תאגיד השידור הישראלי/הליכי הגיוס של מועמדים יוצאי רשות השידור לתאגיד השידור הישראלי

 מבוא 1965-רשות השידור (להלן גם - הרשות) הוקמה מכוח חוק רשות השידור, התשכ"ה (להלן - חוק רשות השידור), כגוף המופקד על השידור הציבורי בישראל ברדיו ובטלוויזיה. במהלך השנים חלה הידרדרות במעמדה ובתפקודה של רשות השידור. בכלל זה, נוצר גירעון מתמשך בתקציבה, חלה שחיקה במעמד השידור הציבורי, שהתבטאה גם בשיעורי הצפייה הנמוכים בתוכניות הטלוויזיה שלה, גברה המעורבות הפוליטית במינוי חברי המוסדות המנהלים את הרשות ואירעו כשלים ניהוליים, שהקשו עליה את פעולתה. כמה וכמה ועדות ציבוריות בחנו במהלך השנים את הגורמים שהביאו להידרדרות במצבה של רשות השידור ואת האמצעים הנדרשים לשיפור תפקודה. הוועדה . באותה עת מינה שר התקשורת דאז, מר גלעד 2013 האחרונה הוקמה בספטמבר ארדן, על דעת שר האוצר דאז, מר יאיר לפיד, את "הוועדה לבחינת המתווה לשידור הציבורי העתידי בישראל", בראשות איש התקשורת מר רם לנדס. הוועדה המליצה , על פירוק רשות השידור ועל בנייה מחדש של 2014 פה אחד, בדוח שהוגש במרץ השידור הציבורי בישראל באמצעות הקמת תאגיד ציבורי מקצועי ועצמאי. , שעל בסיסו קם תאגיד השידור הציבורי, 2014-חוק השידור הציבורי, התשע"ד פורסם תיקון לחוק שבמסגרתו, 2015 . בספטמבר 2014 אושר במליאת הכנסת ביולי (להלן 2014-בין היתר, הורחב שמו לחוק השידור הציבורי הישראלי, התשע"ד - החוק), ושמו של תאגיד השידור הציבורי שונה לתאגיד השידור הישראלי (להלן - התאגיד). לפי החוק הוקם התאגיד במטרה לבסס שידור ציבורי איכותי ויעיל בישראל, להחליף את שידורי רשות השידור בטלוויזיה וברדיו ואת שידורי הטלוויזיה החינוכית ולשמש מקור יצירה ותוכן במרשתת ובמגוון האמצעים הדיגיטליים הנוספים. לפי החוק, מועצת תאגיד השידור הישראלי (להלן - המועצה או מועצת התאגיד), נציגי ציבור, היא הגוף האמון על קביעת מדיניות התאגיד ופיקוח 12-המורכבת מ על יישומה. המועצה אחראית גם לגבש את נוהלי התאגיד ולאשר את המבנה הארגוני, את מדיניות ההעסקה, את היקף שיא כוח האדם ואת תוכנית העבודה השנתית של התאגיד. 2260 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה ,החוק יצר חיץ בין הדרג הפוליטי למינויים בתאגיד. לפי החוק, שר התקשורת ממנה בהתייעצות עם נשיא בית המשפט העליון, שופט בדימוס לעמוד בראש ועדת איתור (להלן - ועדת האיתור), והשופט עצמו ממנה את שני החברים שלצדו. ועדת האיתור המועמדים ובהם המועמד לכהן כיו"ר, והשר ממנה את 12 היא זו שממליצה לשר על חברי המועצה לפי המלצותיה. (להלן - יום 1.4.15 בעת חקיקתו קבע החוק כי התאגיד יחל את שידוריו ביום התחילה). התאגיד מסר למשרד מבקר המדינה כי הקמתו היתה מלווה בשורת משימות מורכבות וסבוכות ובהן גיוס הנהלה בכירה מצומצמת, ביצוע פעולות חשבונאיות ותקציביות מקדימות, איתור ובחינה של נכסי מקרקעין מתאימים, בניית מבנה ארגוני ראשון לכלל חטיבות התאגיד, הכנה וקיום של התקשרויות נדרשות, בניית תשתית טכנולוגית תואמת ועוד. יום התחילה נדחה פעמים מספר. , הודעה 2015 לשם היערכות לקיום השידורים ביום התחילה פרסם התאגיד, בדצמבר לציבור על תחילת גיוס עובדים. בהודעה נקבע כי המשרות הפנויות יפורסמו מעת לעת בהתאם לצורכי תאגיד השידור הישראלי באתר האינטרנט שלו. הליך הגיוס נתקל בקשיים ובאי-ודאות חריגים בשל הדחיות החוזרות ונשנות ביום התחילה ובשל הבחינה שנערכה בנושא סגירת התאגיד והשינויים המבניים בו, במהלך כל תקופת ההקמה. התאגיד מסר כי מצב דברים זה השפיע באופן דרמטי על יכולת התאגיד להיערך כיאות לתחילת השידורים, פגע קשות במאמצים לגייס עובדים להלן ממחיש את הדחיות החוזרות 1 וביכולת לעבוד מול גורמים חיצוניים. תרשים ונשנות ביום תחילת שידורי התאגיד. הדחיות החוזרות ונשנות ביום תחילת שידורי התאגיד: 1 תרשים על פי נתוני תאגיד השידור הישראלי, בעיבוד משרד מבקר המדינה. משרות (לא כולל 760-תקן העובדים, שנקבע לתאגיד ביום התחילה, עמד על כ מכוח האדם 25% לחוק נקבע תחילה כי 96 סטודנטים ועובדים זמניים). בסעיף בתאגיד יהיה מקרב עובדי רשות השידור או מקרב עובדי הטלוויזיה החינוכית וכי , סמוך ליום התחילה שונה הסעיף 2016 גיוסם יהיה פטור ממכרז. בהמשך, במרץ מכוח האדם יבוא מקרב עובדי רשות השידור. במהלך ההכנות ליום 51% ונקבע כי התחילה דנו מספר ועדות בכנסת בנושא גורלם של עובדי רשות השידור שעתידה הייתה להיסגר. בד בבד עלו מדי פעם הצעות לשינוי במתווה החוק, ובכלל זאת הוצע לבטל את סגירת רשות השידור ולשנות את מבנה התאגיד החדש. יום לפני 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2261 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | יום התחילה תוקן החוק פעם נוספת בקובעו, בין היתר, כי התאגיד יפוצל לתאגיד עוד נקבע חדשות נפרד שרק הוא יעסוק באקטואליה (הוראה שבוטלה בהמשך). עובדי רשות השידור לשעבר. 510-בתיקון כי על התאגיד להציע תפקיד ל פרטים על תקציבו השנתי של התאגיד לפי שנים. 1 להלן בלוח תקציבו השנתי של התאגיד (במיליוני ש"ח): 1 לוח השנההפעולה התקציבביצוע 2016 - 2015 תקציב הקמה 457 442 2017 ,2017 תחילת פעילות במאי תקציב יחסי 579 550 2018 תקציב שנתי 747 735 2019 תקציב שנתי. בנוסף נלקחה הלוואה מהאוצר מעבר לתקציב מיליון ש"ח 70 השוטף בסך לכיסוי עלויות האירוויזיון 770 755 - ביצוע משוער על פי נתוני תאגיד השידור הישראלי, בעיבוד משרד מבקר המדינה. נתונים משלוש השנים האחרונות על מספר עובדי התאגיד, על מספר 2 להלן בלוח יוצאי הרשות בקרבם, על מספר התקנים המאוישים בתאגיד ועל מספר העובדים שסיימו את העסקתם בתאגיד, כפי שהעבירה הנהלת התאגיד למשרד מבקר המדינה. יצוין כי התאגיד עומד במגבלת שיא כוח האדם שנקבעה לו. מספר עובדי התאגיד ומספר יוצאי הרשות בקרבם: 2 לוח תאריךמספר עובדים*עובדים יוצאי רשות השידור*מספר תקנים מאוישיםמספר תקנים מאוישים בעובדים יוצאי רשות השידורעובדים יוצאי רשות השידור שסיימו את עבודתם**עובדים שסיימו את עבודתם ואינם יוצאי רשות השידור 31.12.17 937 461 832.7 415 32 38 31.12.18 941 439 836 394.6 28 123 31.12.19 987 420 853 375.9 23 90 המקור: תאגיד השידור הישראלי * כולל עובדים במשרות חלקיות ובמשרות סטודנט. ** לא נכללו עובדים שסיימו העסקתם בעקבות "סיום הסכם זמני". 2262 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה , עובדים מרשות השידור הגישו מועמדות לעבוד בתאגיד 618 ,על פי נתוני התאגיד 17 ופרטיהם נשמרו במערכת הממוחשבת לגיוס עובדים, ונוסף עליהם נקלטו עובדים בכירים ועובדים אחרים שלגביהם היה פטור ממכרז (לרבות נושאי משרה ו"טאלנטים"), עוד בטרם החל השימוש במערכת הגיוס. עובדים בני האוכלוסייה 100- הועסקו בו כ 2019 על פי נתוני התאגיד, נכון לסוף שנת עובדים יוצאי 11-) ו1.3%( עובדים בני האוכלוסייה החרדית 13 ,)10.1% ( הערבית ). לדברי התאגיד, על פי נתוני נציבות זכויות לאנשים עם מוגבלות 1.1%( אתיופיה , התאגיד עמד בהוראות החוק בשיעור בינוני ביחס למידת הייצוג ההולם 2017 מיולי פרסם התאגיד "תכנית 2019 ). באוקטובר 5% - 3.5%( של עובדים עם מוגבלות ניכרת ", הכוללת יוזמות 2020 עבודה שנתית לקידום העסקת אנשים עם מוגבלות לשנת להגברת הייצוג של עובדים עם מוגבלויות. בהמשך לתוכנית האמורה, מומלץ כי התאגיד יכין גם תוכנית מסודרת לעידוד העלאה נוספת בייצוג של כלל האוכלוסיות האמורות בתאגיד. מיליון ש"ח 605-עלות השכר המצרפית של עובדי התאגיד מיום הקמתו מסתכמת ב , שאישרה המועצה, הועמדה עלות שכר העובדים 2020 במצטבר. בתקציב שנת מיליון ש"ח. 220 לאותה שנה על סך כולל של פעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה כמה מפעולות תאגיד 2018 בחודשים יולי עד נובמבר השידור הישראלי בנושא הליכי הגיוס של עובדי רשות השידור לתאגיד, כפי שבוצעו טרם יום התחילה וכן את תיעוד המידע במאגרי המידע של התאגיד ושמירתו. הבדיקה נעשתה בתאגיד ובדיקות השלמה נערכו בנציבות שירות המדינה ובגנזך . 2019 המדינה. בירורי השלמה בתאגיד נערכו גם בפברואר הבסיס הנורמטיבי לגיוס עובדים לתאגיד בכל הנוגע לקליטת עובדים לתאגיד נקבע מתווה כללי, החל על קליטתו של כל לחוק, 52 עובד, וכן מתווה ספציפי הנוגע לגיוס עובדי רשות השידור. לפי סעיף "קבלה של אדם לעבודה בתאגיד השידור הישראלי תיעשה במכרז", למעט החריגים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2263 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | , עיתונאי, עורך חדשות או מגיש תוכניות1"שנקבעו בו, ובהם קבלת "נושאי משרה , שלגבי קבלתם לעבודה נקבעו הוראות מיוחדות. 2בחטיבת החדשות כמו כן לשם היערכות התאגיד לקיום השידורים ביום התחילה ובעקבות הצורך ) הוראות 2(-) ו 1()1(ח95 לקלוט עובדים רבים בזמן קצר, קבע החוק בסעיפים מעבר, ולפיהן המנהל הכללי הזמני של התאגיד רשאי לקבל לעבודה, לפני יום עובדים הנדרשים לשם היערכות התאגיד לשידור במועד, ללא 600 התחילה, עד חובת מכרז. ואולם, היה עליו לעשות כן, לפי הוראות החוק "בהליך שוויוני ושקוף לפי כללים שיקבע המנהל הכללי הזמני בהתייעצות עם נציב שירות המדינה; כללים כאמור יפורסמו באתר האינטרנט של התאגיד או של משרד התקשורת". (א) לחוק כי גיוסם לתאגיד עד המכסה 96 בנוגע לעובדי רשות השידור, נקבע בסעיף שנקבעה, יהיה פטור ממכרז: "המנהל הכללי הזמני יציע לעובדים של רשות השידור 51%- משרות מלאות או למספר עובדים השווה ל 510 משרות בתאגיד, בהיקף של משיא כוח האדם בתאגיד השידור הישראלי, בהתאם לאישור הראשון של המועצה ), לפי הגבוה, להתקבל כעובדים בתאגיד השידור הישראלי, ולא 5(11 לפי סעיף תחול על קבלת עובדים לפי סעיף קטן זה חובת המכרז". קבע המנכ"ל הזמני של התאגיד "כללים לגיוס עובדים הנדרשים לשם 2015 במאי היערכות תאגיד השידור הישראלי לקיים שידורים ביום התחילה בהתאם להוראות ) לחוק (להלן - כללי הגיוס). 2(-) ו1()1(ח95 חוק השידור הציבורי", לפי סעיפים בכללים נקבע אופן גיוס העובדים לתאגיד טרם יום התחילה ובין היתר הוגדרו הצורך בעובדים, תיעוד הליכי המיון, פרסום הודעות דרושים, מיון המועמדים ובחירתם, וכן נקבעו הוראות מיוחדות לגבי גיוס עובדים למשרות עיתונאים ולתפקידי יצירה. אישר נציב שירות המדינה דאז, למנכ"ל הזמני כי קוימה חובת 2015 באוקטובר ההיוועצות עימו בדבר קביעת כללי הגיוס. נקבע שכדי לפתוח את שידורי תאגיד השידור 2016 בהחלטת המועצה ממאי הישראלי ביום התחילה "יש לפטור את כלל המשרות בתאגיד, שהחוק לא קובע ייחודיים אחרים לאיושן, מחובת המכרז. התאגיד יפעל בהתאם לכללים ]תנאים[ השוויוניים והשקופים שקבע המנכ"ל הזמני בהתייעצות עם נציב שירות המדינה ואלה יחולו על גיוס כלל העובדים בתאגיד השידור הישראלי לכלל המשרות כאמור". , אף שהחלטה זו 2019 לדברי המנכ"ל, בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר (א) לחוק, 96 אינה חלה על גיוס יוצאי רשות השידור, שהיה פטור ממכרז לפי סעיף לעמדתו, היה מקום לקיים הליכים דומים לאלה שבכללי הגיוס, גם לגבי מועמדים לפי החוק, "נושא משרה" הוא המנהל הכללי, משנה או סגן למנהל הכללי, וכן מנהל אחר הכפוף 1 .במישרין למנהל הכללי, וחבר המועצה יצוין כי המשרות כוונו לנשים וגברים כאחד, אך נעשה בדוח זה שימוש בלשון זכר מתוך נוחות בלבד. 2 2264 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה ככל האפשר על פי כללים]בעניין גיוסם[ יוצאי רשות השידור. לפיכך "בחר לפעול בדומה לכללי הגיוס... זאת מבלי לפגוע בסמכות שניתנה לו בהתאם להוראת סעיף (א) לחוק". 96 הכינו היועצים המשפטיים של התאגיד מסמך שכותרתו "מסלולי גיוס 2016 ביוני (בכפוף לכללי הגיוס שנקבעו)" 2016 כוח אדם לתאגיד השידור הישראלי, יוני (להלן - מסמך מסלולי הגיוס). המסמך מתווה ארבעה מסלולי גיוס לתאגיד כמפורט . 2 להלן בתרשים פירוט מסלולי הגיוס לתאגיד: 2 תרשים על פי נתוני תאגיד השידור הישראלי, בעיבוד משרד מבקר המדינה. במסמך מסלולי הגיוס נקבע כי כל המסלולים יבוצעו בהתאם לכמה כללים, ובהם "שמירה על הכללים לגיוס עובדים שפורסמו באתר התאגיד". עוד יצוין כי לפי מסמך זה, אין כמעט הבדלים בין מסלול הגיוס הרגיל לבין מסלול עובדי רשות השידור. לעומת זאת, בגיוס עיתונאים ועובדים לתפקידי יצירה, מסלול הגיוס שונה. (להלן - תשובת התאגיד), כי כללי הגיוס הוחלו 2019 התאגיד מסר בתשובתו ממרץ באופן וולנטרי בשינויים המחויבים על הליך קליטת עובדים יוצאי רשות השידור שלגביהם אין חובת מכרז בחוק, מבלי לגרוע מן הסמכות שניתנה למנכ"ל בסעיף (א) לחוק. 96 בית המשפט העליון קבע, אגב אורחא, בפסק דינו בעתירה לביטול חוק תאגיד השידור הציבורי שהוגשה בטענה שהוא בלתי חוקתי, כי כשעסקינן בגוף סטטוטורי .3- מצפים אנו לחובת הגינות מוגברת העובדה כי כללי הגיוס הוחלו בפועל גם על גיוס יוצאי הרשות באה לידי ביטוי (להלן - היועץ 2018 במכתבו של היועץ המשפטי של התאגיד שכיהן עד שנת מעובדי 80- לעורכי דין שייצגו כ 2016 המשפטי דאז), שציין במכתב מספטמבר רשות השידור כי "המועמדים נקלטים בהתאם להוראות החוק ולכללים לגיוס עובדים ).26.3.15 (פורסם במאגר ממוחשב, מיוםגורביץ טניה ואח' נ' כנסת ישראל ואח' 6133/14 בג"ץ 3 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2265 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | 2017 שקבע מנכ"ל התאגיד". גם בדיווח שהגיש התאגיד לשר התקשורת באפריל הוא ציין כי "הליך גיוס העובדים בתאגיד התבסס על כללים שוויוניים ושקופים". הוא ציין כי בסך 2016 בדיווח שהגיש התאגיד לשר התקשורת לגבי פעולותיו בשנת ראיונות בוועדות 2,000 -הכול התקבלו אלפי פניות להעסקה בתאגיד, והתקיימו כ הקבלה. המנכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה כי קצב גיוס העובדים לתאגיד היה עובדים בחודש 62 - 14 התקבלו לעבודה בתאגיד 2017 ועד אפריל 2016 חריג: ממאי 486 - החודש שבו החל התאגיד בשידוריו - החלו את העבודה בתאגיד 2017 ובמאי .3 , להלן הפרטים בלוח4עובדים מספר העובדים שנקלטו בתאגיד השידור הציבורי לפי חודשים,: 3 לוח 2017 - יולי 2016 מאי חודשמספר הנקלטים לעבודה 2016 מאי 14 2016 יוני 15 2016 יולי 29 2016 אוגוסט 30 2016 ספטמבר 37 2016 אוקטובר 24 2016 נובמבר 62 2016 דצמבר 26 2017 ינואר 30 2017 פברואר 16 2017 מרץ 31 2017 אפריל 42 2017 מאי 486 2017 יוני 36 2017 יולי 30 .המקור: תאגיד השידור הישראלי שרובם התקבלו לעבודה קודם לכן, אך החלו בפועל את עבודתם רק באותו מועד. 4 2266 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה לפי דוחות שהגיש מפרק רשות השידור לבית המשפט המחוזי בירושלים במסגרת 1,600 -, טרם ההחלטה על סגירת הרשות, היא העסיקה כ 2014 הליך הפירוק, בשנת מיוצאי רשות השידור התקבלו לעבודה 470-עובדים בצורות העסקה שונות. כ הועסקו 2018 בתאגיד. לפי דיווח שהעביר התאגיד למשרד מבקר המדינה, ביולי עובדים מתוכם היו יוצאי רשות השידור. 450- עובדים, כ 870-בתאגיד כ 334 עזבו את התאגיד 2019 - 2017 , לפי נתוני התאגיד בשנים 2 כפי שפורט בלוח עובדים שאינם יוצאי רשות 251- עובדים יוצאי רשות השידור ו 83 עובדים, מתוכם עובדים. 1,000 -השידור. בתקופה זו העסיק התאגיד כ מומלץ כי התאגיד יבחן את נתוני העזיבה מאז הקמתו. האפוטרופוס הכללי וכונס הנכסים הרשמי דאז, שהיה ממונה על פירוק רשות וכן מי שכיהנה 62016 , היועץ המשפטי דאז של התאגיד במכתבו מספטמבר5השידור בתאגיד כראש מטה המנכ"ל, כמנהלת אגף רגולציה, כמסייעת בתחום משאבי האנוש ולאחר מכן כסמנכ"לית משאבי אנוש (להלן - הסמנכ"לית השנייה) סברו כי נסיבות הקמת התאגיד הצריכו היערכות חריגה ומורכבת בלוח זמנים קצר כדי לעמוד ביעדים כפי שקבעו לתאגיד המחוקק והמועצה. זאת במצב של חוסר ודאות בעניין מועד פתיחת התאגיד ולגבי עצם הקמתו. מנכ"ל התאגיד הוסיף וציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי תחילת שידורי הוקם צוות 2016 התאגיד נדחתה, בדרך כלל ברגע האחרון, שבע פעמים, ובנובמבר מנכ"לים לבחינת שיקום רשות השידור. הוא הוסיף כי "העובדה שהתאגיד הצליח לגייס מספר כה רב של עובדים בתנאים כה קשים, החל את שידוריו במועד ללא כל תקלה על אף שבע דחיות, העובדה שהקמתו הוכתרה בהצלחה והיום הוא נחשב גורם שידור ציבורי מצליח, רציני, מגוון ורב תחומי" ראויים לכל שבח. הוא ציין כי "מרבית עובדי הרשות שהתקבלו לתאגיד לא הורשו להגיע אליו קודם לכן, ובפועל החלו עבודתם ממש ביום השידורים הראשון וללא כל חפיפה וכמעט ללא הכנה". מן האמור לעיל עולה כי הליכי המיון והקליטה של עובדי רשות השידור התנהלו בתנאים יוצאי דופן: התאגיד נדרש לגייס מספר רב של עובדים בזמן קצר, רבים מהם יוצאי רשות השידור; זאת, על רקע שינויים תכופים במארג הנורמטיבי המחייב קליטת מספר משתנה של עובדי הרשות; חוסר ודאות בדבר מועד הקמת התאגיד וסימני שאלה על עצם הקמתו; ומצב שבו עובדים רבים עבדו ברשות השידור עד יום סגירתה, .9.5.17 מדברים שעלו בישיבת הוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת הכנסת מיום 5 . מעובדי רשות השידור 80- במכתב ששלח אל עורכי דיו שייצגו כ 6 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2267 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | , ויכלו להתחיל את עבודתם בתאגיד רק ביום התחילה 2017 במאי 14-ב ולא קודם לכן. אכן נסיבות הקמתו של תאגיד השידור הישראלי היו יוצאות דופן, והתנאים שבהם פעלו ראשי התאגיד בתקופת ההקמה היו מאתגרים ביותר. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי למרות מצב דברים זה, הצליחו ראשי התאגיד להביא את התאגיד להתחיל את שידוריו במועד שנקבע בחוק המתוקן, תוך מילוי המשימה שהוטלה על התאגיד בדין. עם זאת, בפעולותיו של התאגיד בתחום גיוס כוח האדם מרשות השידור נפלו פגמים. להלן הפרטים: הסדרה חסרה של הליכי המיון והגיוס בכללי הגיוס נקבעו שלושה מסלולי גיוס לפי אופי התפקיד המיועד - לעיתונאים, לתפקידי יצירה וליתר המועמדים. לגבי גיוס עובדים למשרות שאינן משרות עיתונאי, עורך חדשות או מגיש תוכניות בחטיבת החדשות נקבע בכללים כי "התאגיד רשאי לקבוע מבחני מיון המתאימים לכל תפקיד לרבות מבחני הערכה . עוד נקבע 7"חיצוניים, מבחני הערכה פנימיים, מבחני בית, סימולציות וראיונות כי הליך המיון לכל משרה ייקבע מראש, קודם פרסומה, ויתועד. כן נדרש לתעד את עיקרי הדיון בצוותי הבחירה, את ההחלטה הסופית ואת נימוקיה. גם במסמך ) תיעוד; 1( :מסלולי הגיוס נקבע כי כל מסלולי הגיוס יבוצעו בהתאם לכללים הבאים ) שמירה על הכללים לגיוס עובדים 3( ;) נימוקים מקצועיים וענייניים להחלטות 2( .שפורסמו גם באתר התאגיד כן נקבע בנושא גיוס מועמדים למשרות בתחום היצירה או בתחום העיתונאות כי . למשרד מבקר המדינה 9 רשאי למנות יועצים אשר יסייעו בהליך הבחירה8המנכ"ל נמסר כי שני מנהלים בתאגיד מונו ליועצים באופן זה. גם לגבי גיוס עובדים למשרות עיתונאי, נקבע כי "הנימוקים לבחירתו של מועמד לתפקיד עיתונאי יועלו על הכתב . יצוין כי בהתאם להחלטת המנכ"ל כאמור לעיל, 10"ויישמרו במסגרת תיעוד ההליך הליכי הגיוס של מועמדים יוצאי רשות השידור ושל מועמדים אחרים, אמורים היו להתנהל בנתיב דומה, שהותווה בכללי הגיוס האמורים. .2.4 כללי הגיוס, סעיף 7 . לגבי משרות עיתונאי הסמכות נמסרה למנכ"ל ובהמשך למנהל חטיבת החדשות, באישור המנכ"ל 8 .4.3.5 ,3.3.5 כללי הגיוס, סעיפים 9 .3.3.6 כללי הגיוס, סעיף 10 2268 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה :הליכי גיוס העובדים לתאגיד (יוצאי הרשות ואחרים) נערכו בפועל בדרך כלל כך התאגיד פרסם ברבים הודעה על כל משרה פנויה. המועמדים לתפקיד הגישו קורות חיים, נבדקה עמידתם בתנאי הסף, והמועמדים שעמדו בדרישות הוזמנו לריאיון בפני צוות בחירה שהורכב בדרך כלל ממנהל אחד לפחות ביחידה המקצועית ומאנשי . לעיתים התבקשו המועמדים להגיש 11)חטיבת משאבי אנוש (להלן גם - משא"ן גם משימה מקצועית לפני הריאיון בצוות הבחירה או לאחריו. כאמור, התאגיד מיין עובדים, ולשם כך ניהל צוותי בחירה רבים. לעיתים התקיימו הליכי מיון 2,000 -כ למשרות מסוימות, ולא אחת קיים התאגיד הליך מיון כללי למגוון משרות לעובדי רשות השידור, במטרה לבחון את אפשרות העסקתם בתאגיד באחת מן המשרות מתאר את הליכי הגיוס כפי שהתנהלו לגבי משרות 3 שתימצא מתאימה. תרשים שאינן תפקידי עיתונאות ויצירה. הליכי גיוס לתאגיד למשרות שאינן לתפקידי עיתונאות ויצירה: 3 תרשים על פי נתוני תאגיד השידור הישראלי, בעיבוד משרד מבקר המדינה. בשלבים הראשונים היו חברים בצוותי הבחירה גם אנשי הייעוץ המשפטי. 11 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2269 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | כאמור, גם בהיעדר חובת המכרז החליט מנכ"ל התאגיד שגיוס עובדי רשות השידור ייעשה ככל האפשר על פי כללי הגיוס. הדבר מחזק את חובתו של התאגיד לקיים מנגנון מיון שוויוני, שקוף וסדור, שפרטיו ייקבעו מראש ויתועדו, כך שתובטח בחירת העובדים המתאימים ביותר לתאגיד בהליך הוגן. הביקורת העלתה שבכללי הגיוס ובמסמך מסלולי הגיוס נותרו חללים ניכרים שלא הוסדרו בנהלים משלימים. חסר זה פגע הלכה למעשה ביכולת לקיים הליך גיוס נרחב ומורכב באופן סדור ושוויוני. להלן דוגמאות להיבטים שלא הוסדרו במסגרת הנורמטיבית שנקבעה: 1 . לא הוגדר הרכב המניין החוקי שבפניו יש לראיין כל מועמד, כלומר לא נקבע מספר המראיינים ואף לא תפקידיהם. נוסח כללי הגיוס הותיר פתח להכרעות אפילו בהרכב של אדם אחד שיהווה מניין חוקי. 2 . ,)לא נקבעו מראש סוגי הראיונות (ריאיון פרונטלי או ריאיון טלפוני והנסיבות שבהן יבוצע כל סוג ריאיון. 3 . .לא נקבע מה יכלול הפרוטוקול של צוותי הבחירה 4 . לא נקבע איך ובאילו נסיבות ניתן להסב מועמדות של מועמד ממשרה למשרה. 5 . לא הוגדר הליך ערעור מסודר ובכלל זאת לא הוכן טופס ערעור, ועד לא נקבעו הליכי הטיפול בערעורים הרבים שהוגשו. 2016 אוגוסט טענו מועמדים כי "ניסיונות טלפוניים להבנת מנגנון 2016 באוגוסט הערעור בתאגיד השידור, העלו את התוצאה שלא קיים מנגנון ערעור כלל". 6 . לא הוגדרו כללים להמשך הליך המיון בדבר מועמדים שאושרו להמשך הליך, ולא קיבלו תשובה חיובית או שלילית עם תום הדיון בצוותי הבחירה. בעניין זה, לא נקבע מיהו "הגורם המאשר את המינוי", המצוין במסמך מסלולי הגיוס, ולפי אילו כללים הוא פועל. יצוין כי היועץ המשפטי של נציבות שירות המדינה, שאישרה את כללי הגיוס, כתב באחת מהערותיו לטיוטת הכללים: "מוצע שתפעלו בכל ענייני נוהל מינויים בהתאם , ככל ]נציבות שירות המדינה[ ותוך שינויים מתאימים, להוראות התקשי"ר/נש"ם או עד שאין נהלים מיוחדים שלכם אבל אין צורך לכתוב ולהתחייב על כך בכללים אלה". ואולם, נמצא שהצעתו לא התקבלה וממילא לא יושמה. 2270 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה התאגיד מסר בתשובתו כי גיוס מאות העובדים לתאגיד נעשה תחת שורה של אילוצים שלא אפשרו באמת ובתמים לקיים את ההליך על פי כללים סדורים, פרטניים, מובנים וקשיחים כנדרש על ידי הביקורת ובמקביל להתחיל את השידורים במועד. התאגיד אף ציין כי המבנה הארגוני שלו התגבש "תוך כדי תנועה", במקביל להליכי הגיוס המאסיביים והדבר הקשה על קביעה של כללים קשיחים. לחוק וכללי הגיוס הותירו בידי 96 מנכ"ל התאגיד והסמנכ"לית השנייה ציינו כי סעיף המנכ"ל את הגמישות הנחוצה על מנת שיוכל לגייס את עובדי רשות השידור במהרה, וכי היועצים המשפטיים של התאגיד ליוו את הליכי הגיוס של מועמדים לתאגיד. התאגיד מסר בתשובתו כי "על פי חוק השידור הציבורי ועל פי כללי הגיוס, לא הייתה כל חובה על התאגיד ועל המנכ"ל לקלוט את עובדי רשות השידור במכרז... ואף לא בהליך שוויוני ושקוף". ) לחוק, מנכ"ל התאגיד היה רשאי לקבל לעבודה, לפני 1(ח95 לפי סעיף עובדים הנדרשים לשם היערכות תאגיד השידור 600 יום התחילה, עד הישראלי בלא מכרז. גם קליטת יוצאי רשות השידור לתאגיד, לפי סעיף (א) לחוק, הייתה פטורה ממכרז. אך מן האמור לעיל עולה, כי ההליך 96 החלופי לבחינת אלפי המועמדויות שהוגשו, לא הובנה באופן שלם וסדור, והליכי הגיוס לא הוסדרו בנהלים פרטניים כפי שמצופה היה בניהול הליך שהשפעתו על עתידם של עובדי הרשות כה רבה. משרד מבקר המדינה מציין כי מן הראוי שגם להבא, במקרה שבו החוק קובע פטור ממכרז, יסדיר התאגיד, או גוף ציבורי אחר שעליו חל פטור דומה, את הליכי המיון והקבלה של עובדים לשורותיו באופן שיבטיח שמירה על השוויון ועל תקינות ההליכים, תוך הקנייה של גמישות, במקרים שבהם קיימות נסיבות מיוחדות. ככל שבעתיד יקומו יחידות ממשלתיות חדשות חלף יחידות קיימות - יש להידרש לנושא מראש ולקבוע מתווה מסודר ומפורט שיבטיח כי אופן הגיוס של ההון האנושי ליחידה החדשה ייעשה בהתאם להוראות כל דין, ויבטיח את ערכי השוויון והשקיפות. כמו כן, ראוי לבחון האפשרות ביצירת רציפות מידע מהתיקים האישיים של העובדים, לשם טיוב הליך הקליטה. מנכ"ל התאגיד ציין בתשובתו כי מאז הקמת התאגיד פעלה הנהלת התאגיד להסדרת מגוון נהלים ותהליכי עבודה כדי לשפר ולייעל את הליכי הגיוס. הוא ציין כי מבנה חטיבת משאבי אנוש שוּנה, וכי חלו שינויים בהליכי הגיוס ובאופן תיעודם. עוד 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2271 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | הוסיף כי המחלקה המשפטית של התאגיד, עוסקת בניסוח מחדש של כללי הגיוס וכי נהלים שונים הנוגעים לגיוס כוח אדם אושרו, או נמצאים בהליכי אישור (ראו להלן בנספח רשימת הנהלים בנושא זה שהעביר התאגיד למשרד מבקר המדינה). , הוא מסר כי מאז הקמת התאגיד בוצעו 2020 בתשובה נוספת של התאגיד מינואר מהלכים משמעותיים ואומצו שיפורים בתחום גיוס כוח האדם, ובכלל זה ריכוז הגיוסים תחת מנהל גיוס שהוא בעל מבט מתכלל על כלל הגיוסים בתאגיד; הליכי הגיוס נעשים בהליכים מסודרים ומתועדים, בהסתמך על החוק, על הכללים לגיוס בפטור ממכרז שאושרו בעקבותיו ועל הליך פנימי סדור המפרט את שלבי הגיוס. הליכי החלטה שהתקיימו בנוגע למועמדים שאושרו להמשך הליך המיון כאמור, התאגיד כינס צוותי בחירה רבים שבמסגרתם ראיין אלפי עובדים למגוון תפקידים. בצוותים התקבלו אחת משלוש החלטות: 1 . קבלת המועמד לתפקיד מסוים והעברתו להמשך הליך לקבלת הצעת שכר וחוזה עבודה. 2 . .פסילת המועמד 3 . אישור להמשיך ולהתקדם עם המועמד, אך ללא קביעה סופית אם התקבל למשרה מסוימת או נדחה (להלן - קבוצת המועמדים שאושרו להמשך הליך מיון). החלטות רבות לגבי המשך הליך המיון התקבלו, בין היתר, נוכח הצורך לראיין מועמדים נוספים, להמתין לתשובות חיוביות מהמועמדים שדורגו ראשונים וחוסר הוודאות ששרר לגבי המועד הסופי שבו יידרש התאגיד להתחיל את שידוריו. בחלק מהמקרים האלה, ולעיתים גם במקרי פסילה, הסב התאגיד את המועמדות לתפקיד אחר שאליו נראה היה כי המועמד מתאים יותר, או הביע את רצונו להיקלט בו. הביקורת העלתה כי לגבי קבוצת המועמדים שאושרו להמשך הליך מיון, שכללה כמה מאות מועמדים, לא נקבע בתאגיד הליך מובנה וסדור להמשך הליך הבחינה והמיון שלהם, לצורך קבלת ההחלטות מי מהמועמדים שנמצאו כשירים לתפקיד, יתקבלו אכן בסופו של יום לעבודה בתאגיד ולאיזה תפקיד. הצורך בקביעה זו נבע מהעובדה שמספר העובדים שנמצאו . בהיעדר הליך כאמור 12מתאימים עלה לא אחת על מספר התקנים הקיימים ובהעדר טיפול המשכי מצד צוות הבחירה, מנהל היחידה המקצועית הכריע יוצאי הרשות. לסבב 33 מועמדים, ומתוכם 66 רואיינו לתפקיד צלם חוץ 2016 כך למשל עד אוגוסט 12 מועמדים. באותה 9- מועמדים (רק מהרשות), ומתוכם תוכננו להישלח הצעות שכר ל 17 שני זומנו תקנים המיועדים לצלמי חוץ בתאגיד. 14 עת היו 2272 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה ,לבסוף בעצמו מי יהיה המועמד שיתקבל לתאגיד, באמצעות ריאיון נוסף בחינה חוזרת של החלטות הצוותים או באופן אחר. בנוסף, לא הוחלט אם יש צורך במנגנון מיוחד לקבלת החלטה על גיוס עובדים במקרה שבו המנהל המיועד לא היה שותף לצוות הבחירה, שכן הוא נקלט בתאגיד מאוחר יותר, וממילא לא יושם מנגנון כזה. כך גם לא נקבע באילו מקרים נדרש סבב ראיונות נוסף, דוגמת מקרה שבו ראיינו צוותים שונים עובדים לאותו תפקיד. 2018 ציינה לפני משרד מבקר המדינה בנובמבר13יו"ר ועדת כוח אדם של המועצה במענה לשאלה כיצד הוחלט מי מהמועמדים שנכללו בקבוצת המועמדים שאושרו להמשך הליך המיון יאייש את המשרות כי "ככל הידוע לי המנהלים הם שהכריעו. אנחנו מעולם לא התייחסנו כוועדה לגופם של אנשים שנבחרו, רק לגבי מדיניות כוח האדם". , תקופה 2016 יצוין כי בסקירה שהעביר השופט יו"ר ועדת האיתור לתאגיד במאי שבה שימשה בתפקיד סמנכ"לית משאבי אנוש הראשונה, שכיהנה בתפקידה (להלן - הסמנכ"לית הראשונה), ציין אף הוא כי "סבורני 2016 עד יולי 2015 מדצמבר כי לא הוגדרה היטב מטרת המיון ומה נדרש מן הצוות לעשות בצוותי המיון. למצער, בימים הראשונים לא ידעו חברי הצוותים מה נדרש מהם. האם עליהם לדרג את המועמדים לפי רמות, או אך לקבוע התאמה או אי התאמה לתפקיד. האם תהליך המיון הוא אך שלב ראשון שלאחריו יבוא שלב שני של דירוג והשמה, או שמא שלב המיון הוא גם שלב השמה. במהלך ימי המיון הבאים למדו הצוותים כי מדובר באחד השלבים, וכי בשלב הזה הם קובעים התאמה מקצועית שלאחריה יבואו מבחנים ודירוגים. שאלה זו התעוררה אף על ידי המועמדים אך גם חברי הצוותים שאלו אותה ויכלו גם להשיב על שאלות המועמדים או להסביר את מטרת ההליך והשלב של המיון". יצוין כי בהמשך הדברים ציין השופט יו"ר ועדת האיתור את השיפור הניכר שחל במשך הזמן בהליכי הגיוס. עם זאת, משרד מבקר המדינה העלה כי לא נמצאו במסמך מסלולי הגיוס, או במערכות המידע של התאגיד, מידע והסברים לגבי שלבי המיון האלה: מי קבע אותם, באילו מבחנים דובר וכיצד נקבעו הדירוגים, כפי שמצופה היה שייעשה. ועדה המפקחת על ענייני כוח האדם בתאגיד, ובהם: המבנה הארגוני, שיא כוח האדם ומדיניות 13 .העסקת העובדים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2273 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | יוצא אפוא כי ההחלטות על קבלת חלק מהמועמדים לתפקידים שאינם תפקידי עיתונאות ויצירה לא התקבלו על ידי צוותי הבחירה. מנכ"ל התאגיד מסר בתגובתו כי "ועדות הבחינה היו אמורות לשמש כלי עזר למיון העובדים, אך בשום אופן אין בסיס נורמטיבי לעמדה... לפיה על ועדות הבחינה היה להכריע בדבר קבלת עובד זה או אחר". הוא הוסיף כי "אין בסיס נורמטיבי לקבוע כי הליך המינוי צריך היה להתמצות - להתחיל ולהסתיים - בפעילותן של הוועדות". כללי הגיוס, שחלו על גיוס עובדים מקרב הציבור, קבעו כי במקרים המתאימים, יבחר צוות הבחירה מועמדים כדי להימנע מהליך גיוס חדש בנסיבות שהמועמדות של המועמד שדורג ראשון, לא תצא אל הפועל, מכל סיבה שהיא. לפי החלטת המנכ"ל, הליכי הגיוס ליוצאי רשות השידור התנהלו אף הם באמצעות צוותי בחירה שלעיתים ראיינו יוצאי רשות ומועמדים חיצוניים לאותו תפקיד - באותו יום ראיונות ובאותו הרכב. משכך, מציין משרד מבקר המדינה כי היה ראוי לקבוע הסדר דומה בעניין דירוג העובדים, גם עבור עובדי רשות השידור שנקלטו, מתוך התחשבות בתנאים המיוחדים של גיוס עובדי הרשות, שהתנהלו בתנאי אי-ודאות מתמשכים, ובמקביל חייבו קליטת עובדים בהתאם למכסה שנקבעה בחוק, והשתנתה מפעם לפעם. מנהלים בתאגיד מסרו כי בשלב מאוחר יותר התקיים דיון מסכם בין חברי הוועדה, ובסופו הוחלט, על פי ההערכות הכלליות, את מי מהעובדים מומלץ לקבל לעבודה בתאגיד, הגם שלא נמצא בביקורת מסמך מתעד לדיונים אלו. עם זאת, משרד מבקר המדינה העלה כי בניגוד לטענות אלה, בביקורת לא נמצאו כל מסמכים המתעדים את ה"דיון מסכם" כנטען או את הישיבות המשותפות של המנהלים עם צוותי הבחירה, שבהן הוחלט סופית בדבר המועמדים שייקלטו לעבודה בתאגיד. הליכי מיון והחלטה לקויים להלן דוגמאות להליכי מיון והחלטה לקויים שהתקיימו בתאגיד טרם יום התחילה: 1 . נמצא כי בחלק מהמקרים ניהל התאגיד, נוסף על צוותי הבחירה הרגילים, סוג נוסף של כינוסים שכונו "מיני ועדות", שלא כללו 2274 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה כינוס מסודר של צוותי בחירה, ולא נקבע מראש באילו נסיבות ניתן להשתמש באמצעי זה כתחליף לכינוס הוועדות. נמסר כי דובר בהליך שאושר על ידי הייעוץ 2019 בתשובת התאגיד ממרץ המשפטי ויצא לפועל לגבי מועמדים שהוגדרו "עיתונאים ויוצרים", מפני שלתאגיד ניתנה הסמכות לפנות אליהם באופן יזום. לעומת זאת, מנכ"ל התאגיד מסר בתשובתו כי נוכח התנאים הקשים שבהם בוצעו הליכי הגיוס, נדרש לעיתים לפעול בהליך משלים, באופן שנתן מענה לקשיים ולהקים ועדות אד- הוק, במטרה לקיים הליך סדור ככל הניתן. עם זאת, משרד מבקר המדינה העלה כי הדברים אינם מתיישבים עם הודעתה של עובדת משא"ן, ולפיה מדובר היה בהליך שגרתי אצל מנהל מסוים, ולא בהליך אד-הוק, ועם העובדה כי באותו מועד הציעה העובדת למנהל לבחור בין ועדה רגילה לבין מיני ועדה, כך שלא דובר בהליך משלים. 2 . נמצא כי לעיתים התקיים חלק מהליך המיון בעניינם של מועמדים בדרך של "ריאיון טלפוני", אשר לא הובנה מראש, ואין לו זכר בכללי הגיוס או במסמך מסלולי הגיוס. ההליך לא תמיד תועד בכתובים, ושימש לעיתים אמצעי לסינון מועמדים לאחר שנמצא שעמדו . 14בתנאי הסף כי בתחילת הליכי 2018 עובדת משא"ן מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר הגיוס, "תהליך הגיוס כלל בחלק מהמקרים ראיון טלפוני. היו מתקשרים למועמדים ומבצעים ראיון לעיתים ככלי סינון. מקרה אחד שזכור לי הוא למשרת מנהל רשת ואבטחת מידע". הסמנכ"לית השנייה מסרה כי ניתן אישור הלשכה המשפטית לקיום ריאיון טלפוני, אך לא המציאה אסמכתה לתנאים שנקבעו לקיומו ולתיעודו. 3 . הביקורת העלתה כי אין תיעוד המסביר מדוע לעיתים מועמדים שעמדו בתנאי הסף לא זומנו לריאיון, אך מועמדים שלא עמדו בתנאי הסף למשרה מסוימת - זומנו לריאיון ואף התקבלו לבסוף יצוין כי בחלק מן המקרים התקיים בירור טלפוני לצורך בדיקת העמידה בתנאי הסף. בסעיף זה אין 14 .הכוונה לבירור כזה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2275 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | .15למשרה. גם הנימוקים להחלטות צוותי הבחירה לא הובהרו תמיד כך למשל, הלשכה המשפטית ציינה, בעקבות בירור שערכה על ההליך שנוהל לבחירת מנהל רשת מורשת, כי יש "תיעוד דל מאוד", וכי חסרות הנמקות לגבי אי-קבלת כל מועמד ומועמד. בעניין זה מסר התאגיד כי מדובר באלפי ראיונות, אשר נערכו בתוך זמן קצר על ידי תאגיד שאך שהוקם, ובכל ארגון דומה היו מתרחשות תקלות כאלה ואחרות. הדוגמאות האמורות מצביעות על כמה קשיים בהסדרים ובפרקטיקות שאימץ התאגיד בהליכי המיון וההחלטה, ובהם: הסדרה חסרה של הליכי המיון והגיוס; חוסר בהירות לגבי טיבן של "מיני הוועדות", שהביא לגרסאות שונות לגבי אופי השימוש בהן למעשה; אי-קביעת אמות מידה לזימון מועמדים, שענו על תנאי הסף לריאיון נוסף או לחילופין יצירת מדרג מועמדים לכל תפקיד מראש. חולשות אלה נבעו, בין היתר, מן העובדה שלא הובנו מראש הליכי מיון שוויוניים, מתועדים וסדורים לכלל המשרות. כי החוק קבע פטור מחובת מכרז לקליטת 2019 המנכ"ל מסר בתשובתו מינואר עובדי הרשות, ולכן ההליך כולו היה וולנטרי. הוא הוסיף כי למרות זאת נעשו מאמצים מרשימים לקלוט את העובדים הטובים והמתאימים ביותר בדרך שוויונית וראויה. המנכ"ל אישר כי אומנם היו מקרים שבהם ההליך לא היה מושלם, אך ציין כי כל פעולותיו נעשו בתום לב מוחלט לטובת המטרה של קליטת העובדים הטובים ביותר. הסמנכ"לית השנייה מסרה בתשובתה כי הגיוס נעשה בהתאם להוראות הדין ובהתאם לחוות הדעת המשפטיות שהתקבלו באותה תקופה. יצוין כי חוות הדעת לא הוצגו לביקורת. הסדרה מלאה של הליכי הגיוס על נתיביהם השונים, הקפדה על סינון מועמדים שעמדו בתנאי הסף באופן שוויוני, קיומן של הנמקות והקפדה על אחידות בעבודת הוועדות, כל אלה היו תורמים להגברת השוויון, לשימור זכותם של המועמדים להליך הוגן שפרטיו נקבעו מראש ולמתן תוקף לאפשרות המועמדים להשיג על ההחלטות שהתקבלו. בעניין זה ראו להלן בפרק "אי-תיעוד מלוא הליכי הבחינה וההחלטה בצוותי הבחירה ולאחריהם". 