קרן קסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד/סדרי מימוש מטרות הקרן - קרן קיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד

 ♦ . .מבוא .הברון אדמונד בנימין דה רוטשילד, המכונה "הנדיב הידוע", רכש אדמות רבות בארץ ישראל ותרם את חלקן להקמת יישובים לפני קום המדינה, תמך כספית במתיישבים רבים, והעביר את יתרת האדמ ות למדינה, ובכך סייע משמעותית להתפתחותה. בין אדמות אלה נמצאות אדמות קיסריה. קיסריה היא עיר נמל עתיקה שהוכרזה גן לאומי והשוכנת על חוף הים התיכון. ראשיתה במאה השלישית לפני הספירה. הורדוס נתן לה את השם "קיסריה". אדמות קיסריה כיום משתרעות על שטח של 30,288 דונם. כשליש מהן מצויות מערבית לכביש המהיר תל אביב-חיפה (כביש 2 .) והן כוללות את קיסריה העתיקה בשטח זה הוקמו שכונות מגורים בבנייה צמודת קרקע, מועדון גולף, מועדון ספורט ולידו פרויקט של יחידות נופש ומלון. במחצית הראשונה של שנת 2011 התגוררו בקיסריה כ- 1,500 משפחותובהן כ - 4,700 נפשות. היישוב נכלל במועצה האזורית קרןקיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד 1467 .חוף הכרמל. מדרום וממזרח לקיסריה העתיקה, על כ - 1,600 דונם, שוכן קיבוץ שדות ים. יתר האדמות נמצאות מזרחית לכביש הישן תל אביב-חיפה (כביש 4 .) הזכויות על אדמות קיסריה שייכות לקרן קיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד (להלן - הקרן), חברה משותפת של המדינה ובית רוטשילד. ניהול האדמות נעשה באמצעות חברה בת של הקרן - החברה לפיתוח קיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד בע"מ (להלן - החברה לפיתוח קיסריה או החברה) 4 . החברה הקימה בשטח זה אזור תעשייה בשטח של 3,500 דונם; משטח זה החכירה החברה כ- 1,100 דונם לכ-180 חברות המעסיקות כ- 7,700 עובדים. שאר השטח שממזרח לכביש 4 עדיין לא פותח. בשטח זה מצויים מאגרי מים של חברת מקורות וקווי מתח גבוה של חברת החשמל. משרד מבקר המדינה בדק בעבר היבטים אחדים בפעולותיהן של הקרן ושל החברה ובתפקודן של רשויות השלטון בעניי נן. ממצאי הביקורת פורסמו בשנים 19665 , 19746 , 20007 ו- 20078. בחודשים אפריל -יולי 2011 בדק משרד מבקר המדינה בעיקר את תפקודן של רשויות השלטון באשר לפעולות שעשו הקרן והחברה לפיתוח קיסריה למימוש מטרות הקרן. הביקורת התמקדה בשנים 2000 -2010 וכללה גם מעקב אחר תיקון הליקויים שהועלו בדוחות של מבקר המדינה מהשנים 2000 ו- 20079 . הביקורת נעשתה בקרן, בחברה לפיתוח קיסריה, ברשות המסים בישראל, ברשות החברות הממשלתיות, במינהל מקרקעי ישראל ובמועצה האזורית חוף הכרמל. הקמת הקרן 1. בשנת 1921 נחתם הסכם בין ממשלת המנדט לבין חברת ההתיי שבות היהודית יק"א10 ולפיו הסכימה ממשלת המנדט להחכיר את אדמות קיסריה ליק"א לתקופה של 200 שנה. ב- 1924 , עם הקמת החברה להתיישבות היהודים בארץ ישראל מיסודו של הברון אדמונד בנימין דה רוטשילד - פיק"א11 - הועברו זכויותיה של יק"א לחברה זו. 2. בשנת 1952 הקימה פיק"א את החברה לפיתוח קיסריה. על פי תזכיר ההתאגדות של החברה, מטרותיה העיקריות הן לרכוש ולהקנות זכויות בשטחי קיסריה ולפתח את אדמותיה. באוקטובר 1958 חתמו ממשלת ישראל והברון .__________________ .4 לקרן חברה נוספת - החברה לנכסי קיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד בע"מ, שהוקמה בשנת 2001 .ועוסקת בעיקר בהשכרת מבנים באזור התעשייה 5 מבקרהמדינה, דוח ביקורת על החברה לפיתוח קיסריה, קובץ דוחות הביקורת באיגודים, התשכ"ו - 1966 ', עמ206. 6 ,מבקר המדינה, דוח ביקורת על החברה לפיתוח קיסריה קובץ דוחות הביקורת באיגודים, התשל"ה - 1974. 7 ,מבקר המדינהדוחות הביקורת באיגודים , דוח מס' 2 ( 2000 '), עמ19. 8 ,מבקר המדינה דוח שנתי 57ב ( 2007 ), בפרק "מעקב ובקרה על חברות ממשלתיות", עמ' 115. 9 דוחות על הביקורת באיגודים , דוח מס' 2 ( 2000 '), עמ 19 ,; מבקר המדינה דוח שנתי 57ב ( 2007 '), בפרק "מעקב ובקרה על חברות ממשלתיות", עמ115. 10 Jewish Colonisation Association (JCA) 11 Jewish Colonisation Association (PJCA) The Palestine . הברון אדמונד בנימין דה רוטשילד ריכז באמצעות פיק"א את פעילותו בתחום ההתיישבות היהודית בארץ. 1468 דוח שנתי62 .אדמונד דה רוטשילד 12 (להלן- הברון רוטשילד), בשם בית רוטשילד, על זיכרון דברים, שבו הביעו את רצו נם לפתח במשותף את אדמות קיסריה באמצעות החברה. בזיכרון הדברים נקבעה תקופת ניסיון של שלוש שנים להפעלה משותפת של פיתוח קיסריה, שאחריה יחליטו הצדדים אם ברצונם להמשיך בפעילות המשותפת. 3. בינואר 1962 , לאחר תום תקופת הניסיון, חתמו שר האוצר דאז, לוי אשכול (בשם ממשלת ישראל), והברון רוטשילד על הסכם לשיתוף פעולה (להלן - ההסכם מ- 1962 ), ובו הוסכם שהפירות מפעולות החברה ייועדו לקידום ההשכלה הגבוהה בישראל, פעולה שתיעשה באמצעות קרן שתיוסד למטרה זו; שהממשלה ופיק"א יעבירו את זכויותיהן במקרקעין לקרן זו; ושהחברה תפעל כסוכן של הקרן ועל פי הנחיותיה. כן הוסכם שבתום 15 שנים ממועד החתימה על ההסכם ייבחן מצב הפיתוח של קרקעות קיסריה, והצדדים יחליטו אם להמשיך את פעילות החברה או להפסיקה. אם יחליטו על הפסקת הפעילות, הכספים והנכסים שייוותרו יופנו לקידום מטרותיה של הקרן, אלא אם יסכימו הצדדים אחרת; תנאים שנכללו בזיכרון הדברים מ- 1958 .והתואמים את התנאים שבהסכם ימשיכו להיות בתוקף בנובמבר 1962 חתמה ממשלת ישראל על שטר חכירה, ולפיו הוחכרו אדמות קיסריה לפיק"א (להוציא כ - 1,300 דונם שהיו בבעלות פיק"א ) - לתקופה של עד 200 שנים, החל בשנת 194813 . בסוף שנת 1962 הקימו הממשלה והברון רוטשילד את הקרן כחברה פרטית בעירבון מוגבל ומאז היא בבעלותם בחלקים שווים. פיק"א העבירה לקרן את הזכויות במקרקעין וכן את הבעלות על החברה. תזכיר ההתאגדות של הקרן מפרט את מטרותיה, שעיקרן: לקדם את ההשכלה הגבוהה בארץ ולקדם את מטרותיהם של האוניברסיטה העברית ושל הטכניון; להשיג ולהחזיק אדמות או אינטרסים באדמות קיסריה, ולהשתמש בפירות של אותם אדמות ואינטרסים לשם מטרותיה של הקרן. עוד נקבע בו, כי לא יחולקו לבעלי הקרן, ישירות או בעקיפין, רווחים או דיבידנדים, וכי כל שינוי בתזכיר או בתקנות ההתאגדות יהיה כפוף לאישורם של שר המשפטים ושר האוצר. 