות הלימודים בחט"ב הינו עומס התכנים בתוכניות הלימודים והצורך בזמן לימוד OECD- של ה2030 חינוך איכותי. מחקרים מעידים על כך שהזמן והמשאבים הקיימים במערכות החינוך אינם מספיקים להקניית הידע הנדרש להשלמת תעודת בגרות תיכונית. כאמור, במדינות שונות בעולם עומס תוכני הלימוד הופחת, מספר המקצועות צומצם, וניתנה גמישות פדגוגית הן בבחירת מקצועות הלימוד ופריסתם והן בבחירת . גם משרד החינוך בישראל הכיר בחשיבות הגמישות הפדגוגית 154תוכני הלימוד , במסגרת רפורמה שמטרתה 2013 בתחום התכנון ותוכניות הלימודים. באוגוסט , הפיץ המינהל הפדגוגי תלקיט 155מתן אפשרות לניהול עצמי של בתי ספר יסודיים למנהלי בתיה"ס שמטרתו הרחבת הגמישות הפדגוגית במוסדות החינוך היסודיים, ובו עמד על חשיבותה ועל תרומתה ללמידה משמעותית ולעמידה בהישגים . יוזכר כי מסמך זה יועד לבתי הספר היסודיים. 21-הנדרשים במאה ה , המכללה האקדמית בית ברל (יולי - סקירה השוואתית בינלאומית 21-עיצוב תוכנית לימודים למאה ה 154 .ארגון לימודים מחודש); כן ראו 2018 "ניהול עצמי,) 2008 ( דוח על הביקורת בשלטון המקומי להרחבה בנושא הניהול העצמי ראו מבקר המדינה, 155 1127 ' ניהול עצמי בבתי ספר יסודיים, עמ), 2019( ב69 דוח; מבקר המדינה, 482 - 461 'של בתי ספר", עמ .1221 - 152 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה , מדיניות משרד החינוך156, ובעקבות רפורמת הלמידה המשמעותית2014-החל ב בנושא הגמישות הפדגוגית אף התחדדה - המשרד ציין כי "לחטיבות הביניים משעות 25% תתאפשר גמישות פדגוגית בדומה לבתי הספר היסודיים בהיקף של הלימודים. הגמישות תתאפשר ברמת כיתה, שכבה וארגון הלמידה בבית הספר בכלל. בית הספר יבנה לעצמו את התמהיל הנכון לו של שעות הניתנות לכל תחום ולכל מקצוע בהתאם לצרכים הבית ספריים, ויתייחס לפירוט הקצאת השעות בטבלאות המפורסמות במארז המתנ"ה כהמלצה בלבד". ואולם נמצא כי מטה משרד החינוך מחייב את חטיבות הביניים בלמידת . בבדיקה עלה כי חוזרי המנכ"ל ותוכניות הלימודים 157מקצועות לימוד רבים קובעים לוחות זמנים ופריסת שעות, צפופים ומחייבים לכל תחום דעת ובכל אחת משכבות הגיל. כמו כן, הם קובעים תוכני לימודים (ללא אפשרות בחירה). להלן הפירוט: בתוכנית היסוד (הליבה) לחט"ב, שפורסמה באמצעות חוזר מנכ"ל, הגדיר המשרד מהם התכנים שכל התלמידים בחט"ב חייבים לדעת, לרבות מיומנויות הלמידה והערכים שהם חייבים לרכוש. משרד החינוך דורש להתייחס אל תוכנית היסוד כאל הציר המרכזי שכל בי"ס בונה עליו את תוכנית לימודי החובה והבחירה (להלן - . בהקשר זה יצוין כי מארז מתנ"ה מעדכן באופן שנתי את 158)תוכנית היסוד לחט"ב טבלאות חלוקת שעות הלימוד המחייבות. תוכנית היסוד לחט"ב מגדירה, בין היתר, מהם המקצועות שיילמדו בחט"ב, ומציינת מתוכני הלימוד המוגדרים בה. כן 100% שהתלמידים בחינוך הרשמי חייבים ללמוד היא מגדירה את שעות הלימודים המינימליות הנדרשות לכל אחד מהמקצועות ואת פריסת השעות ללימודם של חלק מהמקצועות לאורך השנים (יש מקצועות שבהם שלהלן 5 החיוב נוקשה יותר ויש כאלה שפריסתם נתונה לבחירת ביה"ס). בלוח מוצגות דרישות תוכנית היסוד לחט"ב לגבי התלמידים במגזר הממלכתי עברי. מתוך אתר האינטרנט של אגף א' לחינוך על-יסודי במשרד החינוך. 156 .1 ', עממתעודת בגרות לתעודת גמר 157 תכנית היסוד (הליבה) לחטיבות הביניים בחינוך העל-יסודי), 3.1-36 (א), (חוזר 8/ חוזר מנכ''ל התשסט 158 .)1.4.09 ( היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה153 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה דרישות תוכנית היסוד לחט"ב לגבי התלמידים:5 לוח 159במגזר הממלכתי עברי מספר המקצועהאשכול חובה השעות ללמד בכל שנה 2 לפחות ש"ש ליבת החינוך ש"שחינוך - חינוך חברתי וכישורי חיים 6 כן מתמטיקה ומדעים ש"שמתמטיקה 15 כן ש"שמדעים 14 כן מורשת רוח וחברה ש"שתנ"ך 6 ש"שתרבות יהודית ישראלית 5 ש"שהיסטוריה 6 ש"שאזרחות 2 *כן ש"שגאוגרפיה 6 שפות וספרות ש"ששפה עברית 9 כן ש"שספרות 6 ש"שאנגלית 12 כן ש"ששפה שניה זרה ערבית או צרפתית 6+3 חינוך גופני ש"שחינוך גופני 6 כן אוטונומיה בית ספריתתוספת שעות אורך או רוחב לפי החלטת בית הספר למקצוע בחירה. מומלץ מתחום האמנויות (אמנות ש"שחזותית, מוסיקה, תאטרון, מחול, קולנוע)3 אוטונומיה 160בית ספריתתוספת שעות במקצועות החובה או הבחירה, שעות ש"שרגשיות, או תחום אחר שחשוב לביה"ס3 סה"כ 108 .