מינהל הכנסת/בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת

 ♦ . 1316 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 מבוא .לפי חוק-יסוד: הכנסת, כנסת חדשה בוחרת את יושב ראש הכנסת מבין חבריה. יו"ר הכנסת נבחר לכל ימי כהונתה והוא מנהל את ענייניה ומייצג אותה. 1. בשנים 1996 -2009 :כיהנו בכנסת יושבי הראש האלה .תקופת כהונה יו"ר הכנסת .1996 -1999 ח"כ דן תיכון .1999 -2003 ח"כ אברהם בורג .2003 -2006 ח"כ ראובן ריבלין .2006 -2009 ח"כ דליה איציק .2009- ח"כ ראובן ריבלין 2. יו"ר הכנסת וסגניו2 ממנים את מזכיר הכנסת. מר שמואל יעקובסון היה מזכיר הכנסת עד שנת 1996 ; מר אריה האן מילא את התפקיד בשנים 1997 -2007 , ומשנת 2007 מכהן בתפקיד זה מר איל ינון, שבאפריל 2010 .מונה לתפקיד יועץ משפטי לכנסת 3. עד יוני 2006 היה מזכיר הכנסת אחראי לניהול הכנסת ולהבטחת פעילותה התקינה מהבחינה הפרלמנטרית ומהבחינה המינהלית. ביוני 2006 , לראשונה בתולדות הכנסת, החליטה יו"ר הכנסת ה -17 , ח"כ דליה איציק, למנות לכנסת מנכ"ל שיהיה אחראי לפעילותה המינהלית, והמזכיר נותר אחראי לפעילותה הפרלמנטרית בלבד. ועדת הכספים של הכנסת אישרה פה אחד את מינויו של מר אבי בלשניקוב לתפקיד מנכ"ל הכנסת ה -17 (להלן- המנכ"ל דאז). לאחר כינון הכנסת ה-18 באפריל 2009 החליט יו"ר הכנסת ה-18 , ח"כ ראובן ריבלין להשאיר את הפיצול על כנו, ובאישור ועדת הכספים מינה את עו"ד דן לנדאו למנכ"ל. 4. לכנסת מנגנון מינהל עצמאי (להלן - מינהל הכנסת או הכנסת), שנועד להבטיח את אי- תלותה ברשות המבצעת. מינהל הכנסת אחראי להעמיד לרשות חבריה את השירותים ואת המשאבים הנחוצים להם לשם מילוי תפקידיהם. היחידות העיקריות במינהל הכנסת הן הלשכה המשפטית, החשבות, אגף משאבי אנוש, אגף משאבים חומריים, מחלקת אחזקה ומשק, מחלקת הפרוטוקולים, מחלקת הסדרנים ומרכז המחקר והמידע. מינהל הכנסת אינו כפוף למנגנוני בקרה ממשלתיים. כך למשל, חשב הכנסת, היועץ המשפטי לכנסת וראש האגף למשאבי אנוש בכנסת אינם כפופים, בהתאמה, לחשב הכללי במשרד האוצר, ליועץ המשפטי לממשלה ולנציב שירות המדינה. בפועל, לכנסת ניתנו אפוא סמכויות עצמאיות במגוון תחומים. עם זאת, ככלל היא פועלת בהתאם להוראות תקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר), לתקנון כספים ומשק של החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - התכ"ם) ולהנחיות היועץ המשפטי לממשלה, בשינויים הרלוונטיים. .5 בשנת 20043 פרסם מבקר המדינה ממצאים הקשורים לניהול כוח האדם בכנסת, להקמת מרכז מחקר ומידע ולבחירת שיטת המימון לבניית אגף קדמה בכנסת. בשנת 20074 פרסם .__________________ . 2 חוק מינוי מזכיר הכנסת, התשכ"ח- 1968. 3 מבקר המדינה, דוח על סוגיות במינהל הכנסת , 2004. 4 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 57 ב( 2007 '), עמ3. הכנסת 1317 . מבקר המדינה ממצאים בעניין התקשרויות של מינהל הכנסת עם יועצים שונים ובעניין ניהול כוח האדם בכנסת. .פרטים על התלונה .1. ב- 3.3.09 התקבלה בלשכת מבקר המדינה תלונה בנושא "אי סדרים בארגון" שהתייחסה למינהל הכנסת (להלן - התלונה). המתלונן הוא מר אריה שרבף, מנהל בנא"ם (בינוי אחזקה ומשק) לשעבר, שבמועד הגשת התלונה היה ראש אגף משאבים חומריים (להלן - מנהל בנא"ם או ראש אגף משאבים חומריים או המתלונן). התלונה התייחסה, בין השאר לתקופת כהונתו של מר בלשניקוב כמנכ"ל הכנסת. התלונה נשאה אמנם את התאריך 5.2.09 , אולם היא נשלחה רק כחודש ימים לאחר התאריך הזה. ב- 8.3.09 הועברה התלונה לחטיבה המופקדת על הביקורת בכנסת, וזו העבירה אותה למחרת היום - ב- 9.3.09 - .לאגף המטפל במינהל הכנסת, והוא בחן את אופן הטיפול בה ב- 16.3.09 אישרה ועדת הכספים של הכנסת, פה אחד את הבקשה למנות את מר בלשניקוב לתפקיד מנכ"ל משרד מבקר המדינה. מר בלשניקוב הודיע לוועדה שהוא מבקש לסיים את תפקידו כמנכ"ל הכנסת, ומאותו מועד החל לכהן בתפקיד מנכ"ל משרד מבקר המדינה. 2. בחודשים מרס-דצמבר 2009 בדק משרד מבקר המדינה את התלונה, שכללה17 סעיפים העוסקים בעניינים מינהליים שונים בכנסת, וביניהם: התקשרויות, רכש ודירת השרד של יו"ר הכנסת ה-17 ח"כ דליה איציק. הבדיקה נעשתה במינהל הכנסת, בין היתר ביחידות האלה: אגף משאבי אנוש, יחידת הביקורת הפנימית, לשכת היועצת המשפטית, החשבות, אגף משאבים חומריים ומחלקת תחזוקה. בדיקות השלמה נעשו בנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם), במשרד האוצר (במינהלת הגמלאות ובמטה השכר בחשב הכללי) ובחברה שהועסקה בפיקוח על הבנייה בכנסת. נוכח רגישות הנושא, הורה מבקר המדינה לבדוק את התלונה ולהרחיב את הבדיקה. 3. בסיום בדיקת התלונה נשלחה טיוטת דוח ל -45 נמענים שהוזכרו בה, ותשובותיהם התקבלו עד סוף דצמבר 2009 . לאחר קבלת התייחסותם הגיש צוות הבדיקה למבקר המדינה גרסה כמעט סופית של הדוח. מבקר המדינה קיים שיחת סיכום עם צוות הבדיקה, ולאחריה נפגש מבקר המדינה ב- 8.2.10 עם המתלונן. הפגישה התקיימה בהשתתפות היועצת המשפטית למשרד מבקר המדינה. השלמת הבדיקה דרשה זמן עקב הצורך לאפשר ולמצות את זכות התגובה של כלל הגורמים הנוגעים לדוח זה, ולקיים הליכי בקרה נאותים והוגנ ים באשר לממצאי הדוח. 4. בדיקת17 סעיפי התלונה העלתה שב-12 סעיפים לא נמצא ממש או לא נמצאו ראיות המצביעות על אי-סדרים במינהל הכנסת; בחמישה סעיפים נמצאו ליקויים בעבודת המינהל. 5. במהלך הבדיקה העלה המתלונן חשש, שלא נכלל בתלונתו, כי מצאי המתנות שהתקבלו בכנסת חסר. משרד מבקר המדינה בדק אפוא גם את מצאי המתנות בכנסת לפי רשימת המלאי בקטלוג הכנסת. בסופו של דבר אותרו כל המתנות פרט לאחת (ספר בכריכת עור). 6. במהלך ברור התלונה על מינהל הכנסת עלה כי המתלונן היה שותף, מתוקף תפקידו הבכיר, בתהליכי קבלת ההחלטות ובביצוע חלק ניכ ר מהעניינים עליהם התריע, והוא לא התלונן ב"זמן אמת". 1318 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 תנאי פרישה לעובד בכיר לשעבר בכנסת .אחד מסעיפי התלונה עסק בעובד בכיר לשעבר בכנסת (להלן - העובד הבכיר), שלדברי המתלונן, "אולץ לפרוש מן הכנסת". התלונה אינה מפרטת את מהות הליקוי. משרד מבקר המדינה מצא לנכון לבדוק את נסיבות פרישתו של העובד הבכיר מהכנסת ואת תנאי הפרישה שהוענקו לו, ולהלן הממצאים: יציאת העובד הבכיר לחופשה ללא תשלום העובד הבכיר החל לעבוד בכנסת בשנת 1990 . חילוקי דעות בינו לבין מינהל הכנסת לגבי איכות תפקודו, הביאו את העובד הבכיר לפנות לכנסת בהצעה שיצא לחל"ת (חופשה ללא תשלום), והכנסת קיבלה את הצעתו. 1. ב- 1.3.00 חתמה הכנסת על הסכם עם העובד הבכיר ולפיו "בתום החופשה השנתית תאשר הכנסת לעובד חופשה ללא תשלום, בהתאם להוראות התקשי"ר, לתקופה של שנה אחת ותאריך חופשה זו מדי פעם, לפי בקשת העובד, עד לתקופה מקסימ אלית של ארבע שנים" (להלן - הסכם החל"ת). בחודשים מרס-יוני 2000 שהה העובד הבכיר בחופשה שנתית על חשבון ימי החופשה שעמדו לרשותו. מיולי אותה שנה הוא החל בחל"ת, שלפי ההסכם אמורה הייתה להסתיים לכל המאוחר ב- 30.6.04. 2. לפי הוראות התקשי"ר 5 עובד רשאי לבקש שתקופת החל"ת תיחשב כתקופת שירות לצורך גמלאות או פיצויי פיטורין בתנאי שהוא ישלם לאוצר המדינה תשלומים חודשיים של 18.5% .מהמשכורות שהיו מגיעות לו אלמלא נעדר מעבודתו משרד מבקר המדינה העלה שמינהל הכנסת פעל בניגוד להוראות התקשי"ר: בהסכם החל"ת התחייבה הכנסת, ולא העובד, לשלם את מלוא עלות הרכישה של זכויות הגמלה של העובד הבכיר - 18.5% ממשכורות העובד; בתקשי"ר נקבע כי תקופת חל"ת היא ברגיל עד שנתיים וניתן להאריכה במקרים חריגים עד שלוש שנים בסך הכול6 .. נמצא שבהסכם החל"ת נקבע שניתן להאריכה עד ארבע שנים הסכם הפרישה 1. ביולי 2005 ביקש העובד הבכיר לחזור לעבודה בכנסת, אולם לא נמצא לו תפקיד מתאים. לפיכך נחתם בספטמבר 2005 הסכם הפרישה בין הכנסת לבין העובד הבכיר (להלן- הסכם הפרישה). בהסכם אישרה לו הכנסת, בין היתר, חופשת פרישה מיוחדת (תשלומים בגין תקופת הסתגלות) למשך שנה - מ- 1.10.05 עד 30.9.06 - שבמהלכה שולמה לו משכורת .__________________ . 5 אישור חופשה ללא משכורת- 33.461 . 6 /הודעה נז17. הכנסת 1319 .חודשית לרבות כל התוספות שמקבלים עובדי הכנסת7 , ובסופה פרש לגמלאות. תקופת חופשת הפרישה הובאה בחשבון לצורך צבירת זכויות לגמלאות וותק. באוגוסט 2005 פנה יו"ר הכנסת ה-16 אל נציב שירות המדינה בבקשה להגדיל את תקופת שירותו של העובד הבכיר כך שקצבתו החודשית תוגדל ב-6% ,. על פי הסמכות המסורה בידו אישר נציב שירות המדינה הגדלה זו. בהסכם הפרישה נקבע שהעובד הבכיר יהיה זכאי לתשלום קצבת גמלאות בשיעור של 42%, מהם 20% בעבור עשר השנים שבהן עבד בפועל בכנסת ועוד6% בגין עבודה במקומות אחרים בשירות המדינה. יתר 16 :אחוזי הגמלה נקבעו באופן הבא 6% ;בגין הגדלת תקופת השירות שאישר נציב שירות המדינה8% עבור תקופת שהותו בחל"ת; ו-2% .בגין התקופה שבה שהה בחופשת ההסתגלות בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 הסביר היועץ המשפטי למינהל הכנסת דאז כי הענקת הטבות פרישה מקובלת זה שנים רבות בשירות המדינה, והוסיף כי "נציבות שירות המדינה הייתה צד להסכם הפרישה ותנאיו נקבעו בהסכמתו המפורשת של נציב שירות המדינה". 2. בהסכם החל"ת נקבע שהעובד הבכיר יוכל לפרוש לגמלאות במסגרת ההסדר לעידוד פרישה מוקדמת שיהיה נהוג בכנסת ולפי תנאי הגדלת שיעור הקצבה והקידום בדרגה החלים על פורש שגילו 40 עד42 . מממצאי הביקורת עולה שהעובד הבכיר פרש מהכנסת בתנאים מועדפים בהיותו בן 44 , ולא כפי שנקב ע בהסכם החל"ת. 3. בדצמבר 2005 הודיע יו"ר הכנסת ה-16 לעובד הבכיר כי אישר את פיטוריו החל מ- 30.9.06 ., ואילו בהסכם הפרישה נכתב כי העובד הבכיר ביקש לפרוש מעבודתו הודעתו של יו"ר הכנסת על פיטורי העובד הבכיר הכשירו את מתן תשלום הגמלה מיד בתום חופשת ההסתגלות, ללא המתנה עד גיל הפרישה8 . משרד מבקר המדינה בדק בכמה הסתכמה ההתחייבות הכספית של הכנסת לתשלום הגמלה של העובד הבכיר לתקופה של כ-23 שנים (מגיל44 - הגיל שבו פרש- ועד גיל הפרישה). לפי חישוב 9 שעשה מטה השכר באגף החשב הכללי שבמשרד האוצר, לבקשת משרד מבקר המדינה, סכום ההתחייבות האמורה היה כ -1.6 מיליון ש"ח. התוספת בגין הגדלת תקופת שירותו של העובד הבכיר הייתה כ- 478,000 ש"ח. בסך הכול הייתה העלות שהעמיסה הכנסת על תקציב המדינה כ-2.1 מיליון ש"ח. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שהכנסת נקטה את כל האמצעים כדי להרחיק את העובד הבכיר מעבודתו, בלא ששמה לנגד עיניה את חובתה כנאמנה לכספי ציבור. הכנסת אישרה לעובד הבכיר תנאי פרישה מופרזים, שעלו למעלה משני מיליון ש"ח. .__________________ . 7 תוספת פרלמנטרית, תוספת איזון ותוספת התייעלות. 8 , התש"ל]נוסח משולב[ )בהתאם לחוק שירות המדינה (גימלאות- 1970 , הקובע כי עובד שפוטר לאחר עשר שנות שירות והוא בגיל 40 .או יותר, תשולם לו הקצבה מיד עם פרישתו 9 החישוב נעשה לפי שיעור הריבית הנהוג במשרד האוצר להיווןגמלאות - 3.43% . 1320 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 .הביקורת הפנימית בכנסת .באחד מסעיפי התלונה טען המתלונן שלאחר פרישת המבקר הפנימי הקודם של הכנסת לא מונה מבקר פנימי חדש במשך יותר משנה וחצי. בדיקת תלונה זו הורחבה להיבטים נוספים, ולהלן הממצאים: בחירת מבקר פנימי לכנסת חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק הביקורת הפנימית), מחייב קיום ביקורת פנימית בכל גוף ציבורי. הכנסת היא גוף ציבורי כהגדרתו בחוק הביקורת הפנימית ולפיכך היא מחויבת במבקר פנימי. עד אוקטובר 2000 .