4. בתקנות ההתאגדות של הקרן נקבע, שניהול ענייניה והפיקוח עליהם יהיה בידי מועצת נגידים ( Board of Governors , להלן- מועצת הקרן) ושהברון ישמש יו"ר מועצת הקרן. במועצת הקרן מכהנים 14 חברים. בנובמבר 1995 מינתה מועצת הקרן נציג מטעם הברון רוטשילד לסגן יו"ר המועצה, ומאז שימש נציג זה גם סגן יו"ר הדירקטוריון של החברה. 5. ההסכם לשיתוף פעולה מינואר 1962 הוארך פעמיים: בשנת 1976 הוא הוארך ב-15 שנים- משנת 1977 עד 1992, וב- 1989 הסכימו שר האוצר דאז, מר שמעון פרס, והברון רוטשילד להאריכו ב -30 שנה נוספות החל בשנת 1992 ועד שנת 2022 . 6. הקרן היא חברה מעורבת, כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 . משמעות ההגדרה היא כי מדובר ב"חברה שאינה חברה ממשלתית ואשר מחצית או פחות מכוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות מחצית או פחות ממספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה". סמכויות רשות החברות הממשלתיות באשר לאכיפה ופיקוח על חברות מעורבות מוגבלות, והן מסתכמות .__________________ .12 ."נכדו של הברון אדמונד בנימין דה רוטשילד, "הנדיב הידוע 13 עוד ב - 1948 נחתם שטר חכירה בין ממשלת המנדט לפיק "א על כשליש מאדמות קיסריה, והוא בוטל עם חתימת שטר החכירה מנובמבר 1962. קרןקיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד 1469 . בכך שהרשות יכולה לדרוש מידע בנוגע לענייני חברה מעורבת, רשאית לעיין ברשומות ובמסמכים שלה ולהעלות את הערותיה בפני השרים הממונים והדירקטורים המכהנים בחברה מטעם המדינה. 7. בסוף שנת 1998 הסתכם מאזן הקרן והחברה בכ-509 מיליון ש"ח. במהלך 12 שנים לאחר מכן, עד סוף שנת 2010 , גדלה יתרת המאזן ב- 154% והסתכמה בכ- 1.296 מיליארד ש"ח, שעיקרם: נכסים שוטפים - 498 מיליון ש"ח; השקעות פיננסיות לזמן ארוך - 296 מיליון ש"ח; השקעות בפיתוח מגרשים - 77 ;מיליון ש"ח השקעות בנכסים - 179 מיליון ש"ח; נכסים קבועים- 103 מיליון ש"ח; וזכות לספק שירותים מוניציפליים - 136 .מיליון ש"ח הפעילות העיקרית של הקרן הקרן פועלת בשלושה תחומים עיקריים: 1. מתן תרומות : על פי ייעודה, הקרן ת שמש קרן נאמנות של הפירות מפיתוח אדמות קיסריה על מנת שהפירות ישמשו לקידום ההשכלה הגבוהה בארץ . ואכן חלק נכבד מפעילות הקרן הוא מתן תרומות לקידום ההשכלה הגבוהה בארץ; עיקר התרומות לקידום ההשכלה הגבוהה היו מתן מלגות לסטודנטים ומענקים עבור מחקרים. הקרן תרמה גם לנושאים נוספים, ובעיקר נושאים הנוגעים לטיפול בבני נוער ונושאי תרבות (ראו גם להלן). בשנים 2005 -2010 תרמה הקרן כ-167 .מיליון ש"ח 2. פיתוח קיסריה : יעד מרכזי של הקרן הוא להשיג ולהחזיק אדמות או אינטרסים באדמות קיסריה; פעילות זו נעשית באמצעות החברה. החברה מכשירה שטחים באדמות קיסריה ומוכרת אותם למשתכנים לבנייה עצמית, וכן מכשירה שטחים באזור התעשייה של קיסריה ומוכרת אותם ליזמים להקמת מבני תעשייה. 3. השקעות כספים : החברה מעבירה לקרן את הכנסותיה, הנובעות בעיקר מעסקות נדל"ן: מכירת זכויות על קרקעות קיסריה לשם בנייה למגורים, לתעשייה, לתיירות ולנופש וכן השכרת מבנים. לחברה הכנסות נוספות מדמי שירותים שמשלמים התושבים ובעלי העסקים בעד שירותים מוניציפליים מסוימים שהיא מספקת להם. הקרן משקיעה את אמצעיה הנזילים, שאינם משמשים אותה לפעילותה, בנכסים פיננסיים. במהלך השנים הצטברו בידי הקרן משאבים בהיקף ניכר - מזומנים ושווה מזומנים, נכסים שוטפים אחרים, פיקדונות לזמן ארוך וניירות ערך. בסוף שנת 2010 הם הסתכמו בכ-794 .מיליון ש"ח באוגוסט 2009 מונה עו"ד דוד אפרתי לשמש ממלא מקום יו"ר מועצת הקרן והוא החליף את סגן יו"ר המועצה ששימש בתפקידו מנובמבר 1995 . בשנת 2009 החלה הקרן להכין נהלים לפעילותה ושינתה את המבנה הארגוני שלה; בין היתר היא הוסיפה לסגל עובדיה משרות של חשב ושל ממונה על מתן תרומות. הקרן מעסיקה גם מבקר פנים. 1470 דוח שנתי62 .מתן תרומות .1. תרומות מחוץ ליעדי הקרן המקוריים : בהתאם להסכם בין הממשלה לברון רוטשילד וכן על פי תזכיר הקרן, עליה לתרום לקידום ההשכלה הגבוהה בישראל. בדוח מבקר המדינה משנת 2000 (להלן- הדוח משנת 2000 ) צוין כי מועצת הקרן אישרה להרחיב את מטרותיה ולכלול בהן גם את קידום החינוך, התרבות, הספרות, האמנויות והמדעים בישראל. מבקר המדינה העיר בדוח לעניין זה, שכיוון שמדובר בשינוי מטרות הקרן צריך היה לקבל את אישורם של שר האוצר ושר המשפטים14 , ושאישור זה לא ניתן. גם תזכיר ההתאגדות של הקרן לא שונה כדי לכלול בו את השינוי האמור. בתגובה על הדוח משנת 2000 הודיע משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה, כי הוא סבור שאין מקום להרחיב את מטרות הקרן המנויות בתזכירה בדרך שהוצעה. בביקורת הנוכחית עלה כי עד שנת 2009 הקרן המשיכה לתרום גם למטרות שתכליתן הישירה לא הייתה קידום ההשכלה הגבוהה, למשל קידום רמת הלימודים בפיזיקה ובמתמטיקה בבתי ספר שונים בגליל המערבי, מניעת אלימות ילדים ונוער, סיוע למפעלי תרבות וטיפוח תחומים שבאחריות רשות הטבע והגנים. משרד מבקר המדינה מעיר לקרן, כי אף שמדובר ביעדים חיוביים לקידום ההשכלה במובנה הרחב, הם לא עלו בקנה אחד עם יעדיה. יש לשוב ולציין שלא היה מקום להרחיב את מטרות הקרן המנויות בתזכירה קודם שהמדינה תאשר את הקריטריונים. על הקרן ושרי האוצר והמשפטים לבחון האם יש מקום לשנות את מטרותיה של הקרן כך שהיא תרחיב את יעדי התרומות שהיא מעניקה, אם התשובה לכך תהיה חיובית יהיה צורך לבטא את השינוי גם במסמכי היסוד של הקרן. 2. תכנית פעולה לקרן : בדוח משנת 2000 הומלץ כי הגו פים הממשלתיים המופקדים על פעילות הקרן יגבשו בהקדם, בתיאום עם הברון רוטשילד, תכנית פעולה כדי שניתן יהיה לממש ככל האפשר את מטרותיה, בין היתר באשר לתרומות. הביקורת הנוכחית העלתה, כי תכנית פעולה כאמור לא גובשה. 