המקור: מתנ"ה התש"ף 2 * מקצוע האזרחות מסומן כמקצוע אותו יש ללמד מדי שנה, אולם מקצוע זה עומד על ש"ש בלבד, ולכן ברור כי הוא יילמד בשנה אחת בלבד מתוך שלוש השנים בחט"ב. המגזר הממלכתי בישראל הוא מערכת בתי ספר ומוסדות חינוך המופעלים על ידי המדינה ומשרתים את 159 אזרחיה. המגזר הממלכתי העברי מיועד לדוברי עברית, ולצידו פועלים המגזר הממלכתי הערבי, המיועד לבני המגזר הערבי, והמגזר הממלכתי דתי. שעות אלה אינן מופיעות בטבלה שפורסמה במתנ"ה תש"ף, אך חטיבות הביניים מחויבות ללמדן. 160 154 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה , על161מעיון במתנ"ה תש"ף עולה כי על פי הפריסה הסטנדרטית של השעות ש"ש 35 - 33 מקצועות לימוד מדי שנה בהיקף של13 - 12 בתיה"ס ללמד בשנה. במתווה החלופי שמציע המשרד (המבוסס על המלצת המפמ"רים), מקצועות 7 ,' מקצועות ב-ז11( על בתיה"ס ללמד פחות מקצועות מדי שנה ש"ש מדי שנה. 34 מקצועות ב-ט') בהיקף של8-ב-ח' ו עולה מתוך כך שהגמישות המוקנית לביה"ס בכל הנוגע לתוכניות הלימודים , המשרד מחייב ללמדם 162)15 היא קטנה, שכן לגבי שישה מקצועות (מתוך בכל אחת מהשנים. גם הגמישות בנוגע לתשעת המקצועות האחרים מוגבלת, שכן המשרד קובע את מכסת שעות הלימוד המינימלית לכל מקצוע, אם כי הוא לא מכתיב באילו שנים המקצוע יילמד. בתגובת המשרד הוא ציין כי המליץ שלא יהיו יותר מכמה מקצועות בשנה, ובכך איפשר לביה"ס להפחית את כמות המקצועות הנלמדים בו-זמנית בשנה לתלמיד. כמו כן, הוא הציג מודלים ללמידה וערך הדרכה למפקחים במחוזות להובלת מערך זה, אך מתוך שיקולים שונים ישנם בתי"ס המעדיפים שלא לנצל את האפשרות לגמישות הניתנת להם. משרד מבקר המדינה מציין כי על אף המלצת משרד החינוך לבתיה"ס להפחית במספר מקצועות הלימוד שנלמדים מדי שנה, הרי שבמקביל המשרד דרש כי שישה מקצועות לימוד יילמדו מדי שנה, והותיר עוד תשעה מקצועות ש"ש אותם על בתיה"ס לחלק במסגרת שלוש שנות לימוד. כך 44 המונים שבפועל הגמישות הנותרת לבתיה"ס אינה מרובה. מומלץ כי המשרד ישקול להרחיב את הגמישות הפדגוגית במקצועות , 163הלימודים ובפריסתם. בנוסף, מומלץ כי מהלך זה ילווה במחקר מעצב שיאפשר בין היתר לבחון את הסיבות בגינן לא כל בתיה"ס מנצלים את הגמישות שהוענקה להם. : מחקרים כבר השפעת העומס בשעות הלימודים בחט"ב על הקניית המיומנויות הוכיחו היעדר קשר בין מספר שעות הלימודים לבין הישגי התלמידים, ואף להפך, פריסה זו, וכן המתווה המבוסס על המלצת המפמ"רים, אינם כוללים התייחסות לשעות האוטונומיה 161 108 ש"ש ולא על 102 ש"ש, ולכן מספר השעות בהתאם להמלצות הפריסה עומד על 6 הנלמדות בהיקף של ש"ש. ש"ש 2 אומנם מקצוע ה"אזרחות" מסומן כמקצוע שאותו יש ללמד מדי שנה, אולם מקצוע זה עומד על 162 .