15 2276 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינהאי-תיעוד מלוא הליכי הבחינה וההחלטה בצוותי הבחירה ולאחריהם כאמור, מאות מעובדי רשות השידור הגישו מועמדות לתפקידים בתאגיד, חלקם ניהל התאגיד צוותי בחירה רבים, 2016 לכמה תפקידים. בעיקר במהלך שנת שבמסגרתם רואיינו המועמדים. כאמור, לא תמיד התקיים צוות עם הרכב קבוע שראיין את כל המועמדים לכל תפקיד, ולעיתים כיהנו הרכבים שונים בצוותים שראיינו מועמדים לאותם תפקידים (טכנאים, צלמים וכו'). כללי המינהל התקין מחייבים את הרשות הציבורית לנמק את החלטותיה וכן לתעד את הדיונים ואת ההחלטות המתקבלות במסגרתם. בפסיקה נקבע כי ההנמקה היא . להנמקת החלטות בהקשר זה 16מעיקריה של ההחלטה המינהלית ומיסודותיה : ההנמקה תורמת לאיכות ההחלטה, משפרת את דרכי 17חשיבות בכמה וכמה רבדים הפעולה של הרשות ומשמשת כלי לבקרה עצמית של המחליט על החלטותיו. הנמקת החלטות היא גם יסוד מרכזי בתפיסה של שמירת אמון הציבור במינהל הציבורי. השונים, המועמדים אודות הבחירה צוות של הדיון גם בכללי הגיוס נקבע כי "עיקרי ויישמרו", וכי "כל המסמכים בנוגע לתהליך גיוס ונימוקיה יתועדו הסופית ההחלטה עובדים, מתחילתו ועד סופו, ישמרו בתיק (פיזי או ממוחשב), באופן שניתן יהיה לעקוב אחרי תהליך הגיוס והמיון, בחלוקה למשרות". סעיפים דומים נקבעו גם . 18בעניין גיוס לתפקידי עיתונאים ולתפקידי יצירה 1 . , מכתב שהופץ בקרב כלל 2016 השופט יו"ר ועדת האיתור כתב, במאי הגורמים המגייסים, ובו ציין "הבהרתי כי יש צורך בסוף או במהלך הדיונים לסכם במשפטים ספורים את עמדת הצוות לגבי כל מועמד ולא להסתפק בציונים של התאמה או אי התאמה לגבי המועמד". למרות האמור לעיל, מעיון במערכת הממוחשבת ששימשה את התאגיד לתיעוד הליכי הגיוס של המועמדים (להלן - מערכת אדם), עולה כי במאות מקרים היא איננה כוללת מידע מלא על ההחלטות של צוותי הבחירה בעניינם או מידע לגבי מפגשים אחרים שהתקיימו עם מועמדים, וכי בתאגיד אין מידע מלא על כך גם במאגרים אחרים. בשל האמור, גורמי המקצוע בתאגיד התקשו לא אחת לאתר מידע לצורך טיפול בפניות מועמדים או בערעורים שלהם. להלן דוגמה: 426 ,423 )2(, פ"ד לזאבו עוואד נ' עמאשה ואח' 1460/01 ראו למשל דברי השופטת ארד בע"ע 16 .)2002( )(תשס"ב-תשס"גמחקרי משפט יואב דותן, "חובת ההנמקה של רשויות מינהל וגופים נבחרים", 17 .)5(יט .4.3.4- ו3.2 , ובנוסח דומה, סעיפים 2.2.1 כללי הגיוס, סעיף 18 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2277 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | ביקשה עורכת דין, שייצגה את התאגיד וטיפלה בערעורים 2017 בפברואר שהגישו מועמדים, לקבל את חומרי הוועדה (התרשמות, ניקוד או שורה במערכת אדם, לפי מה שיש) בעניין כמה מועמדים. בתשובה ציינה עובדת משא"ן כי צירפה את כל המידע הקיים לגבי המועמדים, אולם "לחלקם אין ניקוד שופטים/פרוטוקול". בעניין זה אישרו עובדי משא"ן בתאגיד כי מערכת אדם אינה כוללת את המידע המלא, וכי מדובר בתופעה רווחת בשנה הראשונה להקמת התאגיד. מנכ"ל התאגיד מסר בתשובתו כי כבר במהלך הליכי הגיוס, וביתר שאת לאחר מכן, נערכו פעולות רבות לטיוב הליכי גיוס כוח האדם בתאגיד. 2 . מעיון במערכת אדם עולה גם כי לא תמיד ניתן לדעת מדוע מועמדים, שצוותי הבחירה ראיינו אותם ומצאו אותם מתאימים לעבודה בתאגיד, לא התקבלו לבסוף, ואין לדעת מדוע הועדפו מועמדים אחרים על פניהם. כך למשל, לגבי מועמד שרואיין נכתב: "לבחון התאמתו בכפוף 2017 לתפקיד עורך חדשות במרץ קיבל המועמד תשובה 2017 למכסות ולמועמדים אחרים". באפריל שלילית, אך מן המידע הקיים במערכת הממוחשבת אין לדעת מדוע הועדף מועמד אחר על פניו. בעניין זה מסרו למשרד מבקר המדינה כמה עובדי משא"ן בתאגיד, שליוו את הליכי הגיוס, כי מדובר בתופעה שרווחה מאוד בשלבי הקמת התאגיד. כך, אחד מהם ציין כי במהלך הליכי הקמת התאגיד לא בוצע הליך מסודר של "דיון מסכם", המתעד את הבחירה בכשירים. לכן מידע זה לא תועד בשום מקום, ואין תיעוד מסודר על הסיבה שבגללה נבחר מועמד אחד ולא מועמד אחר. עם זאת, עובדי משא"ן והסמנכ"לית השנייה ציינו כי התיעוד הלך והשתפר במשך הזמן, וכי בשלבים מתקדמים של הגיוס הונחו לקיים דיון מסכם שעליו יחתמו המנהלים. דיווח מהימן וראוי בדבר הליכי קבלת ההחלטות מחייב עריכת פרוטוקול, אשר יספק מידע נדרש וראוי לביקורת ולפיקוח על עבודת הצוותים ויסייע להבטיח כי פעלו כהלכה, וכי העניקו שוויון הזדמנויות לכל המועמדים שהופיעו לפניהם. לכן נדרש כי המערכת הממוחשבת שבה אמורים היו להיות מתועדים כל הליכי הגיוס תהיה מעודכנת בכל שלבי ההליכים שהתקיימו, וכי המידע שבה 2278 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה יהיה מדויק ואמין, ויכלול נימוקים שמהם ניתן יהיה ללמוד מדוע מועמדים שנמצאו כשירים לתפקיד על ידי צוותי הבחירה התקבלו או לא התקבלו בסופו של יום לתאגיד. מן האמור לעיל עולה כי בתאגיד אין מידע המתעד את מלוא הליכי קבלת ההחלטות בתחום קבלת עובדי רשות השידור, בניגוד לכללי הגיוס ולכללי המינהל התקין. מצב זה פגע בעקרון השקיפות ובאפשרות לפיקוח ובקרה על תהליכי הגיוס שבוצעו. לא מן הנמנע שחלק לא מבוטל מהפגמים שהתגלו בהליכי הגיוס (כפי שיפורטו גם להלן) נובעים גם מהיעדר תיעוד מלא ומחוסר בהנמקות ברבות מההחלטות שהתקבלו בתחום גיוס העובדים. תיעוד נדרש בייחוד במציאות שבה הליכי הבחינה וההחלטה נעשו פעמים רבות בדרך של ראיונות או התייעצויות בפורומים שונים בלא שניתן להתחקות אחר התהליך, על השותפים לו ועל הנימוקים שעמדו ביסודו. בביקורת עלה כי תיעוד הליכי הגיוס בתאגיד שופר, ומשרד מבקר המדינה מציין זאת לחיוב. על התאגיד להמשיך ולהקפיד בעתיד על תיעוד נאות ומלא של כל שלבי הגיוס והליכי קבלת ההחלטות לגבי גיוס עובדים לתאגיד. מנכ"ל התאגיד והסמנכ"לית השנייה מסרו בתשובותיהם כי כבר במהלך הליכי הגיוס נעשו פעולות לטיוב הליכי גיוס כוח האדם לתאגיד. המנכ"ל ציין כי כיום "קיימת הקפדה על תיעוד כלל פרטי הגיוס במערכת אדם, וכי לכל משרה קיימת, בנוסף, גם תיקייה ברשת הארגון". לדבריו כיום, "בתום הליך ריאיונות למשרה נציג משאבי אנוש מסכם את הניקוד שניתן לכל מועמד וועדת המיון מקבלת החלטה סופית... תוך שהיא מנמקת את בחירתה בכתב". אי-מתן הודעה למועמדים על התקדמות הליכי המיון א(א) לחוק הודעה לעובד ולמועמד לעבודה (תנאי עבודה והליכי מיון 3 בסעיף , נכתב כך: 2002-וקבלה לעבודה), התשס"ב "מעסיק ימסור למועמד לעבודה המשתתף בהליכי מיון לעבודה הודעה בכתב ) התקדמות הליכי המיון לעבודה; הודעה כאמור תימסר אחת לחודשיים 1( :על לפחות מיום תחילת השתתפות המועמד בהליכי המיון. ימים 14-) אי-קבלתו לעבודה של המועמד; הודעה כאמור תימסר לא יאוחר מ 2( ."מהיום שבו אדם אחר התקבל לעבודה שלגביה נערכו הליכי המיון 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2279 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | גם בכללי הגיוס נקבע כי התאגיד מחויב ליידע עובד על שלא התקבל לתפקיד .19""בסמוך לאחר קבלת ההחלטה כאמור , התאגיד לא עמד 2016 הביקורת העלתה כי במאות מקרים במהלך שנת בהוראות הדין הנוגעות למועד מסירת ההודעות למועמדים לעבודה. התאגיד הותיר משך תקופות ממושכות מועמדים בלא שיידע אותם על סטטוס התקדמות התהליך ובלא שעדכן אותם כמתחייב אחת לחודשיים לפחות. התאגיד נהג למסור הודעות סופיות זמן רב מאוד לאחר תחילת התהליך, ובמקרים אחרים כלל לא הודיע למועמדים על דחייתם. להלן דוגמה: שלחה עובדת חטיבת משא"ן לכמה עובדים מהחטיבה רשימה, ובה 2016 בדצמבר שמות של מועמדים שטרם קיבלו תשובות, וציינה כי מועמדים רבים נמצאים 157 במצב של חוסר ודאות. היא הוסיפה כי ברשימה מועמדים שלגביהם כבר הופרו הוראות החוק, או שהן יופרו בקרוב אם לא יישלחו אליהם תשובות. המנכ"ל מסר בתשובתו כי חוסר הוודאות של המועמדים היה גם נחלת התאגיד, מפני שלא ידע עד הרגע האחרון כמה מועמדים יוצאי רשות השידור עליו לקלוט לשורותיו. הסמנכ"לית השנייה מסרה בתשובתה כי הוטלו עליה משימות אינסופיות מתוקף העובדה שמילאה כמה תפקידים בעת ובעונה אחת, וכי מעת שאיישה את תפקיד הסמנכ"לית נעשה מאמץ לעדכן את המועמדים על סטטוס המועמדות שלהם. לצורך מתן מענה למועמדים גויסה עובדת זמנית והוקצו שלוש עובדות נוספות שהיו זמינות במשרדי הרשות. הגם שהתאגיד הוקם בתנאים מיוחדים, היה עליו להקפיד להודיע במועד לכלל המועמדים על התקדמות התהליך ועל ההחלטה הסופית בעניינם. מנכ"ל התאגיד ציין עוד בתשובתו כי כיום התאגיד מקפיד לשלוח הודעות למועמדים שנבחנו לתפקידים בתאגיד, בהתאם להוראות החוק. הוא הוסיף כי מבנה חטיבת משאבי אנוש בתאגיד שונה, וכי הוסדרו תהליכים שונים שהביאו לכך שתהליך הגיוס הקיים כיום הוא יעיל ואיכותי. הוא ציין כי על פי הסדר שנקבע בחוק, לאחר סגירת .2.5.5 שם, סעיף 19 2280 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה עובדי החינוכית 40- היה על התאגיד להציע ל 2018 ערוץ "החינוכית" באוגוסט הצעות עבודה בתאגיד. הוא ציין כי נוצר נוהל עבודה סדור שאושר בוועדת כוח אדם של המועצה, וכי הליכי הגיוס של עובדים אלה, מתנהלים בהתאם לנוהל זה, שבו כבר יושמו חלק מהערות הביקורת. קיומן של חוות דעת לא רשמיות על עובדי רשות השידור בבואה להפעיל את סמכותה, על רשות ציבורית לפעול לפי החוק, לנהוג בהגינות ובשוויון, ולהימנע מהתחשבות בשיקולים שאינם ממין העניין. עליה לאסוף את מלוא הנתונים הרלוונטיים, לוודא שמדובר במידע בדוק ואמין ולקבל את ההחלטה בהסתמך עליו. באופן זה תעמוד הרשות במבחן הסבירות בכל הנוגע לקביעת . בפסיקה הודגש רבות כי כל גוף 20העובדות המשמשות אותה כבסיס להחלטה ציבורי, יהא תפקידו אשר יהיה, חייב לבצע את תפקידו ללא דעה קדומה, ללא . 21פניות וללא משוא פנים בנושא גיוס עובדים לתפקידים בשירות הציבורי הרי שהתפיסה המהותית של השירות הציבורי בישראל היא של שירות מקצועי, א-פוליטי, שנושאי המשרה בו ממונים לתפקידם על בסיס כישוריהם המקצועיים ויכולותיהם, ולא על בסיס . תפיסה זו נגזרת ממעמדה של הרשות 22זהותם הפוליטית או קרבתם לגורם הממנה השלטונית כנאמן הציבור המחויב לפעול להגשמת האינטרס הציבורי שעליו הופקד ולהפעיל את סמכויותיו בהגינות, בתום לב, בסבירות, ללא משוא פנים, ללא הפליה ובלי שישקול שיקולים שאינם רלוונטיים. ייזום ליקוט חוות דעת לא רשמיות שגובשו לרשימות בטרם תחילת גיוס העובדים הרבים לתאגיד השידור, החל מחודש , פנה המנכ"ל הזמני לגורמים שונים וביקש לקבל חוות 2015 דצמבר דעת לגבי העובדים ברשות השידור. משרד מבקר המדינה העלה כי בשלב הראשון ניתנו למנכ"ל חוות דעת על ידי שלושה גורמים - אחד מהם עובד רשות השידור ושניים אחרים בעלי היכרות עם הרשות ועם תחום התקשורת. בפועל חוות דעת אלו היוו חומרי גלם שמהם גובשו ).1994( 412 )5(, פ"ד מח) בע"מ נ' שרת התקשורת 1992( יורונט קווי זהב 987/94 בג"ץ 20 .)1992( 20 )1( פ"ד טז בית אריזה רחובות בע"מ, נגד שר החקלאות, 292/61 בג"ץ 21 , (פורסם במאגר ממוחשבהתנועה לחופש המידע נ' רשות החברות הממשלתיות 9341/05 עע"ם 22 7428/98 ); בג"ץ 12.10.08 (פורסם במאגר ממוחשב, מיוםלביא נ' רה"ם 4646/08 ); בג"ץ 19.5.09 , פ"דאקסלרוד נ' שר הדתות 313/67 ); בג"ץ 1999( 719 )1(, פ"ד נהאלחאמדה נ' שר הפנים 120 - 119 ,111 )5(, פ"ד נבהסתדרות העובדים החדשה נ' מ"י 154/98 ); בג"ץ 1968( 80 )1(כב . 627 '), עמ 1989( 39 דוח שנתי); מבקר המדינה, מינויים פוליטיים, 1998( 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2281 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | רשימות ועיבודים שונים (להלן גם - הרשימות, או הרשימות הלא רשמיות) ששימשו את התאגיד בתהליך קבלת ההחלטות בעניין קבלת עובדים לשורותיו, כפי שיפורט להלן: המנכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה כי "כחלק מהליכי הגיוס, נעשתה פניה לקבלת חוות דעת ממספר גורמים מקצועיים, בתוך רשות השידור ומחוצה לה. מטרת פניות אלה, הייתה לגבש כלי עזר המשמש כמנגנון בקרה. זאת, כאמור, בין היתר נוכח הגיוס המאסיבי בלוח זמנים קצר". 1 . הביקורת העלתה כי אחד מכותבי חוות הדעת משמש חבר במועצת התאגיד (לאחר מתן חוות הדעת), וכן חבר ועדת כוח אדם במועצה שאליה 2016 מיולי . הוא מסר למשרד מבקר המדינה 2016 צורף החל בישיבתה השישית באוגוסט כי יש לו היכרות רבת שנים עם המנכ"ל, והלה פנה אליו בשיחה בעל פה אחרי שמונה למנכ"ל התאגיד (ועדיין שימש במקביל מנכ"ל הטלוויזיה החינוכית) בבקשה "לסייע לו במתן חוות דעת והתייחסות בקשר לעובדים ברשות השידור". הוא ציין כי מסר את חוות דעתו בהסתמך על היכרותו עם חלק מהעובדים, וכן על בסיס פנייה לעובדים לשעבר ברשות שהכיר והעריך במטרה לסייע בבחירת המועמדים המתאימים ביותר. במסגרת זו, ולפי בקשת המנכ"ל, התייחס גם לגורמים בהנהלה הקודמת של הרשות שהיו לגביהם שמועות שונות, כולל על חקירה משטרתית, חשש לעבירות פליליות ונפוטיזם. הוא ציין כי לא עלה בדעתו לדווח לוועדת האיתור על חוות דעתו זו, מפני שמנכ"ל התאגיד הוא זה שביקש את חוות הדעת, והדבר נעשה בתום לב. הוא הוסיף כי במסגרת מילוי תפקידו במועצה, היה מגדולי המקפידים על הליך תקין, מכבד ומקבל של עובדי רשות השידור לתאגיד, וגם בחוות דעתו התייחס אליהם באופן ענייני, הגון ציין חבר המועצה כי אינו אחראי לאופן שבו 2019 והוגן. בתשובה נוספת ממרץ השתמש התאגיד בחוות הדעת שמסר לו. ראוי היה שחבר המועצה ידווח לוועדת האיתור, גם לאחר בחירתו וטרם תחילת כהונתו, על העובדה שהעביר חוות דעת על מועמדים לתפקידים בתאגיד. בכל מקרה היה ראוי לדווח על כך לכל המאוחר אחרי שהחל למלא את תפקידו במועצה, בייחוד לאור העבודה ששימש חבר ועדת כוח אדם במועצה שהוסמכה לפקח על נושא זה. משרד מבקר המדינה מציין כי אומנם המנכ"ל ידע על הכנת הרשימות, אך לוועדת האיתור לא נמסר על הכנתן ועל מעורבותו של חבר 2282 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה המועצה בכך. כמו כן ראוי כי היועמ"ש ירענן למועמדים לכהן במועצת התאגיד את הצורך לעדכן את הגורמים המוסמכים בתאגיד במקרה של מעורבות בנושאים הקשורים לתאגיד, טרם מינויָם למועצה. 2 . , סמוך לתחילת הליכי הגיוס של עובדי התאגיד, הנחתה הסמנכ"לית 2016 במרץ הראשונה את מי שכיהן כמנהל בקרה ותכנון כוח אדם בתאגיד ולאחר מכן כמנהל משא"ן בתאגיד עד עזיבתו (להלן - מנהל משא"ן), להכין רשימה שכללה למעלה עובדים ברשות השידור. לכמה מאות מהם הוצמדו חוות דעת שמקורן 1,000 -מ בגורמים האמורים וכן במנהל נוסף יוצא רשות השידור. רשימה זו הופצה בצורות שונות ובחיתוכים שונים, כך שנוצרו רשימות רבות שכללו חלקים מחוות דעת אלה או עיבודים שלהן. כך למשל בקובץ אקסל נשתלה עמודה שכונתה "קובץ צבעים", שבה ניתן "צבע" לכל מועמד. הצבעים שניתנו לחלק מהמועמדים יוצאי רשות השידור: 4 תרשים על פי נתוני תאגיד השידור הישראלי, בעיבוד משרד מבקר המדינה. לאחר יצירת הרשימות, נעשתה גם פנייה (בשם המנכ"ל) לגורמים נוספים יוצאי רשות השידור, כדי שיחוו את דעתם על חלק מחוות הדעת שניתנו. כך למשל, , פנה המנכ"ל לעובדת בכירה בתאגיד, בבקשה שתוסיף את חוות 2016 באפריל . חייב להיות מהיר 2 . חייב להיות דיסקרטי 1" :דעתה לרשימות המומלצים בציינו . חלקי לארבע קבוצות: חייבים לקחת, אפשר לקחת אבל, לקחת רק אם אין ברירה 3 ."ולא לקחת בחיים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2283 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | בד בבד, ונוסף על חוות הדעת של הגורמים האמורים, יצרה הסמנכ"לית הראשונה שמות, כשלצידם תיאורים הנוגעים 30-מסמך עם רשימת מומלצי מנכ"ל, ובו כ לאופיים ולמקצועיותם של אותם מועמדים. המנכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה כי מרבית האנשים המוזכרים ברשימה כלל אינם מוכרים לו, וממילא 2018 באוגוסט לא היה לו שום עניין אישי בגיוסם לתאגיד. בתגובת התאגיד נמסר כי המונח "מומלצי מנכ"ל" נכתב בטעות על ידי עובדת משאבי אנוש. העובדה שלמול מערך הגיוס עמדה רשימה כאמור, הובילה את עובדיו להתייחס אליה כאל רשימת מומלצים מטעמו של המנכ"ל. בעקבות פעולות אלה שיזם המנכ"ל, נוצרו רשימות, אשר במקרים מעטים כללו חוות דעת על מאות מעובדי הרשות, וברוב המקרים כללו סיכום של מספר ההמלצות ומספר ההסתייגויות שהיו על העובדים שלגביהם התקבלו חוות דעת. הרשימות האמורות, שבהן חוות הדעת על יוצאי הרשות, נשמרו במאגרי המידע של חטיבת משאבי אנוש בתאגיד, ומהן פוּלח מידע במגוון חיתוכים, כאמור - בעיקר מספר ההמלצות ומספר ההסתייגויות שהיו על כל עובד. בחלק מקובצי האקסל פולח המידע לגבי העובדים לפי המקרא הזה: א. לקחת; ב. אפשר לקחת; ג. עדיף שלא לקחת; ד. לא לקחת. אחד הממליצים יצר רשימה שכונתה "רשימת המאה", אשר עובדים שלדעתו יש לקלוט לעבודה בתאגיד בעדיפות עליונה; 100 כללה שמות של ". 3 כן נוצרו רשימות שכותרותיהן "רשימת הכי מומלצים" ו"קובץ ממליצים על ידי מכרו [ הסמנכ"לית השנייה ציינה בתשובתה כי "רשימת 'המאה' הוכנה , הרבה לפני שהתבקשתי לסייע 2015 לבקשת המנכ"ל בסוף שנת ]של המנכ"ל בעבודה השוטפת של מחלקת מש"א... את חוות הדעת שהתקבלו המנכ"ל דרש לשימוש שלה ושל מחלקתה בזמן הליכי ]הראשונה[ להעביר לסמנכ"לית מש"א הגיוס". עם זאת, יצוין כי גם הסמנכ"לית השנייה הייתה מעורבת בהפצת רשימת , בציינה כי 2016 המאה, והעבירה לסמנכ"לית הראשונה את רשימת המאה במאי "מצ"ב רשימת מאה המומלצים ביותר ממקור שנחשב מהימן", ובהמשך הוסיפה כי "הרשימה הנוספת היא הרחבה של הרשימה הזו וכוללת טור ממליץ נוסף וכנראה אשלח עוד הערב עוד עדכונים". המנכ"ל מסר בתשובתו כי ה"שימוש במידע האמור היה לצרכי בקרה וסיוע, על מנת לוודא כי עבודת הוועדות הרבות והשונות מתנהלת כהלכה והן אינן מחמיצות את המועמדים הטובים, ולהיפך". הוא הוסיף כי פנייתו "לגורמים השונים נעשתה אף היא מתוך כוונה אחת ויחידה, לסייע לקיום הליך מיטבי ושוויוני ככל האפשר". 