3. היקף התרומות בשנים 2 0 0 5 -2010 : כאמור, בידי הק רן משאבים כספיים בהיקף ניכר. עד שנת 1989 קבעה הקרן בכל שנה את היקף תרומותיה על פי שיקול דעתה. בדוח משנת 2000 " צוין כי בשנים 1989 -1998 תרמה הקרן סכום כולל של כ-8.3 מיליון דולר"; וכי "הסכום שנתרם עד סוף 1998 הוא כמחצית הסכום שעל פי החלטות הקרן היה עליה לתרום". (א) בשנת 1989 , בעת ששר האוצר דאז שמעון פרס והברון רוטשילד האריכו את ההסכם לשיתוף פעולה, הם קיבלו החלטה, שעיקריה: הקרן תפנה לפיתוח קיסריה את כל הכספים שיידרשו; היא תשקיע את עודפי הכספים שברשותה על פי .__________________ .14 .חתימותיהם של שני שרים אלה דרושות לצורך שינוי תזכיר ותקנות הקרן קרןקיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד 1471 . שיקול דעתה ותתרום מדי שנה בשנה67% מההכנסות שיושגו מההשקעה, אך לא פחות מ- 500,000 דולר; יתר הכנסות הקרן יצטברו להונה. בשנת 1994 הועלה הסכום האמור למיליון דולר ובשנת 1997 - ל-2 .מיליון דולר משרד מבקר המדינה מציין כי ההחלטה מ - 1989 משנה למעשה את המדיניות שנקבעה בהסכם מ- 1962 , באשר להיקף התרומות; בעוד שההסכם מ- 1962 קובע כי יש להשתמש לצורך התרומות בפירות המופקים מאדמות קיסריה לשם מטרות הקרן - כלומר בכל הפירות, ההסכם מ- 1989 קובע כי יש להשתמש רק בפירות שיושגו מההשקעות הפיננסיות. משמעות השינוי היא צמצום בהיקף הפוטנציאלי של התרומות (אם כי נקבע לו סכום מינימלי). בדוח משנת 2000 ,צוין באשר לכך כי שינוי זה נדרש גם לאישורו של שר המשפטים, אך לא נמצאה פנייה לשר המשפטים בעניין זה ואישור כאמור לא ניתן. משרד מבקר המדינה מעיר לעניין זה, כי על פי תזכיר ההתאגדות מקורן של תרומות הקרן להשכלה גבוהה הוא במשאבי הקרן בכללותם, ללא הבדל מה היה מקורם - רווחים ממכירת מקרקעין או מההשקעות הפיננסיות של הקרן. לראשונה נעשתה הבחנה בין מקור הרווחים בשנת 1989 בהחלטה שקיבלו שר האוצר והברון רוטשילד עובר לחתימתם על ההסכם להארכת ההסכם מ - 1962 ; אז נקבע כי היקף התרומות יהיה ביחס להיקף ההכנסות מההשקעות הפיננסיות - מדובר בשינוי מהותי של המצב הקיים שחייב שינוי של תזכיר ההתאגדות של הקרן, אולם התזכיר לא שונה. (ב) על פי הקביעה בדבר שיעור התרומה מההשקעות הפיננסיות ( 67% מההכנסות), היה על הקרן לתרום כ -185 מיליון ש"ח בשנים 2005 -2010 , אך תרומות הקרן בשנים אלו הסתכמו בכ-167 מיליון ש"ח בלבד- כ-90% .מהנדרש בתקופה האמורה התחייבה הקרן בהסכמים, מקצתם רב-שנתיים, לתרום כ -185 מיליון ש"ח15. 4. תשלום לרשויות מקומיות הסמוכות לקיסריה : התחייבויות הקרן למתן תרומות ותרומותיה בפועל כוללות התחייבויות שנתיות לשלם לארבע רשויות מקומיות הסמוכ ות לקיסריה עבור פרויקטים שהן יפעילו, מרביתם בתחום הרחב של חינוך ורווחה. עד שנת 2008 תרמה הקרן ליישובים אלה 1.2 מיליון דולר בכל שנה, ומשנת 2009 - 3.5 מיליון דולר בשנה. בשנים 2010- 2005 תרמה הקרן לרשויות אלה סך כולל של כ-35 מיליון ש"ח16 . הקרן כוללת תשלומים אל ה במסגרת מחויבותה לתרום להשכלה גבוהה; התשלומים נובעים מהסכמים בין הקרן ובין הרשויות המקומיות שבאו בעקבות הסכמת הרשויות לוותר על דרישות שלהן להיות שותפות להכנסות שמניב הפארק שאותו הקימה ומפעילה הקרן או להעבירו לתחום השיפוט של אחת מהן. .__________________ .15 לצורך מתן התרומות מתקשרת הקרן בהסכמים עם מקבליהן, שבהם היא מתחייבת לתרום סכום מסוים והמקבל מתחייב לעמוד בתנאים אחד ים. התרומות עצמן משולמות בדרך כלל בשיעורין במשך יותר משנה קלנדרית אחת, ולעתים במשך שנים אחדות. 16 סכום של כ-1.38 .מיליון דולר לאחת הרשויות טרם הועבר לה לפי בקשת אותה רשות 1472 דוח שנתי62 .לדעת משרד מבקר המדינה , אין לכלול תשלומים אלה במסגרת התשלומים שהקרן מחויבת לתרום להשכלה גבוהה, הן מפני שהם מנוגדים להסכמה בדבר דרך חישוב היקף התרומות והן בשל כך שההתחייבות והתשלומים האלה קבועים ואינם תלויים בהכנסות הקרן או בהכנסות שמניב פארק התעשייה. 5. היקף התרומות : כאמור, היקף התחייבויותיה החוזיות של הקרן למתן תרומות בשנים 2005 -2010 היה ההיקף שהיה עליה לתרום על פי מה שנקבע בשנת 1989 . במהלך השנים הצטברו בידי הקרן משאבים כספיים ניכרים שהתקבלו בעיקר ממכירת קרקעות ומהכנסות מימון; אולם היקף התרומות של הקרן בהשוואה למה שהיה ביכולתה לתרום היה מזערי והסתכם באחוזים אחדים בלבד מיתרותיה הכספיות והשקעותיה הפיננסיות; כך למשל עודף הנכסים הנזילים וההשקעות הפיננסיות לזמן ארוך של הקרן על פני התחייבויותיה היה בכל אחת מהשנים האחרונות בין 353 מיליון ש"ח ל -481 מיליון ש"ח. העודף בסוף שנת 2010 , היה476 מיליון ש"ח17 והתרומות שניתנו בשנה זו- כ-21 ,.