כיהן בתפקיד מבקר פנימי עובד שהועסק בהיקף של שני שלישים משרה בספטמבר 2000 ., כחודש לפני פרישתו לגמלאות, פרסמה הכנסת מכרז פנימי לאיוש המשרה עובד בגזברות הכנסת, רואה חשבון בהשכלתו, הציע את מועמדותו, אך היא נפסלה בנימוק שאין לו ניסיון ולכן הוא אינו עומד בדרישות המכרז. עקב כך החל מנהל מחלקת משאבי אנוש דאז באיתור מועמדים מחוץ לכנסת. שני מועמדים זומנו להופיע לפני ועדת קבלה בינואר 2001 .; הוועדה בחרה באחד המועמדים אולם בסופו של דבר הוא החליט שלא לעבוד בכנסת בפברואר 2001 .פרסם מינהל הכנסת מכרז חיצוני למשרת המבקר הפנימי במשרה מלאה למכרז ניגשו 60 מועמדים, וביולי 2001 , לאחר מיון ומבחנים, זימן מינהל הכנסת שבעה מהם לוועדת בוחנים. הוועדה בחרה לתפקיד את הגב' גילה רוטשילד, והיא החלה למלאו באוקטובר אותה שנה. יוצא אפוא, שבמשך 11 חודשים, אוקטובר 2000- ספטמבר 2001 ,לא היה למינהל הכנסת מבקר פנימי. עבודת הביקורת הפנימית טענות המתלונן בעניין הביקורת הפנימית נגעו גם להיעדר פעולות ביקורת בכנסת בתקופה בה לא אוישה משרת מבקר הפנים. משרד מבקר המדינה מצא לנכון לבחון את עבודת הביקורת הפנימית בכנסת לאחר איוש המשרה. 1. לפי חוק הביקורת הפנימית, הממונה על המבקר הפנימי במשרד ממשלתי יהיה השר הממונה על המשרד או מנכ"ל המשרד. בכנסת, עד יוני 2006 היה יו"ר הכנסת או מזכיר הכנסת ממונה על המבקר הפנימי. לאחר מינוי מנכ"ל לכנסת נקבע שהוא יהיה אחראי ליחידת הביקורת הפנימית. חוק הביקורת הפנימית קובע כי על המבקר הפנימי להגיש לאישור הממונה "הצעה לתכנית עבודה שנתית או תקופתית והממונה יאשר אותה בשינויים הנראים לו". הכנסת 1321 . לבקשת משרד מבקר המדינה, העבירה לו המבקרת הפנימית של הכנסת את תכניות העבודה שהכינה לשנים 2008- 2005 , כשהן מאושרות על ידי הממונה10 . מממצאי הביקורת עולה שכל אחת מתכניות העבודה השנתיות שהכינה המבקרת הפנימית כללה שבעה עד שמונה נושאי ביקורת, אולם בפועל כמעט לא פורסמו דוחות ביקורת. עוד נמצא שהממונים על המבקרת הפנימית - יו"ר הכנסת ה-16 ולאחר מכן המנכ"ל דאז - לא דרשו הסברים לאי -יישום התכניות, לא פעלו די על מנת להביא לשינוי מצב זה, ולחלופין לא התאימו את תכניות העבודה ליכולת של המבקרת הפנימית ליישמן. בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסרה המבקרת הפנימית כי היא לא ביצעה את תכניות העבודה בין היתר מהסיבות הבאות: היא טיפלה בנושאים שעלה צורך לבדקם בזמן אמת ובבדיקות יזומות שהטילו עליה יו"ר הכנסת והמנכ"ל; בחלק מהדוחות שהיא החלה בהכנתם תוקנו הליקויים במהלך העבודה ולא היה טעם בהשקעה נוספת לשם הכנת דוח סופי, שתהיה "בזבוז משאבים ועבודה לריק". המבקרת הפנימית הוסיפה כי "הכנסת שינויים בתכנית העבודה והטלת מטלות חדשות של בדיקת נושאים נוספים, שבאו במקום נושאים אחרים שנכללו לראשונה בתכנית העבודה, בוצעו בהוראה או באישור של הממונה על פי חוק". עוד מסרה שהמנכ"ל דאז אישר את תכניות העבודה שבהן "ביצוע התוכנית מותנה בקבלת סיוע מקצועי... לפיכך, בהיעדר סיוע כלשהו מקצועי ו/או טכני, ביצוע ביקורת בהיקף נרחב ממה שבוצע בפועל על ידי המבקרת לא היה אפשרי בעליל" (בעניין סיוע מקצועי וטכני ליחידת הביקורת הפנימית ראו בהמשך). בתשובה נוספת מאפריל 2010 הוסיפה המבקרת הפנימית, כי "תוכניות העבודה אושרו על ידי הממונה דאז בהתניה.... 'ביצוע התוכנית מותנה בקבלת סיוע מקצועי'... לפיכך משלא התקיים התנאי ההכרחי לביצוע תוכניות העבודה רחבות ההיקף, לא ניתן היה לעמוד בביצוען" (ההדגשות במקור). המנכ"ל דאז - מר אבי בלשניקוב, ומזכיר הכנסת דאז - מר אריה האן, ציינו בפני משרד מבקר המדינה, כי הם הביעו בפני המבקרת הפנימית את אי-שביעות רצונם מתפוקתה. כאמור, תכניות העבודה השנתיות של יחידת הביקורת הפנימית בכנסת כמעט לא בוצעו. יושבי ראש הכנסת, המזכיר דאז והמנכ"ל דאז לא פעלו די על מנת להביא לשינוי מצב זה, ותחת זאת נעשו בדרך כלל בדיקות נקודתיות ומצומצמות. מדובר בליקוי חמור ומתמשך שאין לו מקום בגוף ציבורי. סיוע מקצועי וטכני ליחידת הביקורת הפנימית 1. כאמור לעיל, אישור תכניות העבודה הותנה בקבלת סיוע מקצועי וטכני. לדברי המבקרת הפנימית ההתניה נועדה לאפשר לה לעשות את עבודתה כהלכה וכדי לעמוד בדרישות האתיקה המקצועית. יצוין שב - 24.7.01 , לאחר שנבחרה במכרז ולפני כניסתה לתפקיד, התקיימה בלשכת מזכיר הכנסת דאז, פגישה בהשתתפות נשיא לשכת המבקרים הפנימיים, סגניתו ומנכ"ל הלשכה. מטרת הפגישה הייתה, כפי שנכתב ב"סיכום הדיון", להבטיח "קיום תנאים .__________________ . 10 בשנים 2005 -2006 ,הגישה המבקרת הפנימית את תכניות העבודה לאישור יו"ר הכנסת דאז ובשנים 2007 -2009 .היא הגישה אותן לאישור מנכ"ל הכנסת דאז 1322 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 ועקרונות נאו תים לביצוע עבודת ביקורת פנימית מקצועית, אפקטיבית, יעילה ובלתי תלויה בכנסת". בפגישה סוכם, בין היתר, כי "ביחידת הביקורת ובכפיפות בלעדית למבקרת, תפעל מזכירה מיומנת ומקצועית במשרה מלאה"; "יוקצה ליחידת הביקורת כבר בתחילת הפעילות עובד ביקורת בעל כישורים מקצועיים"; "ראוי כי יחידת הביקורת תהא בעלת אמצעים וכוח אדם לביצוע מטלות ביקורת ולכן, יועמד לרשות יחידת הביקורת תקציב מתאים לביצוע עבודתה והעסקת כוח אדם ויועצים על פי שיקול דעת המבקרת". מזכיר הכנסת דאז אישר במכתב מ- 25.7.01 למנכ"ל לשכת המבקרים הפנימיים כי הסיכום מקובל עליו "בהסתייגות קלה". בין היתר כתב מזכיר הכנסת דאז: "בעיקרון אני מכיר בצורך להעמיד לרשות המבקרת הפנימית כוח מקצועי מיומן שיסייע לה בעבודתה, אך את ביצוע הדבר אעשה בתיאום עימה. אשר לתקציב שיועמד למבקרת לביצוע מטלות הביקורת, הובהר לה שיעמידו לרשותה כל אמצעי שיידרש לביצוע תפקידה". 2. בינואר 2003 דנה הוועדה למשאבי אנוש בכנסת 11 בבקשתה של המבקרת הפנימית לקבל סיוע בעבודתה. המזכיר דאז של הכנסת אמר בדיון שהיקף המשרה של המבקר הפנימי של הכנסת גדל מהיקף של שני שלישים משרה בתקופתו של המבקר הקודם למשרה מלאה בתקופתה של המבקרת הנוכחית, והוסיף "אין לנו אפשרות להוסיף עובדים אך מצד שני אנחנו לא רוצים לחסום את הביקורת". בתום הדיון לא הגיעה הוועדה להחלטה, ונקבע שהנושא יידון במועד מאוחר יותר. בתשובתו למשרד מבקר המדינה, מנובמבר 2009 , כתב מזכיר הכנסת דאז: "פעלתי להגדלת היקף המשרה של המבקר הפנימי משני שלישים משרה למשרה מלאה, והעמדתי לרשות הביקורת ה פנימית את מלוא הסיוע אשר לדעתי היה דרוש לשם מילוי תפקידה... כאשר ביקשה המבקרת הפנימית סיוע מקצועי חיצוני לשם בדיקת נושא משמר הכנסת, בטענה שאין לה את המומחיות המיוחדת הנדרשת לנושא זה, לא היססתי להעמיד לרשותה סיוע זה, ואישרתי העסקת יועץ חיצוני שיסייע לה". עוד כתב מזכיר הכנסת דאז: "לא הייתי מוכן להיכנע לתכתיביה של המבקרת הפנימית בכל הנוגע לדרישתה להוספת כוח אדם ליחידתה. סברתי, ואני סבור גם כיום, כי עבודת הביקורת הפנימית בכנסת צריכה ויכולה להתבצע על ידי מבקר פנימי אחד, המועסק במשרה מלאה, ואין צורך בניפוח מיותר של יחידת הביקורת... עולה תמונה ברורה של ניסיון מצד המבקרת הפנימית להתנות את עבודת הביקורת בתוספת כוח אדם, ואינני סבור כי יש מקום לתת לגיטימציה לניסיון זה. הכריכה של הליקויים בעבודתה של המבקרת הפנימית עם דרישתה לתוספת כוח אדם... כמו גם ההנחה לפיה אי הוספת כוח אדם חייבה התאמות בתכנית העבודה או קביעת סדרי עדיפויות אחרים בה, עלולים לייצור רושם שגוי, ממנו משתמע כאילו הייתה הצדקה להתניה מעין זו". משרד מבקר המדינה מעיר שתשובתו של מזכיר הכנסת דאז, מר אריה האן, אינה עולה בקנה אחד עם סיכום הפגישה שהתקיימה בלשכתו בהשתתפות נציגי לשכת המבקרים הפנימיים ביולי 2001 , שבו הוא הבהיר שבעיקרון הוא מכיר בצורך להעמיד לרשות המבקרת הפנימית כוח מקצועי מיומן. באפריל 2010 כתב המזכיר דאז למשרד מבקר המדינה, כי סיכום הפגישה שהתקיימה בלשכתו ביום 24.7.01 .נכתב על ידי לשכת המבקרים הפנימיים לדבריו, בפגישה נדונו .__________________ . 11 בעניין זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 57ב ( 2007 '), עמ21. הכנסת 1323 . עניינים רבים הנוגעים לביקורת הפנימית בכנסת, וביניהם, מעמדה, כפיפותה הארגונית וסדרי עבודתה. אחד הנושאים היה כוח האדם שיועמד לרשות המבקרת, "ובעניין זה לא הייתי תמים דעים עם נציג הלשכה. כבר במכתבי מיום 25.7.01 הסתייגתי במפורש מטענת נציגיהלשכה, כאילו סוכם בינינו על תוספת כוח אדם כזה או אחר ליחידת הביקורת". לדבריו, בבדיקות שנערכו בהמשך הדרך הוברר לו כי כבר בעת שלב המכרז שבו זכתה המבקרת הפנימית היא הצהירה כי ביכולתה לבצע את מטלות הביקורת לבדה, ללא צורך בסיוע מקצועי, אם כי לעיתים היא תדרוש סיוע טכני. המזכיר דאז הוסיף, שהוועדה העליונה למשאבי אנוש, שפעלה בכנסת עד שנת 2006 , ושהייתה הגוף המוסמך לדון ולהחליט בענייני כוח אדם בכנסת סברה אף היא, כי אין מקום לתוספת עובדי ביקורת בכנסת, הן בשל הצהרתה של המבקרת, הן בשל היקף הפעילות והתקציב של מינהל הכנסת והן בשל בדיקות השוואתיות שנערכו. משרד מבקר המדינה מעיר, כי לאור תוצרי העבודה של הביקורת הפנימית בכנסת במהלך השנים, הרי שלא ניתן לקבל את התייחסות המזכיר דאז כמענה מספק. על הכנסת היה לבחון במהלך השנים את הגורמים לחולשה של עבודת יחידת הביקורת הפנימית ולנקוט בפעולות ממשיות על מנת להביא לשינוי במצב זה. 3. בדיקת השתלשלות האירועים הקשורים במתן סיוע מקצועי למבקרת הפנימית העלתה שהבעיה לא נפתרה זמן רב, כמפורט להלן: (א) במאי 2004 העמידה ראש אגף משאבי אנוש בכנסת, הגב' מירה פיירשטיין (להלן- ראש האגף), לרשותה של המבקרת הפנימית עובדת בחצי משרה. במרס 2005 עברה העובדת לעבוד ביחידה אחרת בכנסת. (ב) במאי 2005 הודיעה ראש האגף למבקרת הפנימית כי היא מוכנה להקצות לה סיוע חלופי במקום העובדת שפרשה, והמבקרת סירבה להצעה זו. לדברי ראש האגף, הסיבה לדחיית ההצעה הייתה כי "נדרשת הכשרה והתמקצעות בתפקיד הכרוך בעבודת ביקורת, ואינך מוכנה לשוב ולהשקיע את הזמן והמשאבים הדרושים להכשרה זו".]המבקרת הפנימית[ )(ג במשך שנה לא נענו בקשותיה של המבקרת הפנימית לקבלת עובדת למשרדה. ביוני 2006 , עובר לכניסת מנכ"ל הכנסת דאז לתפקידו, פנתה אליו המבקרת וביקשה לה קצות לביקורת הפנימית עובד שיסייע הן בתחום הטכני של ההדפסות והן בעבודת הביקורת ובטיפול בתלונות הציבור. פנייה זו ופניות נוספות שלה ממרס ומאפריל 2007 .