2284 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה ,הסמנכ"לית השנייה מסרה למשרד מבקר המדינה כי בהתאם להנחיות המנכ"ל שני סמנכ"לים בתאגיד נעזרו בחוות הדעת אך גייסו עובדים לתאגיד בהסתמך על 2016 החלטתם המקצועית. עם זאת, היא אישרה כי במהלך החודשים יוני ויולי היא נחשפה "לגודל התופעה של השימוש ברשימות המומלצים ובטבלאות שהוכנו בחטיבת מש"א במהלך החודשים שקדמו לכניסתה לתפקיד". היא מסרה עוד כי פעלה כדי למחוק את המלל הנלווה שהופיע ברשימות. מנכ"ל התאגיד הוסיף בתשובתו כי אם נפלו פגמים בהתנהלות התאגיד, הם נעשו בתום לב, ומתוך מטרה לגייס לתאגיד את העובדים הטובים ביותר מקרב עובדי רשות השידור. אמנם הועלה כי במרבית המקרים העיבודים שהופצו כללו את מספר ההמלצות וההסתייגויות בלבד ללא ההיגדים לגופו של אדם, עם זאת, ראוי כי מהלך זה של ייזום ויצירת הרשימות המרכזות הלכה למעשה חוות דעת על מאות מעובדי רשות השידור, הניתנות על ידי גורמים מסוימים שאליהם פנה המנכ"ל, ייתמך בפעולות מקדימות ומלוות: עדכון מועצת התאגיד בדבר ייזום המהלך ויישומו; התייעצות משפטית מקדימה לצורך בחינת ההיבטים המשפטיים הכרוכים במהלך זה; שיקוף שמות המעריכים שאליהם יש כוונה לפנות, וטיב הקשר וההיכרות של המעריכים עם מושאי ההערכה; הבטחה כי ההערכות הנמסרות לא כוללות מידע שנמסר מצדדים שלישיים שאינם מזוהים; הכוונה ראויה של הממליצים לאופי המידע המבוקש; הסדרת השימוש במידע תוך כדי הנחיית גורמי התאגיד העוסקים במיון המועמדים ובקבלתם כיצד להתייחס לרשימות ולמשקלן וקביעת הסדרי בקרה שיבטיחו כי יובא בחשבון רק מידע רלוונטי ומהימן. התאגיד מסר בתשובתו כי אפשר היה לנקוט את הפעולות המומלצות לעיל בנסיבות שאין בהן לוחות זמנים המשתנים מדי יום ואין בהן אי-ודאות ולחצים פוליטיים שאיימו על עצם הקמת התאגיד. התאגיד הוסיף כי "גם בדיעבד אנו סבורים כי היה ראוי ונכון לפנות לממליצים והיה ראוי ונכון לעשות שימוש בהמלצות ולא ניתן היה להגיע לתחילת השידורים עם הקאדר הטוב ביותר בדרך אחרת". משרד מבקר המדינה מציין כי גם אם פעולתו של המנכ"ל נעשתה בהתאם לסמכותו, מתוך רצון אמיתי להביא את מיטב יוצאי רשות השידור לעבודה בתאגיד, הרי שפעולותיו בייזום וביצירה של כלי זה לא היו מיטביות מכמה וכמה היבטים, וראוי היה גם בתנאי לחץ ואי- ודאות להקים מנגנון סדור לביצוע הפעולות. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2285 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | אופי חוות הדעת ותוכנן 1 . משרד מבקר המדינה העלה כי אחד מכותבי הרשימות האמורות שאינו עובד התאגיד ולא הועסק בו, וגם אינו מכהן במועצת התאגיד, התייחס בכמה מקרים להיבטים אשר אין להם שום קשר למקצועיות העובדים, ובהם נכללו התייחסויות פוגעניות ומבזות לגבי גילם, מוצאם, אופיים, מראם, משקלם, מצבם המשפחתי ושכרם. כמו כן, ברשימה שכותרתה "צריך עיון/מידע חיוני לדעת אם השמות יעלו", שגובשה על בסיס הרשימות הלא רשמיות נכתבו, בין היתר, תיאורים פוגעניים בדבר מוצאם, אופיים והתנהלותם של המועמדים. כי פניית 2018 הסמנכ"לית השנייה מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר המנכ"ל הייתה במטרה לקבל את מרב המידע על המועמדים שניגשים להליך בתאגיד, כדי לגייס את הטובים ביותר, הן מהרשות והן מחוץ לה. עם זאת, משרד מבקר המדינה העלה כי בניגוד לדברי הסמנכ"לית השנייה, ההמלצות של גורמים נוספים אלה, נשמרו בנפרד מהקבצים שכללו את חוות הדעת האמורות על עובדי הרשות, ובמרבית המקרים גם ההתייחסות אליהן במהלך הליכי הגיוס הייתה שונה. , אסור למעביד 1957-י לחוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז 33 . לפי סעיף 2 להימנע מקבלת אדם לעבודה, בין היתר בשל "חברותו או פעילותו בארגון עובדים" או "חברותו בוועד עובדים או פעילותו בוועד עובדים הפועל במסגרת ארגון עובדים". הביקורת העלתה כי בכמה מקרים, התייחס הממליץ האמור גם לסוגיית חברוּתם בוועד של עובדי רשות השידור או יחסם לפעילות הוועד ולאופן שבו ניתן יהיה לרצותם. המנכ"ל ציין בתשובתו כי "העובדה שצוין שעובד רשות השידור הוא איש הוועד, לא פגעה בסיכוייו לקבל הצעה לתאגיד", וכי עובד שעליו נכתב שהוא "איש ועדים" אף התקבל לתאגיד. התאגיד ציין בתשובתו כי "אף שבחלק מההמלצות נכללה התייחסות לסוגית חברותם בוועד של עובדים, לא נמצאה כל ראיה לכך שנתון זה נלקח בחשבון בפועל". 2286 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מן האמור לעיל עולה כי בתאגיד נוצרו מסמכים שנכללו בהם הערות מקצועיות לכאורה, אך במקצת המקרים גם פרטים פוגעניים ולא ראויים, שפגעו בשמם הטוב ובכבודם של חלק מהמועמדים יוצאי רשות השידור. כי ביקשה שימחקו 2018 הסמנכ"לית השנייה מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר כל מלל פוגע שהיה ברשימות האמורות כדי לשמור על כבודם. גם מנכ"ל התאגיד כי הורה למחוק אמירות פוגעניות 2018 מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט ברשימות, וכי ההמלצות הועברו לתאגיד במסגרת הליך קליטת העובדים. עם זאת, הוא לא הצליח לאתר אסמכתה כתובה לכך. בעניין זה איתר משרד מבקר המדינה הודעת דוא"ל אחת ששלחה הסמנכ"לית השנייה לשני עובדי משא"ן, ובה כתבה , כמה חודשים לאחר יצירת הרשימות הלא רשמיות בגרסאות רבות 2016 במאי ושונות: "תבדקו שאין כינויים לא יפים". הוראה זו לא בוצעה במלואה, ובפועל האמירות הפוגעניות שהופיעו בחוות הדעת נותרו במסמכי התאגיד, ומהם זוקקו רשימות מצומצמות שכללו במרבית המקרים את מספר ההמלצות וההסתייגויות שיש לגבי כל מועמד. בהמשך לכך, התאגיד עשה מדי פעם שימוש ברשימות מצומצמות אלה (שלא כללו ביטויים פוגעניים) בידיעת המנכ"ל, הסמנכ"לית הראשונה והסמנכ"לית השנייה וכן במקרים מסוימים במידע קונקרטי (ולעיתים פוגעני) מתוך הרשימות, כפי שיפורט להלן. כל האמירות הפוגעניות והלא רלוונטיות שנכללו המנכ"ל הוסיף וציין בתשובתו כי " כפי שהורה" בחומר הגולמי שהעביר המנכ"ל למשאבי אנוש, נמחקו כלא היו , שכותרתו 2016 , בהתכוונו לקובץ שהועבר אליו לבקשתו במאי]ההדגשה במקור[ "ניתוח רשימת מומלצי רשות השידור בוועדות מיון". עם זאת משרד מבקר המדינה העלה כי בניגוד לאמור, גם בקובץ האקסל שצורף להודעה זו שהתייחסה למועמדים מומלצים בלבד, נותרו ביטויים עולבים ספורים. עוד יצוין כי המנכ"ל וחברו כותב חוות הדעת שָׁבוּ וציינו בתשובותיהם כי לטעמם אין פסול בכך שהמנכ"ל נעזר בהמלצות שהתקבלו מגורמים שהוא סמך עליהם והעריך את המלצתם. משרד מבקר המדינה מעיר כי הרשימות האמורות נוצרו בעקבות פנייה לגורמים מסוימים, שחלקם אף פנו לגורמים אחרים, שזהותם אינה ידועה וכל זאת כאשר המהלך לא אושר, לא הוסדר ולא נבחנה תקינותו. הרשימות כללו 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2287 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | תיאורים שהתייחסו למוצא המועמדים, למראה שלהם ולנושאים לא רלוונטיים נוספים, שאין ספק שהם בלתי אובייקטיביים ומושפעים מעמדותיהם האישיות של הכותבים, ואין להם מקום בשיח ציבורי הולם. אם רצה התאגיד להשתמש בחוות דעת על עובדי הרשות, ראוי היה לייצר נתיב מסודר לקבלתן, למשל קבלת מידע מהתיקים האישיים מהרשות, פנייה מסודרת למנהלים ברשות ובקשה לדרג את עובדיהם או ליצור מנגנון מכבד אחר. היותן של הרשימות "דיסקרטיות" משרד מבקר המדינה העלה כי במהלך השימוש ברשימות צוין בפני עובדי התאגיד לא אחת, שמדובר במידע שהתקבל כמידע שאמור להיות חסוי ולא רשמי. להלן , אל מנהל משא"ן, "תבדיל 2016 כמה דוגמאות: הסמנכ"לית הראשונה כתבה, במרץ בין סטטוס חיובי מותנה, שהם צפויים להיקלט, לבין מומלצים שזה נתון מאחורי , היא כתבה למנהל משא"ן: "קובץ מומלצים 2016 הקלעים"; במקרה אחר, באפריל רק אנחנו רואים". הסמנכ"לית הראשונה גם כתבה לאחד הסמנכ"לים בתאגיד הודעה שכותרתה "המומלצים ממקורותיו של... - בתחום הטכני - 2016 באפריל לסמנכ"ל חטיבת הנדסה 2016 דיסקרטי ביותר!". גם עובדת משא"ן כתבה באוגוסט דאז ולעובדיו: "מצרפת רשימת עובדי רשות השידור שהיו אצלנו בוועדות וקיבלנו מזכירה שרשימת ההמלצות היא דיסקרטית אז בבקשה ומעלה המלצות... 2 עליהם ". הסמנכ"לית מסרה כי פעלה בעניין זה בהנחיית המנכ"ל. תשאירו אותה בינינו משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל התאגיד כי טענתו לפיה מדובר בכלי התרשמות לגיטימי נוסף אינה מתיישבת עם העובדה שהרשימות כונו "דיסקרטיות", ועם העובדה שהעובדים שנחשפו אליהן נדרשו להשאירן "מאחורי הקלעים". המנכ"ל מסר בתשובתו כי פעל באיסוף ההמלצות כמקובל במקרים של מכרזים וועדות איתור, וכי הרשימה נשמרה באופן דיסקרטי, נוכח העובדה שמדובר בהמלצות לגבי מועמדים רבים, שיש להבטיח את האובייקטיביות שלהן. 2288 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה משרד מבקר המדינה מציין כי טענה זו מחזקת את הצורך בהסדרה הולמת מראש של השימוש בחוות דעת במהלך גיוס העובדים לתאגיד.  מן המקובץ עולה כי בפועל נוצר נתיב המלצות נוסף, שלא בהתאם להליכי הקליטה, שכלל מידע רב על המועמדים. השימוש בהמלצות ובמידע שהופק מהן בהליכי הבחינה של עובדי הרשות היה לקוי, כפי שיפורט להלן. הדיווח על קיומן של חוות הדעת הלא רשמיות ותוצריהן למועצת התאגיד ולשופט יו"ר ועדת האיתור 1 . כאמור, תפקידיה של מועצת התאגיד כוללים, בין היתר, גם חובה לקבוע את מדיניות תאגיד השידור הישראלי, לפקח על ביצועה ולאשר את מדיניות העסקת העובדים. משרד מבקר המדינה ביקש לדעת אם דוּוח למועצת התאגיד על השימוש שנעשה בחוות הדעת הלא רשמיות ובתוצריהן במהלך הליכי הגיוס של יוצאי הרשות. בעניין זה נמצאו גרסאות סותרות: מנכ"ל התאגיד טען כי עדכן את המועצה על קיומן של רשימות, אולם ככל הנראה לא על מספרן המדויק ולא על תוכנן הספציפי. הסמנכ"לית השנייה טענה אף היא בתשובתה כי שמעה לא אחת מפיו של המנכ"ל כי יו"ר המועצה היה מודע לעצם קיומן של הרשימות. למרות האמור לעיל, יו"ר המועצה כתב לבא כוח ארגון העיתונאים, , במענה לפנייתו כי אינו מכיר ואין לו שום מידע בנוגע 2018 במאי לרשימות האמורות. יו"ר המועצה גם מסר למשרד מבקר המדינה כי לא היה מודע לקיומן של רשימות קודם לפרסום 2018 בספטמבר 2018 הדברים בתקשורת. גם במכתב למשרד מבקר המדינה ממרץ הוא שב וציין כי מעולם לא ידע על קיומן של רשימות סדורות. גם יושבת ראש ועדת כוח אדם של המועצה, מסרה כי נודע לה על קיומן של רשימות רק לאחר הפרסומים בנושא. למרות כל אלה, עמדו 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2289 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | המנכ"ל והסמנכ"לית השנייה על כך שהמנכ"ל עדכן את המועצה בדבר קיומן של המלצות. מהביקורת עלה כי אי-אפשר להכריע בשאלה אם המועצה עודכנה לגבי אופן גיבוש הרשימות ומידת השימוש בהן, כיוון שנמצא פער בין גרסאות יו"ר המועצה והמנכ"ל בעניין מהותי זה. 2 . עוד יצוין כי דבר קיומן של חוות הדעת והרשימות והשימוש שנעשה בהן לא הובאו לידיעת השופט יו"ר ועדת האיתור, שכיהן בראשות הוועדה למינוי בכירי תאגיד השידור הציבורי וליווה את תהליכי הגיוס של עובדי רשות השידור לתאגיד, ואף השתתף כמשקיף בחלק מצוותי הבחירה. ראוי היה כי המנכ"ל יעדכן מראש את יו"ר ועדת האיתור בדבר הכוונה להשתמש ברשימות. להבא, על המנכ"ל להקפיד כי פעולות רגישות בתחום גיוס כוח האדם לתאגיד, ייעשו רק לאחר עדכון כלל הגורמים הרלוונטיים והיוועצות עימם. מתן אפשרות למועמדים להתייחס למידע שברשימות הלא רשמיות שכדי שוועדת 23מבקר המדינה כבר קבע בעבר בנושא ועדות איתור בשירות הציבורי בחינה "תוכל לבצע את תפקידה כראוי, יש להביא לפניה כל מידע רלוונטי על מועמד שנחוץ לה לקבלת החלטתה, לרבות מידע הנוגע לעברו, לניסיונו ולכישוריו המקצועיים והניהוליים תוך שימת דגש על ענייני משמעת, עברות פליליות וכישלונות ניהוליים, אם היו". כלל יסוד במשפט המינהלי הוא שרשות לא תפעיל סמכות באופן שיש בו כדי לפגוע באדם מבלי לאפשר לו להשמיע בפניה את טענותיו. זכות זו הוכרה גם בתחום יחסי העבודה, הדורשים יחסי הגינות, ולפיה יש להציג בפני עובד את כלל המידע הרלוונטי הנוגע להחלטה על אודותיו ולאפשר לו להתייחס אליו. בעניין זה פסק בית ]...[המשפט העליון: "זכות הטיעון נמנית על זכויות היסוד של שיטתנו המשפטית זוהי זכותו הראשונית של העובד לדעת מה הן הטענות המועלות נגדו או בעניינו ובהתאם ליתן תגובתו להן, להציג את האידך גיסא מנקודת ראותו ולנסות לשכנע .27 'עמ ),2011( ב61 דוח שנתי ועדות איתור בשירות הציבורי, מבקר המדינה, 23 2290 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה . אף שמדובר בזכות24"את בעל הסמכות לשנות מדעתו ככל שיש בה לפגוע בזכויותיו רחבה המחייבת מתן זכות תגובה בטרם קבלת כל החלטה פוגענית, הרי שבהתאם לאמור בספרות ובפסיקה חובת השימוע כפופה לשלושה מבחנים: פגיעה; באינטרס מוגן; באופן ישיר וממשי. בית המשפט פסק לא אחת כי קיומה של חוות דעת שלילית על מועמד, אשר לא הובאה לידיעתו, הוא פגם מהותי העלול להביא לפסילתו של הליך הבחירה, להלן הפרטים: כאשר מדובר במועמד לעבודה שלא חלים עליו היחסים המיוחדים של עובד-מעביד, הפסיקה העלתה ספקות בדבר קיומה של זכות מוקנית שפגיעה בה מחייבת מתן זכות טיעון. אולם שופטת בית המשפט העליון, פרופ' דפנה ברק-ארז מתייחסת למידע שנמסר לרשות לצורך החלטה בדבר קבלה לעבודה, קידום או פיטורים, ומציינת כי מידע כזה נחשב באופן מסורתי לחסוי כדי להגן על יכולתן של הרשויות לקבל חוות דעת אמינות. עם זאת, היא מציינת שכדי לתת משקל מתאים לאינטרס של הפרט בטיעון יעיל, היקף החיסיון הנ"ל מצוי במגמת צמצום, כך שבפסיקה ניתן . 25לראות כי החיסיון הניתן הוא חלקי - בעיקר על נותני חוות הדעת ולא על תוכנן ואכן, בית המשפט העליון קבע כי כפועל יוצא מהצורך לאזן בין השיקולים הנוגדים, יש וזכות הטיעון תוגשם אף מבלי שתתאפשר לבעל הזכות גישה מלאה למכלול המידע הנתון בידי הרשות - ובלבד שתינתן לו אפשרות ראויה להתמודד עם הטענות .26שהועלו נגדו בפסק דינו של בית המשפט העליון בעתירה לביטול חוק תאגיד השידור הציבורי בטענה שהוא בלתי חוקתי, הוא קבע, אגב אורחא, בנושא התנהלות התאגיד במהלך קליטת עובדי רשות השידור, ובפרט ביחס למספר המועסקים שייקלטו . יצוין 27"בו כי "כשעסקינן בגוף סטטוטורי - מצפים אנו לחובת הגינות מוגברת כי דברים אלה באים על רקע העובדה שהתאגיד חויב לקלוט כמחצית מעובדי רשות השידור המפוטרים לשורותיו, ולפיכך מדובר בנסיבות מיוחדות שבהן היה מצופה מהתאגיד, לכל הפחות, להביא לידיעת המועמדים את מספר ההמלצות וההסתייגויות שיש לגבי כל אחד מהם. זאת בשל העובדה שבפני חלק מצוותי הבחירה הייתה מונחת טבלה, ובה מצוינות מספר ההמלצות וההסתייגויות שיש 2003-, פסקי דין עבודה, כרך לח, התשס"גגוטרמן נ' המכללה האקדמית עמק יזרעאל 1027/01 ע"ע 24 .). יצוין כי במקרה זה דובר בעובד שהעסקתו הסתיימה ולא במועמד לעבודה 7.1.03 ( .508 '), כרך א', עמ 2010( משפט מינהלי דפנה ברק-ארז, 25 1 )3( פ''ד סדאוניברסיטת בר-אילן נ' בית הדין הארצי לעבודה ירושלים, 7793/05 "ץבג 26 .)2011( .)26.3.15 (פורסם במאגר ממוחשב, מיוםגורביץ טניה ואח' נ' כנסת ישראל ואח' 6133/14 בג"ץ 27 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2291 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | לכל מועמד (מעבר לכך שחלק מחברי הצוותים נחשפו לחלקים מתכולת חוות הדעת עצמן, כפי שיפורט להלן). למרות זאת, הביקורת העלתה כי המידע השלילי שעוּבד מתוך חוות הדעת האמורות (ובעיקר מספר ההסתייגויות), לא הובא לידיעת המועמדים לתפקידים בתאגיד, וממילא לא התאפשר להם להתייחס אליו. יצוין כי טענות בעניין השימוש ברשימות ולא ב"סרגל מקצועי" והעובדה שהדברים לא הוצגו בפני המועמד במהלך הריאיון והוא לא התבקש להגיב להם, הופנו לתאגיד ולמשרד מבקר המדינה עוד טרם סיום כלל הליכי הגיוס לתאגיד לקראת יום התחילה. מבקר המדינה, בתפקידו כנציב תלונות הציבור, בחן את התלונה שהגיעה אליו בעניין זה, ובין היתר, ציין כי הסב תשומת לב התאגיד לצורך להקפיד להבא על .28הבאת כל מידע שלילי לידיעת המועמד וקבלת תגובתו טרם קבלת החלטה בעניינו משהחליט המנכ"ל שיש צורך לפנות לגורמים שונים ברשות השידור ומחוץ לה כדי לקבל חוות דעת נוספות על עובדי הרשות, היה על התאגיד לוודא כי הדברים ישוקפו למועמדים כך שיתאפשר להם להתייחס לתוכן "חוות הדעת" ואף להביא מידע שיסתור אותן, בוודאי במקרים שבהם הן כללו אמירות שליליות. להבא, על התאגיד לוודא שתוכֶן ההמלצות שיתקבלו וכן מנגנון השימוש במידע זה יהיו שקופים, הוגנים וראויים, ובהתאם לכל דין. מסר התאגיד למשרד מבקר המדינה כי שינה את התנהלותו, והדבר 2019 בפברואר . לדבריו: 2018 התבטא בהליך גיוס עובדים יוצאי החינוכית שהתקיים במהלך שנת "ככל שחבר ועדת מיון מבקש להביא בחשבון ניסיון מקצועי בעבודה קודמת עם מועמד, או כל מידע מוקדם לגביו שעלול לפגוע בסיכויי קבלתו, נמסרת למועמד בעת הריאיון עמדת חבר הוועדה על תפקודו, ומבוקשת התייחסותו לדברים".  