מיליון ש"ח בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 הודיעה הקרן כי לקראת שנת 2011 היא אישרה תקציב של 76 מיליון ש"ח למתן תרומות, סכום שהוא גבוה ממה שהיה עליה לתרום על פי תחזיתה באשר לרווחים הפיננסיים שתפיק בשנה זו. 6. אמות מידה ונהלים בנושא התרומות : על מנת להבטיח שוויוניות ושקיפות במתן התרומות נדרש לפעול על פי אמות מידה ונהלים שיגדירו את התנאים למתן התרומות. בדוח משנת 2000 צוין כי הקרן לא גיבשה אמות מידה ונהלים בנושא זה, וכי היא לא יזמה פנייה למוסדות המתאימים לשם בירור האם יש מקום לתרום להם או ללומדים בהם. עוד צוין בדוח כי בדרך כלל החליטה הקרן על מתן תרומה בעקבות בקשות שהגיעו אליה, ולא פרסמה בפומבי תנאים לקבלת תרומות. בביקורת הנוכחית עלה שהקרן פעלה לתיקון הליקויים בנושא האמור, אולם רק תשע שנים מאוחר יותר, בשנת 2009 , היא גיבשה אמות מידה כלליות לבדיקה האם פרויקט שהיא מתבקשת לתרום לקידומו עונה על מטרותיה וכן אמות מידה פרטניות לדירוג המתמודדים על כספי התרומה. הקרן מבצעת תהליכי הערכה לבחינת השפעתם החברתית של פרויקטים שהיא תורמת להם, וזו משמשת להפקת לקחים. הקרן פנתה לא רגונים לצורך בירור האם הם יכולים להיכלל בין מקבלי תרומות וכן פרסמה מידע באינטרנט על האפשרות לקבל תרומה מכספיה. מאפריל 2010 עד מרץ 2011 הוגשו לקרן354 .בקשות לקבלת תרומות .__________________ .17 נכסים שוטפים- כ-498 מיליון ש"ח, פיקדונות לזמן ארוך- כ-274 מיליון ש"ח וקרנות נאמנות - כ-22 מיליון ש"ח, ובסך הכול כ-794 מיליון ש"ח; בניכוי התחייבויות הקרן- כ-318 .מיליון ש"ח קרןקיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד 1473 . מדיניות ההשקעות של הקרן בדוח 57ב18 ציין מבקר המדינה כי בשנים 2003 ו- 2004 הפסידה הקר ן 13.7 מיליון ש"ח ו -16.6 מיליון ש"ח בהתאמה, בעיקר עקב מדיניות ההשקעות שלה שכללה מרכיב גבוה של סיכון. מבקר המדינה העיר באותו דוח כי "הואיל והקרן מופקדת על כספים המיועדים לשרת אינטרסים ציבוריים ונהנית אגב כך מפטור מרחיק לכת ממס, היה עליה לראות עצמה כנאמן הציבור, המשקיע את הכספים בשמרנות ובזהירות המתחייבת ללא סיכונים מיותרים. מדיניות ההשקעות צריכה לעלות בקנה אחד עם הצידוק העיקרי לקיום הקרן כיום: קידום ההשכלה הגבוהה בישראל. חינוך, מטבע הדברים, הוא כשלעצמו סוג של השקעה, ונדרשים לו מקורות מימון יציבים לטווח ארוך". הביקורת הנוכחית העלתה כי גם לאחר הביקורת האמורה, המשיכה הקרן בשנים 2007 ו- 2008 להשקיע באפיקי השקעה שאינם סולידיים. בשל המשבר הפיננסי בשוק המניות בשנת 2008 נגרם לקרן הפסד ניכר של כ-87 .מיליון ש"ח רק בשנת 2009 שינתה הקרן את מדיניות ההשקעה שלה והחליטה להתמקד בנכסים פיננסיים סולידיים. .מיסוי הכנסות הקרן .מאז הוקמה הקרן בשנת 1962 היא נהנתה מפטור מתשלומי מס הכנסה ומס שבח מקרקעין על רווחיה ממכירת זכויות במקרקעין ומפעולות אחרות19 . הפטור לו זכתה הקרן היה על רקע דפוס פעולה שהשתרש בעקבות ההסכם שחתמו בינואר 1962 שר האוצר דאז, לוי אשכול, והברון רוטשילד, ולפיו: "בכל הצעה לשינוי במסמכי היסוד של חברת הפיתוח או הקרן ובכל הערכה של נכסי הקרן תינתן שימת לב למטרות הקרן, והצדדים מסכימים שהשינויים וההערכה האמורים וכל עניין נלווה ייעשו באופן שיבטיח לקרן את מרב הפטורים ממיסים ואת מרב ההטבות". ביוני 1962 כתב הברון רוטשילד לשר האוצר, שלפי הבנתו כוונת האמור בהסכם היא "ללא כל ספק שערך הנכסים של הקרן ייקבע באופן שיבטיח שהסכומים שיתקבלו ממכירתם יהיו חופשיים ממס בלי קשר לכל הוראת חוק המאפשרת... פטור או שחרור מחבויות מס מסוימות". שר האוצר ענה לברון שהוא שותף לדעתו 20 . נציגי מדינה בכירים, ובהם שרי אוצר, הבטיחו לקרן פעמים אחדות גם לאחר שנת 1962 .שהפטור יעוגן בחקיקה, אך הפטור מעולם לא עוגן בחוק .__________________ .18 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2007 '), עמ115. 19 בתקופה מסוימת שילמה הקרן מס רכוש. בשנת 2000 קבעה המדינה כי מס זה יהיה בשיעור 0%. 20 יצוין כי פיק"א, שאדמותיה הועברו לקרן בשנת 1962 , נהנתה מפטור ממסים על פי חוק מס שבח מקרקעים, התש"ט - 1949 '(צו מס שבח מקרקעים (פטור מס 2 ,) התש"י- 1950 .) 1474 דוח שנתי62 . דוח מבקר המדינה משנת 2000 עסק גם בפטור ממסים, וצוין בו כי "לא ניתן לפטור את הקרן ממס הכנסה וממס שבח בלי שהפטור יהיה מעוגן בחוק". בדוח אף צוין כי לא קודמו הליכי חקיקה לפטור את הקרן ממס הכנסה וממס שבח על זכויות במקרקעין שהקרן מכרה, ואולם עד מועד סיום הביקורת לא יזם משרד האוצר חקיקה בנושא והעניין עדיין מצוי במחלוקת בין הקרן ובין רשויות המס. במהלך שנת 2010 הטילה רשות המסים, בידיעת שר האוצר, על הקרן לשלם מסי הכנסה בסך כ- 145.5 מיליון ש"ח בגין הכנסותיה בשנים 2004 -2008 . הקרן השיגה על כך ובסוף שנת 2011 נמצא העניין תלוי ועומד בבית המשפט. .אדמות קיסריה .הקרן היא בעלת נדל"ן, שלהם ביקוש גבוה וערך רב ופיתוחם הוא ממטרותיה. בד בבד, פיתוח הקרקע לצורכי בניית דירות יש בו כדי להרחיב את היצע הדיור הנמצא כיום במחסור תוך הגדלת המשאבים שיעמדו לרשות הקרן למתן תרומות להשכלה גבוהה. על פי נתוני הקרן, בתחילת שנת 2011 היו בידיה כ- 12,800 דונם קרקעות פנויות על פי הייעודים האלה: למגורים - כ-286 דונם; למסחר- כ-19 דונם; לתעשייה- כ- 916 דונם; לתיירות, מלונאות ונופש- כ-407 דונם ולחקלאות- כ- 11,180 .דונם עוד בדוח משנת 2000 ציין מבקר המדינה כי מאז הקמתה עסקה החברה בהכנת תכנית מתאר לכלל אדמות קיסריה וכי עד סיום הביקורת דאז לא אושרה התכנית. הנתונים דלעיל מראים שבידי הקרן נותרה קרקע מעטה הזמינה לבנייה למגורים - 286 דונם בלבד. גם בביקורת זו נמצא כי בידי הקרן אין תכנית מתאר לכלל אדמות קיסריה ובכלל זה לקרקע שייעודה כעת הוא לחקלאות - 11,180 דונם. אם תבקש הקרן לשנות את ייעוד הקרקע יהיה עליה לפעול אצל הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה, ואחר כך להכין תכנית מפורטת ולהביאה לאישור הוועדה. מדובר בתהליך ארוך ומורכב אשר עלול להיתקל בהתנגדויות ולהימשך שנים, דבר שיעכב את המשך הפיתוח של היישוב. על פי הסברי הקרן למשרד מבקר המדינה, היא החלה פעם נוספת להכין תכנית מתאר: הוכנה תכנית אב ליישוב; קודמו חלופות לתכנון תוך הפרדה בין אזור המגורים ואזור התעשייה ובוצע הליך של שיתוף הציבור; גובש צוות תכנון חדש הפועל בהתאם להוראות מינהל התכנון שבמשרד הפנים. קרןקיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד 1475 . לאורך השנים לא דרשה מדינת ישראל מהקרן, שבה היא שותפה, לקדם את תכנון הקרקעות. על הנציגים שבמועצת הקרן, בפרט אלה שהמדינה מינתה, היה לראות בפעולה זו יעד של המדינה ושל הקרן עצמה ולפעול בהתאם, דבר שהם לא עשו. מכיוון שהליכי תכנון במדינת ישראל ידועים כנמשכים זמן רב, ראוי שהשרים הנוגעים בדבר והקרן יקבעו תכנית תחומה בלוחות זמנים לקידום תכנית מתאר לקיסריה ולאישורה. 