לא נענו (ד) במאי 2007 הנחה המנכ"ל דאז את ראש האגף לפרסם לאלתר מכרז לעובד נוסף לביקורת הפנימית, וביוני אותה שנה פרסם מינהל הכנסת מכרז פנימי למשרת "ראש תחום (ביקורת פנימית ותלונות הציבור)". למכרז הציגו מועמדות שניים מעובדי הכנסת: אחת הסירה את מועמדותה כעבור זמן מה, והאחר נפסל בגין אי-עמידה בתנאי הניסיון הנדרש. (ה) באוקטובר 2007 ( פרסם מינהל הכנסת מכרז פנימי נוסףלהלן - המכרז השני) שבו דרישות הסף בתחום הניסיון המקצועי היו נמוכות מאלה שבמכרז הראשון. למכרז השני ניגשה מועמדת יחידה, וועדת הבוחנים שהתכנסה בינואר 2008 החליטה שלא לבחור בה בנימוק שאין לה הכשרה וניסיון בתחום הביקורת הפנימית. (ו) לאחר שלא נמצאו מועמדים מתאימים גם במכרז השני ניתן היה לפרסם מכרז פומבי. בינואר 2008 הודיע המנכ"ל דאז לראש האגף כי יו"ר הכנסת, ח"כ דליה איציק, החליטה כי בשל אילוצי תקציב יש צורך לבחון מחדש את הקצאת המשרות בכנסת ואת סדרי העדיפויות 1324 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 באיושן. לפיכך הוא הורה להקפיא את הליכי המכרז הפומבי למשרת "ראש תחום (ביקורת פנימית ותלונות הציבור)" ולעוד ארבע משרות12 . )(ז במאי 2008 החליט המנכ"ל לאפשר לאייש את המשרה בידי עובד מעובדי הכנסת. שתי עובדות שהציעה ראש האגף למבקרת הפנימית נמצאו לא מתאימות. המבקרת הפנימית מסרה למשרד מבקר המדינה, שמינהל הכנסת ניסה ל כפות עליה שתי עובדות שמראש ניתן היה לדעת שאינן מתאימות לתפקיד. (ח) בספטמבר 2008 הודיע המנכ"ל ש"יש להמשיך בשלב זה בהליכי מכרז לאיוש משרת ראש תחום ביקורת פנימית ותלונות הציבור (בהיקף של חצי משרה במקום משרה מלאה)" (ההדגשה במקור). הואיל וחל שינוי מהותי בהיקף ה משרה, פורסם בנובמבר 2008 מכרז פנימי חדש. למכרז זה ניגשה מועמדת אחת, אולם מאחר שהיא לא עמדה בתנאי הסף של ניסיון בעבודת ביקורת, נפסלה מועמדותה. (ט) בדצמבר 2008 פורסם מכרז פומבי, ואליו ניגשו51 מועמדים. לאחר בדיקות והשלמות נמצאו 29 מועמדים שכישוריהם התאימו ל דרישות הסף של המכרז. בספטמבר 2009 , כשמונה חודשים ממועד פרסום המכרז, התקיימה ועדת בוחנים ונבחרה מועמדת לתפקיד, והיא החלה את עבודתה בנובמבר 2009 . בדצמבר 2009 כתבה המבקרת הפנימית למשרד מבקר המדינה כדלהלן: "לאור ניסיוני רב השנים בביקורת פנימית, ובמיוחד בעבודה בביקורת פנימית עם ממונים רבים ושונים אני מבקשת להודיע כי מעולם לא נתקלתי בהתייחסות כה חריגה למשאבים ולצרכים של הביקורת הפנימית, שבלעדיהם לא ניתן להוציא לפועל בדיקות רבות יותר ממה שבוצעו". בתשובה נוספת מאפריל 2010 כתבה המבקרת הפנימית, כי "כל שבוצע לאורך תק ופה ארוכה היה רצף של מהלכי סרק שנועדו רק 'לאחז עיניים' ולהתיש את המבקרת הפנימית. כל התזכורות שהוצאתי בעניין לא הועילו... כל ההליכים המכרזים שבוצעו על ידי מינהל הכנסת לצורך בחירת עובד נוסף לביקורת הפנימית לא הושלמו באופן שיטתי. כל המכרזים הופסקו ו/או בוטלו והוצאו כל פעם מחדש בתנאים חדשים" (ההדגשות במקור). . . תפקוד הממונים במינהל הכנסת בנוגע לתוספת כוח אדם מקצועי וטכני ליחידת הביקורת הפנימית, בייחוד לאחר שהצורך בתוספת זו הוכר עוד בשנת 2001 , לא שיקף פעולה נחושה ואפקטיבית מצידם להסדרת הנושא. בכך יש כדי לעורר חשש כי הצורך להביא לשינוי בתפקודה של יחידת הביקורת הפנימית בכנסת לא היה בעדיפות גבוהה בקרב הממונים על מינהל הכנסת. לדעת משרד מבקר המדינה, אין לקבל קיום מציאות זו מטעמים ציבוריים וחוקיים. העדר סיוע מקצועי וטכני, כמו גם עריכת בדיקות "בזמן אמת" ובירור תלונות, כפי שמסרה המבקרת הפנימית, אכן יכולים להשפיע על היכולת ליישם את תכניות העבודה שאושרו בכנסת. ואולם, אין להשלים עם מציאות של אי ביצוע גורף של תכניות עבודה שנתיות במשך שנים. לעניין זה מחדלי הטיפול של העומדים בראש מינהל הכנסת תרמו אף הם לתוצאה תפקודית לקויה זו. .__________________ . 12 רשם פרלמנטרי, ממונה על ייצוג הכנסת בערכ אות, יועץ משפטי למינהל ויועץ מדיני ליו"ר הכנסת. הכנסת 1325 . .רכישת כדים וצמחייה .בסעיף נוסף בתלונה כתב המתלונן: "האגף החדש 'קדמה' שנבנה לאחרונה בכנסת - העבודות שבוצעו באגף זה, כגון כדים, עציצים, ריהוט וריצוף - כל מכרז שיצא דרך האגף החדש, יצא במחירים מופרזים". בירור עם המתלונן העלה שכוונתו הייתה לרכישת כדים וצמחייה עבור האגף החדש שנבנה בכנסת (להלן - אגף קדמה). היועץ לשעבר של מבקר המדינה, למאבק בשחיתות הציבורית, פנה לחמישה אדריכלים ומעצבי נוף בבקשה לקבלת הצעת מחיר לחוות דעת מקצועית. ביולי 2009 הזמין משרד מבקר המדינה מהאדריכל שנבחר חוות דעת מקצועית בנושא גינון פנימי באגף קדמה. מחוות הדעת שהגיש האדריכל עלה שהמחיר ששילמה הכנסת עבור הכדים והצמחייה לא היה מופרז. משרד מבקר המדינה בדק את תהליך רכישת הכדים והצמחייה לאגף קדמה, ולהלן הממצאים: .ההתקשרויות להרחבת משכן הכנסת .1. במחצית השנייה של שנות התשעים של המאה העשרים החליט מינהל הכנסת להרחיב את משכן הכנסת, מאחר שהמצב הקיים לא ענה עוד על צורכי הכנסת. מינהל הכנסת פעל בשיתוף מינהלת הקמת קריות הממשלה ובתי המשפט שבמשרד האוצר לתכנון הקמת אגף קדמה בכנסת (להלן - הפרויקט). לשם תיאום בין המינהלת לבין הכנסת הוקמה ועדת היגוי משותפת לשני הגופים והיא פעלה מתחילת 1999 ועד ספטמבר 2000 , עת פורסם המכרז להקמת האגף. השיטה שבחרה ועדת ההיגוי לביצוע הפרויקט היא "שותפות ציבורית -פרטית" מסוג PFI ( private financial initiative ). בשיטה זו מממן גורם פרטי את הקמתה של התשתית הציבורית וכן את הפעלתה ותחזוקתה במשך פרק זמן שנקבע מראש13 . ביולי 2001 בחרה הכנסת במכרז חברת הנדסה (להלן- חברה א') לביצוע הפרויקט וחתמה עמה על חוזה ולפיו לאחר הבנייה תשלם הכנסת לחברה א' במשך 25 שנה כ-13 מיליון ש"ח לשנה, לא כולל תחזוקה. לניהול הפרויקט שכרה חברה א' חברה לניהול פרויקטים (להלן - חברה ב'). האדריכל הראשי של הפרויקט נבחר בידי הכנסת והוא עבד בשיתוף עם אדריכלית פנים. לצורך פיקוח על תהליך הבנייה שכרה הכנסת את שירותיה של חברת ניהול (להלן - חברה ג'); חברה זו שכרה את שירותיה של חברה נוספת (להלן - חברה ד'), כדי שתבצע עבורה את עבודות הפיקוח. חברה ד' מינתה מהנדס לתפקיד מפקח מטעמה (להלן - מהנדס הפיקוח). הכנסת העסיקה בחוזה מיוחד מהנדס מטעמה (להלן - מהנדס הכנסת), שתפקידו היה לייצג אותה ולתאם בינה לבין חברה ג'. מהנדס הכנסת עבד בכפיפות למנהל בנא"ם הוא המתלונן. .__________________ . 13 בעניין זה ראו מבקר המדינה , סוגיות במינהל הכנסת ( 2004 ), בפרק "בחירת שיטת המימון לבניין האגף החדש - 'אגף קדמה'". 1326 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 2. בחוזה שנחתם בין הכנסת לבין חברה א' נכלל "סעיף הֶקצבים" ולפיו, "הקצב הינו סך מחירי היסוד או מחירי העבודות המשוריינים לתחום מסוים, בהעדר יכולת של המזמין להגדיר את החומרים ו/או המוצרים ו/או השירותים הנדרשים באופן חד ערכי במועד היציאה למכרז". להקצב יועד בחוזה סכום של כ-24 מיליון ש"ח לרכישות ולעבודות מיוחדות, ובהן מערכות הקלטה, ציוד מטבחים ומערכות ביטחון, וכן ריהוט וציוד נלווה, שכלל "צמחיית פנים ועציצים". לפי החוזה, לא חויבה חברה א' בקיום מכרזים על פי חוק חובת המכרזים; אך בכל הנוגע להקצב נקבע, שהיא "תפיץ תכניות, מפרטים וכתבי כמויות, של מספר חלופות לעבודה ". ]הכנסת[ המצוינת בהקצב, למספר ספקים/קבלני משנה/נותני שירותים שיאושרו ע"י המזמין ]הכנסת[ כמו כן על חברה א' "לנהל משא ומתן... ולסכם את העבודה בתאום ובאישור המזמין והמשתמש ישותף באופן ]הכנסת[ . המזמיןמלא בכל התהליכים, תועברנה לעיונו כל ההצעות, ושמורה לו הזכות המלאה להחליט בכל שלב ובכל הצעה או חלק ממנה לגבי כל נושא שהוא, והחלטתו היא הקובעת והבלעדית" (ההדגשה במקור). עוד קובע החוזה שלכנסת "שמורה הזכות לבחור בהצעה כלשהי, לדרוש שינויים בהצעות או שלא לבחור בכל הצעה שהיא". .רכישת הכדים והצמחייה לאגף קדמה .הכדים והצמחייה שנרכשו במסגרת ההקצב לאגף קדמה הוצבו בשלושה מקומות: (1 ) בניין חברי הכנסת (להלן - בניין הח"כים); (2 ( ;) בניין הוועדות3 .) מבנה הלשכה המשפטית עלות הרכישה הייתה 369,913 .ש"ח. כל הכדים והצמחייה לאגף קדמה נרכשו מאותו ספק רכישה לבניין חברי הכנסת 1. באוגוסט 2005 פנתה חברה ב' לשלושה ספקים לקבלת הצעות לרכישת כדים וצמחים לבניין הח"כים. העתק מהפנייה נשלח גם למהנדס הכנסת, לחברה ג' ולמהנדס הפיקוח. בספטמבר אותה שנה קי בלה חברה ב' את הצעות הספקים והעבירה אותן למהנדס הפיקוח ולמהנדס הכנסת, ולאחר מכן התקיימה ישיבת משא ומתן עם המציעים בהשתתפות מהנדס הכנסת, מהנדס הפיקוח, נציגת חברה ב' ואדריכלית הפנים. ב- 18.9.05 הודיעה חברה ב' במכתב לספק שנבחר על זכייתו במכרז. ההודעה נשלחה גם למהנדס הכנסת, לחברה ג' ולחברה ד'. בסוף אוקטובר 2005 הושלמה אספקת הצמחייה לבניין הח"כים. עלות רכישת הכדים והצמחים לבניין זה הייתה 142,307 .ש"ח 2. עוד לפני ההודעה על הזכייה במכרז שלח מהנדס הפיקוח למהנדס הכנסת ב- 15.9.05 מזכר שבו רשם כי "לאחר חילוף דעות ביני לדעתי יש טעם לאשר ]אדריכלית הפנים[ נו לבין כקבלן לאספקה והתקנת צמחיית פנים". על המזכר אישר מהנדס הכנסת ]הספק שנבחר[ את כמגיש ההצעה ]ספק שנבחר[, למסור את העבודה ל]אדריכלית הפנים[ את "המלצת המתכננת הזולה ביותר". הוא הוסיף שאדריכלית הפנים הודיעה שבהכנת המכרז היא והאדריכל הראשי התייעצו עם הספק שנבחר בנוגע לסוגי צמחים, ולטענתו אין הדבר נחשב לחריג. באוקטובר 2005 כתב מהנדס הפיקוח למנהל בנא"ם כי הספק שנבחר אינו המתכנן של צמחיית הפנים, וכי המתכננים הם אדריכל הפרויקט ואדריכלית הפנים. לדבריו הללו נעזרו לשם כך בכמה עצות שקיבלו בנושא מהספק שנבחר. מהנדס הפיקוח הוסיף שהתייעצות עם הכנסת 1327 . מומחים מקובלת בענף הבנייה, ולכן אין עילה לפסול את הספק שנבחר שהצעתו הייתה הזולה ביותר. המתלונן כתב בתשובתו מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה כי מעולם לא הגיע אליו מכתב זה ממהנדס הפיקוח. 3. בפסק דין ש נתן בית המשפט העליון בשבתו כבית משפט גבוה לצדק 14 נקבע: "רשות ציבורית המקיימת מכרז, חייבת לנהוג בהגינות ותוך שמירה קפדנית על כללי הצדק הטבעי. צדק צריך לא רק להיעשות אלא גם להראות כי נעשה. עקרונות אלה אינם עולים בקנה אחד עם האפשרות כי זה הנותן ייעוץ לרשות הציבורית באשר לאופן הכנת המכרז ישתתף הוא עצמו - אם במישרין ואם בעקיפין באמצעות תאגיד אשר בשליטתו - באותו מכרז. עניין זה ניתן לבחון משתי נקודות מבט. האחת היא נקודת מבטה של הרשות הציבורית. זו זכאית לקבל את הייעוץ הנאמן ביותר באשר לפרטי המכרז. מצב דברים זה אינו מתקיים עם זה שמייעץ לרשות הציבורית, עתיד הוא עצמו להשתתף במכרז; שכן אותו מייעץ מעמיד עצמו במצב של ניגוד אינטרסים. ניגוד אינטרסים זה, אינו עולה בקנה אחד עם האופי שבו רשות ציבורית צריכה לנהל את מכרזיה. נקודת המבט השנייה, היא נקודת מבטם של שאר המשתתפים במכרז. לגבי אלה מופר עקרון השוויון ולא נראה כלל שנעשה צדק. יצוין, כי הן לעניין נקודת המבט הראשונה, והן לעניין נקודת המבט השנייה אין נפקא מינה אם בפועל נגרם נזק אלא די בכך כי אפשרות זו קיימת". היועצת המשפטית לכנסת כתבה למשרד מבקר המדינה כי נושא ההתייעצות בין האדריכלים לבין הספק שנבחר "לא הועלה בפני הייעוץ המשפטי למינהל, ואילו היה מובא, היה מובהר בלשון שאינה משתמעת לשתי פנים, כי לא ניתן שמי שמייעץ לעניין הגדרת דרישות המכרז ישתתף כמציע באותו מכרז". מהשתלשלות האירועים כפי שהיא מתוארת לעיל עולה שפעולות מינהל הכנסת בעניין זה היו פסולות והיה מקום להימנע מהן. מהנדס הכנסת היה צריך לדווח על כך למנהל בנא"ם, והוא היה אמור להעביר את הנושא לבדיקת הלשכה המשפטית. 