התאגיד קיים הליך בחירה נוסף שבו לא הונח המידע בפני חברי הוועדה. מכל מקום, מבקר המדינה 28 . ש"ח בגין ליקויים אחרים שנפלו בהליך 20,000 פסק למתלוננת פיצוי בסך 2292 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה משרד מבקר המדינה מציין כי אין חולק על כך שצוותי הבחירה היו רשאים לבקש המלצות ולהסתייע בהן במהלך גיוס עובדי רשות השידור לתאגיד. עם זאת, השימוש בהמלצות הוא תקין וראוי כאשר מדובר בהמלצה שניתנה על מועמד באופן אינדיווידואלי, וניתן ללמוד ממנה על אופי ההיכרות בין הממליץ לבין המומלץ, על משך ההיכרות ועל טיב הקשר ביניהם. דבר זה אינו דומה לשימוש הגורף והקולקטיבי שיצר המנכ"ל בקבלת המלצות מגורמים שונים, שטיב הקשר שלהם עם כל אחד מהמומלצים ואופי ההיכרות עימם, לא הובהרו וכלל לא הובאו לידיעת צוותי הבחירה, ושום מידע בעניין זה גם לא הובא לידיעת המועמדים. לעניין זה אין להתעלם גם מכל הקשיים והליקויים שהועלו לעיל בנוגע לייזום הרשימות וליצירתן. השפעת חוות הדעת הלא רשמיות ועיבודים שלהן על הליכי קבלת עובדי הרשות לתאגיד הטמעת חוות הדעת והרשימות שנוצרו בעקבותיהן ככלי מסייע למיון מועמדים , מעגן חובה יסודית שלא 1988- לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, התשמ"ח 2 סעיף לפגוע בעובדים או במועמדים לעבודה על בסיס שיוך גזעי, עדתי, מיני, מקום מגורים, השקפה ועוד. בעניין השפעת חוות הדעת על הליכי הגיוס של עובדי הרשות, מנכ"ל התאגיד מסר למשרד מבקר המדינה כי הסמנכ"לים וחברי הוועדות לא ראו את הרשימות ולא ידעו עליהן. עם זאת, הוא ציין כי ייתכן שהיו מקרים שהן השפיעו על ההחלטה הסופית. למרות דברי המנכ"ל בעניין חברי הוועדות, הביקורת העלתה כי חלק מהסמנכ"לים שכיהנו כחברי צוותי הבחירה, הכירו חלקים מחוות הדעת והרשימות שגובשו לפיהן, וכי כמה עובדי משא"ן שכיהנו כחברי צוותי הבחירה, הכירו אף הם את חוות הדעת ועיבודיהן. עוד הועלה כי הסמנכ"לים וחברי הוועדות עשו שימוש בעיבודים מתוך חוות הדעת הלא רשמיות, ולעיתים הם אף השפיעו בפועל על תהליכי הקבלה של עובדי רשות השידור לעבודה הן בהעדפת כמה מאלה שהומלצו, והן בפגיעה במי ששמו הופיע כלא מומלץ או ביצירת חסם כלשהו כלפי קליטתו. יצוין כי לפי החוק, היה התאגיד מחויב לקבל מאות מעובדי רשות השידור לעבודה בשורותיו, ולכן לא מן הנמנע שעובדים שהיו 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2293 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | עליהם חוות דעת שליליות התקבלו בסופו של דבר לעבודה בתאגיד למרות חוות דעת אלה. כך, נמצא כי תוצרי חוות הדעת הוטמעו במערכות המידע של התאגיד, ככלי ששימש הלכה למעשה כאחד מרכיבי מיון המועמדים. במערכת אדם ששימשה לתיעוד כלל הליכי הגיוס של עובדים לתאגיד, נוצר בתחילת , שדה ייעודי שבו סימנה עובדת חטיבת משא"ן לגבי חלק 2016 שנת מהמועמדים את התיוג "מועמד מומלץ", וכן הזינה את זהות הממליץ. גם בתיבות הדוא"ל של כמה מעובדי משא"ן בתאגיד מצויות גרסאות שונות של רשימות לא רשמיות ועיבודים שלהן ובהם ניתוח ופילוח של חוות הדעת, והצלבה בין החלטות צוותי הבחירה הרשמיים לבין ההמלצות הלא רשמיות שתועדו ברשימות. הביקורת העלתה כי הרשימות עודכנו באופן שוטף, וכי המנכ"ל, הסמנכ"לית הראשונה והסמנכ"לית השנייה היו מודעים להפצתן של הרשימות בקרב גורמי התאגיד. כמו כן הם היו צד לחלק מההתכתבויות שנגעו לרשימות ולניתוחן, וכך ידעו, כל אחד מהם, לפחות על חלק מהשימוש שעשתה בהן חטיבת משא"ן. 350- ציינה הסמנכ"לית הראשונה בפני המנכ"ל כי יש כ 2016 כך למשל, במרץ מועמדים מומלצים מהרשות (לא כולל אדמיניסטרציה, משפטית וכו'). בתגובה שאל המנכ"ל האם "יש חפיפה בין השמות שאני העברתי לרשימת המומלצים האחרים?". הסמנכ"לית הראשונה מסרה בתשובתה כי בתקופת כהונתה לא היו הרשימות הלא רשמיות חלק מהקבצים שניתנו למנהלים, למראיינים, לממיינים ולאנשי מקצוע אחרים שהיו בוועדות. היא הוסיפה כי ההחלטה הסופית והאישור לתת הצעת שכר למועמד היו שמורים למנכ"ל בלבד. עוד נמצא כי הסמנכ"לית השנייה הורתה לעובדי החטיבה, ובהם מנהל משא"ן (לדבריה - לפי הנחיית המנכ"ל), לטייב את תוצרי הרשימות ולשלב בהן מידע רשמי הנוגע להליכי הגיוס של אותם מועמדים. , שכותרתה "ניתוח רשימת 2016 כך למשל, להודעת דוא"ל שקיבל המנכ"ל במאי מומלצי רשות השידור בוועדות מיון", צירפו אנשי משא"ן דוחות שהתבקשו להעביר: 2294 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה .. "רשימת מועמדים שמומלצים בכל הרשימות שקיבלנו 1" .) רשימות (מומלצים באופן חלקי 2 . רשימת מועמדים מומלצים בלפחות 2 .. מועמדים שהומלצו בוועדות המיון ויש להם המלצה אחת לפחות ברשימת המומלצים 3 . מועמדים שלא הומלצו בוועדת המיון אך נמצאים בלפחות רשימה אחת 4 ."מרשימות המומלצים התאגיד מסר בתשובתו כי ברשימות האמורות שהועברו למנכ"ל לא נכללו הרשימות הפוגעניות. משרד מבקר המדינה מציין כי אומנם הרשימות עצמן לא נכללו במסמך, אך נותרו בו כמה הערות שמקורן ברשימות האמורות, אשר מוטב היה להימנע מהן. המנכ"ל ציין בתשובתו כי הדבר החשוב והעיקרי שניתן ללמוד משאלותיו הוא רצונו העז לגייס את המועמדים הטובים ביותר בזמן הקצר שנקבע בחוק. מן האמור לעיל עולה כי הקבצים שכללו את חוות הדעת הלא רשמיות וכן עיבודים שלהן נשמרו במאגרי התאגיד והיו שותפים להכנתם, לעדכונם ולהעברתם עובדים ומנהלים לא מעטים, הן בחטיבת משאבי אנוש והן מחוץ לה. יוצא אפוא כי בפועל, הליך הבחינה וההחלטה על קבלת חלק מעובדי רשות השידור לתאגיד שנשען על מסקנות דיוני צוותי הבחירה, נסמך גם על המידע שזוקק מתוך חוות הדעת הלא רשמיות. לנוכח העובדה שחלק לא מבוטל מהמועמדים סווגו על ידי הצוותים כמומלצים להמשך הליך מיון, ושחלק מן המנהלים ומעובדי חטיבת משא"ן היו מודעים לחשיבות הרבה שייחסו לרשימות ולעיבודיהן המנכ"ל ובעקבותיו הסמנכ"ליות, הרי שמשקלן של הרשימות והשפעתן על קבלת עובדי הרשות לתאגיד הייתה רבה. הסמנכ"לית השנייה ציינה בתשובתה כי "ידוע ששורה של מנהלים בכירים, ידעה על הרשימות, תרמה מהידע שלה לתוכן חוות הדעת ואף עשתה בהן שימוש". משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד שתוצרי חוות הדעת הלא רשמיות שימשו הלכה למעשה מידע רשמי לכל דבר ועניין, והיו אחד מרכיבי מיון המועמדים בהליכי הגיוס של עובדי רשות השידור לתאגיד. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2295 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | אופן השימוש שעשו צוותי הבחירה בחוות הדעת הלא רשמיות או בעיבודיהן משרד מבקר המדינה העלה כי חוות הדעת הלא רשמיות עצמן, או מידע שעובד מתוכן, עמדו בפני חלק מחברי צוותי הבחירה של התאגיד, אשר ראיינו את עובדי רשות השידור והיו אמורים להחליט על קבלתם לתאגיד. להלן הפרטים: 1 . מנהל בכיר לשעבר בתאגיד, אשר כיהן כחבר בצוותי בחירה רבים טרם יום התחילה, כתב למשרד מבקר המדינה בתשובה לשאלות שהפנה אליו בעניין זה, כי עיין בחלקים מהרשימות הלא רשמיות, וכי היו מקרים שבהם התבקש להביא בחשבון מידע מהן במסגרת הליכי ההערכה והמיון של מועמדים יוצאי רשות השידור. הוא ציין כי המנכ"ל הנחה אותו לגייס תחילה את המומלצים ולקבל מועמדים "לא מומלצים", רק אם לא תתמלא מכסת העובדים שאותם חייב התאגיד לקלוט מקרב יוצאי הרשות. הוא הוסיף וציין כי המנכ"ל סירב לומר לו מי חיבר את הרשימות, ומי האנשים שעומדים מאחורי הסגנון העולב והלא מכבד. עם זאת, הוא ציין כי לא הושפע מן הרשימות שכן סלד מעצם קיומן, מסגנונן ומתוכנן. המנכ"ל מסר בתשובתו כי אין מדובר בשימוש ברשימות כחלק בלתי נפרד מתהליך הגיוס אלא במקרים בודדים שבהם הוסבה תשומת ליבו של המנהל הבכיר לשעבר בתאגיד להמלצות. יצוין כי בניגוד לדבריו אלה, למשרד מבקר המדינה הומצאה תכתובת שממנה עולה כי השימוש שעשה המנהל הבכיר לשעבר בהמלצות לא היה חד-פעמי. המנכ"ל והתאגיד שבו וטענו שבנסיבות הקמת התאגיד, ובהן הצורך לגייס מאות עובדים בזמן קצר והעובדה שנבחנו מועמדים על ידי צוותים שונים לאותו תפקיד, נדרש היה להשתמש בהמלצות ככלי שיסייע לבקרה. 2 . העבירה הסמנכ"לית הראשונה לכמה גורמים, ובהם אחד הסמנכ"לים 2016 במרץ שהיה מעורב בהליכי הגיוס של עובדים לחטיבתו, הודעה שכותרתה "מאגר מומלצים 350-מומלצים מרשות השידור", ובה ציינה כי ברשימות שצורפו יש כ ממקורות שונים. 3 . משרד מבקר המדינה העלה עוד כי חברים נוספים בצוותי הבחירה קיבלו הנחיות הנוגעות לשימוש ברשימות, ואף קיבלו מידע מתוכן טרם כינוס הוועדה. 2296 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מנהל חטיבה אחר, שכיהן כיו"ר בחלק מצוותי הבחירה והחליט על גיוס עובדים כי קיבל רשמים מתוך 2018 לתאגיד, מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר הרשימות, כי קיים התכתבויות לגביהן ואף התבקש להביא בחשבון מידע מתוך הרשימות במסגרת הליכי ההערכה והמיון של העובדים יוצאי רשות השידור, אף שהתנגד לכך. בהתייחסו לרשימות כתב כי "הלך הרוח בתאגיד היה כזה כי ישנה רשימה וכי הרשימה היא קודש הקודשים ויש להתייחס אליה כאילו ניתנה לעם ]ההדגשה במקור[ למרותישראל במעמד הר סיני". הוא הוסיף: "ברצוני לציין כי הנחיה ברורה של המנכ"ל וצוות משאבי האנוש, נקלטו עובדים רבים מעובדי ... וזאת לאחר החלטה חד משמעית שלי". ]חטיבה שניהל[רשות השידור ל ואכן, העובדה שרשימה שהתבססה על חוות הדעת הייתה בשימוש במהלך גיוס כתבה 2016 העובדים לחטיבתו של מנהל החטיבה האמור, עולה גם מכך שבמאי עובדת משא"ן אל מנהל משא"ן: "אשמח אם תוציא לי את הרשימה המעודכנת . האם כבר עודכנו במערכת?". ]חטיבתו של מנהל החטיבה דאז[של המומלצים ל מנהל החטיבה הוסיף וציין כי התכתב בהודעות מסרונים עם הסמנכ"לית השנייה ), המעידות על ההנחיות שהתקבלו בעניין 2016 בנושא הרשימה (באוגוסט עובדת מסוימת של רשות השידור. מנכ"ל התאגיד מסר כי הוא מכחיש בתוקף את הטענה כי העביר מסר שיש להתייחס לרשימות כאל "קודש הקודשים", וחזר על האמור, ולפיו הרשימות היו אך חלק ממכלול של שיקולים ולא דבר העומד בפני עצמו. הסמנכ"לית השנייה מסרה בתשובתה כי כתבה את ההודעה שבמסרון למנהל החטיבה לפי הנחיותיו של מנכ"ל התאגיד שהנחה להתחשב בחוות הדעת שהוא קיבל והעביר. היא הוסיפה כי בדיעבד צר לה על האמירה שבמסרון, אך לא נעשה בה כל שימוש, ובהמשך היא הנחתה לקבל את העובדת לתאגיד. בשולי הדברים יצוין כי מנכ"ל התאגיד מסר בתשובתו כי יש לתת משקל מופחת לדברי המנהלים שפרשו מהתאגיד, נוכח נסיבות עזיבתם, על רקע חילוקי דעות מקצועיים (בלשון המעטה, כדבריו). המנהלים שפרשו דחו טענות אלה, ואחד מהם אף ציין בתשובה לכך כי "מהתגובה עולה כי רק אדם שעובד בתאגיד ומסכים עם המנכ"ל רשאי לספק פרטים אודות תהליכי גיוס העובדים בלא שיטילו ספק באמיתות דבריו. זה סגנון לא ראוי". 4 . , העבירה הסמנכ"לית הראשונה לשלושה מעובדיה הודעת דוא"ל 2016 באפריל ובה ציינה: "יש לתכנן ועדות מיון לצלמים. צריך לבקש שיבואו עם מצגת של צילומים ואג'נדה מקצועית. מצ"ב השמות המומלצים". להודעה צורפה רשימה, שמות שכללו המלצות קצרות על כל אחד מהם. 17 ובה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2297 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | 5 . ,2016 בהודעת דוא"ל ששלחה עובדת משא"ן לסמנכ"לית חטיבת החדשות ביוני וכותרתה "סטטוס מועמדים - חטיבת החדשות" היא ציינה לגבי אחד המועמדים המלצות - זומן לוועדה ביום חמישי ונמתין לתוצאות הוועדה. 2 + הסתייגויות 2" ." במידע לגביו לפני הוועדה]חבר הוועדה[ אני אעדכן את 6 . כתבה עובדת משא"ן לסמנכ"לית השנייה 2016 בהודעת דוא"ל אחרת מאוגוסט לא ]עובדת משא"ן המרכזת חלק מצוותי הבחירה וחברה בהן[" בין היתר כי חזרה אליי ורציתי לעדכן אותה על הסתייגויות. אדאג לזה מחר בבוקר טלפונית כדי שיהיה בע"פ. אז הסירי דאגה מליבך". באחד הגיליונות בקובץ האקסל שצורף להודעה הופיעה עמודה, ובה "המלצות/הסתייגויות", שהציגו פרטים מתוך הרשימות הלא רשמיות. 7 . , ונציגי אגף29עוד יצוין כי נציגי חברה חיצונית שסייעה לתאגיד בגיוס העובדים משא"ן היו חברים בצוותי הבחירה, ודעותיהם השפיעו על זהות המתמודדים שנבחרו. כאמור, גורמים אלה הכירו היטב את העיבודים של חוות הדעת הלא רשמיות, וחלקם אף החזיקו בעיבודים שכללו את האמירות הפוגעניות שהופיעו בהן, ולפיכך אין לדעת כיצד אלה השפיעו על שיקול דעתם בדירוג המועמדים שראיינו. משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי הדוגמאות שלעיל מלמדות על דפוס השימוש בתוצרי חוות הדעת לקראת כינוס צוותי הבחירה. משרד מבקר המדינה העלה כי גם סדר זימון המועמדים לראיונות בפני צוותי הבחירה הושפע לעיתים מתכולת הרשימות הלא רשמיות, וכי מועמדים מומלצים קיבלו עדיפות בזימון להופיע בפני צוותי הבחירה, כפי שיפורט להלן. המנכ"ל מסר בתשובתו כי אכן הרשימות שימשו ככלי עזר, נוסף על עבודת הוועדות, כדי להביא לגיוס העובדים הטובים ביותר במסגרת האילוצים שהיו באותה עת. גם הסמנכ"לית השנייה אישרה כי בפועל זומנו לראיונות אישיים מועמדים שהתקבלו עליהם המלצות הן מרשות השידור והן מחוץ לה, ללא תעדוף, וזאת בהתאם לכללים שחלו על גיוס עובדים לחטיבת החדשות, שניתן היה לאתרם ולפנות אליהם ללא מכרז. החברה נשכרה כדי לסייע לתאגיד בתחום גיוס כוח האדם בתקופת ההקמה, ונציג החברה ישב 29 .כחבר ברבים מצוותי הבחירה 2298 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה התאגיד ציין בתשובתו כי "מוסכם כי נעשה שימוש ברשימות ככלי עזר בהליך בחירת העובדים הטובים ביותר לתאגיד. אין כל פסול להעביר לצוותי הבחירה מידע רלוונטי לרבות המלצות או הסתייגויות או מספרן, אולם מהחומר שהעביר מבקר המדינה ברור כי גם אם הדבר ארע הרי שמדובר במקרים בודדים ולא במהלך שיטתי, אשר גם אם היה נעשה, לא היה בו כל פגם".  מן האמור לעיל עולה כי הנהלת התאגיד הביאה לידיעת חברים בצוותי הבחירה חלקים מתכולת חוות הדעת הלא רשמיות או עיבודים שלהן, ולעיתים אף האיצה בהם לפעול לפיהן וזאת, למרות הפגמים שעמדו ביסודן כמפורט לעיל. לפיכך לא מן הנמנע שהן השפיעו על ההחלטות שהתקבלו בצוותי הבחירה עצמם. השפעת הרשימות הלא רשמיות על הליכי הגיוס של מועמדים שהוגדרו בהן "לא מומלצים" השפעת רשימות הכוללות חוות דעת על מועמדים לגיוס יכולה להתבטא בכמה אופנים, ובהם: קבלה או אי-קבלה של עובד לעבודה.א. קבלה מיידית או קבלה לאחר בחינה נוספת. ב. קבלה לתפקיד בדרג מסוים או בדרג נמוך יותר, או לתפקיד הנתפס כעדיף יותר ג. לעומת אחרים. משך הליך הקליטה ואופיו.ד. מועד הקליטה לעבודה.ה. סדר הזמנת המועמד לוועדת המיון בהשוואה למועמדים אחרים.ו. גובה השכר.ז. משרד מבקר המדינה העלה כי העובדה שלמועמדים יוצאי רשות השידור הייתה "הסתייגות" אחת או יותר ברשימות הלא רשמיות השפיעה על הליכי הגיוס שלהם לשלילה, ויצרה לעיתים משוכה נוספת טרם הקבלה. בעניין זה יודגש כי נוכח העובדה שהחוק חייב קבלת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2299 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | מאות מעובדי הרשות לתאגיד, ונוכח עמדתם המסתייגת מן הרשימות של חלק ממנהלי החטיבות דאז כפי שפורט לעיל, לא ניתן לדעת אם ההסתייגויות גרמו לאי-קבלתם של עובדים לתאגיד, אך נמצא כי הן היו נתון ששוקלל במכלול השיקולים. להלן דוגמאות: 1 . כתבה הסמנכ"לית הראשונה למנכ"ל "מצ"ב רשימת המועמדים 2016 במאי ". 24/5 שעברו את ועדת המיון עם הצלבה לרשימת המומלצים. מעודכן עד למשל מקבל הצעת ]שם עובד[בתשובה שאל אותה המנכ"ל: "איך יכול להיות ש שכר למרות שהוא לחלוטין לא מומלץ וגם הוועדה לא לגמרי התרשמה ממנו?". יצוין כי העובד התקבל לתאגיד. 2 . היא 2016 בהודעת דוא"ל ששלחה הסמנכ"לית השנייה למנהל משא"ן ביוני כתבה כי חובה לוודא שלא ניתנת בטעות הצעת שכר למועמד שאינו מומלץ ושהייתה לגביו הסתייגות. בתשובה הודיע המנהל שאם יש מועמד שהוועדה המליצה עליו אך הוא מופיע בעמודת "ההסתייגויות", תתבקש חוות דעת נוספת. הסמנכ"לית השנייה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי הנחיית המנכ"ל הייתה לעקוב אחר ההסתייגויות, וכי המנכ"ל בירר מדוע התקדמו עם מועמדים כאלה לשלב של חוזה העסקה, והוחלט לקבל לגביהם חוות דעת נוספות. עוד טענה כי לאחר זמן מה, הוחלט להתעלם כליל מהסתייגויות ברשימות שהעביר המנכ"ל. כתב מנהל משא"ן לסמנכ"לית השנייה ולשתי עובדות 2016 ואכן, גם ביוני ]עימם[ משא"ן: "מצ"ב רשימת מועמדים שוועדות המיון המליצו להתקדם אך המועמדים נמצאים בסטאטוס 'הסתייגות'. אנא שימו לב". להודעה צורפה שמות עובדים, החלטות הוועדה וכן מספר ההמלצות ומספר 15 רשימה ובה ההסתייגויות שהיו לכל מועמד. המועמדים לא התקבלו 15 מבין 7 משרד מבקר המדינה העלה כי לעבודה בתאגיד, למרות המלצות הצוותים לקבלם. משרד מבקר המדינה לא איתר במערכת המידע של התאגיד מידע שיסביר מדוע הועדפו מועמדים אחרים על פניהם וגם עובדי משא"ן בתאגיד לא ידעו להסביר מה היו הנימוקים וההליכים, שעמדו ביסוד ההחלטות האמורות. התאגיד מסר בתגובתו כי חלק מהמועמדים הומלצו להמשך תהליך לתפקיד אחר בתאגיד, וחלק מהמועמדים ניגשו ליום מיונים כללי בלי שהיה ברור לאיזה תפקיד ניגשו. הסמנכ"לית השנייה טענה כי אינה מכירה שום מקרה שבו המליצה ועדה על מועמד, אך הוא לא 2300 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה התקבל לעבודה בשל ההסתייגויות לגביו. לדבריה, מועמדים אלה לא התקבלו מסיבות אחרות, כגון: מקרים שבהם אין צורך בתפקיד; נמצאו מועמדים טובים יותר; התברר שיש מגבלת תקנים; חוסר התאמה בין איכויותיו של המועמד לבין צורכי המערכת. עם זאת, מן הממצאים שבידי משרד מבקר המדינה עולה כי לא תמיד ניתן למצוא מה היתה ההנמקה לאי-קבלת מועמדים אלה שאושרו על ידי ועדות המיון, ולא ניתן לדעת האם לרשימות היתה השפעה במקרים מסוימים על ההחלטה שלא לקבל את העובדים. 