4. דמי חכירה למינהל מקרקעי ישראל : על מי שחוכר קרקע מהמדינה לרבות באמצעות מינהל מקרקעי ישראל (להלן - המינהל) לשלם דמי חכירה שנתיים. המדינה החכירה לפיק"א את אדמות קיסריה, ופיק"א שילמה דמי חכירה עד שנת 1973 . בדוח משנת 2000 ציין מבק ר המדינה כי תשלום דמי החכירה בעד קרקעות אלה לא הוסדר עד סיום הביקורת דאז, והעיר כי "נושא דמי החכירה חייב למצוא את פתרונו בהקדם, אחרי כל כך הרבה שנים שבהן העניין תלוי ועומד ללא הכרעה. אם לא יגיעו הצדדים להסכמה בנדון, כי אז נדרשת פנייה לגורם מוסמך או לגורם מוסכם כדי שיפסוק במחלוקת". הביקורת הנוכחית העלתה כי המחלוקת האמורה לעיל לא יושבה ואף לא ננקטו צעדים ליישובה, ולמעשה משנת 1973 לא שילמה הקרן למינהל דמי חכירה בגין הקרקעות שבידיה. בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 הסביר המינהל כי בספריו לא עודכנו הרישומים הנוגעים לקרקעות האמורות: לא נרשמו חלוקת קרקעות והעברה של זכויות בהן; לפיכך לא ניתן לקבוע מה הם דמי החכירה השנתיים שיש להטיל על המחזיקים בקרקעות אלה. עוד הודיע המינהל כי לאחרונה מינה רואה חשבון לבדיקת מכלול הנושאים הקשורים לאדמות קיסריה, לרבות החובות בג ין דמי חכירה. משרד מבקר המדינה מעיר למינהל, כי מצב שבו יש לרשות שלטונית תביעה כלפי גוף כלשהו והיא אינה פועלת ליישובה אינו תקין. ראוי כי המינהל יפעל בנחרצות וישלים את הטיפול בעניין זה, הנמשך כבר ארבעה עשורים. פניית מנהל רשות החברות והחשב הכללי לשרים 1. באוקטובר 2006 ,מסרו מנהל רשות החברות הממשלתיות דאז, מר איל גבאי והחשב הכללי במשרד האוצר דאז, ד"ר ירון זליכה, לשר האוצר דאז, מר אברהם הירשזון; לשר המשפטים דאז, מר מאיר שטרית; לשר הפנים דאז, מר רוני בר-און; ולשרת החינוך דאז, פרופ' יולי תמיר, מסמך ובו השיגו על תפקודה של הקרן: סכומי תרומות נמוכים מדי; חוסר שקיפות במתן התרומות ובדוחות הכספיים; אי- ניצול פוטנציאל הקרקעות; בעיית הפטור ממסים; אי -כפיפות אדמות קיסריה לרשות מקומית. השניים ציינו במסמך האמור לעיל שיש "לפעול לפיתרון יסודי של מגוון הסוגיות העולות מהתנהלות קרן קיסריה, וזאת בהמשך לפניות לשרים רלבנטיים במהלך 1476 דוח שנתי62 . השנים האחרונות אשר לא הניבו תוצאות. במצב העניינים כיום, מסמכי ההתאגדות, מבנה השליטה והניהול בקרן קיסריה מונעים מחד את חלוקתם של רווחים עצומים, שנצברו בקופות הקרן, למטרות הציבוריות שלשמן הוקמה, ואינם יוצרים תמריצים למימוש המקרקעין העצומים שבידי הקרן למטרות האמורות, ומאידך מאפשרים לקרן להמשיך וליהנות מפטורים והקלות בתשלומי מיסים מטעם המדינה". הכותבים המליצו על שינוי מעמד הקרן וביטול ההטבות הניתנות לה; הכפפת האדמות של היישוב לסמכות של רשות מוניציפלית, פירוק הקר ן (בין בהסכמה ובין בפנייה לבית משפט או בחקיקה) וניצול היתרות הכספיות שבידי הקרן. משרד מבקר המדינה מעיר כי מדובר במסמך אשר עוסק בסוגיות עקרוניות שהכינו שני עובדים בכירים במערכת הממשלתית, שהם שניים מ"שומרי הסף" של שירות המדינה ושמתפקידם להגן על האינטרסים של המדינה. הסוגיות שהועלו במסמך נוגעות לשרים שאליהם הוא הופנה, כל אחד בתחום אחריותו; מדובר בסוגיות עקרוניות שראוי היה שהשרים יתייחסו אליהן באופן סדור ובכלל זה שיקיימו עבודת מטה מתאימה ויקבלו החלטות בעניינן. בפועל עלה כי בעקבות המסמך קיים שר האוצר דאז דיונים אחדים בעניין הקרן, אולם שר האוצר דאז והשרים האחרים דאז שקיבלו את המסמך לא הביאו את הנושא לכלל פתרון; הם גם לא הביאוהו לדיון בממשלה או להכרעה בפני ראש הממשלה. יש לראות בחומרה היעדר טיפולם של השרים הנמענים בנושאים שהועלו במסמך והימנעותם מהתמודדות עם סוגיה מורכבת ורגישה זו. 2. באפריל 2008 הכין המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) מסמך לקראת דיון פנימי במשרד האוצר בעניין הקרן. במסמך נסקרו הדרכים המשפטיות העומדות בפני המדינה כדי להשתחרר מההסכם מ- 1962 . במסמך צוין בין היתר כי "בחלוף עשרות השנים מאז הקמתה ספק אם יש ע וד צידוק ציבורי להמשך פעילות הקרן באופן עליו הוסכם בעבר, שכן הקרן היא, למעשה, בגדר חריג". 3. בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 הודיעה רשות החברות הממשלתיות כי עמדתה של המדינה באשר לסוגיות דלעיל היא: (1 ) צבירת ההון בקרן על חשבון תרומות היא בניגוד ג מור לעמדת המדינה וסותרת את מטרות הקרן. לכן הרשות דורשת כי הקרן תתחייב לתרומה חד -פעמית גדולה על מנת להקטין את הונה העצמי ולפצות במעט על היקפי התרומות הנמוכים שתרמה בשנים האחרונות. כמו כן עליה לקבוע נוסחה שתבטיח כי היקף התרומות יהיה גבוה יותר ממה שניתן עד כה. (2 ) על הקרן להקפיד כי תרומותיה יינתנו בהתאם למטרותיה ולאחר שייבחנו הגופים המקבלים אותן. (3 ) על הקרן להפסיק לסבסד את מועדון הספורט, מועדון הגולף והשירותים המוניציפליים בקיסריה. בתשובתה למשרד מבקר המדינה התייחסה הקרן למכתבם של החשב הכללי ומנהל רשות החברות הממשלתיות. היא הדגישה כי "כל האמור במכתבם אינו אלא קריאה להפרת הסכמים". הקרן ציינה שבית רוטשילד נתן מתנת מקרקעין "לקרן (ובכך למדינת ישראל) ללא תמורה כלשהי לכיסו. מתנת מקרקעין זו נועדה, כפי חזון בית רוטשילד, לשמש קרן לתקופה בלתי מוגבלת שתפעל לפיתוחה של קיסריה והתשואה על הונה תשמש לתרומות לקידום החינוך הגבוה". הקרן הוסיפה: "ממשלת ישראל אינה יכולה, מחד גיסא, ליהנות ממתנת המקרקעין שקיבלה, ומאידך גיסא - לא לקיים את התחייבויותיה. מבלי להיכנס כלל לשאלה קרןקיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד 1477 .