בלבד, ולכן ברור כי יילמד בשנה אחת בלבד מתוך שלוש השנים בחט"ב מחקר מעצב, בדומה למחקר מלווה, מלווה את הפרויקט, בוחן את תוצאותיו ונותן לו משוב. 163 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה155 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה . עוד העלו מחקרים כי במערכת החינוך הישראלית164שקיים קשר שלילי בין השניים OECD-. על פי דוח של ה 165 ישנה התמקדות בכמות הלימוד במקום באיכותו , מספר שעות הלימוד בחט"ב בישראל גבוה ביחס לממוצע במדינות 166 2018-מ שלהלן מוצגות מספר שעות הלימודים בחט"ב בישראל 39 אחרות בארגון. בתרשים ומדינות נבחרות.OECD-ביחס לממוצע ה מספר שעות הלימודים (השבועיות והשנתיות) בחט"ב :39 תרשים ובמדינות נבחרותOECD-בישראל ביחס לממוצע ה שעות לימוד שנתיות גורמים שונים המשפיעים על הישגי התלמידים - תובנות ממחקרים כך לדוגמה: לשכת המדען הראשי, 164 .)2012 (מאיאחרונים , גורמים להישגים הנמוכים של תלמידי ישראל - בין הנדמה למציאות במבחן פיז"ה כך לדוגמה: נ' גרובר, 165 .)2017 מחקרי שורש (ינואר Education at a glance )2018( 166 156 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינהשעות לימוד שבועיות ), בעיבוד משרד מבקר המדינה.Education at a glance ]2018[( OECDעל פי נתוני מהתרשים עולה כי ממוצע שעות הלימודים של תלמידים בחט"ב בישראל הוא וגבוה באופן משמעותי ממדינות שלהן תוצאות OECD-גבוה מהממוצע במדינות ה גבוהות במבחנים הבין-לאומיים, כגון קוריאה או פינלנד. עומס שעות הלימוד וריבוי מקצועות הלימוד אינם עולים בקנה אחד עם , המדגישה למידה של מספר מצומצם של מקצועות לימוד OECD-תפיסת ה בלמידת עומק. מומלץ לבחון דרכים ליישום מדיניות משרד החינוך בעניין גמישות פדגוגית, באופן שיתאפשר לבתיה"ס להקנות לתלמידיהם את המיומנויות החיוניות. : כאמור, במהלך אוקטובר ריבוי מבחנים בחט"ב - המודל החדש לשינוי המיצ"ב חשף משרד החינוך מודל חדש להערכה בית ספרית, שצפוי להחליף את 2019 בחינת המיצ"ב ועתיד להשפיע גם על מספר הבחינות החיצוניות שבהן ייבחנו תלמידי חט"ב. לפי המתכונת שהתקיימה עד תש"ף, תלמידי כיתות ח' נבחנו בבחינת המיצ"ב אחת לשלוש שנים. דהיינו, רק כשליש מהתלמידים השתתפו בכל שנה במבחן. על פי המודל החדש, לכל תלמידי כיתות ח' תתקיים בכל שנה הערכה בתחום שפת האם. בנוסף תתקיים בכל שנה גם הערכה באחד מתחומי הדעת: שפת אם, מתמטיקה, מדעים או אנגלית לאחת משכבות הגיל הגבוהות בחט"ב - כיתה ח' או כיתה ט'. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה157 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה המודל החדש מבקש בין היתר לשלב ולאזן בין הערכה פנימית ובין הערכה חיצונית, וכן להעריך את הידע של התלמידים ולהרחיב את הערכת המיומנויות שלהם. מומלץ כי משרד החינוך יבחן את המשמעויות של הגידול במספר . לפי 21-בחינות ההערכה החיצוניות בהיבט של הקניית מיומנויות המאה ה המודל החדש, כל תלמידי כיתות ח' ישתתפו בשתי הערכות חיצוניות (נוסף על הבחינות הבינ"ל ומבחני המפמ"ר). לדבר צפויה להיות השלכה על מסגרת הלימודים והמקצועות הנלמדים וכן על ההכנה של תלמידי חט"ב לקראת מבחני ההערכה. השלכות של ההערכות החיצוניות בכלל ומבחני הבגרות בפרט על הלימודים : מלבד הריבוי במבחנים פנימיים וריבוי באירועי ההערכה החיצונית החלים בחט"ב על תלמידי חט"ב ומשפיעים על הלמידה בה, בביקורת עלה כי גם בחינות הבגרות שבהן נבחנים התלמידים בחט"ע משפיעות על הלימודים ועל התלמידים הלומדים בחט"ב. הדברים עלו בפני צוות הביקורת גם בקבוצות המיקוד שערך. כך הודגש בקבוצות המיקוד כי כל המערכת מתכוונת לבחינות הבגרות, וכי הלמידה בחט"ב מותאמת לכך. במסגרת השאלון, התבקשו המנהלים לציין באיזו מידה נדחק נושא הקניית המיומנויות בחט"ב, נוכח הצורך להגיע ליעדים שנקבעו לחט"ע (ובכלל זה בחינות להלן מוצגת התפלגות תשובות המנהלים, וממנה עולה כי 40 הבגרות). בתרשים ) מעריכים כי הקניית המיומנויות לתלמידי חט"ב נדחקת 79%( מרבית המנהלים לנוכח הצורך להגיע ליעדים שנקבעו לחט"ע ובכלל זה - בחינות הבגרות. יצוין כי מסקנה זו גורפת - היא תקפה בכל המחוזות הן בקרב מנהלי חט"ב והן בקרב מנהלי החט"ע: 158 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה התפלגות תשובות המנהלים לשאלה, "באיזו מידה נדחק:40 תרשים