4. כשנה לאחר שהרכישה בוצעה ולאחר מינוי מנכ"ל לכנסת העלה לפניו המתלונן טענות בעניין רכישת הכדים והצמחים לבניין הח"כים. באוגוסט 2006 פנה המנכ"ל דאז למבקרת הפנימית והורה לה לבדוק את רכש הכדים בכנסת. המנכ"ל דאז ביקש ממבקרת הפנים "לקבל את הפרטים מחשב הכנסת וממנהל הבנא"ם ולפגוש גם את המציעים וכן לפעול ככל שתמצאי לנכון, על מנת להגיע מהר ככל שניתן למסקנות בעניין זה". בדצמבר 2006 " הגישה המבקרת הפנימית טיוטת דוח ביקורת בנושא התקשרויות בנושא 'גינון'". טיוטת הדוח עסקה בגינון וברכישת כדים ועציצים למבנה הישן של הכנסת בידי מחלקת בנא"ם, ולא התייחסה לרכישת הכדים והצמחייה לבניין הח"כים שבאגף קדמה. בטיוטת הדוח נכתב כי "פרק נוסף יוצא בנפרד והוא יעסוק בהתקשרויות לנושאי 'גינון' ביחס לאגף החדש על פי שיטת 'ההקצב'" (ההדגשה במקור). בתשובתו למשרד מבקר המדינה, מדצמבר 2009 , כתב המנכ"ל דאז כי עמד על כך "שהדוח שהיא אינה מסוגלת ]לו[ יושלם, ואולם המבקרת, לדבריה בשל העדר כוח אדם, הודיעה להתמודד עם השלמת הדוח". המבקרת הפנימית כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי .__________________ . 14 בג"ץ 202/90 י.ב.מ ישראל בע"מ נ' משרד המשפטים, משרד האוצר, כלל מערכות בע"מ וקונתהל בע"מ, פ"ד מה( 2 )265 . 1328 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 היא פנתה כמה פעמים למנכ"ל דאז בבקשה לאפשר את ביצוע הבדיקה על רכישת עציצים באגף החדש בסיוע של מיקור חוץ, אך לדבריה המנכ"ל מנע זאת ממנה. מממצאי הביקורת עולה, שהמבקרת הפנימית לא בדקה את רכישת הכדים והצמחייה באגף קדמה; המנכ"ל מצידו לא עמד על כך שהיא תערוך בדיקה זו. רכישה לבניין הוועדות 1. ב- 4.3.07 ביקשה חברה ב' ממהנדס הפיקוח לרכוש את הצמחייה לבניין הוועדות מהספק שנבחר בהתבסס על הצעת המחיר משנת 2005 .. העתק הבקשה נשלח גם למהנדס הכנסת במרס 2007 כתב מהנדס הכנסת למהנדס הפיקוח שאין להרחיב את ההזמנה מהספק שנבחר, כיוון שלדבריו הכנסת החליטה לפצל את אספקת הצמחייה לבניין הוועדות בין שני גורמים: חברה א', שתזמין את הכדים ותעמידם במקומם המתוכנן; וצוות הגננים של הכנסת, שירכוש את הצמחים ויהיה אחראי לתחזוקתם. למכתבו צירף מהנדס הכנסת מכתב שהפנה אליו מנהל בנא"ם, ובו רשימה של שישה ספקים שהכנסת עבדה עמם בעבר. במכתב ציין מנהל בנא"ם כי נראה לו שנוכח המספר הרב של העציצים, יש לפנות לשמונה מציעים והוסיף שהוא מבקש להיות נוכח בדיונים בנושא זה. באפריל 2007 כתב האדריכל הראשי של הפרויקט למהנדס הכנסת כי להערכתו "לא ניתן להפריד בין אספ השתילים הן מבחינת עיצוב והתאמה והן מבחינה ]לבין אספקת[ קת העציצים טכנית". לטענתו, "תפיסת העיצוב הצמחי של גנן הכנסת שונה לגמרי משלי וכארכיטקט הבניין אינה מקובלת עלי". גם חשב הכנסת סבר שאין מקום לפצל את רכישת העציצים ואת ביצוע העבודות, והוא כתב למנהל בנא"ם שבאפשרותו להורות לחברה א' לקיים מכרז חדש. 2. מטבלת השוואת מחירים עלה ששוב פנו לשלושה מציעים ושהצעתו של הספק הנבחר הייתה הזולה משלוש ההצעות גם במקרה זה. ביוני 2007 הודיע מהנדס הכנסת למהנדס הפיקוח כי צוות שכלל את החשב, היועצת המשפטית למינהל הכנסת ומהנדס הכנסת ביקש לברר נתונים נוספים על ההצעות והורה לא להזמין בשלב זה את המציעים למשא ומתן. לאחר הבירור התקיים ביולי 2007 דיון בהשתתפות מהנדס הכנסת ומהנדס הפיקוח, והוחלט שהספק שנבחר בספטמבר 2005 יספק את הצמחייה גם לבניין הוועדות בסכום של 194,816 .ש"ח ממסמכי הכנסת עולה, כי מנהל בנא"ם לא שותף בהליכי המכרז, על אף בקשתו. עוד נמצא כי במכרז השני שותפו רק אותם שלושה ספקים שנטלו חלק במכרז הראשון, היות ואדריכל הפרויקט עמד על כך שיפנו לספקי צמחי הפנים הידועים לו ברמתם המקצועית. רכישת צמחייה למבנה הלשכה המשפטית בספטמבר 2007 נדונה בוועדת הבנייה של הכנסת15 רכישת הכדים והצמחייה למבנה הלשכה המשפטית. בסיום הדיון החליטה הוועדה להרחיב את הסכם ההתקשרות עם הספק שנבחר לבניין הח"כים ולבניין הוועדות בכ - 40,000 ש"ח. עוד באותו חודש הודיע מהנדס הפיקוח לחברה ב' כי לפי החלטת ועדת הבנייה, "אנו מאשרים אספקה והתקנת צמחיית הפנים בלשכה המשפטית עפ"י תכנית אדריכלות הפנים". הצמחייה והכדים סופקו כתוספת למכרז לבניין הח"כים משנת 2005 , ועלותם הייתה 32,790 .ש"ח .__________________ . 15 מטעם הכנסת השתתפו בין היתר המנכ"ל דאז, החשב, היועצת המשפטית למינהל, סגן מזכיר הכנסת, מנהל מחלקת תחזוקה ומהנדס הכנסת. הכנסת 1329 . בדיקת רכישת הכדים והצמחייה 1. באוקטובר 2007 כתב מנהל בנא"ם למנכ"ל דאז כי לדעתו, "עולה חשש לליקויי ם במכרזים שהתקיימו לרכישת כדים וצמחיית פנים באגף החדש". הוא הוסיף וכתב: "כיצד ייתכן שלא זומנתי לאף ישיבה בנושא והכדים מוצבים בכנסת... אדריכל האגף החדש לא היה מעוניין שאשתתף בישיבות". משרד מבקר המדינה מעיר שמנהל בנא"ם היה מעורב בשלבים הראשונים של המכרז לאספקת הצמחייה לבניין הוועדות, בעת שביקש שצוות הגננים של הכנסת ירכוש את הצמחייה לעציצים. .2. בתגובה על פניית מנהל בנא"ם השיב לו המנכ"ל בנובמבר 2007 כדלקמן: "מאחר אשר תבחן את הדברים ]יועצת המשפטית למינהל[שהנושא טעון ליבון נוסף, אני מעבירו ל מול כל הגורמים הרלו ונטיים ותגיש לי נייר עמדה בנדון". עוד הוסיף המנכ"ל: "הדברים שהועלו במכתבך ראויים לבדיקה משפטית וכך ייעשה" (ההדגשה במקור). היועצת המשפטית לכנסת מסרה למשרד מבקר המדינה שהיא דיווחה למנכ"ל, בעל פה, על הבדיקות שנעשו בידי מינהל הכנסת, ולדבריה המנכ"ל קיבל את הסבריה. בתשובת המנכ"ל דאז מדצמבר 2009 נכתב כי זה סביר ומקובל לקבל חוות דעת בעל פה ולהסתמך עליה גם אם לא ניתנה בכתב. בדצמבר 2009 כתבה היועצת המשפטית לכנסת למשרד מבקר המדינה כי פניית המנכ"ל נעשתה לאחר שכבר בוצעה הבדיקה הנדרשת ולאחר שהליך רכישת הכדים והצמחייה לבניין הוועדות הושלם. לדבריה הסוגיה לא הייתה טעונה ליבון במסגרת חוות דעת משפטית, אלא נדרש היה לבצע בדיקה עובדתית בעיקרה. היא הוסיפה כי לפני פניית המנכ"ל דאז נעשו בירורים עם אדריכל הפרויקט, שציין שרשימת הספקים שמסר מנהל בנא"ם נמצאה בלתי מתאימה, וכי חשב הכנסת פנה אל מומחה בתחום והוא אישר את איכות הספקים וסבירות ההצעות. נמצא כי הבירור שעשה חשב הכנסת כלל פנייה למומחה חיצוני בתחום על מנת שיחווה את דעתו על המחירים, והוא אישר כי הם סבירים. יצוין כי המומחה החיצוני לא נתן את חוות דעתו בכתב, כך שלא ניתן לבדוק אותה. עם זאת, בבירור שקיים עמו משרד מבקר המדינה, אישר המומחה החיצוני כי מינהל הכנסת פנה אליו בעניין זה והוא חיווה את דעתו כאמור לעיל. הביקורת העלתה כי דרישת אדריכל הפרויקט אכן הייתה שיש לפנות לספקי צמחייה הידועים לו ברמתם המקצועית, וכי המומחה החיצוני אישר את האמו ר בתשובת היועצת המשפטית (ראו לעיל). עם זאת משרד מבקר המדינה מעיר שלצורכי תיעוד ובקרה היה על המנכ"ל דאז לעמוד על כך שתוגש לו חוות דעת בכתב ובה כל הליכי הבדיקה שנקט מינהל הכנסת. 1330 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 רכישת שטיחים .בתלונה כתב המתלונן שרכישת השטיחים נעשתה שלא לפי המקובל. בירור שק יים משרד מבקר המדינה עם המתלונן העלה שכוונתו לשטיחים שנרכשו בשנים 2006 ו- 2007 . משרד מבקר המדינה בדק את האמור בתלונה, ואף הרחיב את בדיקתו. להלן הממצאים: כללי התקשרות לשם רכישה 1. סעיף2 לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 ..., קובע כי "המדינה, כל תאגיד ממשלתי לא יתקשרו בחוזה לביצוע עיסקה בטובין... אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו". פרטי היישום של החוק מצויים בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 .ובהוראות התכ"ם 2. החשב הכללי במשרד האוצר הכין את הוראות התכ"ם המפרטות את סדרי הרכישה של טובין ושירותים. במועד עריכת הביקורת, התכ"ם קבע, שניתן להתקשר בהליך מקוצר ללא מכרז, אם שווי הרכישה אינו עולה על 43,000 ש"ח, ובלבד שבשנת התקציב שבה נעשית ההתקשרות סכום ההתקשרויות ללא מכרז עם ספק מסוים לא יהיה גדול מ- 86,000 .ש"ח התקשרות לרכישה במחיר של 10,000 -43,000 "שח חייבה בירור מחירים אצל שלושה ספקים לפחות; התקשרות לרכישת טובין שמחירם 3,000 -10,000 ש"ח חייבה פנייה לשני ספקים לפחות וטובין שמחירם נמוך מ- 3,000 ש"ח ניתן היה לרכוש באמצעות פנייה ישירה בעל פה לספק אחד לקבלת הצעת מחיר; ההצעה מהספק תתקבל בכתב. לפי הוראה של יו"ר הכנסת ה-17 ניתן היה לרכוש טובין שמחירם נמוך מ- 5,000 .ש"ח בפנייה ישירה לספק תהליך רכישת השטיחים 1. ב- 10.7.06 קיבלה מחלקת בנא"ם בקשה מלשכת יו"ר הכנסת ה-17 ,, ח"כ דליה איציק להזמין שטיח ללשכת ראש הממשלה בכנסת. באותו יום פנתה מחלקת בנא"ם לספק שטיחים (להלן - ספק א') וקיבלה ממנו הצעת מחיר לשטיח בסכום של 2,800 .)ש"ח (כולל מע"מ כעבור יומיים, ב- 12.7.06 , הוציאהמחלקת בנא"ם הזמנת קנייה לספק א', והוא סיפק את השטיח לכנסת מיד. לאחר כחודש קיבלה מחלקת בנא"ם בקשה נוספת מלשכת היו"ר להזמין ללשכתה שטיח זהה לזה שהוזמן ללשכת ראש הממשלה. המנכ"ל דאז אישר בחתימתו את הבקשה, ומחלקת בנא"ם הזמינה את השטיח אצל אותו ספק, והוא סופק מיד. רכישת כל אחד מהשטיחים נעשתה לפי הוראות התכ"ם והכנסת. 2. ב- 16.10.06 פנתה הכנסת לשישה מציעים בבקשה לקבל הצעות מחיר לרכישת שישה שטיחים מתוצרת הארץ למבואת הח"כים. עוד באותו יום השיבו ששת המציעים לבקשה: שני ספקים הודיעו שאין להם שטיחים מהדגמים המבוקשים; ארבעת האחרים הגישו הצעות מחיר. המציע שהצעתו הייתה הזולה ביותר חזר בו מהצעתו, והמציע הבא בתור הודיע שיוכל לספק את השטיחים רק חודש לאחר מכן. לפיכך התקשרה הכנסת עם המציע השלישי, ספק א', שכבר סיפק לה את שני השטיחים הקודמים. הוא נענה לבקשת הכנסת ונתן לה הנחה נוספת בשיעור של 8% מסכום ההצעה. עלות ששת השטיחים, לאחר ההנחה, הייתה 37,200 ,ש"ח 6,200 ש"ח לשטיח. מחלקת בנא"ם הזמינה את השטיחים ב - 18.10.06 והם סופקו לכנסת מיד. הכנסת 1331 .3. במזכר מ - 30.10.06 פנה ראש תחום בקרה ותיאום בלשכת המנכ"ל (להלן - עוזר המנכ"ל) לראש מדור התקשרויות במח לקת בנא"ם בבקשה להזמין שישה שטיחים נוספים מאותו הסוג שהוזמן באותו חודש. ראש מדור התקשרויות ציין על המזכר, בכתב יד, שהמזכר "התקבל בתאריך 6.11.06 " וש"על פי החלטת המנכ"ל יש להוציא הזמנה". עוד הוא ציין על המזכר, שהשטיחים נלקחו/התקבלו מספק א' על פי הוראת המנכ"ל כבר ב- 1.11.06 . עלות רכישת שטיחים אלה הייתה 37,200 ש"ח, והם נרכשו על סמך בירור המחירים מ- 16.10.06. בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר המנכ"ל דאז שהשטיחים שהתקבלו ב - 1.11.06 "היו דוגמאות בלבד שהובאו אל משכן הכנסת על מנת לבדוק את התאמתם למקום בו הם היו מיועדים להי את התאמתם או אי ]יו"ר הכנסת [ ות מונחים... רק לאחר שבדקה בעצמה התאמתם, בשיתוף עם גורמים אחרים בכנסת, כמו אדריכל הכנסת... נבחרו הדוגמאות המתאימות, ורק לאחר מכן נעשתה הבחירה והוצאה הזמנה כדין". משרד מבקר המדינה מעיר שכבר ב- 18.10.06 סופקו לכנסת שישה שטיחים, כך שלכאורה לא היה צורך בדוגמאות אלה. יוצא אפוא שהמנכ"ל דאז לא פעל בהתאם לנהלים בעת שהורה להביא השטיחים לכנסת חמישה ימים לפני שהגורמים המוסמכים בכנסת אישרו את הרכישה וטרם הוצאה הזמנת רכישה בהתאם לנוהלי הכנסת. 4. במזכר מ - 6.11.06 פנה עוזר המנכ "ל לראש מדור התקש רויות בבקשה להזמין שטיח נוסף עבור הרחבה שליד ספריית הכנסת. ראש המדור כתב ש"השטיח סופק לכנסת בתאריך 1.11.06 באישור של מנכ"ל הכנסת". גם ברכישה זו הסתמכה הכנסת על הצעת המחיר של ספק א' מיום 16.10.06 ושילמה עבור השטיח 6,200 .ש"ח 5. במזכר מ- 7.1.07 פנה עוזר המנכ"ל לראש מדור התקשרויות בבקשה שירכוש שלושה שטיחים לפרוזדורים בקומה השנייה ובקומה השלישית. גם ברכישה זו לא עשתה הכנסת בירור מחירים אלא הסתמכה על בירור קודם. מחלקת בנא"ם הוציאה ב - 23.1.07 הזמנת קנייה לספק א' בסכום של 18,600 .