האם רשאית ממשלת ישראל לחזור בה מהתחייבויותיה כלפי בית רוטשילד והקרן, הרי עליה לקחת בחשבון כי חזרת המדינה מהתחייבויותיה עלולה להיות כרוכה במקביל בהשבת הזכויות במקרקעין שקיבלה המדינה". באשר להיקף התרומות ציינה הקרן בתשובתה, כי "קרן קיסריה הוקמה כקרן עד, אשר פירות השקעותיה ישמשו לתרומות" וכי "בהתאם לכך סוכם בין הצדדים כי התרומות שייתרמו על ידי הקרן הינן מתוך התשואה שמתקבלת על ידי הקרן ומהכספים המושקעים על ידיה... מטעם זה הונה של הקרן אינו רלוונטי להיקף התרומות, באשר הונה נועד להישמר לעד". עוד טענה הקרן כי "אין צורך בקביעת מדיניות ביחס להון הקרן. הון הקרן שאינו נחוץ לפיתוחה של קיסריה, נועד לשמש את הקרן (כקרן עד) לשם השקעות אשר התשואה עליהן מיועדת לתרומות, וההון לכשעצמו אינו נועד לחלוקה". מאז הוקמה הקרן חלפו כ-50 .שנים, שבמהלכן כאמור הלך ותפח הונה המציאות שהייתה בעת הקמת הקרן השתנתה: מדינת ישראל הלכה והתפתחה, גדל ה שטח המבונה בה, מספר תושביה גדל מאוד, המבנה החברתי שלה השתנה, מספר האוניברסיטאות ומספר הסטודנטים במדינה גדל. הנסיבות ששררו בשנת 1962 - בפרט מיעוט של מוסדות להשכלה גבוהה ומספר קטן יחסית של הלומדים בהם - השתנו במידה רבה. נוכח שינויים אלה ואחרים, והאמצעים הכספ יים הניכרים שהקרן מחזיקה, היה מקום שמדינת ישראל ומועצת הקרן יבחנו האם יש להמשיך בפעולת הקרן במתכונתה הקיימת. הביקורת העלתה כי בחינה כזו לא נעשתה. במשך השנים הצטברו בידי הקרן נכסים פיננסיים רבים, ללא יעד לניצולם באופן תכליתי; בפועל הנכסים הפיננסיים של הקרן שימשו ליצירת הכנסות לצורך הגדלת הון הקרן. אי -ניצול יתרות הנכסים פיננסיים וצבירתם ללא שימוש אינם תורמים להשגת היעדים של הקרן. בכך ששר האוצר לא עמד על כך שיש לייעד את הכספים למילוי יעדי הקרן, הוא לא מילא את תפקידו כמי שמייצג את המדינה בבעלות עליה. לדעת משרד מבקר המדינה, לא ניתן להתעלם מהשאלות העקרוניות שעלו בדוח זה באשר למתכונת הראויה לפעילות הקרן כדי להתאימה לנסיבות החדשות הנכונות לימינו. על כן, על מדינת ישראל ומועצת הקרן לבחון מהו היקף ההון שעליה להחזיק כדי להבטיח את המשך פעילותה ופעילות החברה באופן תקין ו בהתאם לכך לקבוע את היקף התרומות השנתי שהקרן מעניקה. בדרך זו תמוצה מטרתה החברתית החשובה של הקרן - קידום ההשכלה הגבוהה בישראל. משרד מבקר המדינה מדגיש את החשיבות שפעולות אלו יעשו בהידברות של הצדדים, באישור של שרי האוצר והמשפטים להסכמות שיושגו ובגיבוי מתאים במסמכי היסוד של הקרן. בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 הודיע שר הפנים כי "בשל מורכבות הנושא משרד הפנים ממליץ להקים צוות בין -משרדי שיכלול את נציגי משרדי האוצר, משפטים, שיכון ותמ"ת בכדי לדון בסוגיות המרכזיות שטרם באו על פתרונן, כגון: פארק תעשייה, סוגית פטור ממסים, אי מימוש מטרות הקרן באשר לסכומי התרומות ואי ניצול פוטנציאל הקרקעות העומדות לרשות הקרן". 1478 דוח שנתי62 . .היישוב קיסריה .היישוב קיסריה משתייך גאוגרפית למועצה האזורית חוף הכרמל (להלן - המועצה האזורית), והשכונות המאכלסות אותו מסופחות למועצה האזורית; חלקן סופחו עוד לפני 1962 ויתרתן בשנת 200421 . המועצה האזורית מספקת לתושבי השכונות חלק מהשירותים המוניציפליים כפי שכל רשות מקומית מספקת לתושביה. מדובר בעיקר בשירותי תכנון, חינוך ודת. החברה מספקת את יתר השירותים: ניקיון רחובות, גינון, תחזוקת כבישים ואספקת מים. התושבים משלמים ארנונה למועצה האזורית ודמי שירותים לחברה. ביישוב פועל ועד תושבים, שמונה על פי צו המועצות המקומיות (המועצות האזוריות), התשי"ח- 1958 . פעילותה של החברה בתחום המוניציפלי עוגנה בהסכם בינה ובין המועצה האזורית משנת 2004 . אחד הצדדים להסכם אמור היה להיות ועד התושבים, אולם הוועד לא חתם על ההסכם. .פארק תעשייה .בשנת 1992 הקימה החברה פארק תעשייה בתחום אדמות קיסריה. הפארק נמצא ממזרח לכביש 4 ושטחו כ- 3,500 דונם; כ- 2,400 דונם ממנו מוחכרים או מיועדים להחכרה לתעשייה, והיתר לדרכים ולמתקנים של חברת החשמל. החברה מנהלת את הפאר ק ומספקת לשוכנים בו שירותים מוניציפליים. הכנסות החברה מדמי שירותים שהיא גובה מהיזמים היו כ-33 מיליון ש"ח בשנת 2009 וכ-31 מיליון ש"ח בשנת 2010. חלוקת ההכנסות מפארק התעשייה : במשך שנים העלו הרשויות המקומיות הסמוכות לקיסריה דרישה לספח את פארק התעשייה, כולו או ח לקו, לשטחי שיפוטן כדי ליהנות מההכנסות שהוא מניב. הקרן התנגדה לדרישה זו. בתמורה לוויתור הרשויות המקומיות על דרישתן הגיעו הקרן והרשויות להסדר ולפיו נתנה הקרן בשנים 2004 -2008 מענקים לארבע רשויות מקומיות (אור עקיבא, פרדס חנה -כרכור, ג'סר א -זרקא ובנימינה -גבעת עד ה) (להלן - ארבע הרשויות) בסכום כולל של 1.2 .מיליון דולר בשנה לקידום פרויקטים בתחומיהן באשרו הסדר זה קבע שר הפנים בינואר 2004 כי משרד הפנים יקבע מדי שנה בשנה מה הם הפרויקטים שייכללו במענק זה. הביקורת העלתה כי משרד הפנים לא היה מעורב בקביעת הפרויקטים שיזכו למימון מהקרן, אלא הרשויות המקומיות והקרן בלבד. בשנת 2008 הגישו11 חברי כנסת הצעת חוק פרטית לאיחוד פארק התעשייה עם אור עקיבא. בהמשך לכך, סמוך לסוף שנת 2008 הגיעו ארבע הרשויות והקרן להסדר נוסף ביניהן, ולפיו הרשויות מוותרות על האיחוד ועל ההכנסות שהפארק .__________________ .21 .שטח קטן של אדמות קיסריה נמצא בתחום השיפוט של אור עקיבא קרןקיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד 1479 .