נושא הקניית המיומנויות בחט"ב נוכח הצורך להגיע ליעדים שנקבעו לחט"ע (ובכלל זה בחינות הבגרות)?" על פי תשובות לשאלון משרד מבקר המדינה. משמעות תשובות המנהלים שההשפעה של הבחינות החיצוניות על הלימודים בחט"ב מנטרלת את הפְּנִיוּת של התלמידים בשלב חינוך זה, שיכול , פְּנִיוּת הנובעת מכך 21להוות שלב רב-חשיבות להקניית מיומנויות המאה-ה שהתלמידים אינם צפויים להיבחן בבחינות הבגרות בטווח המיידי. מומלץ שמשרד החינוך יוודא כי חטיבות הביניים מנצלות את חלון , 21-ההזדמנויות הקיים בשלב גיל זה על מנת להקנות את מיומנויות המאה ה שכן, בשלב זה התלמידים מצוידים בידע ובמיומנויות בסיסיות שכבר רכשו בחינוך היסודי, והם משוחררים עדיין מפרק ההכנה לבחינות הבגרות כמדד להערכה הסופית של הישגיהם במערכת החינוך. מומלץ כי בהתאם לתפיסות שבבסיס המבחנים הבין-לאומיים, למגמות בתוכניות הלימודים לשכבת הגיל הזו הנוהגות בעולם ולתפיסה שבהכוונת המשרד, המזה"פ והמינהל הפדגוגי, בשיתוף יחידות נוספות שלהן נגיעה 21-לתכנון הפדגוגי של חט"ב, יושם דגש על הקניית מיומנויות המאה ה כחלק מהתוכניות הפדגוגיות של חט"ב וכי התנאים הייחודיים שלהן ינוצלו לצורך ארגון הלמידה, העמקה וגיוון של תחומי הלימוד ומתן גמישות למנהלי בתיה"ס לשם הטמעת המיומנויות הנדרשות. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה159 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנהסיכום על מנת להכין את בוגריה לתפקוד מוצלח בחייהם העתידיים, על מערכת החינוך להטמיע בקרב תלמידיה, לצד רכישת ידע בתחומי דעת והקניית ערכים, המייצרים יחד קשת מגוונת של תחומי למידה חיוניים, גם את המיומנויות שיהיו נחוצות להם כבוגרים בחייהם החברתיים, האישיים .2030 בתוכנית חינוךOECD-, ועליהן גם הצביע ה21-והמקצועיים במאה ה ממצאי הביקורת מצביעים על כך, שלצד הכנת מסמכי מדיניות בנושא המיומנויות הנדרשות ותחילת גיבושו של מהלך משרדי להטמעתן, קיימים ליקויים בתחום גיבוש המדיניות בנוגע למיומנויות שיש להקנות לתלמידים באמצעות תוכניות הלימודים. כן קיימים ליקויים בנוגע להשלמת הטמעתן של המיומנויות, לאופן הערכתן, לתיאום התפיסות והפעולות בין גורמי המטה ולהפצתן לגורמי השטח. נוסף על כך, עבודת מטה לגבי מהלך אסטרטגי כלל-משרדי להגדרה ולהטמעה של מיומנויות מוסכמות הנדרשות לתלמידים , עבודה שבמרכזה דמות הבוגר של מערכת החינוך, טרם התגבשה 21-במאה לכדי חוזר מנכ"ל מחייב. ממצאי הביקורת גם מצביעים על פער בין הגמישות הפדגוגית שעליה מצהיר המשרד הניתנת לגורמי השטח - המנהלים ורכזי המקצוע - ובין מידת הגמישות הפדגוגית המוענקת לבתי הספר. עקב כך לדרגי השטח חסרים כלים להקניית סט מיומנויות מוסכמות, אשר בכוחן , ולאפשר את השתלבותם בשוק העבודה 21-להכין את התלמידים למאה ה המשתנה. נוכח ממצאי דוח זה, מומלץ שמשרד החינוך ישלים את גיבושה של מדיניות בקרב 21-כוללת ותוכנית אסטרטגית ייעודית להטמעת מיומנויות המאה ה תלמידי מערכת החינוך. התוכנית האסטרטגית תשמש מסגרת לפעילות מתואמת בנושא זה של כל יחידות המטה הרלוונטיות. עוד מומלץ כי התוכנית תכלול בין השאר את אופן הטמעת המיומנויות בתוכניות הלימודים, בהערכה ובמדידה, את אופן הקניית המיומנויות בחטיבת הביניים ואת האמצעים להרחבת הגמישות הפדגוגית לבתי הספר העל-יסודיים. מתוכנית זו ייגזרו תוכניות לימודים מותאמות, דרכי הערכה שונות של הישגי התלמידים, סדרי הפעלה חדשים, הכשרת צוותי ההוראה וסביבה לימודית פיזית וטכנולוגית התומכת בהקניית מיומנויות. כמו כן, מומלץ כי גיבוש המדיניות האמורה יבוצע בשיתוף פורום עם קשת של בעלי עניין בתחום החינוך, שיבואו מענפי הממשל, התעסוקה והחברה האזרחית, בין באמצעות הקמת מועצת חינוך לאומית ובין דרך פורום אד- הוק רחב לנושא שוק העבודה המשתנה. 160 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ,אשר לחטיבות הביניים, לאור העובדה שחלפו כחמישים שנה מאז הקמתן מומלץ כי משרד החינוך יגבש לשלב חינוך זה מדיניות פדגוגית ברורה וייחודית על פני הרצף החינוכי השש שנתי, המגיע למיצוי בכיתה י"ב. כנגזרת מכך, מומלץ שהמשרד ינצל את היתרונות הגלומים בשלב חינוך זה כדי למנף את הקניית המיומנויות הנדרשות בשלוש שנות לימוד אלו.