3 . אל הסמנכ"לית השנייה ואל שניים 2016 רכזת לשכת המנכ"ל כתבה ביוני מעובדי משא"ן בתאגיד: "מצורפת טבלה 'הצעת שכר וחוזים והצלבה עם רשימת - נמצא מועמד אחד שקיבל 1 :מומלצים'". בסיכום הטבלה נכתב: "הסתייגויות . לכל מי שהוצע מעבר לכך לא נמצאו חריגות. ]שם המועמד[ - הסתייגות אחת שכר יש המלצה או שלא קיבל התייחסות בין אם מומלץ או בין אם הסתייגות" . יצוין כי המועמד שהוזכר התקבל לתאגיד. ]ההדגשה במקור[ 4 . כתב המנכ"ל לסמנכ"לית השנייה לגבי שני מועמדים שעליהם 2016 בספטמבר התקבלו חוות דעת שליליות, אך הם התקבלו לתאגיד. בהודעתו כתב: "בדקי מול... את רמת הסכנה... צריך לראות האם ניתן לתקן". התאגיד מסר בתשובתו כי שני המועמדים התקבלו לתאגיד. התאגיד והמנכ"ל מסרו בתשובותיהם כי העובדה שעובדים רבים שהיו לגביהם הסתייגויות (ולעיתים הסתייגויות קשות), התקבלו לעבודה בתאגיד, מעידה על כך שלא היה בכך כדי להכריע בדבר הקבלה לעבודה, אלא שהן שימשו כלי עזר ובקרה בלבד, וזאת אף בהתחשב בכך שהליך גיוסם של המועמדים היה פטור ממכרז מכוח החוק. הוא הוסיף כי המקרים המעטים שבהם גרמו ההסתייגויות לבדן לאי-קבלת מועמדים שעברו את הוועדה מלמדים עד כמה הרשימות לא שימשו גורם מכריע כי אם כלי בקרה שהשפעתו מוגבלת. המנכ"ל הוסיף וציין כי לא היה מודע לפרטי השימוש שנעשה ברשימות המומלצים, והנחייתו היתה לעשות בהן שימוש ככלי בקרה וסיוע בלבד. משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי ההתייחסות המפורשת מיוני לכך שכל המועמדים שקיבלו הצעות שכר וחוזים לעבודה בתאגיד 2016 לא קיבלו "הסתייגויות" מהממליצים (למעט מועמד אחד מתוך כמעט מועמדים שהופיעו ברשימה); האמירה "מעבר לכך לא נמצאו 140 חריגות"; המשך פעולות המעקב וההצלבה בין הרשימות הלא רשמיות 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2301 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | ותוצריהן לבין החוזים שנשלחו; והבחינה המוקדמת לגבי מועמדים שהוגדרו "לא מומלצים" טרם שנשלחה אליהם הצעת עבודה, מוכיחים כי הרשימות השפיעו הלכה למעשה על קליטת עובדים שהוגדרו "לא מומלצים" לתאגיד. יצוין כי העובדה שהתאגיד חויב לקלוט כמחצית מעובדי הרשות לשורותיו הביאה לכך שגם מועמדים שהוגדרו "לא מומלצים" זומנו לוועדות, וחלקם התקבלו בסופו של דבר לתאגיד, אך בעדיפות שנייה ולאחר בחינה נוספת. עם זאת, דבר זה אינו עולה בקנה אחד עם הדרישות להליך שוויוני ושקוף, ללא רשימות צד. השפעת הרשימות הלא רשמיות על מועמדים שהוגדרו בהן "מומלצים" 1 . משרד מבקר המדינה העלה כי עובדים שהוגדרו מומלצים ברשימות הלא רשמיות זכו ליתרון ניכר, והוא שלא אחת פנה אליהם התאגיד מיוזמתו בבקשה להגיש מועמדות לתפקידים. הפניות אליהם נעשו לעיתים גם טרם כינוס צוותי הבחירה. בביקורת נמצאה דוגמה להתכתבות בנושא במשא"ן לגבי עובדת מומלצת וכן לגבי קבוצת טכנאים. הסמנכ"לית השנייה מסרה בתשובתה כי היועצים המשפטיים אישרו לפנות ליוצאי רשות השידור באופן יזום, במקרים מסוימים ולכן לא היה פגם בהתנהלות התאגיד, אולם לביקורת לא הומצאו אסמכתות לכך שהיועצים המשפטיים היו מודעים למקור ההמלצות לגבי אותם מועמדים. המנכ"ל והתאגיד ציינו בתשובותיהם כי ההסתייעות ברשימות, אשר נערכו על ידי גורמים אובייקטיביים בעלי ניסיון אשר הכירו את המועמדים, העניקה לתאגיד את האפשרות לפנות למועמדים הטובים ביותר ולא באופן אקראי שעלול היה לפתוח פתח לשיקולים בלתי ענייניים. בעניין זה יצוין כי המנכ"ל למעשה לא ידע את זהות כלל הממליצים, שכן חלק מהגורמים שאליהם פנה, פנו לגורמים נוספים להתייעצות במהלך גיבוש הרשימות. כמו כן, תוכנן הפוגעני של חלק מהרשימות מעיד על השיקולים הבלתי עניינים שעמדו בבסיס חלקים מהן. שיקולים אלה עלולים היו להשפיע גם על "בחירת" המומלצים. 2302 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה משרד מבקר המדינה מציין כי אף שבסמכות המנכ"ל לפנות למועמדים מתאימים יוצאי רשות השידור ראוי היה כי הדבר ייעשה אגב התייעצות עם כלל הנוגעים בדבר ובניית מנגנון מתאים. 2 . ,"משרד מבקר המדינה העלה כי העובדה שעובדים הוגדרו "מומלצים השפיעה גם על הטיפול השוטף בעניינים הנוגעים למועמדותם, לעיתים במובנים מהותיים ביותר. כמו כן, לעיתים נמסר המידע המובא ברשימות הלא רשמיות בדבוקה אחת יחד עם המידע הרשמי שהיה בתאגיד, להלן דוגמאות: א. כתבה מנהלת לשכת המנכ"ל לסמנכ"לית השנייה: "בהמשך 2016 ביוני לשיחה שלנו בחמישי מצורפת טבלה המרכזת את כל המשימות הנוגעות למשאבי אנוש". להודעה צורף קובץ, ובו רשימה של עשרות משימות ומועמדים שיש לטפל בהם. להלן דוגמאות לכמה מהמשימות בקובץ שנגעו למועמדים מומלצים: שהומלצו על ]שם ממליץ[ "הכנה של רשימה מסודרת של מומלצי ידי שניים לפחות מהממליצים. להתקדם איתם במבצע בזק". "אלו האנשים שחייבים להתקדם איתם ומהר - במיוחד אלה שקיבלו המלצות חמות". הם ]שם ממליץ[ הסתייגויות:... צריך לבדוק מאחר ואצל 3 "ישנן כן קיבלו המלצות". באותה הודעה נדרשה גם הכנת "טבלאות ריכוז חומרים" בנושאים שונים הקשורים למועמדים המומלצים, תוך הצלבה בין מידע מהרשימות לבין תוצרי ועדות המיון. הסמנכ"לית השנייה ציינה בתשובתה כי מדובר בטבלאות וברשימת "מטלות" וסטטיסטיקות, אשר הועברו אליה כדי שתכיר את הנתונים הקיימים ואת המשימות שעומדות על סדר היום במחלקת משא"ן בעקבות עזיבת הסמנכ"לית הראשונה. היא הוסיפה כי הטבלאות נוצרו בעקבות ההנחיה המוקדמת של המנכ"ל, שיש לעקוב אחר רשימות ה"מומלצים" למול המועמדים שמתראיינים בוועדות המיון. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2303 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | השימוש ברשימות ה"מומלצים" לצורך הקליטה בחטיבת ההנדסה ב. נעשה כך: הסמנכ"לית הראשונה פנתה אל מנהל חטיבת הנדסה דאז שמות של מועמדים 30-, העבירה אליו רשימה ובה כ 2016 באפריל מומלצים ולצידם ההמלצה החיובית שניתנה להם. כותרת הפנייה הייתה "המומלצים ממקורותיו של המנכ"ל - בתחום הטכני - דיסקרטי ביותר". הסמנכ"לית הראשונה הוסיפה כי היא ממליצה לזמן ליום הועברו למנהל 2016 מיונים בחודש מאי את העובדים שברשימה. ביוני חטיבת הנדסה דאז שמות המועמדים שהופיעו בפני צוותי הבחירה בליווי ההסבר הזה: "מצ"ב טבלה עדכנית למועמדים בוועדות טכנאים. U-W ירוקה - מציינת מועמדים מומלצים מהרשות. עמודות K עמודה העבירה 2016 - המלצות הוועדה". גם לאחר מכן, במהלך יולי ואוגוסט עובדת משא"ן לאישור מנהל חטיבת הנדסה דאז רשימות של עובדים שיש כוונה להציע להם חוזי עבודה תוך התייחסות לרשימת ההמלצות וההסתייגויות. כתבה עובדת משא"ן אל סמנכ"לית חטיבת החדשות דאז 2016 ביולי ג. בתאגיד, והתייחסה לכמה נושאים. בין היתר כתבה לגבי ארבעה מועמדים ששלחה בעניינם פרטים למטרת הצעת שכר והכנת חוזים, בהתייחסה לניסיונם ולשכר ברשות, וכן למספר ההמלצות שיש לכל מועמד בעיבודים שהוכנו על פי הרשימות הלא רשמיות. התאגיד מסר בתשובתו כי אכן "אחת מאמות המידה להחלטה מלבד החלטות צוותי הבחירה היתה סיווגם כמומלצים. אין כל פסול בכך. לטעמנו ראוי ונכון היה שהמנכ"ל יתייעץ עם ממליצים ויעשה שימוש בהמלצות ובהסתייגויות שקיבל מהם לצורך הפעלת סמכותו על פי החוק". מן האמור לעיל עולה כי הרשימות, שבנסיבות יצירתן ואופיין נפלו פגמים כמפורט לעיל, היו נדבך משמעותי בתהליך קבלת ההחלטות אשר למיון המועמדים ולתעדוף ביניהם. עוד הועלה כי היו מקרים שבהם ניתנה עדיפות למועמדים שהוגדרו "מומלצים" ברשימות הלא רשמיות, אף שצוותי הבחירה מצאו אותם כלא מומלצים לגיוס, להלן דוגמאות: 2304 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה1 . 20- מוצג לגבי כ 2016 ברשימה שהעביר מנהל משא"ן לסמנכ"לית השנייה ביוני עובדים שלא התקבלו על ידי צוותי הבחירה, המשך תהליך לביצוע. עולה חשש כי בחלק מהמקרים המשך התהליך הושפע מהרשימות, למשל: א. לגבי טכנאי מרשות השידור החלטת צוות הבחירה "לא ממליצה", אך בעמודת "המשך תהליך" מופיע "הומלץ מערכת ולכן דורש דיון". ב. עובדת אחרת הומלצה על ידי אחד הממליצים, צוות הבחירה לא המליץ עליה, אך בעמודת "המשך תהליך" כתוב "להעביר למפיקים רשת ב". המנכ"ל והתאגיד מסרו כי העובדה שמדובר בשתי דוגמאות מעידה כי הרשימות לא היו פקטור משמעותי בהחלטה בדבר קבלת העובדים לתאגיד. . בכמה מקובצי האקסל מובא גיליון שכותרתו: "מועמדים שהוועדה לא המליצה 2 אך הומלצו באחת הרשימות". עצם העובדה שנוצרה רשימה כאמור מלמדת על כך שנעשה שימוש בהמלצות שברשימות הלא רשמיות, גם לאחר קבלת החלטה שלילית של הוועדה. התאגיד ציין בתשובתו כי "הדבר היחיד שניתן ללמוד מקובצי האקסל המוזכרים בסעיף הוא הרצון לבצע בקרה ולבחון את המתאם בין ההמלצות שהתקבלו לבין החלטות הוועדה בפועל. אין בטבלאות אלה כל רמז לכך שנעשה בהן שימוש בהמשך לשם שינוי החלטות הוועדות (ייתכן והחלטות הוועדות אכן נבחנו אל מול ההמלצות אולם אין בטבלאות האקסל כדי ללמד על כך)". הסמנכ"לית השנייה מסרה בתשובתה כי כל הפעולות נעשו בהנחיית המנכ"ל ובהתאם להוראתו הברורה לפקח ולקיים מעקב ובקרה על הרשימות, וכי הורה לזמן לראיונות מומלצים ולקיים בדיקות והצלבות עם רשימות המומלצים. משרד מבקר המדינה מעיר כי מן האמור לעיל עולה שההמלצות שמקורן ברשימות הלא רשמיות, שימשו רכיב בקבלת ההחלטות גם כאשר לא תאמו את החלטות ועדות הבוחנים, והפכו הלכה למעשה לנתון משמעותי. גיוס עובדים לחטיבת המדיה בערבית חטיבת המדיה בערבית בתאגיד ממונה על תחומים רבים, ובהם: שידורי הרדיו 100-והטלוויזיה בערבית והקמה והפעלה של מערך דיגיטלי מגוון. החטיבה מונה כ מהם - יוצאי רשות השידור. 87%- עובדים, כ 120-תקנים שבהם משובצים קרוב ל יצוין כי לדברי מי שכיהן כמנהל הרדיו והטלוויזיה הישראלית בערבית ברשות 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2305 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | ,)השידור ונבחר למנהל חטיבת המדיה בערבית בתאגיד (להלן - מנהל החטיבה תקנים. 190-הוקצו בעבר ברשות השידור למשימות שעליהן היא אמונה כ העביר מנהל החטיבה מסמך לחטיבת משא"ן, ובו הציע 2016 במרץ מבנה ארגוני לחטיבת המדיה בערבית בתאגיד והצביע מראש על עובדי רשות השידור שלטעמו יש לקלוט לתפקידים שונים בחטיבה (להלן - הציע מנהל החטיבה: "לפרסם 2016 ). במכתבו ממרץ 2016 המסמך ממרץ את התפקידים ולקבוע מועד אחרון להגשת מועמדויות, במקביל תצא הודעה ממני לעובדי המדיה בערבית להגיש מועמדויות... לזמן את האנשים לפגישה (להופעה בפני ועדת איתור) כדי לבחון את קליטתם". מנהל החטיבה גם הוסיף לטבלה הערות שונות לגבי שיבוצים ספציפיים של עובדים לתפקידים כל זאת עוד טרם פרסום חלק מהמשרות וטרם כינוס צוותי הבחירה. מסמך מעודכן הועבר לחטיבת משא"ן שוב באפריל להלן מציג חלק מהמסמך וכן המקרא שנלווה למסמך זה. 4 . לוח 2016 חלק מהמבנה הארגוני המוצע של חטיבת המדיה בערבית ומידע על המועמדים: 4 לוח תפקידתאגיד קייםנחיצות חלוקהרשות מבחוץהערות עורכי יומנים4 1 3 1 שם של עובד2 כתבים יכולים לשמש עורכי יומנים מפיקים 8 4.5 8 יומנים 5 3 אקטואליה6 שמות של שישה עובדים3 שדרי ספורט טלוויזיה- 1.752 2 שמות של שלושה עובדים שדרי ספורט רדיו- 2.162 2 שמות של שישה עובדים 2306 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינהתפקידתאגיד קייםנחיצות חלוקהרשות מבחוץהערות תחקירן רדיו4 - 2 1 אקטואליה תוכניות 1 אומר- 2 מקרא: תאגיד - מספר התקנים במבנה המוצע לתאגיד קיים - התקנים הקיימים במבנה הארגוני הקיים ברשות השידור נחיצות - התקנים המוצעים במבנה הארגוני החדש לחטיבה בתאגיד כדי למלא את המשימות חלוקה: כיצד יחולקו העובדים בין המשימות זאת כדי להציג ולהסביר את הנחיצות רשות: שמות העובדים שממלאים תפקידים אלה ברשות (השמות הושמטו) מבחוץ: מספר המשרות שצריך לאייש מחוץ לרשות כדי לתת מענה לצורכי השידור הערות: חלק מהחלופות לתת מענה המקור: תאגיד השידור הישראלי. משרד מבקר המדינה מחק את שמות העובדים שצוינו במסמך וציין את מספר העובדים ששמותיהם הופיעו. הועלה כי מנהל החטיבה היה אחד הגורמים שהמלצותיהם נכללו בחוות הדעת הלא רשמיות, והוא אף כיהן כחבר בצוותי הבחירה לקליטת עובדים לתפקידים בחטיבתו. משרד מבקר המדינה העלה עוד כי נתונים לגבי יוצאי רשות השידור 2016 במערכת אדם הוזנו באפריל המומלצים לקליטה בתאגיד, אף על פי שחלקם טרם הגישו מועמדות לתפקיד כלשהו. הסיבה שהוזנו למערכת היא תיעוד ההמלצה של מנהל ". ]שם מנהל החטיבה[ החטיבה בעניינם, והם הופיעו במערכת כ"מומלץ כי הוא מניח 2019 מנהל החטיבה הוסיף בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר שגורם מאגף משאבי אנוש סבר כי שמות עובדי הרשות שמילאו את התפקידים האמורים שאותם ציין במסמכים האמורים בטור "רשות", הם שמות עובדים מומלצים מטעמו. הוא אף ציין כי "המומלצים הם העובדים שמילאו ברשות השידור תפקידיהם ברמה גבוהה ועל כן הוצעו להיות חלק במבנה המוצע בתאגיד" וכי מחובתו היה להביא בפני הנהלת התאגיד שבהקמה את דעתו המקצועית והאובייקטיבית והכל בתנאים לא קלים ותוך כדי תנועה. מנהל החטיבה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ההערות שהוספו באו להסביר, להבהיר ולנמק באופן ענייני את מהות כל תפקיד והכישורים המתחייבים. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2307 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | הוא הוסיף וציין כי פעל כדי לקיים הליך הקמה מסודר, שקוף ושוויוני, מתוך דאגה לאינטרס הציבורי וכדי להבטיח את קיומו של שידור ציבורי הטרוגני גם בתחום המדיה בערבית. הוא אף טען כי במבנה החטיבה שהוצע לו, היו חסרים תפקידים חשובים שהיו נחוצים כדי להבטיח שידור איכותי העונה על צורכי קהלי היעד, " להציג דרכים, לרבות זהות משרות ומאיישים מוצעים חייבומכאן שלטעמו היה " . הוא הוסיף כי שב ופנה בבקשה לוודא כי כל התפקידים המופיעים ]ההדגשה במקור[ .במבנה הארגוני אכן יפורסמו, כדי להבטיח הזדמנות שווה לכלל המתמודדים 81 משרד מבקר המדינה העלה כי ברשימות שהופצו בתאגיד רשומים 70 שמות כמומלצי מנהל החטיבה, ומתוכם התקבלו לעבודה בתאגיד ), נוסף על מנהל החטיבה עצמו. 86%( עובדים 64 משרד מבקר המדינה העלה עוד כי בחטיבת המדיה בערבית פורסמו לציבור מן המתמודדים היו יוצאי רשות 165 . עובדים 512 משרות שונות, שעליהן התמודדו המועמדים יוצאי הרשות 165 שאינם מומלצים, מכלל 84- מומלצים ו 81 - השידור ואילו מבין יתר 70 , המומלצים התקבלו, כאמור 81 ). מבין 58%( עובדים 96 התקבלו להלן מתאר את גיוס עובדי רשות 5 . תרשים 26 מועמדים יוצאי הרשות התקבלו 84 .השידור לחטיבת המדיה בערבית גיוס עובדי רשות השידור לחטיבת המדיה בערבית: 5 תרשים על פי נתוני תאגיד השידור הישראלי, בעיבוד משרד מבקר המדינה. 2308 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מבין עובדי הרשות שעליהם המליץ מנהל 86% מן האמור לעיל עולה כי מעובדי הרשות שלא היו מומלצים 31% החטיבה התקבלו לתאגיד, ורק התקבלו לתאגיד. מנהל החטיבה ציין עוד בתשובתו כי ברשימות שהעביר הדגיש את הפטור ממכרז ההנחיות שהתקבלו ממשא"ן שניתן לאיוש המשרות הדרושות לחטיבה, וכן את " . הוא ]ההדגשה במקור[ " לקדם מועמדים מומלצים כחלק מהליך העבודה הסטנדרטי הוסיף וציין כי הוועדות שמרו על התנהלות שוויונית, שקופה והוגנת, כי בחלקן נכח השופט יו"ר ועדת האיתור וכי חלק מהמועמדים שעליהם המליץ לא התקבלו לעבודה בתאגיד. התאגיד מסר בתשובתו כי מנהל החטיבה היה הגורם בעל הידע הרב, הניסיון הרב וההיכרות הקרובה עם המועמדים מקרב עובדי רשות השידור שלעמדתו ניתן משקל רב בנושא גיוס המועמדים, ועל כן אין זה מפתיע ששיעור המועמדים שהתקבלו מבין אלה שהמליץ עליהם היה גבוה. משרד מבקר המדינה העלה עוד כי מועמדים רבים למשרות בחטיבת המדיה בערבית הופיעו בפני צוותי הבחירה למשרה ספציפית, ואולם הוועדה מצאה אותם מומלצים לתפקיד אחר, למשל במקום "כתב חדשות" לתפקיד "עורך חדשות". מועמדותם של עשרות מועמדים הוסבה לתפקידים אלה, והם התקבלו בלי שעמדו בפני ועדת בחינה נוספת שראיינה את כלל המועמדים לתפקיד האחר ומיינה אותם, כך שלמעשה מועמדותם לא נבחנה בהשוואה להם. מן האמור לעיל עולה כי לצורך גיוס העובדים לחטיבת המדיה בערבית הכין מנהל החטיבה מסמך, ובו הציע לשבץ חלק מעובדי הרשות לתפקידים בחטיבתו, וזאת טרם אישור המבנה הארגוני הסופי של החטיבה, טרם פרסום כלל המשרות בקרב עובדי הרשות, טרם בחירת חברי צוות הבחירה וטרם כינוסם של הצוותים ובחינת כלל המועמדים. עובדים אלה תועדו במערכות התאגיד כ"מומלצים". לאחר מכן שימש מנהל החטיבה חבר בצוותי הבחירה, ובפועל אכן חלק ניכר מהמועמדים ששמותיהם הועברו כמומלצים התקבלו לעבודה בתאגיד, בהשוואה לשאר יוצאי רשות השידור שלא הוגדרו מומלצים. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2309 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | , כתבה הסמנכ"לית השנייה לכמה גורמים בתאגיד, ובהם המנכ"ל, בנושא 2016 ביוני אנשים שמנהל החטיבה 82 גיוס עובדים לחטיבת המדיה בערבית וציינה כי ישנם המליץ עליהם, והיא מעוניינת להתקדם איתם במהירות הבזק. עוד ציינה כי לגבי אחד המומלצים התקבלו המלצות שליליות, ויש להודיע למנהל החטיבה שאותו הוא לא יוכל לגייס. היא ערכה השוואה בין החלטות ועדות המיון לבין המלצות מנהל החטיבה וקבעה כיצד להתקדם עם הקבוצות השונות. בתגובה השיב לה עובד מחלקת משא"ן כי מעבר לרצון לעמוד ביעדי הגיוס, חשוב שהגיוס יהיה איכותי וכי הוועדה בוחנת בעין ביקורתית את המועמדים, גם אם הומלצו על ידי מנהל החטיבה. הוא ציין כי נראה שבכל מקרה רוב המומלצים ייקלטו, אך לא תמיד ברור לאיזה תפקיד. לבסוף ציין כי הוא אוחז ברשימת המומלצים האמורה ומקפיד באופן אישי לזמן את כולם לראיונות. מנהל החטיבה מסר בתשובתו כי אינו מאמין שיש עובד שלא נקלט בגלל שנאמר כי יש עליו המלצות שליליות. הוא הוסיף כי האמור בדברי עובד מחלקת משא"ן לעיל מלמד על כך שהתנהלותם הייתה אובייקטיבית ועניינית לגבי כלל המועמדים, וציין כי העובדים שהתקבלו אכן עושים את מלאכתם באופן הראוי לכל שבח. הסמנכ"לית השנייה ציינה בתשובתה כי העובד שלגביו צוינו המלצות שליליות, התקבל לתאגיד. התאגיד ציין בתשובתו כי מבנה החטיבה השתנה לפי צורכי השידורים, וכי במבחן התוצאה לא אושרה קליטת עובד גם אם הוא מומלץ בטרם הופיע בפני הוועדה המתאימה, ועבר הליך מיון מסודר ושוויוני. התאגיד אף טען כי אם הליכי הקמת החטיבה לרבות הליך הגיוס היו מתקיימים בתנאים אחרים, אזי היה מקום לנהל את הליך הגיוס בצורה מסודרת יותר. בתגובות התאגיד, הסמנכ"לית השנייה ומנהל החטיבה צוין כי ניתן היה לגייס עיתונאים, טאלנטים ועובדים לתפקידי יצירה ללא צורך בקיום ועדה כלל, אך התאגיד בחר לפעול לחומרה ולכנס ועדות מיון מסודרות גם בעניינם. כן צוין כי ההמלצות היו רק "רעשי רקע" וכלי בקרה. מנהל החטיבה מסר בנוגע לחטיבת המדיה בערבית, כי אין בחברה הערבית מאגרים גדולים של עובדים שרכשו את הניסיון העשיר בזירת התקשורת, והדבר עורר קושי להגיע למועמדים במדיה בערבית לעומת מועמדים בחטיבות אחרות. הוא אף ציין כי קריטריונים רבים עמדו לנגד עיני ועדות הקבלה באישור מועמדים. 