מניב בתמורה להגדלת המענקים שהקרן נותנת להן. על מנת להותיר את פארק התעשייה בידי הקרן ולייתר הליכי חקיקה הסכימו הקרן וארבע הרשויות כי הקרן תגדיל את המענקים השנתיים לסכום כולל של 3.5 :מיליון דולר לשנה שעיקרו עיריית אור עקיבא 2,240,000 דולר המועצה המקומית פרדס חנה-כרכור 750,000 דולר המועצה המקומית ג'סר א-זרקא 340,000 דולר המועצה המקומית בנימינה-גבעת עדה 180,000 דולר ההסדר שהושג מפצה כספית את הרשויות המקומיות בגין ויתורן לספח את פארק התעשייה לשטחיהן ולנהל אותו הלכה למעשה, והוא אינו תלוי בהכנסות שמניב פארק התעשייה ובפוטנציאל ההתפתחות שלו. בעקבות ההסכם הסירה ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת בפברואר 2010 את הצעת החוק משנת 2008. חלוקת העושר הנובע ממשאבי המדינה בין היישובים שבסביבת מקור העושר היא פתרון שהמדינה אימצה פעמים אחדות כדי לאזן את הפערים החברתיים והכלכליים שבחברה הישראלית. חלוקה זו עשויה לתקן חוסר שוויון בהקצאת שטחים בעלי פוטנציאל הכנסות גבוה. לכן, לדעת משרד מבקר המדינה יש מקום ששר הפנים, בשיתוף שר האוצר ושר המשפטים, ישקלו להקדים ולקבוע, עוד לפני שיפוג תוקפו של ההסכם בין הממשלה ובין בית רוטשילד בשנת 2022 , מהי המתכונת הנכונה וההוגנת להפעלת פארק התעשייה וחלוקת רווחיו. .סיכום .קרן קיסריה הוקמה כדי לנהל את מקרקעי קיסריה, לפתח את היישוב ולתרום להשכלה הגבוהה בארץ. המדינה ובית רוטשילד מחזיקים בקרן בבעלות משותפת ובחלקים שווים. במשך השנים שחלפו מהמועד האמור פותחו ואוכל סו היישוב ואזור התעשייה הסמוך לו והקרן תרמה מאות מיליוני ש"ח להשכלה גבוהה וליעדים אחרים. 1480 דוח שנתי62 . לקרן מאות מיליוני ש"ח יתרות כספיות ופיקדונות לזמן ארוך שלא נקבע להן ייעוד. אף כי סכומי התרומות שהקרן העניקה היו הסכומים שהיתה מחויבת לתרום, הם מהווים חלק קטן בלבד ממה שהיה ביכולתה לתרום. מדובר בסוגיה עקרונית שיש לה היבטים ציבוריים ושיש לתת עליה את הדעת. על מועצת הקרן ובעלי המניות בה - מדינת ישראל ובית רוטשילד - לקיים ביניהם דיאלוג רעיוני ומעשי, שבו תיבחן השאלה האם נוכח הזמן שחלף ונוכח שינוי הנסיבות והגידול במשאבי הקרן, אין מקום לשנות את שיעור התרומות שהיא נותנת. בכלל זה יש לבחון מהו היקף ההון ועודפי הנזילות שעל הקרן להחזיק כדי להבטיח את המשך פעילותה ופעילות החברה באופן תקין וכדי לחזק ולקדם את יעדיה. בדרך זו תמוצה מטרתה החברתית החשובה של הקרן - קידום ההשכלה הגבוהה בישראל . הימנעות מפעולה זו עלולה להביא לניצול של כספים מחוץ למטרות הקרן. יש גם לתת את הדעת לסדרי חלוקת העושר האזורי הנובע ממשאבי המדינה בין היישובים שבסביבת קיסריה, שכן זו דרכה של המדינה לאזן בין פערים כלכליים וחברתיים. ראוי ששר הפנים, בשיתוף שר האוצר ושר המשפטים, ישקלו להקדים ולקבוע, עוד לפני שיפוג תוקפו של ההסכם בין הממשלה ובין בית רוטשילד בשנת 2022 , מהי המתכונת הנכונה וההוגנת להפעלת פארק התעשייה וחלוקת רווחיו. .יש מקום ששר האוצר ושר המשפטים יבחנו במשותף ובהידברות עם הקרן את המתכונת הראויה להמשך פעילותה ואת מסמכי היסוד שלה - תזכיר ההתאגדות ותקנות ההתאגדות - ולהתאימם לנסיבות שהשתנו במשך כ -50 שנות קיומה של הקרן, זאת כדי שייעשה שימוש מיטבי בכספים הנצברים בקרן. .

תקציר:
 1463 .קרן קיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד . .פעולות הביקורת .בהנהלות של קרן קיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד ובחברה הבת שלה - החברה לפיתוח קיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד בע"מ - נבדקו הפעולות למימוש מטרות הקרן. הביקורת כללה גם מעקב אחר תיקון הליקויים שהועלו בדוחות של מבקר המדינה מהשנים 2000 ו- 2007 . בדיקות השלמה נעשו ברשות המסים בישראל וברשות החברות הממשלתיות. .סדרי מימוש מטרות הקרן .תקציר .הברון אדמונד בנימין דה רוטשילד רכש לפני קום המדינה זכויות על אדמות רבות בארץ ישראל, בהן אדמות קיסריה, והעבירן למדינת ישראל. בינואר 1962 ,)חתמו שר האוצר דאז, לוי אשכול (בשם ממשלת ישראל והברון אדמונד דה רוטשילד1 על הסכם ולפיו הצדדים ישתפו פעולה בפיתוח אדמות קיסריה באמצעות החברה לפיתוח קיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד בע"מ (להלן - החברה או החברה לפיתוח קיסריה); הוסכם שפירות פעילותה של החברה ייועדו לקידום ההשכלה הגבוהה בישראל באמצעות קרן שת יוסד למטרה זו. ואכן, בסוף שנת 1962 הקימו ממשלת ישראל והברון רוטשילד את קרן קיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד (להלן - הקרן) בבעלות משותפת ושווה. לקרן הועברו זכויות החכירה והבעלות על אדמות קיסריה, וכן הבעלות על החברה לפיתוח קיסריה. בשנת 1989 האריכו שר האוצר דא ז והברון רוטשילד את ההסכם לשיתוף פעולה עד שנת 2022 . אדמות קיסריה כוללות שכונות מגורים, אתרי ספורט ופנאי, אזור תעשייה ושטחים חקלאיים. על פי נתוני הקרן, בתחילת שנת 2011 היו בידיה כ- 12,800 דונם קרקעות פנויות בהן 286 דונם למגורים וכ - 11,180 .דונם לחקלאות במחצית שנת 2011 התגוררו בקיסריה כ- 4,700 .נפשות .__________________ .1 ."הנכד של הברון אדמונד דה רוטשילד "הנדיב הידוע 1464 דוח שנתי62 .פעולות הביקורת .בחודשים אפריל-יולי 2011 בדק משרד מבקר המדינה בעיקר את תפקודן של רשויות השלטון באשר לפעולות שעשו הקרן והחברה לפיתוח קיסריה למימוש מטרות הקרן. הביקורת התמקדה בשנים 2000 -2010 וכללה גם מעקב אחר תיקון הל יקויים שהועלו בדוחות של מבקר המדינה מהשנים 2000 ו- 20072 . הביקורת נעשתה בקרן, בחברה לפיתוח קיסריה, ברשות המסים בישראל וברשות החברות הממשלתיות. .עיקרי הממצאים .התרומות וייעודיהן .