ש"ח מן האמור לעיל עולה שבמשך כחצי שנה רכש מינהל הכנסת שטיחים שלא לפי כללי מינהל תקין: לא פורסם מכרז לרכישתם, וחלקם הובאו לכנסת לפני הוצאת הזמנה. ספק א', שממנו רכש מינהל הכנסת את השטיחים, לא היה בעל ההצעה הזולה ביותר בבירור המחירים; הצעתו הייתה שלישית מארבע הצעות שהתקבלו. זאת ועוד, ברכישות הנוספות התבססה מחלקת בנא"ם על בירור מחירים שעשתה חודשים אחדים קודם לכן. מחלקת בנא"ם לא בדקה אם המגבלות שמנעו מהמציעים הזולים לממש את הצעתם באוקטובר 2006 היו תקפות גם ברכישות שלאחר מכן, ואם לא חל שינוי במחירי השטיחים מאותו מועד. 6. ב- 18.1.07 ,כתב המנכ"ל דאזמר אבי בלשניקוב, לראש מדור התקשרויות וקבע שאין לרכוש עוד שטיחים באופן שהם נרכשו עד אז, אלא בהחלטה מסודרת של ועדת המכרזים או ועדת הרכישות. משרד מבקר המדינה העלה שעל אף האמור במכתב המנכ"ל האמור לעיל, המשיכה הכנסת לרכוש שטיחים שלא על פי הנהלים. להלן הפרטים: 1332 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 )(א ב- 25.1.07 פנה עוזר המנכ "ל במזכר למנהל בנא"ם והודיע לו כי "לפני כשלושה חודשים הובא שטיח בגודל 2/1 מ' בעלות 1,700 ש"ח (כולל מע"מ), ובטעות נשמט מהזמנה כוללת של השטיחים". הוא לא ציין מי הביא את השטיחים לכנסת אך ביקש "לאשר את הרכישה ולהוציא הזמנה בהתאם". המנכ"ל דאז אישר על המזכר את הוצאת ההזמנה והוסיף שזו "פעם אחרונה שדבר כזה מתרחש". ב - 14.2.07 , לאחר שהשטיח היה בשימוש הכנסת שלושה חודשים, הוציאה מחלקת בנא"ם הזמנה לרכישתו. (ב) ב- 28.1.07 פנתה ראש מדור שירותים ומשק למנהל בנא"ם בבקשה שיזמין שטיח בהוראת יו"ר הכנסת ה-17 . מאחר שלא נמצא שטיח בגודל המבוקש החליט מינהל הכנסת לרכוש שני שטיחים קטנים יותר. ביום 5.2.07 הודיעה עובדת מדור התקשרויות במחלקת בנא"ם לחשב הכנסת ולמנהל בנא"ם באמצעות מזכר, כי היא פנתה לשלושה ספקים לקבלת הצעות מחיר באספקה מידית של השטיחים ובקשתה לא נענת ה, היא ביקשה את אישורם לרכוש את השטיחים מספק א'. מנהל בנא"ם אישר את הרכישה, ובו ביום הוציאה מחלקת בנא"ם הזמנת קנייה לספק א' בסכום של 8,776 .ש"ח משרד מבקר המדינה לא מצא אסמכתאות בכתב לבירורי המחירים שנעשו במחלקת בנא"ם לשטיחים אלה כדרישת התכ"ם. זאת ועוד, מנהל בנא"ם כתב על המזכר כי "יש לבקש צפי לכמות שטיחים לשנת 2007 כדי להיערך למכרז". נמצא שמנהל בנא"ם לא עמד על כך שדרישתו תבוצע ולא דרש מעובדיו להכין צפי לרכישת השטיחים. (ג) ב- 18.6.07 פנה סגן מנהל מחלקת תחזוקה למנכ"ל דאז במזכר ובו בקשה לאשר רכישת שלושה שטיח ים עבור הטרקלין המזרחי. על המזכר מופיעה הערת המנכ"ל דאז, הנושאת את התאריך 17.6.07 ."!, שבה נכתב "נא לרכוש עפ"י כללי המינהל התקין בדיון בוועדת המכרזים שהתקיים ב- 20.6.07 נדונה רכישת שלושת השטיחים. המנכ"ל דאז מילא באותה ישיבה את תפקיד יו"ר הוועדה וציין שהוא ש ביקש להביא את הנושא לדיון בוועדה. סגן מזכיר הכנסת מסר לחברי הוועדה כי באותו יום קיבל בקשה לאשר את רכישת השטיחים. בבקשה כתב סגן מנהל מחלקת תחזוקה ששלושה ימים קודם לכן "פירקו עובדי מחלקת בינוי ותחזוקה עמודים גבוהים בקומה 4 . לאחר פירוק המחיצות ומשטחים ישנים התגלו פגמים חמורים ברצפת השיש שלא ניתן היה לתקנם מיידית. בעקבות פנייתי אישר מנכ"ל הכנסת עקרונית רכישת שטיחים לפי כללי המינהל התקין. על מנת לסיים את השינויים באותו יום ולאפשר פעילות תקינה של הכנסת וישיבת המליאה שהייתה ביום שני 18 ביוני 2007 , החלטתי להביא באו ]'ספק א [פן מיידי שלושה שטיחים לכסות את הפגמים. פניתי ל שהכנסת רכשה ממנו שטיחים בעבר וקיבלנו את השטיחים המתבקשים אבקש שוועדת המכרזים תאשר באופן חריג רכישה זו מספק יחיד". לאחר שהמנכ"ל דאז הסביר לוועדה כי בעבר קנתה הכנסת שטיחים זהים באותם מחירים, וכי בעבר נעשו בדיקות של הצעות מחיר אצל כמה ספקים, הודיע היועץ המשפטי למינהל דאז שאין מניעה לאשר רכישה זו. באותו יום הוציאה מחלקת בנא"ם הזמנה לרכישת שלושת השטיחים בסכום של 18,600 .ש"ח היועץ המשפטי למינהל דאז כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 כי בדיון בוועדת המכרזים לא הציגו מנכ"ל הכנסת ומנהל מחלקת בנא"ם את מלוא העובדות הנוגעות לרכישת השטיחים, וכי בקשת הרכישה האמורה לעיל הוצגה כבקשה חריגה וחד -פעמית. היועץ המשפטי למינהל הוסיף כי "לא נמסר לוועדה כי גם רכישות קודמות אושרו בדיעבד וללא הכנסת 1333 .בירור מחירים כמתחייב... יתכן כי מידע זה , אילו היה מובא לידיעת הוועדה, היה מביא להחלטה שונה או לנקיטת צעדים משמעותיים שיבטיחו מניעת הישנות התופעה". היועצת המשפטית לכנסת מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היועץ המשפטי למינהל דאז ידע לראשונה על מכלול העובדות הנוגעות לרכישת השטיחים, למעט הרכישה שנדונה בוועדת המכרזים, רק לאחר קבלת טיוטת הדוח ממשרד מבקר המדינה. היא הוסיפה כי כאשר נודע לייעוץ המשפטי למינהל כי נעשה שימוש בהצעות מחיר שניתנו בעבר, הובהר כי כל התקשרות בפטור ממכרז מחייבת הליך בירור מחירים נפרד. עוד כתבה שביוני 2009 נכנס לתוקף תיקון בתקנות חובת מכרזים, אשר אינו מאפשר התקשרות עם אותו ספק באותו עניין בפטור ממכרז בתקופה רצופה של 12 חודשים. לדבריה, "בהתאם לכך, פועל מדור התקשרויות היום". בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר המנכ"ל דאז, כי "רכישת השטיחים נעשתה באופן בלעדי על פי הנחיותיה ושיקולה של יו"ר הכנסת ועל פי סמכותה ועל פי הבנתה את צורכי הכנסת, והנחתה מול בעלי תפקידים שונים בכנסת, על פי סמכותם, וללא מעורבות ישירה של ".]המנכ"ל דאז[ בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסרה יו"ר הכנסת ה-17 :, ח"כ דליה איציק "בעת כהונתי כיושבת ראש הכנסת פעלתי רבות לשיפור מעמדה וכבודה של הכנסת, ובכלל זה גם לשיפור חזותו ומראהו של משכן הכנסת. יחד עם זאת, ליו"ר הכנסת אין שום נגיעה להליכי הרכישה עצמם ואין זה מתפקידו לעסוק בהם (ההדגשה במקור). בכנסת קיים מנגנון ונושאי תפקידים שתפקידם היה לעסוק בהליך רכישת השטיחים על פי כל דין ובדרך ראויה... ברור הוא כי אין בהנחיה לבצע דבר 'בדחיפות' משום הנחיה לבצע דבר שלא בהתאם להליך תקין! תפקיד יו"ר הכנסת הוא לקבל החלטות ברמת המקרו והוא איננו עוסק בביצוע ההליכים למימוש ההחלטות. לשם כך קיים מנגנון הכנסת". משרד מבקר המדינה מעיר שוועדת המכרזים לא ב יקשה הסברים על רכישות קודמות של שטיחים, והמנכ"ל דאז שעמד בראש ועדת המכרזים לא מסר לחברי הוועדה פרטים על רכישות שטיחים בעבר. הוועדה התכנסה לאחר שהשטיחים כבר הובאו לכנסת, ואישור הוועדה לרכישה ניתן בדיעבד. יש לראות בתמיהה את העובדה שהמנכ"ל דאז, לא מסר לחברי הוועדה שגם רכישות השטיחים הקודמות אושרו בדיעבד וללא בירור מחירים כמתחייב. יוצא אפוא שמינהל הכנסת לא מילא אחר הוראתו של המנכ"ל דאז שיש לרכוש שטיחים לפי כללי מינהל תקין, והמנכ"ל דאז מצידו לא הקפיד שהנחייתו תיושם. 7. בטבלה שלהלן פרטים על השטיחים שרכש מינהל הכנסת מיולי 2006 עד יוני 2007: .)סכום (בש"ח מיקום כמות מועד ההזמנה .2,800 לשכת ראש הממשלה בכנסת 1 12.7.06 .2,800 לשכת יו"ר הכנסת 1 7.8.06 .37,200 מבואת חברי הכנסת 6 18.10.06 .37,200 קומה3 6 6.11.06 .6,200 הרחבה שליד הספרייה 1 7.11.06 .18,600 קומה2 ו-3 3 23.1.07 1334 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 1,700 - 1 14.2.07 .8,776 - 2 5.2.07 .18,600 טרקלין מזרחי 3 20.6.07 .133,876 24 סה"כ . משרד מבקר המדינה העלה שרכישות השטיחים לא התבססו על תכנית עבודה שנתית, אלא נעשו לשיעורין, לפי צרכים שעל פי רוב הוגדרו "דחופים". מינהל הכנסת קיים רק פעם אחת הליך של בירור מחירים עבור כל הרכישות; בבירור המחירים ביקש המינהל הצעות לרכישה של שישה שטיחים מסוג מסוים, אולם בתוך פחות משנה רכשה הכנסת 24 שטיחים. בחלק מהרכישות הוציאה מחלקת בנא"ם הזמנת קנייה רק לאחר שהשטיחים כבר סופקו לכנסת. משרד מבקר המדינה סבור כי על המתלונן , שכמנהל בנא"ם היה גם אחראי לרכישות בכנסת, הייתה מוטלת החובה להתריע ב"זמן אמת" על הליקויים ברכישת השטיחים ולהציג את הליקויים למנכ"ל, לחשב וליועץ המשפטי למינהל הכנסת. ממצאי פרק זה מצביעים על כך שהכנסת פעלה בנושא זה בניגוד לכללי מינהל תקין. רכישת שטיחים לקומת הוועדות ולקומת הסיעות וחיפוי קירות קומת הוועדות 1. ב- 15.5.06 התקיימה ישיבה של ועדת המכרזים בכנסת בנושא "החלפת שטיח בקומת הוועדות" (קומה 1 ), ששטחה כ - 1,000 מ"ר. סגן מנהל בנא"ם הסביר כי "מחלקת בנא"ם התבקשה להכין בדחיפות מכרז להחלפת השטיח הירוק בקומת הוועדות, שהוא בן 40 ."שנה מנהל בנא"ם הוסיף כי יו"ר הכנסת ה-17 , ח"כ דליה איציק, רוצה שהשטיח יהיה מותקן עד 1.6.06 ., תקופת הפגרה של הכנסת ב- 5.6.06 שבה ועדת המכרזים ודנה ברכישת שטיח לקומה1 .וכן בצביעת הקירות בקומה בסיום הדיון החליטה הוועדה לצאת למכרז לרכישת שטיח ולמכרז לצביעת קומה 1 באמצעות המאגר המשולב16. הוועדה גם דנה בבקשתה של יו"ר הכנסת לשעבר, ח"כ דליה איציק, לרצף את המסדרון בקומת הסיעות - קומה 5 , ששטחו 400 מ"ר. ועדת המכרזים אישרה פנייה עקרונית למאגר המשולב לבחירת ספק לריצוף המסדרון בעלות משוערת של כ - 120,000 .ש"ח בישיבה נוספת של ועדת המכרזים שהתקיימה ב - 21.6.06 , לאחר כניסת המנכ"ל דאז לתפקידו, מסר יו"ר הוועדה - סגן מזכיר הכנסת, כי "מנכ"ל הכנסת החליט לחפות את מסדרון קומה 5 בשטיח" במקום לרצף אותו, ובכך להביא לחיסכון בעלויות. בעקבות הודעת יו"ר הוועדה ביטלה ועדת המכרזים את החלטתה הקודמת לרצף את המסדרון בקומה 5 , והחליטה לפרסם "מכרז מאוחד שיכלול את החלפת השטיח בקומה 1 וחיפוי שטיח בקומה5 " (להלן- .__________________ . 16 על מנת לייעל תהליכים של הזמנת עבודות קטנות ושירותים בתחום הבינוי והתחזוקה במשרדי ממשלה הקימו החשב הכללי שבמשרד האוצר ומינהל הדיור הממשלתי שבמשרד ראש הממשלה מאגר של קבלנים לביצוע עבודות בנייה קטנות, שינויים, תוספות, שיפוצים ותחזוקה. התקשרות עם קבלנים שרשומים במאגר במחירים שנקבעו במחירון שבמאגר פטורה ממכרז פומבי. הכנסת 1335 . המכרז המאוחד). בדיון נוסף של הוועדה הוחלט שהמכרז המאוחד ייעשה בפנייה למאגר המשולב. 2. בעקבות החלטת ועדת המכרזים פנתה מחלקת בנא"ם ב- 30.7.06 ל-15 קבלנים הרשומים במאגר המשולב בבקשה לקבל הצעות מחיר לביצוע החלפת שטיחים וחיפוי קירות בקומת הוועדות ובקומה 5 :בכנסת. ממסמכי הכנסת עולה שהבקשה כללה את העבודות האלה חיפוי קיר בגבס; הדבקת אריג פיברגלס וצביעתו; קילוף שטיח ישן; אספקת אריחי שטיח והדבקתם. כאמור, בישיבת ועדת המכרזים ביוני 2006 דנה הוועדה בצביעת הקירות והחליטה על צביעת קומה 1 ; באותה ישיבה לא הוזכר הצורך בחיפוי הקירות. יוצא אפוא שהחלטת ועדת המכרזים לא כללה "חיפוי קירות", ולפיכך לא הייתה מחלקת בנא"ם רשאית להוסיף עבודה זו לבקשה. היועץ המשפטי למינהל אישר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי עבודת החיפוי לא אושרה בוועדת המכרזים, ולכן לא היה מקום לכלול אותה בבקשה. הוא הוסיף כי "יחד עם זאת, יש להניח כי ועדת המכרזים הייתה מאשרת הכללת עבודות אלה בבקשה, במקום עבודת הצביעה שאושרו על ידיה... החלפת עבודות הצביעה בעבודות חיפוי אינה מביאה לשינוי מהות ההתקשרות ואופן ביצועה, שכן שני סוגי העבודות הן מסוג העבודות שניתן לבצע באמצעות קבלני המאגר המשולב". 