תקציר:
 ב71 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה המוכנות לשוק העבודה המשתנה היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה 45 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה תקציר היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה רקע בעשור האחרון מצביעים חוקרים על מגמת שינוי בשוק העבודה בעתיד הקרוב: אומנם הידע וההשכלה הנחוצים משתנים ממקצוע למקצוע, אבל העובדים בשוק העבודה המשתנה יידרשו לפתח ולחזק מיומנויות אישיות ומקצועיות בכל מקצוע שבו יעסקו. הצלחת מדינת ישראל לעמוד באתגרים של שוק העבודה המשתנה תלויה במידה רבה בהיערכות מערכת החינוך לאתגרים אלה, בדגש על הקניית המיומנויות הנחוצות לבוגרי מערכת החינוך (משלב החינוך הקדם-יסודי ועד לתלמידי כיתות י"ב). כאתגר מרכזי של מערכת החינוך נקבעה גם במישור הבין-21-הגדרת מיומנויות המאה ה לאומי - אחת מהמטרות הגלובליות לפיתוח בר קיימא שאימצה העצרת הכללית של האומות קובעת כי יש להבטיח חינוך איכותי ושוויוני ולקדם הזדמנויות למידה 2015-המאוחדות ב לכל החיים. 46 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינהנתוני מפתח 1,835,459 תלמידים למדו במערכת החינוך בכיתות א'-י"ב בשנת הלימודים התש"ף (ספטמבר - אוגוסט 2019 ) ושיעורם2020 . מהאוכלוסייה20% מכלל42%-כ התלמידים לומדים בבתי ספר על- יסודיים (כיתות ז'-י"ב)8 המיומנויות שעל פי מחקרים הן הנחוצות והחיוניות ביותר הן 21-במאה ה חשיבה ביקורתית, יכולת פתרון בעיות, למידה עצמית, הכוונה עצמית, שיתוף פעולה, יצירתיות, ניהול מידע, אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית. במיומנויות אלה התמקד הדוח 57 מספר המיומנויות שצוינו בארבעה מסמכי מדיניות שגיבשו יחידות מטה במשרד החינוך בשנים , 2019 - 2016 מסמכים שלא תורגמו לתוכנית בעלת סדר עדיפויות33 - 29 דירוג ציוני תלמידי ישראל במבחני פיזה 1הבין-לאומיים 2015-שנערכו ב 37 (מבין2018-וב 2OECD-מדינות ה שהשתתפו במבחן) 38% שיעור התלמידים בבתי הספר העל- יסודיים הסבורים שבית הספר אינו מכשיר אותם לחיים ואינו נותן להם כלים שיעזרו להם להשתלב בעתיד בעולם 3העבודה11 - 10 מספר בחינות הבגרות שבהן נדרש תלמיד בישראל להיבחן כדי להיות זכאי לתעודת בגרות. במדינות שונות בעולם שנבדקו עומד מספר הבחינות 5 - 2 על67% שיעור מנהלי בתי הספר העל- יסודיים שציינו בשאלון שהפנה אליהם משרד 4מבקר המדינה כי מוענקת להם גמישות 5פדגוגית במידה בינונית ומטה61% שיעור מנהלי בתי הספר העל-יסודיים שציינו בשאלון משרד מבקר המדינה שלדעתם חטיבת הביניים מקנה לתלמידים את המיומנויות הנדרשות במידה מועטה או בינונית 15 , הבודק את רמת האוריינות של תלמידים בני OECD -) הוא מבחן בין-לאומי של ה PISA( מבחן פיזה 1 .2018 בשלושה תחומים: קריאה, מתמטיקה ומדעים. המבחן נערך אחת לשלוש שנים, והאחרון נערך בשנת מדינות מפותחות ובהן 37 )2020 - - הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי. חברות בו (נכון ל OECD 2 .ארה"ב, בריטניה, גרמניה, צרפת ועוד מבוסס על נתוני דוח אקלים וסביבה פדגוגית לשנה"ל התשע"ט, שערכה הרשות הארצית למדידה והערכה 3 .