במהלך השנים הלכו וגדלו המשאבים הכספיים של הקרן במידה ניכרת. הגידול במשאבים נבע מפעילות כלכלית של הקרן וכן מכך שהקרן נהנתה בכל השנים מפטור ממסים על הכנסותיה. כך בשנים 1998 -2010 גדל ערכם של נכסי הקרן ביותר מ- 150% - מכ-509 מיליון ש"ח לכ- 1.296 מיליארד ש"ח. בה בעת בידי הקרן נצברו עודפי נזילות גבוהים מאוד מעבר להתחייבויותיה, והם הסתכמו בסוף שנת 2010 בכ-476 מיליון ש"ח; באותה שנה תרמה הקרן כ-21 .מיליון ש"ח על אף הגידול הניכר במשאביה, מועצת הקרן לא שקלה לשנות את שיעור התרומות מרווחיה שהיא נותנת והוא נותר כפי שנקבע בשנת 1989 . מועצת הקרן ומדינת ישראל לא בחנו מה צריך להיות הון הקרן והרכבו ומהי ר מת הנזילות הסבירה אשר תבטיח את המשך קיומה של הקרן (ופעילותה התקינה של החברה), אשר על בסיסם ניתן יהיה לקבוע את היקף התרומות הראוי שעל הקרן לתרום. כמו כן הם לא קבעו את יעדי השימוש בעודפים אלו. אי-ניצול עודפי המזומנים של הקרן וצבירתם כנכסים פיננסים אינם תורמ ים להשגת היעדים הציבוריים של הקרן ובמיוחד לקידום ההשכלה הגבוהה. על שר האוצר המייצג את המדינה בבעלות על הקרן היה להיות ער לעובדה זו אולם הוא לא ראה לנכון להצביע על הצורך בייעוד הכספים העודפים למימוש מטרות הקרן. .היעדר הסדרה של מיסוי הכנסות הקרן .מאז הקמתה הייתה הקרן פטורה מתשלומי מס הכנסה ומס שבח מקרקעין על הכנסותיה. מקורו של הפטור הוא בהבטחות שנתנו פעמים אחדות נציגי מדינה בכירים, ובהם שרי אוצר, שהפטור יעוגן בחקיקה, אך הפטור מעולם לא עוגן בחוק. הפטור ממסים שממנו נהנית הקרן מצוי במחלוקת בין הקרן בין רשויות .__________________ .2 דוחות על הביקורת באיגודים , דוח מס' 2 ( 2000 '), עמ 19 ,; מבקר המדינה דוח שנתי 57ב ( 2007 '), בפרק "מעקב ובקרה על חברות ממשלתיות", עמ115. קרןקיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד 1465 .המס; בשנת 2010 הטילה רשות המסים על הקרן לשלם מסי הכנסה בסך כ- 145 מיליון ש"ח בגין הכנסותיה בשנים 2004 -2008 ,. הקרן השיגה על כך ובסוף שנת 2011 .נמצא העניין תלוי ועומד בבית המשפט .פניית מנהל רשות החברות הממשלתיות והחשב הכללי לשרים .באוקטובר 2006 מסרו מנהל רשותהחברות הממשלתיות דאז, מר איל גבאי, והחשב הכללי במשרד האוצר דאז, ד"ר ירון זליכה, לארבעה שרים שכיהנו באותו מועד: שר האוצר, מר אברהם הירשזון; שר המשפטים, מר מאיר שטרית; שר הפנים, מר רוני בר-און; שרת החינוך, פרופ' יולי תמיר, מסמך שבו השיגו על תפקודה של הקרן. השניים הדגישו כי מסמכי ההתאגדות של הקרן, מבני השליטה והניהול שלה מונעים את חלוקתם של עודפי כספים עצומים שנצברו בקופתה למטרות ציבוריות שלשמן היא הוקמה, ולכן אינם יוצרים תמריצים למימוש המקרקעין הרבים שבידיה, ומאפשרים לקרן להמשיך וליהנות מפטורים ומהקלות בתשלומ י מסים. הפונים המליצו על נקיטת כמה דרכי פעולה: שינוי מעמד הקרן וביטול ההטבות הניתנות לה; פירוק הקרן בין בהסכמה, בין על ידי בית משפט ובין בחקיקה; וניצול היתרות הכספיות שבידי הקרן. אף שמדובר במסמך מקיף המעלה שאלות מהותיות ועקרוניות, ואף כי מדובר בסכומים של מאות מיליוני שקלים שנצברו בהון הקרן, ארבעת השרים לא הביאו את הנושא לכלל פתרון; הם גם לא הביאוהו לדיון בממשלה או להכרעה בפני ראש הממשלה. .פארק תעשייה .שאלת חלוקת ההכנסות הנובעות מנכסי ציבור - כמו קרקעות ומשאבי טבע - אם לרשות המקומית שאותו נכס משויך אליה ואם בין הרשויות המקומיות הסמוכות לו, היא שאלה ערכית וחברתית שראוי לתת עליה את הדעת. בענייננו, הסוגיה עלתה באשר לפארק התעשייה של קיסריה. ההכנסות מהפארק בשנת 2009 היו כ-33 מיליון ש"ח ובשנת 2010 כ-31 .מיליון ש"ח במשך שנים דרשו הרשויות המקומיות הסמוכות לפארק התעשייה לספח את כולו או את חלקו לשטחי שיפוטן (וכך ליהנות מההכנסות שהוא יניב), אולם הקרן התנגדה לכך. על מנת שלא לשנות את השיוך המוניציפלי של פארק התעשייה הגיעה הקרן להסכמה עם ארבע רשויות מקומיות הסמוכות לפארק - אור עקיבא, פרדס חנה-כרכור, ג'סר א -זרקא ובנימינה -גבעת עדה, ולפיו החל בשנת 2009 ועד שנת 2022 תשלם להן הקרן סכום שנתי כולל של3.5 מיליון דולר3 .למימון פרויקטים בתחומי החינוך .__________________ .3 עד שנת 2008 שילמה הקרן לרשויות האמורות1.2 .מיליון דולר בשנה 1466 דוח שנתי62 .סיכום והמלצות .קרן קיסריה הוקמה כדי לנהל את מקרקעי קיסריה, לפתח את היישוב ולתרום להשכלה הגבוהה בארץ. לקרן מאות מיליוני ש"ח יתרות כספיו ת ופיקדונות לזמן ארוך שלא נקבע להם ייעוד. אף כי סכומי התרומות שהקרן העניקה היו הסכומים שהיתה מחויבת לתרום, הם היו חלק קטן בלבד ממה שהיה ביכולתה לתרום. מדובר בסוגיה עקרונית שיש לה היבטים ציבוריים ושיש לתת עליה את הדעת. על מועצת הקרן ובעלי המניות בה - מדינת ישראל ובית רוטשילד - לקיים ביניהם דיאלוג רעיוני ומעשי, שבו תיבחן השאלה האם נוכח הזמן שחלף ונוכח שינוי הנסיבות והגידול במשאבי הקרן, אין מקום לשנות את שיעור התרומות שהיא נותנת. בכלל זה יש לבחון מהו היקף ההון ועודפי הנזילות שעל הקרן להחזיק כדי להבטיח את המשך פעילותה ופעילות החברה באופן תקין וכדי לחזק ולקדם את יעדיה. בדרך זו תמוצה מטרתה החברתית החשובה של הקרן - קידום ההשכלה הגבוהה בישראל. הימנעות מפעולה זו עלולה להביא לניצול של כספים מחוץ למטרות הקרן. יש גם לתת את הדעת לסדרי חלוקת העושר האזורי הנובע ממשאבי המדינה בין היישובים שבסביבת קיסריה, שכן זו דרכה של המדינה לאזן בין פערים כלכליים וחברתיים. ראוי ששר הפנים, בשיתוף שר האוצר ושר המשפטים, ישקלו להקדים ולקבוע, עוד לפני שיפוג תוקפו של ההסכם בין הממשלה ובין בית רוטשילד בשנת 2022 , מהי המתכונת הנכונה וההוגנת להפעלת פארק התעשייה וחלוקת רווחיו. .יש מקום ששר האוצר ושר המשפטים יבחנו במשותף ובהידברות עם הקרן את המתכונת הראויה להמשך פעילותה ואת מסמכי היסוד שלה - תזכיר ההתאגדות ותקנות ההתאגדות - ולהתאימם לנסיבות שהשתנו ב משך כ -50 .שנות קיומה של הקרן, זאת כדי שייעשה שימוש מיטבי בכספים הנצברים בקרן .