3. בסיור קבלנים שהתקיים בכנסת ב- 1.8.06 והיה תנאי חובה להשתתפות במכרז המאוחד השתתפו חמישה קבלנים. המועד האחרון להגשת הצעות המחיר נקבע ל - 8.8.06 . אולם כבר למחרת הסיור, ב- 2.8.06 , פנה מהנדס הכנסת לחברה א' בעניין החלפת שטיחים בקומת הוועדות והדבקת שטיחים בקומת הסיעות17 . העתקים של הפנייה נשלחו, בין היתר, למנכ"ל, לחשב ולמנהל בנא"ם . ההחלטה לפנות לחברה א' לשם ביצוע העבודה התקבלה תוך עקיפת ועדת המכרזים, בחוסר שקיפות ולא לפי כללי מינהל תקין. יצוין שעלות רכישת השטיחים והדבקתם הסתכמה בכ - 450,000 .ש"ח 4. כעבור ארבעה ימים, ב- 6.8.06 , שלח מנהל בנא"ם לקבלנים שהשתתפו בסיור הודעה בדבר "שינויים במסמכי המכרז". בהודעה נאמר שהמכרז לא יכלול את ההחלפה וההדבקה של השטיחים בשתי הקומות אלא רק את חיפוי הקירות בקומת הוועדות. יצוין שהחלפת השטיחים והדבקתם נעשו בידי חברה א'. 5. ב- 7.8.06 התכנסה ועדת המכרזים כדי לדון ב"שינוי בתנאי המכרז". בדיון מסר מנהל בנא"ם שהמנכ"ל דאז "רצה להרוויח זמן", והוסיף ש"הבקשה היא לחלק את העבודה לשניים - ... ושאר העבודות... ייעשו על ידי ]'חברה א[ שהאספקה וההתקנה של השטיח תיעשה דרך קבלן שייבחר במכרז". הוא הוסיף ש"המנכ"ל אמר: בשל הדחיפות והחשש שלא יספיקו כד]'חברה א[ להתקין את השטיח בתקופת הפגרה, הוא רוצה לעשות זאת דרךי שזה יהיה כמה שיותר מהר". חשב הכנסת דיווח לוועדה שלמציעים כבר נמסר שעליהם להגיש הצעות שאינן כוללות את החלפת השטיחים והדבקתם. .__________________ . 17 לפי חוזה ההתקשרות של הכנסת עם חברה א' מאוגוסט 2001 , שמורה לכנסת הזכות להורות לחברה "לבצע שינויים במבנה הקיים, אף אם אינם במסגרת עבודות הקמת הפרויקט או נובעים ממנו". 1336 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 מן האמור לעיל עולה שהדיון בוועדת המכרזים נועד לאשר בדיעבד שינויים בתנאי המכרז, ואכן בתום הדיון אישרה הוועדה את מה שכבר נעשה. בסופו של יום אישור הוועדה היה "חותמת גומי" להחלטות שהתקבלו והוצאו אל הפועל. יש לראות בתמיהה את העובדה שהמנכ"ל דאז קיבל את ההחלטה על השינוי בתנאי המכרז עוד בטרם קיבל על כך את אישור ועדת המכרזים. .מתנות שהתקבלו בכנסת .במהלך בדיקת התלונה העלה המתלונן חשש, שלא נכלל ב -17 סעיפי תלונתו, כי מצאי המתנות שהתקבלו בכנסת חסר. משרד מבקר המדינה בדק את רשימת מצאי המתנות לעומת המלאי הרשום בקטלוג. להלן הממצאים: 1. הכנסת מקבלת לעתים מתנות או מזכרות מאורחים במשכן או בעת ביקורים של חברי כנסת ונציגים של הכנסת בחו"ל. במשך השנים הצטבר בכנסת מלאי גדול של מתנות. מנהל המחסנים בכנסת באגף משאבים חומריים (להלן - מנהל המחסנים) אחראי לניהול המתנות של הכנסת ומנהל קטלוג ממוחשב של כל המתנות, הכולל את תאריך רישום המתנה ותיאורה. מרבית המתנות שמורות במחסנים נעולים של הכנסת, והמפתחות שלהם נמצאים בידי מנהל המחסנים ועובדיו. מתנות יקרות ערך שמורות בכספות, והמפתחות לכספות נמצאים אצל מנהל המחסנים וסגנו בלבד. חלק מהמתנות הוצגו בלשכת יושבי ראש הכנסת, והחל מהכנסת ה-17 .הוצגו חלקן גם במשכן 2. במאי 2006 , עם תחילת כהונתה של ח"כ דליה איציק בתפקיד יו"ר הכנסת ה-17 , ולפני שהמנכ"ל דאז מונה לתפקידו, ביקרה היו"ר במחסנים ובחרה בכ -100 מתנות, שהוצגו לבקשתה ברחבי משכן הכנסת ובלשכתה. עובדי המחסנים רשמו כל פריט שנלקח במעמד מסירתו. לדברי מנהל המחסנים, הוא שאל את היו"ר מי יחתום על "דוח השאלות צרכן", ולדבריו היא ענתה: "אל תדאג, יהיו חתימות". מנהל המחסנים מסר למשרד מבקר המדינה כי לאחר כניסתו של המנכ"ל דאז לתפקידו הוא פנה אליו כמה פעמים, בעל פה, בדואר האלקטרוני הפנימי של הכנסת ובכתב, וביקש שמישהו יחתום על "דוח השאלות צרכן". בתשובתו מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה הסביר מנהל המחסנים, כי חובה לחתום על "דוח השאלת צרכן" בעת הוצאת פריט ממחסני הכנסת, והתרעותיו נועדו להבטיח שהרישום ישקף שהגורם שהוציא את המתנות מן המחסנים יישא באחריות כלפיהן. 3. בעקבות פניות מנהל המחסנים הורה המנכ"ל דאז לעובד בלשכת המנכ"ל ולסגן מנהל המחסנים לערוך ספירה של מלאי המתנות שהוצאו ממחסני הכנסת. הספירה נעשתה במאי 2007 ;והוכן קטלוג צבעוני הכולל, בין היתר, צילום של כל מתנה שהוצאה ממחסני הכנסת תיאורה, ומיקומה במשכן. הספירה העלתה שבסך הכול הוצאו מהמחסנים 119 מתנות, חלקן בתקופתה של יו"ר הכנסת ה -17 , וחלקן בתקופות שקדמו לכהונתה, ובמועד הספירה חסרו עשר מתנות 18 . בינואר 2009 ,נעשתה שוב ספירת מלאי המתנות שהוצאו מן המחסנים והתוצאות היו זהות לתוצאות הספירה ממאי 2007. .__________________ . 18 "בקטלוג מופיע תיאור גם של עשר המתנות החסרות, כמובן ללא צילום שלהן, ובסעיף "מיקום כתוב "לא ידוע". הכנסת 1337 .4. במאי 2009 ,, במהלך תקופת הביקורת של משרד מבקר המדינה, קיימו מנהל המחסנים סגנו ועוזר המנכ"ל סיור בבניין הכנסת כדי לאתר את המתנות החסרות. במהלך הסיור הם איתרו חלק מהן, ובסופו של דבר חסרו חמש מתנות בלבד. יצוין, שחמשת המתנות החסרות אינן בין אלה שהוצאו לבקשת יו"ר הכנסת ה-17 . הוברר שארבע מתנות נשברו או התבלו ורק לגבי אחת19 .מהן לא ידוע מה עלה בגורלה בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המנכ"ל דאז, שהוא "העמיד בלשכת יו"ר הכנסת ארון זכוכית גדול ממדים, נעול ומסוגר על בריח, שבתוכו מוצגות רבות מהמתנות שניתנו לכנסת , עובד קבוע של הכנסת".]המנכ"ל דאז[ ישראל, ועליהם חתום, על פי החלטתו האישית של משרד מבקר המדינה מעיר שממאי 2006 , המועד שבו הוצאו המתנות מן המחסנים, ועד אמצע 2009 ., אף גורם בכנסת לא חתם על הוצאתן מן המחסן 5. בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה היועצת המשפטית לכנסת, כי באוקטובר 2009 הכינה הלשכה המשפטית של הכנסת נוהל ל"ניהול מלאי מתנות שהתקבלו בידי עובדי ציבור והופקדו במחסן הכנסת". עד סוף דצמבר 2009 .לא קיבל הנוהל תוקף רשמי לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שכל הוצאה של מתנה ממחסן הכנסת תעשה לאחר שגורם מוסמך במינהל הכנסת ייתן את האישור לביצוע פעולה זו תוך פירוט המקום שבו תוצב המתנה. הליך זה יאפשר קיום מעקב אחר מלאי המתנות ומיקומן ויאפשר הסדרה נאותה של הפעולות הנעשות בתחום זה. .דירת השרד של יו"ר הכנסת .אחד מסעיפי התלונה עסק בדירת השרד של יו"ר הכנסת ה-17 , ח"כ דליה איציק, ולפיו בוצעו בדירה "עבודות מעבר למקובל". עם זאת אין להתעלם מהעובדה שהמתלונן עצמו אישר את ביצוע העבודות בחתימותיו. משרד מבקר המדינה בדק את האמור בתלונה, ולהלן ממצאי בדיקתו: . .כללים ונהלים בנושא דירת שרד ליו"ר הכנסת 1. דירת שרד הינה דירת מגורים ייצוגית הניתנת לשימושו של נושא משרה ציבורית רמה במהלך כהונתו. הדירה שייכת למדינה והיא המממנ ת את הוצאות אחזקתה. בתום הכהונה מוחזרת הדירה לחזקתה של המדינה. 2. בדצמבר 1986 החליטה ועדת הכנסת כי "יושב ראש הכנסת זכאי לדירת שרד בירושלים" (החלטת שכר חברי הכנסת, התשמ"ז - 1987)20 . בעקבות המלצה של הועדה ציבורית לענייני שכר, גמלאות וזכויות נלוות של חברי הכנסת 21 נקבע כי גם יו"ר הכנסת המתגורר בירושלים יהיה זכאי לדירת שרד בעיר. .__________________ . 19 .ספר של אוסף פואמות תנכיות עבריות בכריכת עור 20 ועדת הכנסת היא ועדה קבועה של הכנסת, שמסורות לה על פי דין סמכויות שונות, וביניהן הסמכות לקביעת שכר, גמלאות ותשלומים אחרים לחברי הכנסת. 21 הוועדה בראשות מבקר המדינה בדימוס ד"ר יצחק נבנצל ז"ל וחבריה כללו את מר יצחק ברמן ז"ל, מר צבי טרלו, מר יעקב ניצן ומר גבריאל סבג. 1338 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 3. ביולי 2000 , החליטה ועדת הכנסת לעדכן את החלטת שכר חברי הכנסת, התשמ"ז - 1987 , בעניין דירת שרד ליו"ר הכנסת, ואימצה את החלטת הוועדה הציבורית לעניין משכורות ותשלומים אחרים לנושאי משרה ברשויות השלטון22 (להלן- ועדת אלוני), לפיה יו"ר הכנסת שדירתו הפרטית באזור ירושלים משמשת גם כדירת שרד זכאי למימון בידי הכנסת של הוצאות ההחזקה והניהול של הדירה, לרבות אמצעי מיגון כפי שיקבעו שירותי הביטחון, בסכום שלא יעלה על הסכום שהיה מוצא בידי הכנסת למימון הוצאות דירת השרד לה הוא זכאי. בדיון של ועדת הכנסת מיולי 2000 ,, בו השתתפה היועצת המשפטית דאז של ועדת הכספים ששימשה גם יועצת משפטית של ועדת אלוני, היא אמרה כי ועדת הכנסת וועדת אלוני לא נכנסו באופן מכוון לסכום שהכנסת צריכה לשאת בו, והשאירו זאת למינהל הכנסת שיכין נוהל בנושא. ועדת הכנסת אישרה את המלצת ועדת אלוני וביקשה שהיועץ המשפטי של הכנסת יציג בפניה את הפרטים הנוגעים להחלטה. היועצת המשפטית של הכנסת כתבה, בדצמבר 2009 ,, בתשובתה למשרד מבקר המדינה "שהכנסת ניסתה להדריך עצמה... באשר לאופן עריכת החישובים של מימון דירת השרד, כמקובל לגבי נושאי משרה אחרים... הוחלט כי הכנסת תממן את ההוצאות הנובעות משימוש בדירה הפרטית כדירת שרד, לרבות החלפת ריהוט בריהוט מתאים". 4. בנובמבר 2000 אישרה ועדת הנהלים של מינהל הכנסת את הנוהל "בנושא מימון הוצאות ההחזקה והניהול של דירת יו"ר הכנסת המשמשת גם כדירת שרד" (להלן - הנוהל הישן). הנוהל נחתם בידי מזכיר הכנסת דאז, היועץ המשפטי לוועדת חוקה דאז, וחשב הכנסת. על פי הנוהל הישן יו"ר הכנסת היו זכאים לכיסוי ההוצאות הבאות בדירות הפרטיות המשמשות גם כדירות שרד: (א) ניקיון - פעם בשבוע תשלח הכנסת שני עובדים לביצוע עבודות ניקיון כללי בדירה. במקרים מיוחדים ועל פי הצורך יישלחו העובדים לביצוע עבודות ניקיון יותר מפעם אחת בשבוע. (ב) עבודות צבע ושיפוצים קלים כתוצאה מבלאי סביר - העבודות יבוצעו לפי הצורך והכנסת תשא במלוא ההוצאות. (ג) תקשורת טלוויזיה, טלפוניה, אינטרנט - הכנסת תשא במלוא ההוצאות. (ד) אירועים רשמיים וארוחות רשמיות בתפקיד - הכנסת תשא במלוא ההוצאות. (ה) ריהוט - החלפה ושיפור הריהוט יבוצעו על פי הצורך פעם אחת בלבד בשנה הראשונה של הקדנציה. (ו) כלי אוכל ואירוח - הכנסת תספק ציוד בכמות סבירה שיתאים לאירוח קבוצה של עד 15 .אורחים, הציוד יוחלף בעת הצורך (ז) אמצעי מיגון יסופקו בהתאם להנחיות בכתב של שירותי הביטחון, לרבות סורגים, תאורת ביטחון ושינויים פיזיים המתחייבים והכנסת תשא במלוא ההוצאות. (ח) הוצאות חשמל - הכנסת תשא בשליש מההוצאות החודשיות. .__________________ . 22 בראש הוועדה כיהן השופט שאול אלוני וחבריה היו מר אמל ג'מאל, גב' אמירה גלין, מר יעקב נאמן ומר יוסף צ'חנובר. הכנסת 1339 .)(ט הכנסת לא תשא בהוצאות הנובעות מהבעלות על הנכס, ואינן תוצאה של השימוש בדירה כדירת שרד ולא תשתתף בהוצאות כגון ארנונה וביטוח. משרד מבקר המדינה מעיר כי לגבי חלק מההוצאות הנוהל הישן הינו כללי, אינו מפורט דיו ואינו קובע אמות מידה ברורות להפעלתו. עמימות זו עלולה להביא להכללתן של הוצאות שונות, במסגרת ההוצאות של דירת השרד שיווצר לגביהן ספק. זאת ועוד, בנוהל הישן אין התייחסות למימון עבודות שנועדו להתאמת דירתו הפרטית של יו"ר הכנסת לשמש כדירת שרד, למעט הוצאות ביטחון. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהנוהל יקבע בצורה ברורה את סוג ההוצאות המכוסות על ידי הכנסת והיקפן, תוך קביעת אמות מידה ברורות, במיוחד ביחס להוצאות העשויות להוות השבחה של הרכוש הפרטי; הגורם האחראי על ביצוע ההליכים לאישור העבודות וביצוען; ודרכי הפיקוח והבקרה. 