בחינוך במסגרת הבדיקה הפנה משרד מבקר המדינה שאלון לכלל מנהלי בתי הספר העל-יסודיים בכל המגזרים, 4 מכלל39% - מנהלים (כ 757 מנהלים והשיבו עליו 1,961-בכל המחוזות ובכל סוגי הפיקוח. השאלון נשלח ל המנהלים). "גמישות פדגוגית" היא האפשרות הניתנת על ידי מטה משרד החינוך למוסדות חינוך לקבל החלטות 5 ולפעול באופן עצמאי בסוגיות פדגוגיות כמו תוכנית לימודים, ארגון זמן, ארגון לומדים, שיטות חינוך ודרכי חינוך, הוראה, למידה והערכה ושימוש במשאבי כוח ההוראה לצורך מתן מענה לצרכים המקומיים הייחודיים. 47 המוכנות לשוק העבודה המשתנה היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה| תקצירהמוכנות לשוק העבודה המשתנה היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה| תקצירפעולות הביקורת בחן משרד מבקר המדינה את היערכות משרד 2020 - מרץ 2019 בחודשים ינואר ובהקניית המיומנויות הנדרשות 21-החינוך בהתאמת מערכת החינוך הישראלית למאה ה לתלמידים לקראת שוק העבודה המשתנה. הביקורת התמקדה בשלב החינוך העל- יסודי - בחטיבת הביניים ובחטיבה העליונה. בכלל זה נבדק התהליך לגיבוש מדיניות והתאמת התכנון הפדגוגי להקניית 21-בעניין המיומנויות הנחוצות לתלמיד במאה ה מיומנויות אלו - לרבות שילובן בתוכניות הלימודים, שיטות המדידה וההערכה ומידת הגמישות הפדגוגית המוקנית לבתי הספר. הבדיקות נעשו ביחידות המטה של משרד החינוך ובבתי ספר על-יסודיים ברחבי הארץ. בדיקות השלמה נעשו במכוני מחקר להוראה, לרבות במכון מופ"ת ובמכון סאלד. כמו כן, הבדיקה כללה הליך נרחב של שיתוף הציבור, שבו השתתפו כלל המפקחים המרכזים 11-של תחומי הדעת (מפמ"רים) וקבוצות מיקוד של רכזי מקצועות ושל תלמידים ב מנהלים, והשיבו עליו 1,961-בתי ספר על-יסודיים ממלכתיים. כמו כן, נשלח שאלון ל מכלל המנהלים).39%- מנהלים (כ757 תמונת המצב העולה מן הביקורת מטרת הרפורמה, השפעת רפורמת הלמידה המשמעותית והפקת הלקחים ממנה: ), הייתה להתאים את מערכת 2015 - 2014( שיושמה החל בשנת הלימודים התשע"ה ולהקנות לתלמידים את המיומנויות הדרושות להם בעת הזאת. 21-החינוך למאה ה כחמש שנים מאז החל משרד החינוך ליישם את הרפורמה, סבורים כמחצית מבעלי התפקידים בחינוך העל-יסודי - המפקחים המרכזים (מפמ"רים), מנהלי בתי הספר ורכזי המקצוע בבתי הספר - כי השפעת הרפורמה על קידום הקניית מיומנויות המאה לתלמידי החינוך העל-יסודי לא הייתה רבה. נמצא כי מאז יישום הרפורמה ועד 21-ה סיום הביקורת הנוכחית לא ערך המשרד תהליך הפקת לקחים שיטתי ומקיף מתהליך היישום לצורך גיבוש מדיניות המשכית להקניית המיומנויות. גיבשו 2019 - 2016 בשנים:21-תוכנית משרדית כוללת להקניית מיומנויות המאה ה יחידות מטה שונות במשרד החינוך מסמכי מדיניות להקניית מיומנויות לתלמידי מערכת החינוך. המסמכים הצביעו על מיומנויות נדרשות רבות ושונות, ולמעשה "דיברו בשפות שונות", ללא תיאום ביניהם. כמו כן, המשרד לא עשה שימוש במסמכים אלה לצורך גיבוש תוכנית כוללת להקניית המיומנויות המכילה יעדים, סדרי עדיפות, אמצעים ולוחות זמנים. עבודת מטה למהלך אסטרטגי כלל משרדי להגדרה ולהטמעה , שבמרכזה דמות הבוגר של 21-של מיומנויות מוסכמות הנדרשות לתלמידים במאה ה וטרם עוגנה בחוזר מנכ"ל.2020 מערכת החינוך טרם הסתיימה באמצע אוקטובר 48 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה נמצא כי בגיבוש מסמךשיתוף גורמים חוץ-משרדיים בתהליך השינוי האסטרטגי: פדגוגיה מוטת עתיד שותפו גורמי מקצוע חוץ-משרדיים, ובגיבוש התוכנית האסטרטגית שותפו כלל יחידות המטה במשרד החינוך. עם זאת, בגיבוש מסמכי המדיניות לא שותפו נציגים ממשרדי ממשלה, ממערכת ההשכלה הגבוהה או מגופים סטטוטוריים בעלי השפעה על שוק העבודה, ולפיכך גם על המיומנויות שיידרשו בו. לעיתים אף לא שותפו בכך בעלי עניין מרכזיים ממטה המשרד. המזכירות הפדגוגית מיפוי תוכניות הלימודים לצורך בחינת היקף המיומנויות בהן: מיפתה את תוכניות הלימודים כדי לבדוק באיזו מידה הוטמעו בהן המיומנויות. המיפוי , אך נערך על מספר מועט של תוכניות לימודים OECD-התבצע בהתאם להנחיית ה