2310 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה גיוס העובדים לחטיבה אמור היה להיעשות, לפי החלטת המנכ"ל, על ידי ועדות המיון. משרד מבקר המדינה מציין כי היה ראוי לגבש תחילה את המבנה הארגוני של החטיבה ואת אפיון המשרות הנדרשות לאיוש, ולאחר מכן לבצע את הליך הגיוס בהתאם לכללים שקבע המנכ"ל.  מתיאור ההתנהלות בנושא חוות הדעת הלא רשמיות ותוצריהן עולה כי המידע שהופיע בהן, ובעיקר מספר ההמלצות ומספר ההסתייגויות שהיו לכל מועמד, שימש הן כתשומה להחלטות חלק מצוותי הבחירה אם לקבל עובדים מרשות השידור לעבודה בתאגיד והן הביא ליחס מועדף כלפי עובדים אלה במהלך הליכי המיון והגיוס. הפגמים שנפלו בייזום חוות הדעת ובשימוש בהן ובתוצריהן: 6 תרשיםהפגמים שנפלו בייזום חוות הדעת ובשימוש בהן ובתוצריהן על פי נתונים שנאספו במהלך הביקורת, בעיבוד משרד מבקר המדינה. : "בזמן האחרון בעקבות בדיקות 2018 המנכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט שונות אני נחשף למגוון הטבלאות והחומרים שנערכו על ידי משאבי אנוש. לא כל מה שבוצע עם החומר היה בידיעתי. אני המנכ"ל ולא היתה לי יכולת להיכנס לנבכי כל גיוס". למרות זאת, יצוין כי הסמנכ"לית השנייה מסרה כי המנכ"ל היה מעורב ושותף לכל ההחלטות והתווה את מדיניות העבודה עד לרמת הפרטים הקטנים, וכי היוזמה, ההנחיה וההנעה, לרבות הביצוע של איסוף המידע וההנחיה לרכז אותו בטבלאות - היו אך ורק שלו, וכי הוא היה מעודכן לאורך כל הדרך בכל הקשור לחוות הדעת. המנכ"ל הוסיף בתשובתו כי הרשימות היו כלי בקרה שמטרתו לוודא שעבודת הוועדות מתנהלת כהלכה, אף שייתכן שבמקרים מסוימים נעשה שימוש כזה או אחר ברשימות, אך הדבר היה ספורדי ומועט ולא לימד על הכלל. הוא הוסיף כי הורה להסיר את הביטויים הפוגעניים מן הרשימות וכי הרשימות העומדות במוקד פרק 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2311 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | זה התייחסו רק להמלצות או להסתייגויות, וכללו בעיקר ביטויים חיוביים במקרים המתאימים. המנכ"ל הוסיף כי בחירת המועמדים נעשתה אך ורק משיקולים עניינים ולטובת התאגיד, ללא קשרים אישיים, ללא התערבות של גורמים פוליטיים וללא כל שיקול זר אחר, וזאת בהתחשב בהוראות החוק וכללי הגיוס שהפקידו שיקול דעת רב מאוד בידי מנכ"ל התאגיד ומנהלי החטיבות. משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי תכליתו העיקרית של הליך הגיוס שנקבע הייתה בחירת המועמד המתאים ביותר למשרה, מתוך שמירה על שוויון ההזדמנויות ואגב ניתוק הבחירה משיקולים לא ענייניים ומתן עדיפות ליוצאי רשות השידור. ואולם, מהממצאים עולה כי השימוש ברשימות ובתוצריהן, בין היתר נוכח נסיבות היווצרותן, היה בו משום פגיעה ביכולת לקיים הליך שקוף, שוויוני והוגן. לפיכך על מועצת התאגיד לבחון את הנושא כדי להבטיח שבעתיד יישמרו בקפידה הכללים הנוגעים להליכי הגיוס, ובכלל זאת שוויון הזדמנויות ושקיפות ההליך, מתוך שקילת כלל השיקולים הרלוונטיים. א לחוק 21 מנכ"ל התאגיד ציין כי בדעתו להקים צוות לתיקון ליקויים כקבוע בסעיף , והוא משוכנע כי התאגיד ישמש אות ]נוסח משולב[ 1958-מבקר המדינה, התשי"ח ומופת להתנהלות תקינה. תגובות התאגיד לפניות ולבקשות בעניין הרשימות הלא רשמיות הביקורת העלתה כי תגובות רשמיות, שהעביר התאגיד בדבר התנהלותו במהלך קליטת עובדי רשות השידור לעבודה בו, לא תמיד שיקפו באופן מלא את מצב הדברים בעניין השימוש בחוות הדעת הלא רשמיות ותוצריהן. להלן הפרטים: 1 . לבא 2016 כאמור, היועץ המשפטי דאז של התאגיד ציין במכתבו מספטמבר מעובדי רשות השידור, לגבי הליכי איוש המשרות בתאגיד, 80-כוחם של כ כי אלה "נוהלו בהתאם לכללים על בסיס עקרונות של שוויון ושקיפות", וכן "בנוגע לתפקידים שבהם על פי המידע שהיה בידי ההנהלה היו מספר עובדי הרשות רלוונטיים למשרה מסוימת, נערך ביניהם הליך תחרותי, על בסיס עקרונות של שוויון ושקיפות ומטעמים ברורים של הוגנות, והבחירה היא במתאים ביותר מביניהם". 2312 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה הדרך שבה גובשו הרשימות והאופן שהוטמעו בתהליך, כמו גם אי חשיפת זהות הממליצים, והעובדה כי הרשימות לא שוקפו למועמדים, פגמו בשוויוניות ההליך, שאליה התייחס במכתבו האמור היועץ המשפטי. 2 . פנה בא כוח של ארגון העיתונאים בישראל אל יו"ר המועצה, וטען כי 2018 במאי בתאגיד קיים מסמך, ובו רשימת שמות של עובדים יוצאי רשות השידור, ובצד השמות מצוינות הערות, שחלקן פוגעניות ואסורות, בנושאי תפקודם, אופיים האישי ועוד. עוד צוין בפנייה כי מדובר במסמך שיצרה הנהלת התאגיד או מי מטעמה. הפונה ביקש לקבל את התייחסות התאגיד לאמור וכן העתק מן המסמך. בתשובה לכך כתב יו"ר המועצה כי אינו מכיר ואין לו כל מידע בנוגע למסמך הנזכר וכי יבחן את הטענות. בתשובה נוספת למכתב זה דחה היועץ המשפטי את הטענות וכתב כי נערכה בתאגיד בדיקה בנושא זה, והוסיף כי במסגרת תהליך גיוסם של מאות עובדים הובא בחשבון אך ורק מידע מקצועי ורלוונטי להליך, וכי כל מידע אחר, אם היה כזה לטענת גורמים עלומי שם, לא היה רלוונטי בשום שלב בהליכי הגיוס וההקמה, ומכל מקום "לא ידוע כי מידע כזה מצוי בתאגיד". המנכ"ל מסר בתשובתו כי באותה עת לא היה ידוע אם קיים בתאגיד מידע הכולל "הערות פוגעניות ואסורות", כפי שנכתב במכתב של בא כוח ארגון העיתונאים וכי הסמנכ"לית השנייה עמדה על כך שאין, באותה עת, במחשבי התאגיד קבצים או רשימות כנטען על ידי ארגון העיתונאים. המנכ"ל הוסיף שהניח כי המידע הפוגעני שהיה במחשבי התאגיד נמחק ממנו. הוא ציין כי המכתב מבהיר שיש דברים שלא היו ידועים באותה עת. הסמנכ"לית השנייה מסרה בתשובתה כי המנכ"ל מסלף את דבריה וכי דברי המנכ"ל לא נכונים. תשובת התאגיד, ולפיה "לא ידוע כי מידע כזה מצוי בתאגיד", איננה מתיישבת עם העובדה שהן המנכ"ל והן הסמנכ"לית השנייה, וכן עובדים רבים מחטיבת משא"ן בתאגיד, ידעו כי המידע היה בתאגיד ואף הופץ בו, וכי בעת שליחת התשובה לארגון העיתונאים, הוא עדיין היה מצוי בתיבות הדוא"ל שלהם ובתכתובות רבות שהם היו צד להן. לפיכך היה ראוי שהתשובה ששלח התאגיד, שאליה היה מכותב מנכ"ל התאגיד עצמו, תימסר לאחר קיום בדיקה נאותה בעניין ותשקף את העובדה כי באותה עת אכן היה מידע כזה בתאגיד. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2313 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | מעורבות של חברי מועצת התאגיד בהליכי הגיוס מועצת תאגיד השידור הישראלי היא הגוף הניהולי העליון בתאגיד השידור הישראלי והיא משמשת הלכה למעשה הדירקטוריון של התאגיד. חברים ובהם יושב 12 . במועצה 2016 מועצת התאגיד החלה לפעול במאי ראש, שכולם נציגי ציבור שנבחרו על ידי ועדה בראשות שופט בדימוס, והם בעלי הניסיון וההבנה בתחומים הקשורים לפעילות התאגיד. משרד מבקר המדינה העלה כי במהלך הקמת התאגיד העבירו כמה מהם פניות למנכ"ל ולחטיבת משאבי אנוש, בבקשה לברר מה עלה בגורלם של מועמדים שונים. לעיתים ביקשו לדעת מדוע לא קיבלו המועמדים תשובות, ולעיתים העבירו קורות חיים של מועמדים. הועלה כי אף אם חברי המועצה הפונים לא כיוונו לכך, בעקבות פניותיהם נוצרו רשימות ייעודיות למעקב אחר התקדמות ההליכים של המועמדים האמורים שבעניינם פנו גורמים שונים במועצת התאגיד. 1 . כך למשל, ברשימות האמורות הופיעו גם ארבעה שמות של מועמדים שבעניינם פנתה חברת מועצת התאגיד. עם זאת, היא מסרה למשרד מבקר המדינה כי שלושה מתוכם אינה מכירה. לגבי המקרה הרביעי היא ציינה כי המועמדת פנתה אליה, ובעקבות זאת פנתה למנכ"ל, דווקא כדי למנוע מצב שבו היא תשתמש בהיכרות לרעה והוסיפה כי הראיה לכך היא שהמועמדת אכן לא התקבלה לתאגיד. אחד מחברי המועצה מסר למשרד מבקר המדינה כי פניות של מועמדים לעבודה בתאגיד, שהגיעו אליו אחרי שמוּנה לחבר המועצה הועברו אוטומטית לגורם המוסמך בתאגיד וכי שימש כ"דוור" בלבד. המועצה מסרה בהתייחסותה כי "לחברי המועצה לא היתה מעורבות במיון וקליטה פרסונאליים 2019 ממרץ של מועמדים לתאגיד... מעורבות חברי המועצה היתה רובה ככולה בנושאים שלעיל: הפנייה של מועמדים בעלי צרכים מיוחדים לצורך בחינת מועמדותם; העברה של קורות חיים שהגיעו אליהם מפעם לפעם כ'צינור' בלבד; והעברה של פניות של מועמדים שתהו לגבי אי קבלת תשובות מהתאגיד". לסמנכ"לית השנייה והעביר אליה קורות חיים של 2016 חבר המועצה פנה ביוני עובד המוכר לו ממקום עבודה אחר שאינו התאגיד, בציינו: "אין לי מושג מה ... כך ]הוא בעל מוגבלות[ יכולותיו המקצועיות, אך הוא בחור חיובי. בנוסף 2314 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה ". יצוין כי חבר המועצה מסר למשרד מבקר30שיש פה אלמנט נוסף - לשיקולכם כי שימש "צינור" בלבד, והדגיש בפני עובדי התאגיד 2018 המדינה בספטמבר שעליהם להתייחס רק לשיקולים המקצועיים. הוא אף צירף כמה הודעות דוא"ל שבהן שב וציין כי הוא משמש בעניין הזה "צינור" בלבד וביקש "אל תעשו שום דבר שאינו מקצועי נטו!!!". גם חבר מועצה אחר טען כי לא התערב כדי למנות מועמד זה או אחר, וכי העברת קורות החיים הייתה חלק מהמאמץ הכללי של כלל המעורבים להוביל לגיוס אנשים מתאימים ואיכותיים למרות הקשיים שהיו קיימים בגיוס בתקופת אי-הוודאות ששררה לגבי תחילת עבודת התאגיד, וכי הוא סבור כי כך נהגו גם יתר חברי המועצה. מנכ"ל התאגיד והסמנכ"ליות מסרו למשרד מבקר המדינה כי לכל אורך התקופה, גורמים שונים העבירו ביוזמתם רשימות עובדים מומלצים ולעיתים אף הופעלו לחצים בניסיון לקדם או למנוע קליטת עובדים כאלה ואחרים אל התאגיד, על ידי גורמים שונים. המנכ"ל ציין כי קברניטי התאגיד פעלו בהנחת עבודה כי הלחצים האמורים מוּנָעים מאינטרסים שונים, והם הדגישו כי את ההחלטות יש לקבל בהתעלם מהלחצים הללו, וכי כל המועמדים יעברו תהליכי מיון על פי הכללים שנקבעו. לעומת זאת, הסמנכ"לית השנייה ציינה בתשובתה כי קברניטי התאגיד, וביניהם כמה חברי מועצה, העבירו קורות חיים של מועמדים לבדיקה וכי במקום להפנות את מי ששלח להם קורות חיים, ישירות לדוא"ל של מחלקת משאבי אנוש, הם בחרו להעביר את קורות החיים למנכ"ל. היא טענה כי חברי המועצה נהגו חדשות לבקרים, להתעניין בסטטוס של שמות המועמדים שהעבירו. היא הוסיפה וציינה כי גם חברים בוועדת כוח אדם של התאגיד העבירו שמות של מועמדים והתעניינו מה הסטטוס של כל מועמד ששמו הועבר. בתגובת מועצת התאגיד הוכחשו דבריה של הסמנכ"לית. יצוין כי בניגוד לדבריו של אחד מחברי מועצת התאגיד למשרד מבקר המדינה, הוא לא הסתפק בהעברת קורות חיים 2016 לפחות במקרה אחד מאוקטובר של מועמדת שהייתה עובדת שלו בגוף חיצוני שבו הועסק, אלא הוסיף וכתב לסמנכ"לית השנייה (בהודעה שכותרתה "בדיקת סטטוס מומלצים"): "לגבי , לא ברור לי באיזה תנאי סף לא עמדה. אני מאד ממליץ שיראו ]המועמדת[ אותה. מכיר אותה ואני חושב שהיא יכולה להיות נכס לתאגיד". בהמשך הוא שב וכתב: "לדעתי למרות שאין לה ניסיון היא יכולה להיות מצוינת כתחקירנית או מפיקה בחדשות". יצוין כי המועמדת לא התקבלה לעבודה בתאגיד. עובד זה התקבל לעבודה בתאגיד. במערכת אדם אין תיעוד מי ראיין אותו, ואם בכלל התקיים 30 .ריאיון טרם הצעת התפקיד 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2315 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | כי סבר 2019 חבר המועצה מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מינואר שהמועמדת תוכל לתרום לתאגיד, לאור הערכתו את יכולותיה. מאחר שהמועמדת התעניינה בתפקיד זוטר, הוא התפלא שאינה עומדת בתנאי הסף, ולכן ניסה להבין מהם אותם תנאי סף, מתוך תחושת אחריות לתאגיד ומניסיון להבין את תהליכי בחינת המועמדים. הוא הוסיף כי העובדה שהמועמדת לא התקבלה לתאגיד מוכיחה כי לא הופעלה מצידו שום השפעה לקבלת מועמדים וכי הדבר לא נתפס כהנחיה. ראוי היה שחברי המועצה האמורים לפקח על פעילות התאגיד לא יהיו מעורבים כלל בנושאים פרטניים הקשורים לגיוס כוח אדם (גם לא כ"צינור"), וינחו כל מועמד שפנה אליהם, להעלות את עניינו הפרטני ישירות מול הגורמים המקצועיים בתאגיד האמונים על הנושא בחטיבת משא"ן. כי חברי מועצת התאגיד 2019 יו"ר המועצה מסר למשרד מבקר המדינה בינואר קיבלו פניות לא מעטות בדבר התארכות ההליכים ואופן ההודעות למועמדים, משכך ומתוקף תפקידם ביקשו לבדוק את הדברים, אך ציין כי לא התכוונו להתערב בנושאים פרטניים או לפגוע בעצמאות שיקול דעתם של גורמי המקצוע בתאגיד. משרד מבקר המדינה מדגיש כי במסגרת הפיקוח על התנהלות התאגיד אין מניעה שהמועצה תדון בשאלות העקרוניות העוסקות בגיוס כוח אדם ובאי-מתן מענה למועמדים או בטענות אחרות שהובאו לפתחם של חברי המועצה. אולם ראוי כי חברי המועצה ירחיקו את עצמם ממעורבות בנושאים פרטניים, העלולים לפגוע בעצמאות שיקול דעתם של גורמי המקצוע (כגון התערבות במהלך הליכי הגיוס של עובד מסוים לתאגיד), כדי להבטיח את יכולת המועצה לפקח ביעילות על התנהלות התאגיד, גם בנושאי כוח אדם. לנוכח האמור, מן הראוי כי המועצה תדון בנושא, תפיק לקחים מהפעולות שנעשו בעבר ותקבע כללים אשר יבטיחו שחברי המועצה לא יהיו מעורבים בהיבטים פרטניים של קבלת מועמדים לעבודה בתאגיד ויעסקו בנושא זה בהיבטי פיקוח בלבד. 2316 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה2 . כאמור, עובדי מחלקת משא"ן יצרו רשימות אקסל שבהן ריכזו את המידע לגבי מועמדים שלגביהם פנו חברי המועצה, בציינם ממי התקבלה הפנייה, הערות, סטטוס הגיוס ומשימות המשך. בד בבד נדרשו עובדי אגף משא"ן להעביר מפעם לפעם למנהלת לשכת המנכ"ל ולסמנכ"לית השנייה דיווחים על סטטוס הליך הגיוס של אותם מועמדים, שבגינם פנו חברי המועצה. בתגובה לכך, לעיתים התבקשו העובדים לקדם ראיונות שלהם, לקיים עימם פגישות או לחפש להם משרות מתאימות בתאגיד. בחלק מן המקרים פנו העובדים פעם נוספת לחברי המועצה הממליצים, באופן שלא הותיר ספק בכך שהשמות שהועברו זכו ליחס מועדף לעומת יתר המועמדים. להלן דוגמאות לאמור לעיל: א. כתבה עובדת משא"ן למנהלת לשכת המנכ"ל כי טבלה, שבה רוכזו 2016 ביולי נתונים על מועמדים שהומלצו או שהוזכרו על ידי גורמים שונים במועצה ומחוץ לה, משקפת פניות אישיות, ויש לתת לה תשומת לב מיוחדת. ב. העבירה רכזת לשכת המנכ"ל לסמנכ"לית השנייה 2016 כאמור, בספטמבר ולעובדת משא"ן הודעת דוא"ל שכותרתה "אקסל סטטוס - שמות מועמדים שמות 200 ". להודעה צורף קובץ אקסל שכלל כמה גיליונות, ובהם עד 0509 - מועמדים. לגבי כל מועמד צוינו פרטיו האישיים, סטטוס הטיפול במועמדותו ושם הממליץ. בעמודת שמות הממליצים מופיעים שמות רבים של חברי מועצה, עובדי התאגיד וגורמי חוץ. מתוכנו של קובץ האקסל ניתן ללמוד על היחס המועדף שאליו זכו חלק מהמומלצים. כך למשל נכתב לגבי מועמדת: . ]ההדגשה אינה במקור[ ""תויקה בתיקיה של מועמדים לטיפול אישי לגבי חלק מהשמות שהועברו ציינו עובדי משא"ן בתכתובות עם לשכת חברת [" העביר בלי שמכיר" או]חבר המועצה[" המנכ"ל תיאורים דוגמת העבירה בלי שמכירה", באופן שהבחין בין מועמדים אלה לבין ]המועצה מועמדים אחרים ששמותיהם הועברו על ידי חברי מועצה ומכאן ניתן ללמוד שבמקרים האחרים הייתה הנחה שקיימת היכרות מוקדמת. בעניין זה יצוין כי פעולת התאגיד בתחום גיוס העובדים נעשתה בלא שהונחה תשתית לבחינה ולטיפול בזיקות למניעת חשש לניגוד עניינים. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2317 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | מן האמור לעיל עולה כי עצם פנייתם של חברי המועצה במקרים ספציפיים, ובוודאי פנייה בעניינו של מועמד מסוים, הביאו לכך שבמקרים רבים המועמדים שלגביהם פנו, קיבלו תשומת לב מיוחדת וטיפול מועדף, ולא מן הנמנע שהדבר סייע לגיוסם לתאגיד אגב פגיעה במועמדים אחרים והפרת עקרון השוויון. הסמנכ"לית השנייה מסרה בתשובתה כי הרשימות המסודרות ובהן שמות הממליצים נועדו לכך שיהיה מעקב מסודר אחר הליכי הגיוס של מועמדים אלה, כדי שתוכל להשיב לשאלות שיגיעו בעניינם ולבדיקת סטטוס הטיפול בהם. היא אף ציינה כי הרשימות לא היו הגורם להחלטה אם לקלוט מועמד לתפקיד בתאגיד. משרד מבקר המדינה מציין כי לשם שמירה על עקרון התחרות ההוגנת, אין זה מן הראוי להביא לידי ביטוי ברשימות שמנהל התאגיד את עובדת היות המועמד מופנה על ידי חבר מועצה, גם אם מצוין כי חבר המועצה אינו מכיר אותו. מומלץ כי היועץ המשפטי של התאגיד יחדד את ההנחיות לחברי המועצה בדבר הימנעות מטיפול בפנייה פרטנית של מועמד כלשהו. תחולת חוק הארכיונים ושמירת המידע שיצרו פורשי התאגיד גופים ציבוריים מייצרים מידע רב המתעד את פעילותם. חלק ניכר מהמידע מתועד ברשומות אלקטרוניות, והשימוש בהן הולך וגובר עם השנים. החובה לשמור את המידע של הגופים הציבוריים באופן נאות (הן המידע הקיים ברשומות השמורות על נייר או באמצעים פיזיים אחרים והן המידע הקיים ברשומות האלקטרוניות), מבוססת בעיקרה על עקרונות המינהל הציבורי החלים על התאגיד, ולפיהם על הגוף הציבורי לתעד את פעולותיו ולנהל את רשומותיו באופן מקצועי ושיטתי, כך שניתן יהיה לאתר את המסמכים שהיוו בסיס לקבלת החלטות ולפעולותיו של הגוף. ניהול הרשומות ושימורן באופן סדור משפיעים באופן מכריע על עבודה תקינה ויעילה של המינהל הציבורי. לנושא זה חשיבות מהמדרגה הראשונה גם לגורמים כמו המגזר השלישי, הציבור הרחב וגורמי הפיקוח, הבקרה והביקורת. יכולתו של גוף ציבורי לנהל ולאחזר באופן שיטתי ויעיל את המידע הנוצר ומתקבל בו היא אחד מחייב 1998-מעמודי התווך של עקרון המשילות. גם חוק חופש המידע, התשנ"ח 2318 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה רשויות ציבוריות, ובהן התאגיד למסור, על פי בקשה, מידע שנמצא ברשותן, בכפוף לחריגים הקבועים בו. משרד מבקר המדינה מצא כי תיבות הדוא"ל של כלל העובדים שעזבו , ובהם מנהלי חטיבות וסמנכ"לים, נסגרו, 2018 את התאגיד עד סוף שנת ותכולתן נמחקה. התנהלות זו פגעה ביכולת לקיים ביקורת בתאגיד. כך, במהלך הביקורת פנה משרד מבקר המדינה וביקש לעיין במחשבו של עובד בכיר, ששימש מנהל חטיבה בתאגיד, אשר התפטר מעבודתו. בתשובה לבקשה ביקש התאגיד לקבל אישור כתוב לכך ממנהל החטיבה. אחרי שהתקבל האישור ונעשה ניסיון לקבוע מועד לקיום העיון, מסר היועץ המשפטי של התאגיד כי תיבת הדואר האלקטרוני נמחקה וכי אין שום אפשרות לשחזרה. בתשובה לשאלות משרד מבקר המדינה בנושא מסר היועץ המשפטי כי "התאגיד מנהל את תיבות הדוא"ל של עובדיו 'בענן' של מיקרוסופט... על פי המידע שנמסר 4- הנוכחי לתפקיד, לפני כ ]מנהל מערכות מידע [ לי, עד לכניסתו של המנמ"ר חודשים, היה נהוג למחוק את ה'יוזר' של כל עובד שעזב את התאגיד, וזאת מספר שבועות לאחר העזיבה. נוהג זה נפסק לפני מספר חודשים, עם תחילת עבודתו של מנמ"ר התאגיד הנוכחי. כיום, ההנחיה היא כי כל תיבת דוא"ל של עובד שעזב את התאגיד תעבור ל'תיבה משותפת' בענן, דבר שנותן אופציה לשמור אותה ללא הגבלת זמן". עוד מסר היועץ המשפטי בתשובה לשאלה אם יש בתאגיד נוהל לשמירת רשומות כי "לתאגיד אין עדיין נוהל פורמלי הנוגע לשמירה על רשומות. בימים אלה, התאגיד פועל להכנת נוהל המסדיר את נושא הסגירה והפתיחה של 'שם המשתמש' (יוזר) ". הוא הוסיף וציין כי לא ידוע מי אישר 2018 בתיבות הדוא"ל והוא יושלם עד לסוף את הנוהג של מחיקת תיבות הדוא"ל, וכי המנכ"ל והמנמ"ר לא ידעו על כך. בדצמבר הוסיף היועץ המשפטי וציין כי "התאגיד השלים בימים אלה כתיבת נוהל 2018 שמטרתו, בין היתר, להגדיר הסדרים לניהול הרשאות ופתיחת/סגירת חשבונות משתמשים במחשבים בתאגיד, ובכלל כך הסדר לעניין שמירת מיילים לאחר עזיבתו ".2018 של עובד. אנו מקווים כי הנוהל ייחתם באופן סופי עד לסוף שנת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2319 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי העובדה שבמשך תקופה ארוכה נמחקו תיבות הדוא"ל של פורשי התאגיד, פוגעת בזיכרון הארגוני ובשמירת המידע הנחוץ לו בכלל והמידע בתחום ניהול כוח האדם בפרט, ואינה עולה בקנה אחד עם התנהלות תקינה של גוף ציבורי. לפיכך עליו לוודא שהתאגיד יקבע לאלתר נהלים שיבטיחו שמירה סדורה של כלל המידע לצורך שימוש עתידי בו, לצרכים שוטפים ולצורכי גורמי בקרה שונים. מנכ"ל התאגיד מסר בתשובתו כי לאחרונה גובש נוהל מפורט בדבר השימוש בתיבות דוא"ל בתאגיד, כולל במקרה של עובדים שהעסקתם הסתיימה. בעניין זה יוער כי לא די בקביעת נוהל שיסדיר את שמירת המידע בתיבות הדוא"ל במהלך העבודה ועם פרישת העובדים, אלא יש להסדיר את מכלול ההיבטים הקשורים לשמירת כלל המידע - פיזי וממוחשב - בתאגיד. לחוק קובע, בין היתר, את חובתו של תאגיד השידור הציבורי לשמר ולתעד 67 סעיף את שידוריו, את שידורי רשות השידור והטלוויזיה הלימודית שהועברו לו וכן תוכן שהוא מספק במרשתת. סעיף זה גם מגדיר את החובה ליצור הסדר מיוחד שיאפשר (ד) קובע 67 העמדה לעיון הציבור של חומר ארכיוני מסוג תוכן ושידורים. סעיף ש"אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מתחולת חוק הארכיונים לעניין חומר ארכיוני אחר של תאגיד השידור הציבורי". (להלן - חוק הארכיונים), הנוגעות 1955-חלק מהוראות חוק הארכיונים, התשט"ו לאיסור לבער חלק מן המידע השגרתי של גוף, והחובה להפקיד בגנזך המדינה חומר ארכיוני - חלות רק על "מוסד ממוסדות המדינה" כפי שהוגדר בחוק. משרד מבקר המדינה העלה כי הוראות חוק הארכיונים ותקנותיו לעניין "תעודות שגרתיות" שנוצרו בו לא הוחלו על התאגיד. לצורך כך, נדרש צו של הממשלה (שסמכויותיה ), שלפיו תאגיד השידור הציבורי 1955 בעניין זה הואצלו לראש הממשלה בשנת יוכרז כמוסד המדינה לעניין חוק הארכיונים. הכרזה כזו צריכה להיעשות בהתייעצות עם ועדת החינוך של הכנסת. 2320 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה היועצת המשפטית של ארכיון המדינה מסרה למשרד מבקר המדינה , כי "נכון להיום טרם הוכרז תאגיד השידור הציבורי 2018 בנובמבר כמוסד מדינה בצו, אולם ארכיון המדינה כבר החל לפעול בנדון ואף נעשתה פניה לשם כך לתאגיד". נוכח חשיבות התיעוד, השימור והאחזור של כלל המידע של התאגיד, ובפרט המידע הנוגע לניהול ענייני עובדים, על התאגיד לפעול יחד עם ארכיון המדינה כדי לקדם את החלת הוראות חוק הארכיונים על התאגיד. כך יובטח שבעתיד יישמר כראוי המידע החשוב הנמצא בתאגיד, שהוא גוף ציבורי במהותו, הן לצורך שימוש עתידי של התאגיד בו, והן לצורכי פיקוח ובקרה. כי הוסכם עם 2019 ארכיון המדינה מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מפברואר נציגי התאגיד כי יש להתקדם לקראת הכרזה על התאגיד כמוסד מדינה לפי חוק הארכיונים, וכי בכוונתם לפעול לקידום מהלך זה, שסביר שיושלם לאחר הקמת הממשלה החדשה.  משרד מבקר המדינה העלה כי סדרי השמירה של מידע ממוחשב בתאגיד השידור הישראלי לקויים מיסודם. בביקורת נמצא כי לא היו בתאגיד נוהלי עבודה ושגרה לביצוע פעולות שיבטיחו תיעוד ושמירה של תוצרי העבודה של עובדים שפרשו; הודעות דוא"ל הכוללות מידע חיוני לשמירת הזיכרון הארגוני בתאגיד, למעקב, בקרה וביקורת עתידיים ולהבטחת תקינות התנהלותו - נמחקו באופן גורף מהמאגרים. לפיכך המידע הקיים בתאגיד - חסר. על התאגיד לערוך בדק בית יסודי בתחום זה, ולהבטיח תיעוד נאות של תוצרי עבודתו. יצוין כי התנהלות התואמת את הוראות חוק הארכיונים, את תקנותיו ואת הצווים שהוצאו מכוחו (אף אם התאגיד אינו נמנה עדיין עם "מוסדות המדינה" כהגדרתם שם), תבטיח שמירה נאותה על תוצרי העבודה הממוחשבים והפיזיים, ויכולת לשחזר אותם בעתיד לטובת התאגיד ולתועלת כלל הציבור. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2321 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | סיכום שמירה על השידור הציבורי על איכותו ועל תקינות הליכי עבודתו היא אבן יסוד לביסוס מעמדו וחשיבותו בציבוריות הישראלית ולהבטחת האמון הציבורי בו. תאגיד השידור הישראלי קם בעקבות סגירתה של רשות השידור עקב פגמים שונים בהתנהלותה, ואף עניין זה כשלעצמו מחייב אותו ואת מנהליו לפעול באופן תקין מן הבחינות המינהלית והמקצועית. נסיבות הקמתו של תאגיד השידור הישראלי היו יוצאות דופן, בשל הדחיות החוזרות ונשנות ביום התחילה ובשל הבחינה שנערכה בנושא סגירת התאגיד והשינויים המבניים בו. בשל כך, התנאים שבהם פעלו ראשי התאגיד בתקופת ההקמה היו מאתגרים ביותר. למרות מצב דברים זה, הם הצליחו להביא את התאגיד לפעול במועד שנקבע בחוק המתוקן, תוך כדי מילוי המשימה שהוטלה עליו בדין. עם זאת, ממצאי דוח זה משקפים מכלול של ליקויים מקצועיים והתנהלותיים הכרוכים זה בזה. בהליכי הבחינה והגיוס של עובדי רשות השידור לתאגיד נפלו פגמים, חלקם יסודיים: לא הובנה הליך שלם, סדור, שוויוני ושקוף שיבטיח את תקינות הליכי הגיוס; ההחלטה לקבל עובדים רבים לתאגיד לא תמיד הייתה נתונה לצוותי הבחירה שהקים התאגיד, אלא להחלטות שקיבלו אחר כך בכירי התאגיד, בלי תיעוד מלא ובלי יכולת לבקרן באופן שוטף; טרם תחילת גיוס העובדים הורה מנכ"ל התאגיד על ליקוט "חוות דעת" לא רשמיות שאותן העבירו מספר גורמים. במקרים מסוימים, היו חוות הדעת על עובדי הרשות פוגעניות. חוות הדעת עובדו לרשימות שונות, אשר ברוב המקרים כללו סיכום של מספר ההמלצות ומספר ההסתייגויות שהיו על העובדים שלגביהם התקבלו חוות דעת וללא היגדים לגופו של מועמד, שבהן עשה התאגיד שימוש ואלה השפיעו לא אחת על הליכי הגיוס לתאגיד. במספר מקרים בהם התקבלו פניות אישיות מחברי המועצה, קודם עניינם של המועמדים נשוא הפניות, באופן שונה מזה של מועמדים אחרים. בעקבות התנהלותו זו של התאגיד נפגעה יכולתו לקיים הליך שוויוני, שקוף והוגן. עוד העלתה הביקורת כי סדרי השמירה של מידע ממוחשב בתאגיד השידור הישראלי לקויים וטעונים שיפור. בשנים האחרונות פעל התאגיד לקביעת נוהלי עבודה במספר נושאים. ואולם, נוכח ממצאי דוח זה, על מנכ"ל התאגיד שהיה מעורב בהליכי הגיוס, על מועצת התאגיד ועל בכירי התאגיד, לקיים בדק בית ולהסיק מסקנות בדבר דפוסי הפעולה הראויים על מנת להבטיח כי הטיפול בענייני כוח האדם בעתיד יהיה מיטבי. על התאגיד לקיים הליכי הפקת לקחים, כדי שיובטח כי התנהלותו של התאגיד בכלל התחומים, ובייחוד בתחום גיוס כוח האדם ובתחום שמירת המידע הארגוני ותיעודו, ייעשו בהתאם לכללי המינהל התקין. ממצאי דוח זה, אמורים לשמש מעין מצפן לבחינת הטיפול של התאגיד במערכים מינהליים נוספים שהוא מנהל, שכן העקרונות העומדים ביסוד הביקורת המובאת כאן - רובם ככולם מתחום המינהל התקין - יפים גם לתחומים אחרים. 2322 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינהנספח מידע שמסר התאגיד בדבר נוהלי כוח אדם וגיוס עובדים הקיימים בו, ומועד אישורם (התאגיד פועל כיום בהתאם להליך גיוס כוח אדם 2016 כללים לגיוס כוח אדם, מאי המסדיר בפירוט את שלבי הגיוס ומתעדכן מפעם לפעם) 16.6.16 ,עריכת הסדרים ומניעת ניגודי עניינים 11.8.16 ,נוהל העסקת קרובי משפחה 14.8.16 ,נוהל עבודה פרטית 1.9.16 ,נוהל החזר הוצאות אירוח 22.12.16 ,נוהל מתנות ואיסור קבלת טובות הנאה 22.12.16 ,נוהל תיק אישי 6.3.17 ,נוהל עבודה בשעות המנוחה 22.5.17 ,תקנון למניעת הטרדה מינית 12.12.17 ,נוהל סדרי עבודה במשמרות 6.2.18 ,הנחיות בנושא פרס מנכ"ל 24.6.18 ,נוהל נסיעות לחו"ל 17.7.18 ,כללי גיוס כוח אדם לאירוויזיון 2.8.18 ,נוהל גיוס עובדי הטלוויזיה הלימודית 28.8.18 ,נוהל רווחה 16.4.19 ,נוהל העסקת עובד שהגיע לגיל פרישה 16.4.19 ,נוהל איתור סמנכ"לים / נוהל לאיתור ובחירת נושאי משרה 30.5.19 ,נוהל קביעת שכר וקידום שכר 28.7.19 ,כללים לגיוס עובדים בפטור ממכרז

תקציר:
 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי22532020 | ב70 דוח שנתי | מבקר המדינה 2253 תאגיד השידור הישראלי הליכי הגיוס של מועמדים יוצאי רשות השידור לתאגיד השידור הישראלי 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2255 הליכי הגיוס של מועמדים יוצאי רשות השידור לתאגיד השידור הישראליתקציר 987 עובדים הועסקו בתאגיד בסוף 2019 מיליון ש”חשנת 770 2019 תקציבו של התאגיד לשנת15.5.17 יום תחילת השידורים בפועל 420 יוצאי רשות השידור הועסקו בתאגיד 2019 בסוף שנת1,600 -כ מספר המועסקים שהיו ברשות השידור טרם ההחלטה על סגירתה470 -כ מספר עובדי רשות השידור שנקלטו בתאגיד עם הקמתו הליכי הגיוס של מועמדים יוצאי רשות השידור לתאגיד השידור הישראלי תקציר .2014 , שעל בסיסו קם תאגיד השידור הציבורי, אושר במליאת הכנסת ביולי 2014-חוק השידור הציבורי, התשע”ד לפי החוק הוקם התאגיד במטרה לבסס שידור ציבורי איכותי ויעיל בישראל, להחליף את שידורי רשות השידור בטלוויזיה וברדיו ואת שידורי הטלוויזיה החינוכית ולשמש מקור יצירה ותוכן במרשתת ובמגוון האמצעים הדיגיטליים הנוספים. . יום התחילה נדחה פעמים מספר, והקמתו 1.4.15 בעת חקיקתו קבע החוק כי התאגיד יחל את שידוריו ביום . בחוק נקבע כי על התאגיד 15.5.17 לוותה בקשיים ובאי-ודאות חריגים, טרם שהתאגיד החל את שידוריו ביום עובדי רשות השידור לשעבר בפטור ממכרז. בנוסף על כך, מנכ”ל התאגיד היה רשאי לקבל 510-להציע תפקיד ל עובדים הנדרשים לשם היערכות התאגיד בלא מכרז. 600 לעבודה, לפני יום התחילה, עד ), 10.1%( עובדים בני האוכלוסייה הערבית 100- יש כ2019 עובדים שהועסקו בתאגיד נכון לסוף שנת 1,000-מתוך כ עזבו את התאגיד 2019-2017 ). בשנים 1.1%( עובדים יוצאי אתיופיה 11-) ו1.3%( עובדים בני האוכלוסייה החרדית 13 . עובדים שאינם יוצאי רשות השידור 251- עובדים יוצאי רשות השידור ו 83 עובדים, ומתוכם 334 נתוני מפתחרקע 2256 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה ,כללי הגיוס של עובדים לתאגיד ונוהלי התאגיד לא הסדירו את כלל ההיבטים הנוגעים לגיוס עובדים ובכך נפגעה הלכה למעשה היכולת לקיים הליך גיוס סדור ושוויוני. בתאגיד אין תיעוד מלא של הליכי קבלת ההחלטות בעניין קבלת יוצאי רשות השידור. במאות מקרים, התאגיד לא פעל בהתאם להוראות הדין הנוגעות למועד מסירת ההודעות למועמדים לעבודה, בנסיבות שבהן היה תהליך הגיוס ממושך ונעשה בתנאי אי-ודאות חריגים. בטרם תחילת גיוס העובדים הרבים לתאגיד השידור בפטור ממכרז, פנה המנכ”ל לגורמים שונים וביקש לקבל חוות דעת “לא רשמיות” לגבי העובדים ברשות השידור. חוות הדעת האמורות או עיבודיהן השפיעו לעיתים הלכה למעשה על תהליכי קבלת עובדי רשות השידור לתאגיד. אחד מכותבי הרשימות האמורות התייחס בחלק מהמקרים להיבטים, אשר אין להם שום קשר למקצועיותם של העובדים, וכלל התייחסויות פוגעניות ומבזות בנושאי גילם, מוצאם, אופיים, מראם, משקלם, מצבם המשפחתי ושכרם. התייחסויות אלו וחוות דעת שליליות אחרות, לא הובאו לידיעת המועמדים לתפקידים בתאגיד, וממילא לא התאפשר להם להתייחס אליהם. התייחסויות כתובות שהעביר התאגיד בדבר התנהלותו במהלך קליטת עובדי רשות השידור לעבודה בו, לא תמיד שיקפו באופן מלא את מצב הדברים בעניין השימוש בחוות הדעת ה”לא רשמיות” ותוצריהן. נסגרו, ותכולתן נמחקה. מהלך 2018 תיבות הדוא”ל של כלל העובדים שעזבו את התאגיד עד סוף שנת זה פגע בזיכרון הארגוני ובשמירת המידע הנחוץ לתאגיד בכלל והמידע בתחום ניהול כוח האדם בפרט.תמונת המצב העולה מן הביקורתפעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין כמה מפעולות התאגיד בנושא 2018 בחודשים יולי עד נובמבר הליכי הגיוס של עובדי רשות השידור לתאגיד, כפי שבוצעו טרם יום התחילה וכן את תיעוד המידע במאגרי המידע של התאגיד ושמירתו. הבדיקה נעשתה בתאגיד ובדיקות השלמה נערכו בנציבות .2019 שירות המדינה ובגנזך המדינה. בירורי השלמה בתאגיד נערכו גם בשנת נסיבות הקמתו של תאגיד השידור הישראלי היו יוצאות דופן, והתנאים שבהם פעלו ראשי התאגיד בתקופת ההקמה היו מאתגרים ביותר. למרות מצב דברים זה, החל התאגיד לפעול במועד שנקבע בחוק המתוקן, תוך שראשי התאגיד פעלו למילוי המשימה שהוטלה עליו בדין. , 2018 התאגיד עדכן את נהליו ואף הכין נוהל עבודה סדור לקליטת יוצאי הטלוויזיה החינוכית בו בשנת ובהליכי קליטתם יושמו חלק מהערות הביקורת. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2257 תאגיד השידור הישראלי | תקצירתאגיד השידור הישראלי | תקציר שמירה על השידור הציבורי, על איכותו ועל תקינות הליכי עבודתו היא אבן יסוד לביסוס מעמדו וחשיבותו בציבוריות הישראלית ולהבטחת האמון הציבורי בו. נסיבות הקמתו של תאגיד השידור הישראלי היו יוצאות דופן, בשל הדחיות החוזרות ונשנות ביום התחילה ובשל הבחינה שנערכה בנושא סגירת התאגיד והשינויים המבניים בו. ממצאי דוח זה, אמורים לשמש מעין מצפן לבחינת הטיפול של התאגיד במערכים מינהליים נוספים שהוא מנהל, שכן העקרונות העומדים ביסוד הביקורת המובאת כאן - רובם ככולם מתחום המינהל סיכוםהתקין - יפים גם לתחומים אחרים.גם במקרה שבו החוק קובע פטור ממכרז, ראוי שיוסדרו הליכי המיון והקבלה של עובדים באופן שיבטיח שמירה על השוויון ועל תקינות ההליכים, תוך הקנייה של גמישות, במקרים הנחוצים אם קיימות נסיבות מיוחדות. יש להקפיד על כך שהמערכת הממוחשבת לתיעוד כלל הליכי הגיוס תהיה מעודכנת, ושהמידע בה יהיה מדויק ואמין. אם מבוצע מהלך יזום לקבלת חוות דעת, ראוי שהוא ייתמך בפעולות מקדימות ומלוות: עדכון גורמי הבקרה בדבר ייזום המהלך ויישומו; התייעצות משפטית מקדימה; שיקוף שמות המעריכים שאליהם יש כוונה לפנות וטיב הקשר וההיכרות של המעריכים עם מושאי ההערכה; הבטחה כי ההערכות הנמסרות לא כוללות מידע שנמסר מצדדים שלישיים שאינם מזוהים; הכוונה ראויה של הממליצים לאופי המידע המבוקש; הסדרת השימוש במידע תוך כדי הנחיית העוסקים במיון המועמדים לתכלית ההערכות, משקלן ואופן ההתייחסות להן; וקביעת הסדרי בקרה שיבטיחו כי יובא בחשבון רק מידע רלוונטי ומהימן. נוכח חשיבות התיעוד, השימור והאחזור של המידע של התאגיד בכלל ושל המידע הנוגע לניהול ענייני עובדים בפרט, על התאגיד לפעול יחד עם ארכיון המדינה כדי לקדם את החלת הוראות חוק הארכיונים, , עליו. כך יובטח שבעתיד יישמר כראוי המידע החשוב הנמצא בתאגיד, שהוא גוף ציבורי 1955-התשט”ו במהותו, הן לצורך שימוש עתידי של התאגיד בו והן לצורכי פיקוח ובקרה. יש להבטיח שאם בעתיד יקומו יחידות ממשלתיות חדשות חלף יחידות קיימות, ייקבע מתווה מסודר ומפורט שיבטיח כי אופן הגיוס של ההון האנושי ליחידות החדשות ייעשה בהתאם להוראות כל דין, ויבטיח את ערכי השוויון והשקיפות. מומלץ כי התאגיד יכין תוכנית מסודרת לעידוד העלאת הייצוג בקרב עובדי התאגיד של כלל האוכלוסיות בחברה הישראלית, וכי יבחן את נתוני עזיבת כוח האדם מאז הקמתו. עיקרי המלצות הביקורת 2258 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינההפגמים שנפלו בייזום חוות הדעת ובשימוש בהן ובתוצריהן 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2259 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | הליכי הגיוס של מועמדים יוצאי רשות השידור לתאגיד השידור הישראלי