5. בינואר 2007 אושר במינהל הכנסת "נוהל למימון הוצאות בדירתו הפרטית של יו שב ראש הכנסת המשמשת גם כדירת שרד" (להלן - הנוהל החדש), אשר החליף את הנוהל הישן. הנוהל החדש קבע את תקרת הוצאות התחזוקה והניהול שעל מינהל הכנסת לשאת במימונן כדלהלן: הוצאות חד פעמיות, שנועדו לאפשר לדירת יו"ר הכנסת לשמש כדירת שרד, יוצאו במשורה ובמינימום ההכרחי, ולא במטרה להשביח את הדירה; הוצאות למימון עבודות תחזוקה וניהול, שביצוען נדרש על מנת לשמר את הקיים ולתקן בלאי סביר; הוצאות תפעול שוטפות (חשמל, מים, גז וכו'), הנגרמות בשל השימוש בדירה. מינהל הכנסת יממן את הוצאות התפעול השוטפות בשיעור של 33% בלבד (למעט הוצאות טלפון וכבלים שימומנו במלואן). הנוהל החדש התייחס גם לרכישת ציוד וביצוע עבודות חד פעמיות שלא למטרת תחזוקה. על פי הנוהל החדש, יממן מינהל הכנסת רכישת ריהוט וציוד לדירת יו"ר הכנסת וכן עבודות שיפוץ, אך ורק אם הדבר יידרש כדי לאפשר אירוח בתוקף התפקיד; עלות זו לא תעלה על סך של 80,000 ש"ח, אלא במקרים חריגים. עוד נקבע בו, שמינהל הכנסת ישא בהוצאות רכישת אמצעי תקשורת והתקנתם, כגון קווי טלפון, מכשירי טלפון, מחשב, אינטרנט וטלביזיה בסכום שלא יעלה על 35,000 .ש"ח, לכל תקופת הכהונה, אלא במקרים מיוחדים בנוהל החדש הודגש, כי הפעלתו כפופה לעיקרון הסבירות, ובכל מקרה, אסור שמימון מינהל הכנסת להוצאות השונות יעלה על הסכום שמינהל הכנסת היה מוציא להחזקת דירת שרד, שאינה הדירה הפרטית. יצוין, שעל פי הערכה של חשב הכנסת, אותה צרף לתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 , ההוצאה השנתית להחזקת דירת שרד מסתכמת בכ - 500,000 ש"ח (כ- 220,000 ש"ח עבור דמי שכירות, כ- 180,000 ש"ח עבור רכישת ציוד וכ- 100,000 .)ש"ח עבור הוצאות שוטפות, תחזוקה ומיסים 6. במאי 2009 , בוטל הנוהל החדש, והנוהל הישן הוחזר לתוקף. כתוצאה מכך שבה העמימות בנוגע לאמות המידה למימון ההוצאות. במינהל הכנסת לא נמצאו הסברים לביטול זה. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לפעול להכנת נוהל מפורט ביחס להשתתפות מינהל הכנסת בהוצאות עבור דירה פרטית המשמשת כדירת שרד של יו"ר הכנסת. על הנוהל לקבוע אמות מידה ברורות לכל הוצאה, מי נושא באחריות למימושו ודרכי פיקוח ובקרה נאותים. 1340 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 לדעת משרד מבקר המדינה על מינהל הכנסת מוטלת החובה לתת את הדעת ולבחון ולדון אם תהליכי הבקרה והפיקוח בכל הקשור לתהליך קבלת ההחלטות בנוגע למימון ההוצאות עבור יו"ר הכנסת מספקים, או שיש לשקול שילובו של גורם בלתי תלוי שיוכל לסייע בנושא. ההוצאות עבור דירת יו"ר הכנסת ה-17 עם כניסתה של ח"כ דליה איציק לתפקידה כיו"ר הכנסת ה-17 , היא בחרה להשתמש בדירתה הפרטית כדירת שרד. בנובמבר 2009 כתב חשב הכנסת למשרד מבקר המדינה כי "סקירת ההוצאות שנעשו בעשור ... מצביעה על]לשעבר[ האחרון בדירותיהם הפרטיות של יושבי ראש הכנסת הוצאה שנתית ממוצעת, לצורך החזקת דירת השרד וניהולה בסדר גודל של כ- 18,000 ש"ח לשנה עד כ- 45,000 ש"ח לשנה. סכומים אלה נמוכים לאין שיעור לעומת מאות אלפי ש"ח שהיו מושקעים בדירת שרד שהייתה נשכרת וממומנת במלואה ע"י הכנסת". ההחלטה על התאמת הדירה הפרטית לשימוש כדירת שרד לאחר כניסתה של ח"כ דליה איציק לתפקיד יו"ר הכנסת ה-17 ,, נערך סיור בדירתה הפרטית שיועדה לשמש גם כדירת שרד, על מנת לבחון את הנדרש לצורך התאמתה כדירת שרד. בסיור השתתפו יו"ר הכנסת, המנכ"ל דאז, חשב הכנסת וגורמי מינהלה ואבטחה. כן השתתפה אדריכלית פרטית מטעמה של ח"כ איציק. בסיור עלה הצורך בהחלפת הריצוף בשטחי האירוח של הדירה ובביצוע התאמות נוספות. נמצא, כי סיור זה לא תועד כלל, לא נרשמו החלטות שנתקבלו במהלכו, וכתוצאה מכך לא ניתן לשחזר את ההחלטות שנתקבלו בו ואת הנימוקים להן ביחס להוצאות שיפוצים שאושרו. זאת ועוד, גם בסיום הסיור לא הוכן דוח המפרט את הצרכים, עבודות השיפוצים ורכישות הציוד, הנדרשים, ואת הנימוקים לביצועם. לדעת משרד מבקר המדינה, הואיל ומדובר בסיור מקצועי שבו נתקבלו החלטות לגבי הוצאת כספים מקופת מינהל הכנסת, היה מקום לתעד אותו, לרבות פירוט של כל הליקויים בדירה והעבודות הדרושות לתיקונם. עבודת הריצוף בדירת השרד 1. הוצאות ההחזקה והרכישות לדירת השרד של יו"ר הכנסת ה -17 ,, ח"כ דליה איציק בתקופה שבין מאי 2006 ועד פברואר 2009 , היינו במשך שנתיים ותשעה חודשים, הסתכמו על פי נתוני מינהל הכנסת בכ- 244,000 ש"ח. מתוכם כ- 103,000 ש"ח עבור הוצאות מיגון וביטחון, כ- 33,000 ש"ח עבור רכישת ריהוט ואבזור, כ- 46,000 ש"ח עבור הוצאות אחזקה ותחזוקה, כ - 32,000 ש"ח עבור ציוד שהושאל לדירת היו"ר והוחזר למינהל הכנסת וכ - 30,000 .ש"ח עבור שיפוצים 2. סגן הממונה על מחלקת בינוי ותחזוקה היה אחראי לטפל בצרכי דירת השרד. בעת שעלה הצורך לתקן או לרכוש דבר כלשהו לדירת השרד, הוא פנה לראש אגף משאבים חומריים, הכנסת 1341 . אשר אישר את הבקשה והעביר אותה אל חשב הכנסת על מנת שיאשר את ההוצאה. הזמנות העבודה הנוגעות לדירת היו"ר נחתמו גם בידי ראש אגף משאבים חומריים (המתלונן). 3. עיקר ההוצאה לשיפוצים בסכום של כ - 25,000 ש"ח נועדה להחלפת הריצוף בסלון הדירה ובמרפסת: כ- 20,000 ש"ח עבור הקרמיקה וכ- 5,000 .ש"ח עבור עבודת הריצוף ב- 3.9.06 , כתבה יו"ר הכנסת ה-17 לחשב הכנסת מר אבי לוי: "בהמשך לשיחתנו בעל-פה, 1 . מעת לעת נדרשת הכנסת לפעולות אחזקה כאלה ואחרות, וזאת בהתאם לכללים שנקבעו ע"י ועדת הכנסת. 2 . כחשב הכנסת, וכממונה על התשלומים והזמנות העבודה, הריני מבקשת כי בכל הקשור להוצאות בבית יושבת -ראש הכנסת תנהג כבית שמאי. 3 . הנני פונה אליך לבדוק כל הוצאה, בכל שאלה שיש ספק - נא לא לאשר". כאמור לעיל, לפי הנוהל הישן הותר המימון של "עבודות צבע ושיפוצים קלים כתוצאה מבלאי סביר". ספק אם נוהל זה, כמו החלטת ועדת הכנסת משנת 2000 , מאפשר מימון עבור ביצוע התאמות ושיפוץ הדירה הפרטית לשימוש כדירת שרד. משרד מבקר המדינה מעיר, שבמינהל הכנסת אין תיעוד מלא ממנו נית ן ללמוד כיצד נתקבלו ההחלטות באשר לרכישת קרמיקה ולביצוע עבודות הריצוף. ב- 11.10.09 מסר חשב הכנסת, מר אבי לוי, למשרד מבקר המדינה כי ב- 20.9.09 הודיעה לו ח"כ איציק כי על אף "שהוצאה מסוימת אושרה בזמן כהונתי ונעשתה ע"פ היתר וכדין ע"י כל הגורמים הרלוונטים, משחדלה הדירה לשמש כדירת שרד אני מעדיפה להחזיר לכנסת הוצאה שאושרה כדין, כדי למנוע לזות שפתיים שאני ממשיכה ליהנות כיום ממה שאושר לי כאשר כיהנתי כיו"ר הכנסת". בעקבות זאת החזירה ח"כ איציק לכנסת סכום של 25,380 ,ש"ח השקול לעלות הקרמיקה וביצוע עבודות הריצוף בדירתה הפרטית. משרד מבקר המדינה מעיר כי לפני ביצוע העבודות בדירתה הפרטית של יו"ר הכנסת ה -17, ראוי היה לבחון את סוגי ההוצאות המותרות מכוח החלטות ועדת הכנסת והנוהל הישן, ולשתף בנושא זה גם את לשכת הייעוץ המשפטי של הכנסת. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את החלטתה של יו"ר הכנ סת ה -17 להשיב ביזמתה סך של 25,380 ש"ח עוד קודם שהסתיימה הבדיקה של משרד מבקר המדינה בעניין זה. . . 1342 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 עם כניסתה של ח"כ דליה איציק לתפקידה כיו"ר הכנסת, היא בחרה להשתמש בדירתה הפרטית כ"דירת שרד" כפי שמתאפשר על פי הנהלים. בעקבות החלטתה הוחל במאי 2006 ,בביצוע עבודות שיפוץ, בהתקנת אמצעי אבטחה וברכישת ציוד על מנת להתאים את הדירה לשימוש כ"דירת שרד". ההוצאות עבור עבודות השיפוץ והתחזוקה ועבור הרכישות שבוצעו ממאי 2006 עד פברואר 2009 הסתכמו, במשך כשלוש שנים בכ - 140,000 ש"ח (לא כולל הוצאות למיגון ולביטחון). במהלך בדיקת התלונה התעורר ספק אם אישור ההוצאות לריצוף הדירה עלה בקנה אחד עם הוראות הנוהל של מינהל הכנסת שחלו באותה עת, לגבי התאמת הדירה לשימוש כ"דירת שרד". בעניין זה העיר משרד מבקר המדינה כי מינהל הכנסת צריך היה לבחון עוד לפני ביצוע העבודות בדירתה הפרטית של יו"ר הכנסת ה -17 את סוגי ההוצאות המותרות מכוח ההחלטות והנהלים שהיו תקפים באותה עת. מוטב היה גם שיחידת הייעוץ המשפטי בכנסת, הייתה נוטלת חלק פעיל בעניין זה. עם סיום תפקידה החזירה יו"ר הכנסת ה -17 למינהל הכנסת, את הציוד הנייד שנרכש עבור דירתה. לדבריה, הדבר נעשה לראשונה בכנסת, וזאת על פי נוהל חדש שנתקבל בתקופתה. נוסף על כך, בספטמבר 2009 , היא החזירה לכנסת סכום כסף השקול כ נגד רכישת הקרמיקה וביצוע עבודות הריצוף בדירתה. נראה כי המקרה כולו יכל להימנע קודם לכן אילו ההנחיות היו ברורות יותר, חד משמעיות ופרטניות כנדרש, ולא עמומות ונתונות לפרשנויות שונות, כפי שקרה בפועל. העמימות שהייתה בהוראת הנוהל חייבה ערנות רבה יותר. בהתחשב בניס וח שאינו חפשי מספקות של הנוהל שהיה תקף באותה עת ולאור העובדה שההוצאה אושרה על ידי חשב הכנסת לא נמצא לנכון להצביע על דופי בהתנהלותה של ח"כ איציק בעניין זה. הצורך להשתתף במימון הוצאות שונות הכרוכות בהתאמת דירה פרטית של נבחרי ציבור, לדירת שרד רשמית, יוצר כיום מצב בלתי רצוי של עירוב בין הפרטי לבין הציבורי ועלול לפגום, חלילה, במעמד הציבורי הרם של הכנסת ושל העומדים בראשה. יצירת אפשרות כזו מצריכה, מעצם טבעה, קביעת אמות מידה ברורות בדבר ההוצאות המדויקות המותרות במימון, יצירת חיץ בין הרכוש הפרטי לבין הרכוש הציבורי ויצירת מנגנון מתאים של אישורים ושל פיקוח ובקרה נאותים. ממצאיו של פרק זה, מלמדים על ליקויים, הן בתשתית הנורמטיבית שנקבעה בכנסת בעניין התאמת דירות פרטיות של יושבי ראש הכנסת לשימוש כדירת שרד, והן בסדרי הטיפול של המינהל בכנסת בנושא זה, הלכה למעשה. ביקורת זו מחייבת, אפוא, לקיים בחינה של כל הליכי ההסדרה, הטיפול והאישור הנהוגים ותיקונם כנדרש. אשר על כן, החליט מבקר המדינה להעביר דוח זה לועדת הכנסת ולהמליץ בפניה לבחון את מכלול השיקולים הנוגעים להחלטות בנושא זכאותם של יושבי ראש הכנסת לדירות שרד. יש בעבודות שיפוץ בדירות הפרטיות, והתאמתם ל"דירות שרד", כדי להביא להשבחת הדירות הפרטיות מכספי המדינה ובכך ליצור חשש של "לזות שפתיים" ופגיעה, גם אם ללא בסיס, בתדמית הכנסת ונבחריה הבכירים. מכל מקום, האזרח רשאי לדעת לאן מופנה תקציב המדינה והאם שליחיו, נבחרי העם, בדמוקרטיה, בדקו, כדבעי גם את נושאי החיסכון בהוצאות. מכל מקום, החזרת הסכום לכנסת של כ- 25,000 ש"ח, על פי החלטתה העצמאית של יו"ר הכנסת ה-17 ,ושיקוליה בנושא, וביניהם, לדבריה, מניעת לזות שפתיים מסיימת פרשה זו. הכנסת 1343 .סיכום .מבדיקת תלונה שכללה 17 סעיפים שנשלחה למשרד מבקר המדינה בעניין אי סדרים בכנסת נמצא כי בחמישה סעיפים פעל מינהל הכנסת שלא לפי כללי המינהל התקין. הליקויים המשמעותיים שהועלו בעניין רכישות שטיחים שנעשו בשנים 2006 ו- 2007 מצביעים על התנהלות בלתי תקינה של ממלאי תפקידים בכירים במינהל הכנסת. ליקויים אלו, שאין להם מקום בגוף ציב ורי, חמורים במיוחד מאחר ובביקורת זו התברר כי במשך מספר שנים לא מתקיימת ביקורת פנימית ממשית במינהל הכנסת. יושבי ראש הכנסת, מזכיר הכנסת דאז ואחריו המנכ"ל דאז לא נקטו בפעולה יעילה על מנת לשנות מצב זה. אל הכנסת נשואות עיני הציבור. על מינהל הכנסת מוטלת החובה לשמור על כבודה ולפעול בקפדנות ובהתאם לנהלים ולכללים המחייבים כדי שלא ידבק בה רבב. .:שם הדוח בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010

תקציר:
 .פרק חמישי .הכנסת . 1309 .הכנסת . .פעולות הביקורת .משרד מבקר המדינה בדק במינהל הכנסת תלונה בנושא "אי סדרים בארגון". התלונה כללה 17 ,סעיפים בעניינים מינהליים שונים ובדיקתה העלתה שבחמישה סעיפים נמצאו ליקויים בעבודת מינהל הכנסת. הבדיקה במינהל הכנסת נערכה בין היתר ביחידות האלה: אגף משאבי אנוש, יחידת הביקורת הפנימית, לשכת היועצת המשפטית, החשבות, אגף משאבים חומריים ומחלקת תחזוקה. בדיקות השלמה נעשו בנציבות שירות המדינה, במשרד האוצר (במינהלת הגמלאות ובמטה השכר בחשב הכללי) ובחברה שהועסקה בפיקוח על הבנייה בכנסת. הכנסת 1311 .בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת .תקציר .1. לפי חוק-יסוד: הכנסת, כנסת חדשה בוחרת את יושב ראש הכנסת מבין חבריה, והוא נבחר לכל ימי כהונתה. יושב ראש הכנסת מנהל את ענייניה ומייצג אותה. לכנסת מנגנון מינהל עצמאי (להלן - מינהל הכנסת או הכנסת), שנועד להבטיח את אי-תלותה ברשות המבצעת. מינהל הכנסת אחראי להעמיד לרשות חבריה את השירותים ואת המשאבים הנחוצים להם לשם מילוי תפקידיהם. מינהל הכנסת אינו כפוף למנגנונ י בקרה ממשלתיים. כך, למשל, חשב הכנסת, היועץ המשפטי לכנסת ומנהלת האגף למשאבי אנוש בכנסת אינם כפופים, בהתאמה, לחשב הכללי במשרד האוצר, ליועץ המשפטי לממשלה ולנציב שירות המדינה. ככלל הכנסת פועלת לפי הוראות תקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר), לפי תקנון כספים ומשק של החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - התכ"ם) ולפי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, בשינויים הרלוונטיים. 2. ב- 3.3.09 התקבלה בלשכת מבקר המדינה תלונה בנושא "אי סדרים בארגון" שהתייחסה למינהל הכנסת (להלן - התלונה). המתלונן הוא מר אריה שרבף, מנהל בנא"ם (בינוי אחזקה ומ שק) לשעבר, שבמועד הגשת התלונה היה ראש אגף משאבים חומריים (להלן - המתלונן). התלונה התייחסה, בין השאר לתקופת כהונתו של מר בלשניקוב כמנכ"ל הכנסת (להלן - המנכ"ל דאז). התלונה נשאה אמנם את התאריך 5.2.09 , אולם היא נשלחה רק כחודש ימים לאחר התאריך הזה. ב- 8.3.09 הועברה התלונה לחטיבה המופקדת על הביקורת בכנסת, וזו העבירה אותה למחרת היום - ב- 9.3.09 - .לאגף המטפל במינהל הכנסת, והוא בחן את אופן הטיפול בה ב- 16.3.09 אישרה ועדת הכספים של הכנסת, פה אחד את הבקשה למנות את מר בלשניקוב לתפקיד מנכ"ל משרד מבקר המדינה. מר בלשניקוב הודיע לוועדה שהוא מבקש לסיים את תפקידו כמנכ"ל הכנסת, ומאותו מועד החל לכהן בתפקיד מנכ"ל משרד מבקר המדינה. 3. יצוין שהמתלונן לא פירט את מהות הליקויים שעליהם התריע ולא צירף לתלונתו מסמכים התומכים בתלונתו. אולם למרות מיעוט המידע בתלונה, נוכח רגישות הנושא הורה מבקר המדינה להרחיב את הבדיקה. .פעולות הביקורת .1. בחודשים מרס-דצמבר 2009 .בדק משרד מבקר המדינה את התלונה בדיקת סעיפים אחדים שהועלו בתלונה התרחבה לעתים להיבטים נוספים הנוגעים לאותם סעיפים. הבדיקה נעשתה במינהל הכנסת, בין 1312 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 היתר ביחידות האלה: אגף משאבי אנוש, יחי דת הביקורת הפנימית, לשכת היועצת המשפטית, החשבות, אגף משאבים חומריים ומחלקת תחזוקה. בדיקות השלמה נעשו בנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם), במשרד האוצר (במינהלת הגמלאות ובמטה השכר בחשב הכללי) ובחברה שהועסקה בפיקוח על הבנייה בכנסת. 2. בסיום בדיקת התלונה נשלחה טיוטת דוח ל -45 נמענים שהוזכרו בה, ותשובותיהם התקבלו עד סוף דצמבר 2009 . לאחר קבלת התייחסותם הגיש צוות הבדיקה למבקר המדינה גרסה כמעט סופית של הדוח. מבקר המדינה קיים שיחת סיכום עם צוות הבדיקה, ולאחריה נפגש מבקר המדינה ב - 8.2.10 עם המתלונן. הפגישה התקיימה בהשתתפות היועצת המשפטית למשרד מבקר המדינה. השלמת הבדיקה דרשה זמן עקב הצורך לאפשר ולמצות את זכות התגובה של כלל הגורמים הנוגעים לדוח זה, ולקיים הליכי בקרה נאותים והוגנים באשר לממצאי הדוח. .עיקרי הממצאים .התלונה כוללת 17 סעיפים העוסקים בעניינים מינהליים שוניםבכנסת, וביניהם: התקשרויות, רכש ודירת השרד של יושבת הראש של הכנסת ה-17 . בבדיקת הטענות שהועלו ב-12 מהסעיפים לא נמצא ממש או לא נמצאו ראיות המצביעות על אי סדרים במינהל הכנסת. אשר לִטענות שהועלו בחמשת הסעיפים האחרים בתלונה נמצאו ליקויים בעבודת מינהל הכנסת, כמפורט להלן: 1. תנאי פרישה לעובד בכיר לשעבר בכנסת- אחד מסעיפי התלונה עוסק בעובד בכיר לשעבר בכנסת (להלן - העובד הבכיר), שלדברי המתלונן, "אולץ לפרוש מן הכנסת". הבדיקה העלתה שחילוקי דעות בין הכנסת לבין העובד הבכיר הביאו לכך שהוא ביקש לצאת לחופשה ללא תשלום (להלן - חל"ת); הכנסת נענתה לבקשתו, וביולי 2000 החלה החל"ת. משרד מבקר המדינה בחן את ההליכים שהביאו לסיום עבודתו של העובד הבכיר ואת התנאים שאושרו לו. בנושא זה עלו, בין היתר, הממצאים שלהלן: (א) מינהל הכנסת פעל בניגוד להוראות התקשי"ר: בהסכם החל"ת התחייבה הכנסת, ולא העובד, לשלם את מלוא עלות הרכישה של זכויות הגמלה של העובד הבכיר - 18.5% ממשכורתו- לכל אורך תקופת החל"ת. (ב) בהסכם הפרישה נקבע שהעובד הבכיר היה זכאי לתשלום קצבת גמלאות בשיעור של 42% . בעבור תקופת עבודתו בכנסת ומחוצה לה במסגרת שירות המדינה נזקפו לזכותו 26% בלבד. ה -16% הנותרים נקבעו באופן הבא: 6% בגין הגדלת הקצבה שאישר נציב שירות המדינה; 8% עבור תקופת שהותו בחל"ת; ו -2% עבור התקופה שבה שהה בחופשת ההסתגלות. הכנסת 1313 .)(ג בדצמבר 2005 הודיע יו"ר הכנסת ה-16 ח"כ ראובן ריבלין לעובד הבכיר כי אישר את פיטוריו, בעוד שבהסכם הפרישה נכתב שהעובד הבכיר ביקש לפרוש מעבודתו. הודעתו של יו"ר הכנסת על הפיטורים הכשירה את תשלום הגמלה מיד עם תום חופשת ההסתגלות ללא המתנה עד גיל הפרישה. (ד) הכנסת התחייבה לשלם לעובד הבכיר תשלום גמלה בגין 23 שנים, מגיל44 - הגיל שבו פרש- עד גיל הפרישה, ובו תוספות בגין הארכת תקופת שירותו מעבר לתקופה ששירת בפועל, בסך כ -2.1 .מיליון ש"ח 2. הביקורת הפנימית בכנסת- בתלונה נטען שבמשך למעלה משנה וחצי לא מונה מבקר פנימי למינהל הכנסת. נמצא שבמשך 11 ,חודשים אוקטובר 2000 - ספטמבר 2001 ., לא היה למינהל הכנסת מבקר פנימי בדיקת תכניות העבודה שהכינה יחידת הביקורת הפנימית של הכנסת לשנים 2005 -2008 .העלתה שתכניות העבודה השנתיות כמעט לא בוצעו יושבי ראש הכנסת, מזכיר הכנסת דאז, מר אריה האן, ואחריו המנכ"ל דאז, לא הביאו לשינוי המצב ותחת זאת במהלך השנים נעשו בעיקר בדיקות נקודתיות ומצומצמות . תפקוד הממונים במינהל הכנסת, במהלך כתשע שנים, בנוגע לתוספת כוח אדם מקצועי וטכני ליחידת הביקורת הפנימית, לא היה בו די כדי להבטיח תפקוד הולם של יחידת הביקורת הפנימית. מדובר בליקוי חמור ומתמשך שאין לו מקום בגוף ציבורי. 3. רכישת כדים וצמחייה- המתלונן קבל על כך שבשנים 2005 -2007 רכשה הכנסת עבור האגף החדש בכנסת ("אגף קדמה") כדים וצמחייה במחירים מופרזים. בביקורת נמצא כי המחיר ששילמה הכנסת בעבור הכדים והצמחייה לא היה מופרז, אולם הועלו ליקויים אחדים באשר להליכי הרכישה: (א) בדיקת הליך רכישת הכדים והצמחייה העלתה כי בעת הכנת המכרז לרכישתם התייעצו האדריכל הראשי ואדריכלית הפנים, שאת שירותיהם שכרה הכנסת לבניית אגף קדמה ולעבודות הגינון בו, עם ספק מסוים בנוגע לסוגי צמחים שהיה בדעתם לרכוש, וכי לאחר מכן נבחר ספק זה במכרז. (ב) המנכ"ל דאז הורה למבקרת הפנימית לבדוק את רכש הכדי ם והצמחייה. בדצמבר 2006 הגישה המבקרת הפנימית טיוטת דוח ביקורת בנושא הגינון בכנסת, בלא שכללה התייחסות לרכישת הכדים והצמחייה לאגף החדש, חרף העובדה שהבדיקה התקיימה חודשים מספר לאחר שהועלו הטענות בנושא לפני המנכ"ל דאז. 4. רכישת שטיחים - המתלונן הלין על כך שהכנ סת רכשה שטיחים שלא כמקובל. 1314 דוח שנתי60ב .שם הדוח: בירור תלונה בענייני מינהל הכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 60ב שנת פרסום: התש"ע- 2010 )(א נמצא שמיולי 2006 עד יוני 2007 רכש מינהל הכנסת שטיחים שלא לפי כללי מינהל תקין: לא פורסם מכרז לרכישתם, וחלקם הובאו לכנסת לפני הוצאת הזמנה לרכישתם. (ב) נמצא שמינהל הכנסת רכש את השטיחים מספק שהצעתו לא הייתה הזולה ביותר בבירור המחירים שקיימה הכנסת. מחלקת בנא"ם נסמכה על בירור מחירים יחיד זה, ובמשך השנה שבה רכשה שטיחים לא בדקה האם הצעות הספקים הזולים תקפות ברכישות הנוספות. (ג) מהנדס הכנסת פנה לחברה שעבדה באותו זמן בכנסת והזמין אצלה שטיחים לקומת הוועדות של הכנסת, תוך עקיפת ועדת המכרזים. (ד) שתי רכישות של שטיחים הובאו לדיון בוועדת המכרזים של הכנסת בדיעבד, לאחר שהשטיחים כבר נרכשו. בסופו של דבר הובאו רכישות אלה לדיון בוועדת המכרזים בהוראת המנכ"ל דאז, מר אבי בלשניקוב, ואישורה היה בבחינת "חותמת גומי". 5 . דירת השרד- בדצמבר 1986 החליטה ועדת הכנסת 1 כי "יושב ראש הכנסת זכאי לדירת שרד בירושלים". ביולי 2000 , היא החליטה כי יו"ר כנסת שדירתו הפרטית באזור ירושלים משמשת גם דירת שרד, זכאי למימון הוצאות ההחזקה והניהול של הדירה על ידי הכנסת. (א) נמצא כי הנוהל של מינהל הכנסת שלפיו פעלו היה כללי ולא מפורט דיו ולגבי חלק מהנושאים המועלים בו הוא אינו קובע אמות מידה ברורות להפעלתו. בשל כך עלולה להיווצר עמימות לא רצויה ביחס להכללתן של הוצאות שונות ולהיקף המימון של כל הוצאה. בנוהל לא נקבע מי אחראי לביצועו, ומה הן דרכי הפיקוח והבקרה על כך. (ב) עם כניסתה של יו "ר הכנסת ה -17 לתפקידה היא בחרה להשתמש בדירתה הפרטית כדירת שרד. על פי נתוני מינהל הכנסת ההוצאות בדירתה הסתכמו, במהלך תקופת כהונתה, בכ - 240,000 ש"ח. במהלך אוגוסט 2006 בוצעה הזמנה לרכישת ריצוף קרמיקה והתקנתו בדירתה של יו"ר הכנסת ה -17 . קיים ספק אם החלטת הכנסת ו הנוהל שהכין מינהל הכנסת מאפשרים מימון ההוצאות הכרוכות בביצוע עבודת הריצוף. בספטמבר 2009 , החזירה יו"ר הכנסת ה -17 לכנסת את ההוצאה לריצוף דירתה בסך של 25,380 ש"ח. החזרת סכום זה לכנסת על פי החלטתה העצמאית של יו"ר הכנסת ה-17 ,ושיקוליה בנושא, וביניהם לדבריה, מניעת לזות שפתיים, מסיימת פרשה זו. 6. במהלך בדיקת התלונה העלה המתלונן חשש בפני משרד מבקר המדינה, שקיים חוסר במצאי המתנות שהתקבלו בכנסת. בסופו של .__________________ . 1 ועדת הכנסת היא ועדה קבועה של הכנסת, שמסורות לה על פי דין סמכויות שונות, וביניהן הסמכות לקביעת שכר, גמלאות ותשלומים אחרים לחברי הכנסת. הכנסת 1315 . דבר אותרו כל המתנות פרט לאחת (ספר בכריכת עור). נמצא כי בכנסת ה-17 הוצאו מתנות ממחסני הכנסת בלי שאף גורם חתם על טפסים כנדרש. כל זאת חרף הדרישות החוזרות של מנהל המחסן בדבר הצורך לעשות זאת. .סיכום והמלצות .מבדיקת תלונה שכללה 17 סעיפים שנשלחה למשרד מבקר המדינה בעניין אי סדרים בכנסת נמצא כי בחמישה סעיפים פעל מינהל הכנסת שלא לפי כללי המינהל התקין. הליקויים המשמעותיים שהועלו בעניין רכישות שטיחים שנעשו בשנים 2006 ו- 2007 מצביעים על התנהלות בלתי תקינה של ממלאי תפקידים בכירים במינהל הכנסת. ליקויים אלו, שאין להם מקום בגוף ציבורי, חמורים במיוחד מאחר ובביקורת זו התברר כי במשך מספר שנים לא מתקיימת ביקורת פנימית ממשית במינהל הכנסת. יושבי ראש הכנסת, מזכיר הכנסת דאז ואחריו המנכ"ל דאז לא נקטו בפעולה יעילה על מנת לשנות מצב זה. אל הכנסת נשואות עיני הציבור. על מינהל הכנסת מוטלת החובה לשמור על כבודה ולפעול בקפדנות ובהתאם לנהלים ולכללים המחייבים כדי שלא ידבק בה רבב. .