ובחטיבות הביניים בלבד, ללא התייחסות לכל מקצועות החובה, ללא התייחסות לתוכניות הלימודים של החטיבה העליונה וללא שיתוף המפמ"רים בביצועו. מיפוי נפרד מהם ציינו כי לא מיפו את תוכניות הלימודים 58% נערך גם על ידי המפמ"רים, אבל מהם ציינו כי לא מיפו את תוכניות הלימודים של החטיבה 36%-של חטיבות הביניים, ו העליונה. בשל כך, תמונת המצב שגיבש משרד החינוך לגבי היקף המיומנויות בתוכניות הלימודים לוקה בחסר. אף שחלפו מועד עדכון תוכניות הלימודים והתאמתן לרפורמת הלמידה המשמעותית: יותר מחמש שנים מאז החלה רפורמת הלמידה המשמעותית, כמחצית מתוכניות הלימודים לא עודכנו, ולא שולבו בהן עקרונות הלמידה המשמעותית. על פי נתוני תוכניות הלימודים לחטיבת הביניים ולחטיבה העליונה 82 מתוך42 ,2020 פברואר ) אושרו לפני יותר מעשור ולא עודכנו מאז.51%-(כ אף הטמעה ובחינה של מיומנויות במסגרת ההערכה והמדידה של התלמידים: שהמבחנים הבין-לאומיים החלו לשנות את פניהם ולשים את עיקר הדגש על הערכה של מיומנויות ופחות על הערכת ידע, בחינות הבגרות בכתב בישראל (שמשקלן כיום 21- מהציון הסופי של התלמידים) כמעט אינן מתייחסות למיומנויות המאה ה49% -כ ואינן בוחנות אותן. בחינות 11 עד10- ריבוי הבחינות בישראל (כהיקף בחינות הבגרות במדינת ישראל: במדינות שונות בעולם) מייצר מערכת המקשה על בתיה"ס לתת עדיפות 5 עד2 לעומת ולהשקיע בהקניית המיומנויות הנדרשות לתלמידים. ההערכות החלופיות, שמטרתן להחליף חלק מבחינות הבגרות בכתב, מלוות בחסמים רבים, ועל כן אינן מאפשרות ללמוד על שליטתם של בוגרי המערכת במיומנויות החשובות להשתלבותם בשוק העבודה המשתנה. מהמנהלים 67% - מידת הגמישות המוענקת לבתי הספר נמוכהגמישות פדגוגית: שהשיבו על השאלון ציינו כי מוענקת להם גמישות פדגוגית במידה בינונית ומטה; בתחומים שבהם לראיית המנהלים הגדלת הגמישות תתרום במידה הרבה ביותר להקניית המיומנויות, מוענקת גמישות נמוכה במיוחד. ממנהלי בתי הספר 18% רקתפקיד חטיבת הביניים ויכולותיה בהקניית המיומנויות: העל-יסודיים סבורים שהמטרה העיקרית שמשרד החינוך מועיד לחטיבות הביניים היא ממנהלי בתי הספר העל-יסודיים סבורים שבפועל 61%-הקניית מיומנויות לתלמידיהן, ו 49 המוכנות לשוק העבודה המשתנה היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה| תקצירהמוכנות לשוק העבודה המשתנה היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה| תקציר חטיבות הביניים מקנות את המיומנויות הנדרשות במידה מועטה או בינונית בלבד. אף , 21-שהמשרד החל לפעול להתאמת דפוסי ההוראה והלימוד בחטיבות הביניים למאה ה ובכלל זה הקניה של מיומנויות, ריבוי מקצועות הלימוד ועומס הבחינות בחטיבה העליונה משפיע על היכולת להקנות לתלמידי חטיבות הביניים את המיומנויות הנדרשות. התניע משרד החינוך 2019 : ביוליתחילת גיבוש מדיניות משרדית להקניית מיומנויות ולקביעת לוחות זמנים לשילובן 21-מהלך להגדרת המיומנויות הנדרשות לתלמידים במאה ה בתוכניות הלימודים ובהכשרה המקצועית למורים. שילוב שאלות עמ"ר (ערכים, מעורבות ורלוונטיות) ושאלות חשיבה שינוי בבחינות הבגרות: בבחינות הבגרות הוא צעד מבורך, שמבקש לתת ביטוי למיומנות שמתבססת 6 מסדר גבוה על הבנה מעמיקה של תחומי הידע והחשיבה. צעד זה מלמד על הפוטנציאל הגלום בשימוש בהערכה החיצונית כמצפן למערכת החינוך ועשוי לתרום להקניית המיומנויות החיוניות לאורך הלמידה. עיקרי המלצות הביקורת מומלץ כי משרד החינוך יבצע גיבוש תוכנית משרדית כוללת להקניית המיומנויות: תהליך סדור של הפקת לקחים מקיפה מיישום רפורמת הלמידה המשמעותית. כמו כן, מומלץ שהמשרד ישלים את גיבושה של התוכנית הכוללת להקניית המיומנויות הנדרשות לתלמידי מערכת החינוך, תוך שימוש בממצאי הפקת לקחים מיישום הרפורמה ובשיתוף גופים חוץ-משרדיים רלוונטיים בתחומי החינוך, הממשל, התעסוקה והחברה האזרחית - בין באמצעות הקמת מועצת חינוך לאומית ובין באמצעות פורום אד-הוק לנושא שוק העבודה המשתנה. מומלץ כי יעגנה במסמך משרדי מחייב כגון חוזר מנכ"ל שיופץ ויבהיר לכלל גורמי השטח את המיומנויות הנדרשות לתלמידים, ובה בעת יסנכרן ויבהיר את מעמדם של מסמכי המדיניות שהכינו יחידות המטה בשנים האחרונות בעניין המיומנויות הנדרשות. מומלץ כי המזכירות הפדגוגית מיפוי לתוכניות הלימודים והטמעת מיומנויות במסגרתן: של משרד החינוך תשקול להרחיב את מהלך מיפוי תוכניות הלימודים למהלך מערכתי כולל, מעמיק ויסודי בכל תוכניות הלימודים (או לכל הפחות בכל מקצועות החובה), , תוך שיתוף המפמ"רים במיפוי. 21-שבמסגרתו תיבחן הופעתן של מיומנויות המאה ה מומלץ שמשרד החינוך שינוי המדידה וההערכה לשם שיפור הקניית המיומנויות: במתכונת הנוכחית של בחינות הבגרות, 21-יבחן את שילובן של מיומנויות המאה ה וייתן דעתו לריבוי הבחינות ולהשפעת עומס זה על המערכת כולה. מומלץ שייוועץ בעניין זה עם גורמים רלוונטיים מתחומי החינוך וההשכלה, הממשל, התעסוקה והחברה האזרחית. על פי הגדרת משרד החינוך, החשיבה מסדר גבוה היא חשיבה המקנה מיומנויות של פתרון בעיות, ניתוח 6 .מידע וחשיבה ביקורתית 50 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מומלץ כי משרד החינוךהגברת הגמישות הפדגוגית לשם שיפור הקניית המיומנויות: יפעל להרחבת הגמישות הפדגוגית בהתאם למדיניותו, בהיקף הנדרש ובתחומים הנדרשים, באופן שיוכל לשפר את הקניית המיומנויות לתלמידים. לצד היוזמה החיובית הגדרת תפקיד חטיבת הביניים בדגש על הקניית מיומנויות: של משרד החינוך, בהובלת המזכירות הפדגוגית והמינהל הפדגוגי, לשינוי דגשי הלימוד , מומלץ ששני הגופים ישלימו 21-ודפוסי הלימוד בחטיבות הביניים ולהתאמתן למאה ה גיבוש של מדיניות בנוגע לתפקיד העדכני והייחודי של חטיבות הביניים במערכת החינוך, תוך מתן דגש להקניית המיומנויות הנדרשות לתלמידיהן. התפלגות בתי הספר לפי ממוצע מספר מבחני הבגרות 2019 - 2017 ,לתלמיד על פי נתוני אגף הבחינות במשרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה. הקו השחור מייצג את מספר הבחינות המינימלי הנדרש לשם קבלת תעודת בגרות (נתוני האחוזים מעוגלים). 51 המוכנות לשוק העבודה המשתנה היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה| תקצירהמוכנות לשוק העבודה המשתנה היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה| תקצירסיכום כדי להכין את בוגריה לתפקוד מוצלח בחייהם העתידיים, על מערכת החינוך להטמיע בקרב תלמידיה, לצד ידע בתחומי הדעת השונים וערכים, גם את המיומנויות שיהיו נחוצות להם . הדבר מקבל משנה תוקף לאור 21-כבוגרים בחייהם החברתיים, האישיים והמקצועיים במאה ה חשיבותו של הנושא והירתמותן של מערכות חינוך ברחבי העולם להטמעת מיומנויות אלה. ממצאי הדוח מצביעים כי לצד הכנת מסמכי מדיניות בנושא המיומנויות הנדרשות ותחילת גיבושו של מהלך משרדי להטמעתן, קיימים ליקויים בתחום התכנון והמדיניות וכן בביצוע האופרטיבי בהטמעת המיומנויות בתוכניות הלימודים, בדרכי ההערכה והמדידה ובמידת הגמישות הפדגוגית המוענקת לבתי הספר, באופן שמקשה על בתי הספר להקנות לתלמידים .21-את המיומנויות הנדרשות למאה ה מומלץ כי משרד החינוך יגבש מדיניות כוללת ותוכנית אסטרטגית ייעודית להטמעת מיומנויות בקרב תלמידי מערכת החינוך. על התוכנית האסטרטגית לשמש מסגרת לפעילות 21-המאה ה מתואמת בנושא זה של כל יחידות המטה הרלוונטיות, ולכלול בין השאר את אופן ההטמעה של המיומנויות בתוכניות הלימודים, בהערכה ובמדידה, את אופן הקניית המיומנויות בחטיבת הביניים ואת האמצעים להרחבת הגמישות הפדגוגית בבתי הספר העל-יסודיים. היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה53 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה