משרד הבריאות/מחשוב מערך החיסונים בישראל

 ♦ . .מבוא .1. החיסון נועד להגן מפני מחלות מידבקות העלולות לגרום לסבל רב ולעתים אף לסכנת חיים. עמדתו המקצועית של משרד הבריאות (להלן - המשרד) היא כי החיסונים הם אמצעי בעל חשיבות עליונה לשמירת בריאותם של ילדים ושל הציבור כולו מפני תחלואה קשה. חשיבותם של החיסונים אינה מתבטאת רק בנתינתם לילדים, אלא גם בהקפדה על מתן החיסון במועדו על פי המלצותיו של המשרד 4 . מאמרים שפורסמו בנושא מערכות מידע כלל -ארציות על חיסונים בכמה מדינות מערביות, עומדים על כמה תכונות עיקריות המאפיינות מערכות מידע מוצלחות: המערכות מספקות מידע דמוגרפי מדויק על אוכלוסיית היעד לחיסון, המושג בדרך כלל על ידי קישור ה מערכת למערכת מידע דמוגרפי או רפואי ברמה כלל-ארצית; המערכות מספקות מידע מדויק ושלם על החיסון, ובכלל זה את הפרטים המובאים על מְכל החיסון באמצעות מכשיר ברקוד (שמו, מינונו ומספר האצווה שלו); ניתן להתאים את המערכות לשינויים התכופים המאפיינים את תכניות החיסונים הלאומיות; וקיימים בהן מנגנוני אבטחת מידע, המאפשרים הגנה טובה על המידע הרגיש. ככלל, קיימים אתגרים ומכשולים העומדים בפני פיתוח והטמעה מוצלחים של מערכות מידע לחיסונים: מבנה ארגוני מבוזר של המערכת הרפואית; הצורך להקפיד על ביטחון המידע ועל הגנת הפרטיות; והקושי להעריך את מספר המתחסנים, כיוון שחלקם עושים זאת באופן פרטי. יצוין שמועצת האיחוד האירופי המליצה במסמכים רשמיים שפרסמה בשלוש השנים האחרונות למדינות החברות באיחוד האירופי לאסוף מידע ספציפי ובר השוואה ברמה הלאומית בדבר שיעור המתחסנים. החיסונים לילדים בגיל הרך ניתנים בישראל בתחנות טיפת החלב במסגרת שירותי רפואה מונעת לפרט, המנויים בתוספת השלישית לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד - 1994 . .חיסונים לילדים הלומדים בבתי הספר היסודיים ניתנים בבתי הספרברחבי הארץ פרוסות כ - 1,000 תחנות טיפת חלב המופעלות בעיקר על ידי לשכות הב ריאות המחוזיות של משרד הבריאות ועל ידי קופות החולים. להלן התפלגות תחנות טיפת החלב לפי הגורם המפעיל אותן: לוח 1 התפלגות התחנות . משרד .הבריאות שירות .בריאות .כללית מכבי .שירותי .בריאות קופת .חולים .מאוחדת קופת .חולים .לאומית עיריית .ירושלים עיריית .תל .אביב- .יפו סה"כ .מספר .התחנות 430 401 44 24 48 31 14 992 .__________________ .4 בג"ץ 7245/10 עדאלה- המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל נ' משרד הרווחה ( 4.6.13.) משרד הבריאות 683 .:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 להלן לוח ובו פירוט החיסונים הניתנים לילדים עד גיל 13 ומועדי נתינתם (על פי אתר משרד הבריאות): לוח 2 פירוט החיסונים הניתנים לילדים עד גיל13 את תחנות טיפת החלב משמשות כמה מערכות מידע. במשרד הבריאות, בעיריות תל אביב-יפו (להלן - עיריית תל אביב) וירושלים ובקופת חולים לאומית, פעלו במועד ביצוע הביקורת שתי מערכות: "מחשבה בריאה " ו-"רחל"י "; בשירותי בריאות כללית (להלן - הכללית) ובמכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי) פעלה מערכת של חברה פרטית אחת; בקופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) פעלה מערכת של חברה פרטית אחרת. מערכות אלה אינן מחוברות זו לזו, ואינן משתפות מידע ביניהן או עם המשרד. במשך השנים פיתח המשרד והשתמש במערכות מידע שונות לתיעוד ולמעקב אחר מתן חיסונים בתחנות טיפת החלב ובבתי הספר ברחבי הארץ. להלן פירוט מערכות המידע והפרויקטים שלגביהם נעשתה ביקורת זו: מערכת "מחשבה בריאה": מערכת המידע "מחשבה בריאה" (להלן - מחשבה בריאה), פותחה לראשונה בשנת 1988 , והיא מופעלת בכ-270 ,תחנות טיפת חלב של המשרד של עיריית תל אביב ושל עיריית ירושלים. מערכת זו היא עצמאית, ולפיכך המידע הנצבר במהלך פעילותן של התחנות נאגר בנפרד, ברשת מחשבים פנימית המותקנת בהן ואינו מתואם עם נתוני המשרד. .פרויקט הסבה של מערכת "מחשבה בריאה": בשנת 2011 החל משרד הבריאות בביצוע פעולות להסבת מערכת מחשבה בריאה לטכנולוגיה מתקדמת. בין הפעולות 684 דוח שנתי64ג .שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שבוצעו נכ ללו: פרסום מכרז; התקשרות עם ספק; הסבת התכנה לטכנולוגיה מתקדמת ופריסתה בתחנות טיפת החלב שבהן פעלה הגרסה הישנה; שדרוג תשתיות פיזיות (חמרה, תקשורת וכו'; בעניין זה ראו להלן); והקמת בסיס נתונים מרכזי. פרויקט הרחבה של מערכת "מחשבה בריאה" (היל"ה): ביולי 2012 החליט המשרד להרחיב את מערכת מחשבה בריאה למערכת מקיפה לכל תחנות טיפות החלב של המשרד, מערכת שתעקוב אחר היריון, לידה, ילדים והורות (להלן - היל"ה). מערכת "רחל"י": בשנת 2006 הוחל בפיתוח מערכת המידע "רשומת חיסונים לאומית ישראלית" (להלן - רחל"י), המתעדת רק מתן חיסו נים עד גיל שש (כיתה א'). רחל"י פועלת בכ-210 ,תחנות טיפת החלב של המשרד שמערכת מחשבה בריאה אינה מותקנת בהן ובכ-50 .תחנות של לאומית מערכת "בריאות התלמיד": מערכת "בריאות התלמיד" (להלן - בריאות התלמיד) היא גרסה מורחבת של רחל"י, ומשמשת גם למעקב אחר נתונים בריאו תיים הנוגעים לתלמידים בבתי הספר, כגון נתונים בדבר מעקב הגדילה שלהם. אגף המחשוב במשרד (להלן - אגף המחשוב או האגף) כפוף לסמנכ"ל מידע ומחשוב, וכולל ארבעה תחומים עיקריים : תחום התשתיות ; תחום הפיתוח ; תחום המידע וה הערכה; תחום המטה ו המינהלה . יעדי האגף כוללים בין השאר הקמת מערך תשתיות מודרני ואיכותי לתמיכה בפעילות המשרד; הקמת מנגנוני תשתיות אפליקטיביות לשירות כלל מערכות המשרד; ומתן מענה מחשובי בכל הנוגע לעבודת המשרד בתחום בריאות הציבור . אגף המחשוב מונה 162 :עובדים35 עובדי מדינה; 19 עובדיהאגודה למען שירותי בריאות הציבור 5; ו-108 עובדי חברות כוח אדם. האגף מטפל בכ -70 פרויקטים של מחשוב, הנמצאים בשלבים שונים של מחזור חייהם 6 . בשנת 2011 נכנסה לתפקידה המנמ"רית 7 הנוכחית, שהחליפה את מנמ"ר המשרד הקודם. יצוין כי המנמ"ר האמור הורשע בינואר 2013 בעברה של מרמה והפרת אמונים בשל הטיית שני מכרזים שפרסם המשרד לטובת חברה א'8. בחודשים אפריל -אוקטובר 2013 בדק משרד מבקר המדינה את מחשוב מערך החיסונים במשרד9. נבדקו מערכות המידע בת חום מתן חיסונים, ובכלל זה הנושאים האלה: ניהול הפרויקטים של מחשוב החיסונים על ידי המשרד; מערכת "רחל"י"; מערכת "בריאות התלמיד"; הקמת מאגר מידע בנושא חיסונים - "נחליאלי"; שיתוף מידע ארצי לגבי חיסונים. בדיקות השלמה נעשו בכל קופות החולים ובעיריית תל אביב. .__________________ .5 האגודה הוקמה בשנת 1972 כאגודה עות'מאנית, ובשנת 1983 נרשמה כעמותה. האגודה הוקמה כדי לשמש כלי עזר למשרד, וזה ראה בה את זרועו הארוכה לביצוע פעולות שונות בתחום הבריאות. את האגודה ניהלו במשך השנים בכירים בהנהלת משרד הבריאות. ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב ( 2009 ), בפרק "ההתקשרויות עם האגודה למען שירותי בריאות הציבור", עמ' 467. 6 מחזור חיים- כל השלבים בפיתוח ובתחזוקה של מערכת ממוחשבת. 7 מנהל מערכות מידע ראשי - אחראי לתכנון וליישום של פתרונ ות טכנולוגיים שיתמכו בהשגת יעדי הארגון, להטמעת מערכות המידע שנבחרו בתוך הארגון ולתפקודן התקין. 8 ת"פ (שלום י-ם) 20793 -06-12 מדינת ישראל נ' מלמד ( 28.1.13.) 9 " בעניין ליקויים שעלו במחשוב מערך החיסונים, ראו גם בדוח זה בפרקמערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים", עמ' 601 'ובפרק "המערך של תחנות טיפת חלב", עמ647. משרד הבריאות 685 .:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ניהול הפרויקטים של מחשוב החיסונים על ידי המשרד .ניהול נאות של פרויקט מתבצע באמצעות תהליכים מובנים, ובהם ייזום, תכנון, ביצוע, בקרה וסיום. ניהול זמן בפרויקט כולל חמישה תהליכים המבטיחים כי יסתיים במועד שנקבע לכך : הגדרת הפעילויות שיש לבצע במסגרתו; סדר ביצוען; הערכת הזמן שיידרש לבצען; קביעת לוח זמנים מוגדר הכולל תארי כי התחלה וסיום לכל פעילות; בקרת לוח הזמנים - בחינת השינויים שאושרו וייזום פעילויות למניעת פערים בלתי רצויים10. בהחלטת ממשלה נקבע כי נוהל מתודולוגיית פיתוח ותחזוקה (להלן - נוהל מפת"ח) מחייב את משרדי הממ שלה ו את ה גופים הציבוריים , בנוגע לכל פעילות המתבצעת בתחום המחשוב בארגון, הן בפעילות הקשורה למערכת הבודדת והן בפעילות הקשורה לארגון בכללותו11 . לפי נוהל מפת"ח ניהול תכולת הפרויקט הוא אחד מתשעת תחומי הידע המוגדרים במודל לניהול פרויקטים, המכונה "גוף מצבור ידע" ( PMBOK12 :), ויש בו חמישה תהליכים (א) ייזום הפרויקט שבמסגרתו נבחנים הצורך או הבעיה; התוצר של שלב זה הוא מסמך הייזום; (ב) תכנון התכולה, שבו מוגדרים תכולת הפרויקט וסיום של כל שלב שבו; התוצר של שלב זה הוא תכנית לניהול הפרויקט; (ג) הגדרת תכולת העבודה של הפרויקט לפי רכיבים קטנים ומוגדרים; (ד) אישור התכולה המבוסס על השוואת התכולה המתוכננת לתכולה שבוצעה; מטרת ההליך היא לוודא שהפרויקט השיג את יעדיו; (ה) בקרה על שינויי התכולה, שמטרתה לוודא שהשינויים מועילים ומנוהלים כראוי. כדי להבטיח שהפרויקט יסתיים בהצל חה נדרש ביצוע מלא ועקיב של התהליכים הללו. עוד קובע נוהל מפת"ח כי על מנהל הפרויקט להגדיר כמה פרמטרים, ובכללם היקף הפרויקט, מחזור החיים שלו, עלותו הכספית וטווח הזמן לביצועו, ולעקוב אחרי יישומם. כמו כן נקבע בנוהל כי יש להשתמש בטבלאות שליטה ובקרה הכוללות בין השאר טבלת רכיבים קריטיים, המתייחסת להיבטים של יישום, טכנולוגיה, לוח זמנים ותקציב. פעילות ועדת היגוי בנושא מחשוב תחנות טיפת חלב בינואר 2009 "מינה המשרד הרכב חדש ל"ועדת היגוי למחשוב רשומת בריאות בטיפות החלב (להלן - ועדת ההיגוי). תפקידיה של ועדת ההיגוי הם לק בוע את סדרי אישורו של מסמך האפיון שהנו שלב מרכזי במחזור החיים בו מוגדרת מהות המערכת הנדרשת, לקבוע לוח זמנים לפעולה, לאשר את אבני הדרך להתקדמות, לאפיין את הדוחות הנדרשים, וללוות את תהליך ההטמעה וההדרכה. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי ועדת ההיגוי לא ביצעה פיקוח ובקרה שוטפים, מלאים ושיטתיים, המבוססים על דוחות שהיה עליה לאפיין לגבי פרויקטי המחשוב של טיפות החלב. כך למשל לא אישרה הוועדה את אבני הדרך להתקדמותם של הפרויקטים, ולא קבעה לוח זמנים לביצוע של כל פרויקט. .__________________ .10 ,שלמה גלוברזון ואבי שטובניהול פרויקטים, תכנון ביצוע ובקרה ( 2004 '), עמ 29-28. 11 /החלטת ממשלה (ועדת השרים לענייני כלכלה) כל103 מאוקטובר 1991. 12 Project Management Body of Knowledge הוא "גוף (מצבור) ידע" אשר מגדיר שיטות, תחומי ידע, תהליכים ונוהגי עבודה בתחום ניהול פרויקטים. 686 דוח שנתי64ג .שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המשרד השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי ועדת ההיגוי מתכנסת בקביעות פעם עד פעמיים בחודש. המשרד ציין כי הוועדה מבצעת תיעדוף שוטף של יישומי הפיתוח במערכת, מאשרת לוחות זמנים מוערכים ומקבלת החלטות על שינויים בתכנית העבודה בהתאם לצורך. המשרד צירף לתשובתו מסמכי סיכום דיון של ועדת ההיגוי. משרד מבקר המדינה שב ומעיר כי גם בחינת סיכומי הדיון שמסר המשרד מלמדת שלא התקיים פיקוח שוטף ושיטתי על יסוד דוחות שאפיינה הוועדה. יצוין כי למרות ריבוי פרויקטי המחשוב במשרד, למרות מורכבותם ולמרות היקפם הכספי, מונה רק ביוני 2012 ( עובד לתפקיד מנהל פרויקטים 13PMO ) באגף המחשוב. עד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2013 , לא הייתה בידי אגף המחשוב תמונת מצב מלאה ומפורטת לגבי כל אחד מהפרויקטים, הקשורים למחשוב מערך החיסונים בהיבטי תקציב, תכולות ולוחות זמנים. למשרד מבקר המדינה לא הומצא תיעוד, ולפיו בידי האגף הייתה תמונת מצב מפורטת, כאמור, אשר נוהלה ועודכנה מעת לעת לגבי כלל הפרויקטים. קביעת תקציב הפרויקטים תקציב של פרויקט מחשוב הוא חלק מ תקציב המשרד. ביצוע פרויקט מחשוב מחייב הליך מפורט ומתוכנן היטב של גיבוש תקציב. התקציב כולל את ההוצאות הכספיות הצפויות עקב ביצוע ה פרויקט, ב פרק הז מן ש בו הוא מ תוכנן להתבצע. בעת ביצוע הפרויקט יש לנהל את עלויות הפרויקט תוך קיום הפעולות שיבטיחו שהפרויקט יבוצע במסגרת התקציב שנקבע לרבות תכנון המשאבים; הערכת העלויות ותקצובן; ובקרת עלויות. משרד מבקר המדינה ביקש לקבל את התקציב המפורט שאושר לכל אחד מהפרויקטים לפני התחלת מימושו. כמו כן התבקש המשרד למסור למשרד מבקר המדינה את דוחות הביצוע התקציביים, המפרטים את ההוצאות בפועל לגבי כל פרויקט בכל אחת מהשנים שבהן בוצע. הביקורת העלתה כי בידי המשרד לא היה מסמך תקציבי מפורט שאושר לכל פרויקט לפני התחלת ביצועו. כמו כן ל א היו בידי המשרד דוחות הביצוע התקציביים שאמורים היו לשמש אותו במהלך ביצוע הפרויקטים, לצורך קיום מעקב ובקרה תקציביים שוטפים למול התקציב המאושר. אגף המחשוב מסר למשרד מבקר המדינה מסמך שכותרתו "תקציב בריאות הילד והמתבגר", המציג נתונים כלליים בדבר סך ההוצאה על פיתוחן ועל תחזוקתן של מערכות מחשוב בתחנות טיפת החלב בשנים 2013 -2009 . מהמסמך עולה כי עלות הקמתן ושדרוגן של רחל"י ובריאות התלמיד, וכן עלות הסבתה של מחשבה בריאה ופריסתה בתחנות טיפת החלב, הסתכמו בשנים אלה בכ-32 מיליון ש"ח. סכום זה אינו כולל את עלות ביצועו שלפרויקט "נחליאלי" (להלן - נחליאלי) (בעניין זה ראו להלן). העלות השנתית של תחזוקת המערכות האמורות לאחר סיום .__________________ .13 Project Management Officer - תפקידו העיקרי של האחראי לניהול הפרויקטים הוא למסד את התשתית הניהולית, האנושית והטכנולוגית של "תורת" ניהול פרויקטים בארגון. בין תפקידיו לרכז נתונים תקופתיים להנהלת הארגון, בכל מאפייני הפרויקט העיקריים: לוח זמנים, תקציב, תהליכי ניהול הפרויקטים וניהול איכות, תכולה. משרד הבריאות 687 .:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הפריסה נאמדת על פי המסמך ב-13.2 מיליון ש"ח14 . יצוין כי אין מדובר במסמך בקרה של השוואת תקציב מול ביצוע הנדרש לצורך פיקוח שוטף אחר התקדמות הפרויקטים. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי קיומו של מסמך מאושר שבו מפורט תקציב הפעולות הכרוכות בביצועו של הפרויקט, וכן קיומו של מסמך ביצוע תקציבי מפורט ומעודכן, הם תנאים יסודיים לניהול סדור ותקין של כל פרויקט מחשוב. יש להקפיד על קיומם של מסמכים אלו גם כאשר הפרויקט מקודם במקטעים של שנות תקציב, וכן להניח, לגבי כל שנה, מסמך תכנון תקציבי מפורט ומסמך ביצוע תקציבי המתעדכן במהלך השנה למול מסמך התקציב שאושר. על אגף המחשוב לקבוע סדרי עבודה, אשר יבטיחו כי הניהול התקציבי של כל פרויקט ייעשה על פי מסמכי תקציב מפורטים שאישרה ועדת ההיגוי. כמו כן על ועדת ההיגוי ועל אגף המחשוב לעקוב אחר כלל ההוצאות הנוגעות לביצועו של הפרויקט בהתאם לתקציב שאושר לכל שנה ולפרויקט בכללותו. קביעת אבני הדרך ולוחות הזמנים משרד מבקר המדינה ביקש מאגף המחשוב במשרד למסור לו מסמכים מפורטים בדבר אבני הדרך ולוח הזמנים שאושרו לגבי כל פרויקט לפני התחלת ביצועו. כמו כן ביקש משרד מבקר המדינה מאגף המחשוב למסור לו את דוחות המעקב אחר העמידה באבני הדרך ולוחות הזמנים. בהתייחס לבקשה מסר האגף למשרד מבקר המדינה מסמך מפברואר 2012 , המפרט את לוחות הזמנים בגין: הסבת מחשבה בריאה, בריאות התלמיד ונחליאלי. המסמך לא כלל לוחות זמנים לפרויקט רחל"י. כמו כן לא נמסרו דוחות מעקב שוטפים אחר העמידה באבני הדרך ולוחות הזמנים של הפרויקטים האמורים. המשרד לא מסר תיעוד המצביע על כך שבמהלך השנים שבהן בוצעו הפרויקטים נערך פיקוח שוטף ושיטתי אחר העמידה בלוחות הזמנים, ככל שנקבעו בפרויקטים השונים (ראו להלן בעניין הקמת מאגר החיסונים נחליאלי). משרד מבקר המדינה מעיר כי בהיעדר מעקב מפורט, שוטף ושיטתי אחר לוחות הזמנים שומט המשרד כלי בקרה בסיסי וחיוני לניהול מיטבי של הפרויקטים. מסמכי היסוד של הפרויקט לפי נוהל מפת"ח יש להקים ספריית פרויקט שתכלול את מסמכי היסוד של הפרויקט, ובכללם מסמך הייזום ומסמך האפיון. עוד קובע נוהל מפת"ח כי כלי עזר חיוני בניהול פרויקטים בתחום מערכות המידע הוא תיקיית הפרויקט, שבה נשמרים ומנוהלים כל תוצרי הפרויקט. תיקייה זו, המנוהלת על פי מבנה תיקיות אחיד, אמורה ללוות את מחזור החיים של מערכת המידע - משלב הייזום עד שלב התחזוקה. משרד מבקר המדינה ביקש ממנהלת תחום פיתוח בכיר באגף המחשוב במשרד לקבל את מסמכי האפיון והייזום של מערכות מחשבה בריאה ורחל"י. .__________________ .14 .לפי נתוני המשרד. הסכומים מעוגלים וכוללים מע"ם 688 דוח שנתי64ג .שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מנהלת תחום פיתוח מסרה בתשובתה מיולי 2013 כי לא הצליחה לאתר את המסמכים הדרושים, מאחר שמערכת מחשבה בריאה פותחה בשנת 1988 על ידי חברה ב' שפשטה את הרגל. היא הוסיפה כי פרויקט רחל"י, שהוחל בביצועו בשנת 2006 , נוהל "ישירות בזמנו ע"י חברה", וכי אין ב ]ה[ המנמ"ר דאז ללא מעורבות תחום פיתוח אלא ישירות מול ידיה שום מסמך מאותה תקופה. יוצא אפוא שאין בידי משרד הבריאות מסמכי הייזום והאפיון של מערכות המחשוב שפיתח בתחום החיסונים, שלפי נוהל מפת "ח יש לנהלם ולשמרם בספריית הפרויקט. לדעת משרד מבקר המדינה, אין לקבל מצב שבו שמירתם ותיעודם של מסמכי יסוד בפרויקטי מחשוב תלו יים בנושא משרה מסוים בארגון. תיעוד זה משמש מסמך ארגוני יסודי וחשוב, ולכן יש להבטיח כי ניתן יהיה להשתמש בו בעת הצורך. משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי חשיבות התיעוד המסודר של מסמכי הפרויקט ברורה, ועל כן אגף המחשוב הטמיע במשרד הבריאות בכלל ובאגף המחשוב בפרט מערכת לניהול מסמכים משותפים ("שרדוקס"). . . משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עליו לבצע בדק בית בדבר סדרי הניהול של הפרויקטים בתחום המחשוב. על ועדת ההיגוי לקיים לגבי כל פרויקט הליכי בחינה, שבסופם יאושרו מסמכי תקציב מפורטים הנוגעים ל פרויקט; אבני הדרך; לוח הזמנים לביצועו; ותפוקותיו. כמו כן יש להבטיח בכל הפרויקטים ניהול תקין של מסמכי יסוד, כנדרש בנוהל מפת"ח. נוסף על כך יש לקיים מעקב ובקרה אחר ביצוע הפרויקטים, להפיק דוחות ביצוע מפורטים ולמסור אותם גם לוועדת ההיגוי. משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 כי מתבצעת עבודה באגף המחשוב לבחינה מחדש של נוהלי העבודה ולהתאמתם לפרויקטים המורכבים שעל הפרק, תוך כדי למידה והפקת לקחים מכל פרויקט שמתנהל. מערכת מחשבה בריאה המשרד מפעיל כ-430 תחנות טיפות חלב. עד שנת 2006 נוהל המידע על החיסונים בכ-220 ,תחנות טיפת חלב של המשרד14 של עיריית תל אביב ו-31 של עיריית ירושלים באמצעות מערכת המידע מחשבה בריאה, שפותחה לראשונה בשנת 1988 ,. מערכת זו היא עצמאית והחל בשנת 2013 בעלת בסיס נתונים אחד, כך שמחשבי תחנות טיפת החלב של המשרד מחוברים אליה באמצעות רשת מחשבים. בספטמבר 2013 חוברו מחשבי תחנות טיפת החלב של עיריית ירושלים לרשת זו, אולם מחשבי התחנות של עיריית תל אביב לא חוברו לרשת המשרד עד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2013 . לפיכך המידע שבהן נאגר בנפרד, ברשת משרד הבריאות 689 .:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מחשבים פנימית ואינו מתואם עם נתוני המשרד. במערכת מחשבה בריאה מש תמשות כ - 1,500 אחיות בתחנות טיפת חלב. כיוון שהמערכת מיושנת, אינם מבוצעים בה עדכוני גרסאות ועדכוני תכנה. עד אוגוסט 2012 פעלה המערכת במחשבים נייחים ברשת מחשבים מקומית15 .בלבד יצוין כי מאז הקמת מערכת מחשבה בריאה, בסוף שנות השמונים של המאה העשרים, ועד שנת 2006 , לא הסתיימה פריסתה בכל תחנות טיפת החלב של המשרד. למשרד מבקר המדינה לא הומצאו מסמכים המלמדים על השיקולים שבגללם לא נפרסה והוטמעה מערכת מחשבה בריאה בכל תחנות טיפת החלב שמפעיל המשרד. משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי לנוכח אילוצי תקציב לא פרס המשרד את המערכת בכל טיפות החלב שבהפעלתו, אלא השקיע את המשאבים המועטים שעמדו לרשותו בפריסת המערכת בתחנות גדולות יחסית. כאשר נמצא תקציב כחלק מתקציב הבסיס השוטף של המשרד, הוכנסה המערכת בהדרגה לתחנות נוספות. לדעת משרד מבקר המדינה היות שמערכת מחשבה בריאה פותחה במטרה לשרת את כל תחנות טיפת החלב שבהפעלתו, היה על המשרד להכין תכנית סדורה להמשך פריסת המערכת ולגבותה בהקצאה תקציבית הולמת, בתיאום עם משרד האוצר; זאת כדי למנוע בהמשך אילוצים תקציביים שלא יאפשרו את פריסת המערכת באופן מלא. 1. ( אישור פרויקט שדרוג מחשבה בריאה היל"ה): נוכח ריבוי מערכות המידע המשמשות את תחנות טיפת החלב החליט המשרד לבחון את פיתוחה של מערכת מידע אחת ואת הטמעתה בכל תחנות טיפת החלב של המשרד, של עיריות תל אביב וירושלים ושל קופת חולים לאומית, אשר תיתן מענה כולל גם לניהול החיסונים. מסיכום פגישה שהתקיימה במשרד באוגוסט 2011 , ובה השתתפו בין השאר ראש שירותי בריאות הציבור, נציגים מוועדת ההיגוי ומנהלת אגף המחשוב, עולה כי נידונו בה שתי חלופות שהציג אגף המחשוב: האחת, הסבת מחשבה בריאה לטכנולוגיה מתקדמת והטמעתה, כולל פיתוח שינויים נדרשים; השנייה, הרחבתה של רחל "י ל רשומת חיסונים כוללת, אף שאין בידי המשרד קוד התכנה, וקיים ספק לגבי מהימנותו של בסיס הנתונים. בתום הדיון לא הוחלט לבחור באחת החלופות. נמצא כי חרף העובדה שהמשרד החליט לא לבחור באחת החלופות לפיתוח מערכת אחת כוללת, הוא החל במאי 2011 לפעול לאיתור חברה שתבצע את הסבת מערכת מחשבה בריאה (ראו להלן). בנובמבר 2011 התקשר המשרד עם חברה ג' לביצוע ההסבה, וזו בוצעה לקראת אמצע שנת 2012. משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי בפגישה המתוארת אכן לא התקבלה החלטה אם תוכל המערכת המשודרגת לתת מענה עתידי לצורכי תחנות טיפת החלב, ואם זו צריכה להיות הבסיס למערכת העתידית. מהלך השדרוג , שהחל במכרז בסוף שנת .__________________ .15 .רשת של מחשבים המחוברים לשרת הממוקם בתחנה עצמה, ואינו מקושר למחשבים נוספים 690 דוח שנתי64ג .שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2011, יועד להסבת הנתונים ו לאיחוד העבודה בשרת מרכזי. באותו שלב לא הוחלט על פריסתה בכל התחנות. ביולי 2012 , אחרי שכבר הוסבה המערכת, התקיים דיון בוועדת ההיגוי, בהשתתפות ראש שירותי בריאות הציבור, בנושא האחדת מערכות המחשוב המשמשות את תחנות טיפת החלב של המשרד. בתום הדיון החליטו ועדת ההיגוי וראש שירותי בריאות הציבור לאמץ את המלצת אגף המחשוב, ולהטמיע את מחשבה בריאה המשודרגת בכל תחנות המשרד. עולה אפוא כי ועדת ההיגוי החליטה על הטמעת מחשבה בריאה המשודרגת בלא שהחליטה קודם לכן על ביצוע ההסבה, ובלא שאישרה את מתווה ההסבה. 2. : תקלות בהפעלת מחשבה בריאה הסבתה של מערכת מחשבה בריאה, שפותחה כאמור בשנת 1988 , לטכנולוגיה מתקדמת, חייבה מעבר מתשתית טכנולוגית המכונה "מג'יק" לתשתית טכנולוגית אחרת המכונה "דוט-נט"16. בנובמבר 2011 התקשר המשרד עם חברה ג', אחרי שזכתה במכרז שבו התמודדה כמציע יחיד לביצוע הסבה אוטומטית17 .של הטכנולוגיות האמורות בהסכם שחתם המשרד בנובמבר 2011 'עם חברה ג נקבע בין השאר כי החברה מתחייבת להעניק את כל השירותים המפורטים במסמכי המכרז, ובכללם התאמת המערכת המשודרגת לעבודה עם שרתי אס -קיו-אל18 ; תיקון תקלות שיתגלו בתהליך ההסבה ולאחריו; הדרכת מתכנתי מג'יק ומיישמיו במשרד בנושא רכיבי הקוד של המערכת המשודרגת; ייעוץ וסיוע בכל הנוגע לפרויקט, על פי הנדרש. באוגוסט 2012 החל המשרד בהטמעת רשת מחשבים מרכזית, המשדרגת את מחשבה בריאה ומקשרת את כל תחנות טיפת חלב המשתמשות בה לבסיס מידע מרכזי במשרד. על מנת לעבור לעבודה במערכת המרכזית היה צורך לבצע את הפעולות הא לה: הסבת כלל הנתונים הקיימים בתחנות טיפת החלב והעברתם למערכת מרכזית ; שדרוג התשתית התקשורתית הקיימת בתחנות; שדרוג מערכת ההפעלה של מחשבי התחנות ל"חלונות 7 ;" התקנת קורא כרטיסים בכל מחשב , כדי לאפשר לה פעיל את המערכת ב אמצעות כרטיס חכם , דרך שרת המפעיל תכנות עבור תחנות קצה מרוחקות (טרמינל סרוור); והסבת מחשבה בריאה ממג'יק לדוט -נט. בפברואר 2013 עשה סמנכ"ל מידע ומחשוב של המשרד ביקורת פתע בתחנות טיפת חלב של מחוז המרכז, כדי לעמוד על מידת סיועה של מחשבה בריאה המוסבת לעבודתן של התחנות. בביקור העלו עובדי המחוז והאחיות בתחנות טענות בדבר תפקודה של ה מערכת, ובכללן: אִטיות המערכת; הקושי להיכנס אליה; נטייתה להיתקע; נעילת רשומות, והצורך להמתין כיממה עד שהן משתחררות; הוצג רישום ביקור של ילד, שנטען כי הוא לא התקיים, ובמקומו הופיע רישום של פעולה שלא בוצע ה (כולל מתן חיסון שלא בוצע); קבלת הודעה על רשומה כפולה לאחר ניסיון להוסיף למערכת תשובה של בדיקת דם; הצגת שמו של המטופל הקודם בגרף עקומת הגדילה ; רישום באחת המרפאות של משפחה שלמה , שכנראה אינה מטופלת במרפאה ; היעלמות רשומה, ללא קשר לנפילות המערכת; בעיה בגודל הרשומות שעוברות הסבה; והיעדר האפשרות ל הדפיס כמה תרשימים הנוגעים לעקומות הגדילה בבת אחת. כמו כן נטען כי פעמים רבות אין תשובה ממרכז שליטה ותמיכה של אגף המחשוב, וכי הוא אינו יוצר קשר עם פונים המשאירים לו הודעות, וממילא אינו מעדכן לגבי מצב הטיפול בפניות. .__________________ .16 מג'יק ודוט-נט הן תשתיות טכנולוגיות שונות לפיתוח יישומים. 17 .כלי אוטומטי המסב קוד תכנה משפת מחשב אחת לאחרת בפרק זמן קצר לעומת כתיבה מחדש 18 .)תכנה לניהול בסיסי נתונים יחסיים (טבלאיים משרד הבריאות 691 .:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד הבריאות התייחס בתשובתו לכמה מהתקלות שצוינו ונימק את התרחשותן. לגבי חלק מהמקרים מסר המשרד כי מדובר במקרים נקודתיים שלא שוחזרו, אשר נובעים בחלקם לפחות, מטעויות אנוש או מחוסר מיומנות של משתמשי המערכת. יצוין כי ממסמכי חברה ד', שאליה פנה אגף המחשוב לחברה בנושא התקלות במחשבה בריאה 19, עולה כי אי -אפשר לשחזר את המקרים, שכן קובצי המחשב המתעדים את התקלות (קובצי הלוג) לא נשמרו. במאי 2013 , לאחר הטמעת מחשבה בריאה המוסבת בתחנות טיפת החלב של המשרד, פנה כאמור המשרד לחברה ד' לקבלת עזרה בנושא התקלות, ובהן קיפאון של שרתים (עשרה שרתי טרמינל). לדברי אגף המחשוב, חזר הקיפאון ונשנה גם בשעות העומס, ועקב כך הציגה המערכת מסכים לבנים, ואי -אפשר היה לעבוד בה. נציגי חברה ד' המליצו "לפתוח תקלת שבר", היות שהתקלה פוגעת ברוב משתמשי המערכת. משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כיאכן ה ייתה תקלה בתשתיות המערכת שנפתרה בסיוע אנשי מקצוע מומחים של חברה ד'. בהמשך חודש מאי 2013 מסרו נציגי מחוז דרום של המשרד לסגנית אחות ראשית בשירותי בריאות הציבור רשימת "נושאים לטיפול בתחנות 'מחשבה בריאה'" הרשימה כללה בין השאר את הנושאים האלה: השבתות מרובות בשל כישלון בהתחברות באמצעות כרטיס חכם; כישלון בהתחברות לשרת; כניסה אטית ומסורבלת; התכנה נתקעת ואינה מגיבה במסכים רבים, מצב הדורש לצאת מהמערכת וגורם לאי -שמירת השינויים שהוקלדו; תגובה אטית להקלדה, והדפסה אטית ביותר; היעדר אפשרות לבצע פעולת "העתק הדבק"; אי -הפקת דוחות, לפי דרישת האחות; קיומו של חלון הקלדה קטן מדי, שאינו מכיל את כל המידע שהקלידה האחות; והדפסת שלוש שורות בלבד מהמידע שהוקלד. עוד באותו חודש מסרה האחות המפקחת המחוזית של מחוז חיפה להנהלת שירותי בריאות הציבור ולנציגי אגף המחשוב במשרד רשימת ליקויים בפעולתה של מחשבה בריאה המוסבת, על פי דיווחיהן של 18 תחנות טיפת החלב במחוז. הליקויים שצוינו היו בין השאר אלה: הכניסה למערכת בבוקר צולחת רק לאחר כמה ניסיונות ונמשכת עד חצי שעה; המערכת נתקעת במעבר בין מסך למסך ואִטית מאוד; המערכת ננעלת באמצע תהליך קבלת לקוח, מציגה מסך אפור, ונדרש לאתחל את המחשב כדי להמשיך בתהליך; המערכת אינה מאפשרת להעלות תרשימים ולהוציא תדפיסים; הנתונים בדוחות וברשומון חסרים; מסך מוזמנים, מסך פרטי המשפחה ומסך הרישום נתקעים לעתים קרובות. בסיכום רשימת הליקויים ציינה האחות המפקחת כי כל הליקויים נוצרו עקב הסבת התכנה, שכן לפני ההסבה הם לא היו קיימים. לדבריה אי -אפשר לסמוך על המערכת, מאחר שנתונים שהוקלדו למחשבים שבהם היא מותקנת נעלמו. ביוני 2013 התקיימה פגישה נוספת בין נציגי אגף המחשוב לבין נציגי חברה ד'. בפגישה נידונה השאלה אם ניתן לבצע שינויים בהשקעה סבירה אשר ישפרו במידה ניכרת את ביצועיה של המערכת המשודרגת , שעל פי הנאמר בסיכום הפגישה "סובלת מבעיות ביצועים קשות " (ההדגשה במקור) . ב פגישה התברר כי ה תשתית של חברה ג' היא סוג של תשתית מג'יק מתורגמת לדוט -נט, וכי כל הפעולות המבוצעות במערכת נעשות כאילו בוצעו במג'יק ולא בדוט-נט. עוד צוין בפגישה כי קשה מאוד לבצע שינויים במערכת, שכן כל שינוי קטן ע לול לגרום לתופעות שאינן ניתנות לחיזוי; קשה מאוד להפריד את המערכת למודולים, מאחר שכל המודולים במערכת תלויים כנראה תלות קשיחה בתשתית, וגם זה בזה; המערכת מחזיקה חיבור קבוע לבסיס הנתונים, ועקב כך יש בבסיס הנתונים כמות גדולה מאו ד של חיבורים פעילים; נראה שאין תיעוד לתשתית זו, והדבר מקשה עוד יותר את העבודה אתה. נציגי חברה .__________________ .19 הפנייה לחברה ד' נעשתה כיוון שהיא פיתחה את תשתית הדוט-נט, והמשרד ביקש לבדוק את כל היבטי התשתיות הקשורות למחשבה בריאה. 692 דוח שנתי64ג .שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ד' קבעו כי התשתית מתאימה כנראה להמרה מהירה מאוד של יישום מג'יק לסביבת דוט-נט, אך יישום ה דוט-נט שמתקבל אינו מובן למפתח דוט -נט ממוצע, ו אינו ניתן להרחבות ולשיפורים בזמן סביר. בסיכום הפגישה נכתב כי כיוון שמשרד הבריאות נמצא בתהליך אפיון של מערכת חדשה (בעניין זה ראו להלן) , אין הצדקה , לדעת נציגי חברה ד', לייחד זמן ולהשקיע משאבים יקרים בשיפור המערכת הקיימת, ונכון יותר להשקיע את כל המאמצים באפיון פונקציונלי וטכנולוגי של המ ערכת החדשה. משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי על פי המידע שהועבר לחברה ד' ובהתבסס על תשובות המשרד לפניות מהנדסי החברה, מאז יום 19.5.13 לא חזרה על עצמה התקלה, וביום 4.6.13 'נסגרה התקלה במערכות החברה. עוד ציין המשרד כי חברה ד עודנה מייעצת למ שרד ואף מכינה עבורו תכנית עבודה בשיתוף מלא עם חברה ג' בשני טווחים: בטווח המיידי שיפורים טקטיים ברמת האפליקציה והתשתית. במסגרת זו נערכו פגישות עם צוות הפיתוח של חברה ג' ושל חברה ה', במטרה למפות את הבעיות שניתן לתת להן פתרון מיידי במערכת המוסבת בלי להיכנס לתהליכי אפיון ופיתוח ארוכי טווח; ובטווח הבינוני-ארוך בחינת מודולים במערכת המצריכים ממילא אפיון מחדש, או שינויים ארכיטקטוניים שלגביהם יש כמה אפשרויות שיחייבו קבלת החלטות ניהוליות במשרד. משרד הבריאות ציין בתשובתו מפברואר 2014 כי חברה ד' הינה בעלת אינטרס מסחרי בביצוע פיתוח מחדש של המערכת על ידה, וכי תפקידו של אגף המחשוב לשקול באופן מקצועי את חוות דעתם של הספקים והיועצים ולקבל החלטה מיטבית למשרד ולמשתמשי המערכת. מהאמור לעיל עולה שהשינויים שנגרמו בתהליכי העבודה בעקבות ההסבה האוטומטית של מחשבה בריאה ממג'יק לדוט -נט הביאו לתקלות שפגעו בעבודת המשתמשים במערכת. משרד הבריאות ציין בתשובותיו מדצמבר 2013 ומפברואר 2014 כי ההחלטה לבצע שדרוג אוטומטי של מערכת מחשבה בריאה הייתה נכונה ומוצלחת וקידמה את המשרד עד מאוד, וכי התקלות שהתעוררו נבעו משינויים בסביבת העבודה, ממעבר לסביבת עבודה מרכזית, מסוגיות הטמעה וכיוצא בזה. כל התקלות טופלו ונפתרו. לדעת משרד מבקר המדינה, היקף התקלות שתוארו, מחייב את המשרד לבצע הליך סדור של הפקת לקחים מהמקרה האמור, כדי למנוע הישנות מקרים דומים בעתיד. 3. : ) בדיקות מחשבה בריאה (היל"ה נוהל מפת "ח מגדיר את המ ונח "בדיקות" ( Testing ) כך: מכלול תהליכים, שיטות, פעילויות וכלים המלווים את פיתוח המערכות והמוצרים במשך מחזור החיים, בכוונה לוודא את התאמת התוצרים לדרישות הלקוח, למפרטים הטכניים, לתקנים ולנהלים המחייבים. יש לבצע בדיקות מסוגים שונים לכל סוגי הפרויקטים, ובכלל זה לפרויקטים בתחומי התכנה, החמרה, התקשורת והתשתיות. לפי נוהל מפת "ח, יש לבצע בדיקות, ובהן בדיקת עומסים ( Stress/Load Test ), בשלבי ההתקנה וההרצה של המערכת. מטרת בדיקת העומסים היא לבדוק את תפקוד המערכת בעומסי עבודה ברמות שונות; את עמידתה בזמני התגובה הנדרשים; את גבולות העומס שלה ( Sizing ); את זמני הכשל; ואת זמני ההתאוששות. כמו כן יש לנטר פעולות בעייתיות. בדיקות העומסים מתחלקות לפי נוהל מפת"ח לכמה סוגים, וביניהם: צפי ייצור - בדיקת יכולתה של המערכת לעמוד בעומס הצפוי בסביבת הייצור בעת פעולה מלאה; מגבלות המערכת - בדיקת משרד הבריאות 693 .:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מגבלות המערכת המותקנת על גבי תשתית נתונה ובדיקת העומס המרבי שהיא יכולה לעמוד בו; עומס על ממשקים בין רכיבים - כגון: בדיקת העברת מידע מסוגים שונים בשיא העומס ובמצב של רגיעה, ובדיקת נפחי התעבורה במצב רגיל ובמצב חירום. (א) ממסמך שהוציאה חברה ו' 20 לאגף המח שוב במרץ 2012 , בנושא "פתרון תקשורת ואבטחת מידע לרשת טיפת חלב" צוין כי לא נאמד סך הפעילויות הצפויות של המשתמשים במערכת, וממילא לא נקבע עומס הפעילות שיהיה עליה לעמוד בו ולא הוגדרה החמרה הנדרשת לכך. לשאלת נציגי משרד מבקר המדינה אם נבדקה המערכת בעומס, השיבה מנהלת אגף המחשוב בספטמבר 2013 היות ודובר בהסבת מערכת]בדיקה תחת עומס[ כי "לא בוצעה קיימת". בדואר אלקטרוני ששלחה במאי 2013 נציגת חברה ד' לנציגי המשרד, ובהם למנהלת אגף המחשוב, נכתב בין השאר כי לדברי מנהלת האגף הבעיות שהופיעו במערכת אינן מתרחשות כשכמות המשתמשים בה מועטת. ביצוע בדיקות עומסים למערכת, כפי שדורש נוהל מפת"ח, היה אמור לחשוף את הבעיות הקיימות במערכת בעת עבודה בעומס מלא. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי חיבור מחשבה בריאה לרשת מרכזית אחת, שימוש בכרטיס חכם, חיבור לשרתים מרוחקים והפעלת תכנה משוכתבת (מוסבת) - כל אלה מצריכים, לפי נוהל מפת "ח, ביצוע בדיקות ובהן בדיקות בעומס מלא. פעולות אלה כאמור לא בוצעו. לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבדוק בהקדם את תפקודה של המערכת בעומס ולנקוט צעדים מידיים לתפעולה המיטבי ולתיקון הבעיות שהעלו המשתמשים בה. (ב) מנהלת אגף המחשוב מסרה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2013 כי מבוצע ניטור קבוע על ביצועיה של מערכת מחשבה בריאה (היל"ה), ובהתאם לצורך מוסיפים טרמינלים, מעבדים ( CPU ) וזיכרון. המשרד ציין בתשובתו כי הוא נתן מענה לנושא הביצועים על ידי ניטור אמת ועל ידי הקצאה מידית של משאבי מִחשוב נוספים על פי הצורך. משרד מבקר המדינה מעיר כי הוספת חמרה, שלא על פי התכנון המקורי, מהווה תוספת לא מתוכננת לתקציב הפרויקט, וכי ניתן היה להימנע מכך באמצעות ביצוע בדיקות עומסים נאותות מראש. משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי המשרד מקב ל את ההערה לפיה היה צורך בבדיקת המערכת תחת עומס. 4. : ) ניהול פרויקט שדרוג מחשבה בריאה (היל"ה במצגת של אגף המחשוב בנושא "תמיכה בפעילות טיפות החלב - מפת דרכים" מדצמבר 2012 צוין כי מחשבה בריאה המוסבת תשמש בסיס למערכת כוללת חדשה, שתוכנס לשימוש בתחנות טיפת החלב ותכלול נושאי היריון, ילדים, לידה והורות - מערכת היל"ה. עוד צוין במצגת כי השדרוג יבוצע במסלולים מקבילים ומתואמים: מסלול א' - איחוד נתוני רחל "י למחשבה בריאה המוסבת; הדרכת משתמשי רחל "י בעבודה במערכת היל"ה; טיוב נתונים ראשוני; וביצוע פיתוחים .__________________ .20 .חברה המתמחה בין היתר במתן פתרונות בתחום אבטחת המידע 694 דוח שנתי64ג .שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 החיוניים לפעילות ה משתמשים. מסלול זה יימשך עד סוף שנת 2013 '. מסלול ב - טיוב נתונים, ובכלל זה שִכלול הגדרת טבלאות מרכזיות אחידות, פיתוחן ושימוש בהן; טיוב מדורג ומבוקר של הנתונים באמצעות תהליכים אוטומטיים וידניים. ביצוע מסלול זה יהיה מיָדי ויימשך כל זמן הפרויקט, כחלק מניהולו השוטף של המידע. מסלול ג' - ניהול השינוי הארגוני, ובכלל זה הדרכה והטמעה של המערכת החדשה; תמיכה במשתמשים בה; והגדרת נוהלי העבודה והטמעתם. מסלול זה יבוצע בשלבים, על פי קצב הרחבת המערכת החדשה. מסלול ד' - שיפור רכיבי המערכת וחידושם כדי שיתמכו בכל דרישות המשתמשים. מסלול זה יבוצע בשלבים בגישת AGILE21 על פי תכנית עבודה מפורטת שתוגדר. במצגת של אגף המחשוב מפברואר 2013 .תוארו בפירוט שלבי הביצוע של ארבעת המסלולים הועלה כי עד למועד סיום הביקורת, אוקטובר 2013 , ואף שמשרד הבריאות החליט להקים מערכת חדשה לניהול תחנות טיפת החלב, ובכללה לניהול מערך החיסונים, ואף שביצע פעולות נרחבות למימוש הפרויקט, לא פעל המשרד על פי נוהל מפת"ח, ולא הכין מסמך אפיון ותכנית עבודה בנוגע לפרויקט, כדי שיהיה אפשר לעקוב אחר התקדמות יישומו. המשרד ציין בתשובתו כי הוא אינו מפתח מערכת חדשה, ועל כן תהליך העבודה שונה מעט. הוא הוסיף כי לא בוצע, ואף אינו מתוכנן להתבצע, אפיון מקיף של כל רכיבי המערכת ושל כל תהליך עבודה בנפרד. יצוין כי על פי נוהל מפת"ח גם בפרויקטים שאינם בגדר פיתוח מערכת חדשה אלא שדרוג של מוצר קיים, יש להכין תכנית עבודה ולבצע שלבים שונים במחזור החיים של כל פרויקט מחשוב ובהם: ייזום; אפיון -על; אפיון מפורט; עיצוב ובנייה; ובדיקות מערכת. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח מורכבות הפרויקט והתקלות שתוארו לעיל, על המשרד לפעול מכאן ואילך לצורך פיתוח המערכת החדשה לפי נוהל מפת"ח. כמו כן, על המשרד לוודא כי המערכת החדשה שתפותח תענה על דרישות המשתמשים ועל דרישות ההנהלה שלו, וכי יתוקנו בה הליקויים שהועלו בשתי המערכות הקיימות. משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 כי הוא מקבל את ההמלצה, וכי יעשה את מיטב המאמצים להשיג את היעד הנדרש. מערכת רחל"י בשנת 2006 החליט המשרד לפתח מערכת מידע נוספת לניהול החיסונים - רחל"י. מערכת זו מוטמעת בכ -210 תחנות טיפת חלב האחרות של המשרד ובכ -50 תחנות של קופת חולים לאומית. רחל"י מתעדת רק מתן חיסונים עד גיל שש (כיתה א'). היא אינה עונה על כלל צורכי העבודה בתחנות טיפת החלב כרשומה כוללת, ולכן צוותי טיפות החלב נדרשים לנהל נוסף .__________________ .21 מתודולוגיות זריזות- מתודולוגיות לפיתוח תכנה אשר בשונה משיטות אחרות, מתאפיינת ביכולות גבוהות של התאמות לשינויים, גמישות בזרימת המידע ותרבות ארגונית הממעיטה בהתעסקות פורמלית. דגש רב בשיטה זו הוא על עבודה בצוותים ובסבבי פיתוח קצרים שבמסגרתם מוגדרות הדרישות שימומשו וכן מוגדר אופן מימושן. משרד הבריאות 695 .:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,עליה רשומות ידניות של החיסונים. באותה עת עמדו בפני המשרד שתי אפשרויות: האחת לפרוס את מחשבה בריאה בכל תחנות טיפת החלב שבאחריותו ולחברן לרשת מרכזית אחת; והאחרת, לפתח מערכת חדשה. למשרד מבקר המדינה לא הומצאו מסמכים המלמדים על כך שבשנת 2006 בחן המשרד חלופות קודם שהחליט על פיתוח רחל"י, ולא נמצאו מסמכים המפרטים את הנימוקים להקמת רחל"י. כמו כן לא נמצא כי נבחנה האפשרות החלופית להרחיב את פריסת מערכת מחשבה בריאה, שכבר פעלה ב -220 תחנות טיפת חלב של המשרד, ולחברּה לרשת מרכזית אחת. גם מתשובת המשרד בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה לא עולה כי נעשתה בחינה ממשית טרם ההחלטה על פיתוח רחל"י. מתשובת המשרד עולה כי לצורך העברת מידע מתחנות טיפות החלב הממשלתיות למאגר מידע מרכזי, ליישום חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשני ם 2009 ו- 2010 ), התשס"ט - 200922 , דרש המשרד לפרוס מערכת מידע בתחנות טיפות החלב. עוד צוין בתשובה כי היעדרה של מערכת מחשוב כלשהי בכמחצית מטיפות החלב שבהפעלתו חייב את המשרד לפרוס בתחנות אלה את מערכת רחל"י. כפי שיפורט בהמשך, בשנת 2012 אישרה ועדת ההיגוי את שדרוג מחשבה בריאה ואת הטמעתה בכל תחנות טיפת החלב, שבהן הוטמעה כמה שנים קודם לכן רחל"י. עקב כך הוחלט כי אחרי שתוטמע בתחנות מחשבה בריאה המשודרגת, יופסק בהן השימוש ברחל"י. החלטה זו התקבלה אף שהוחל בהטמעת רחל"י בתחנות רק כמה שנים קודם לכן, בשנת 2008 , במסגרת ניסוי חלוץ (פיילוט). המשרד ציין בתשובתו כי בשנת 2012 החליט על תהליך מדורג ומורכב לביצועהסבה ושדרוג מחשבה בריאה במערכת היל"ה. אולם כדי לצמצם את זמני הפיתוח של מערכת היל"ה בחר המשרד בחלופה המתבססת על שדרוג המערכת הקיימת, ועל פיתוח מדורג של רכיבים חדשים נוסף על החלפת קיימים. גישה זו מאפשרת להמשיך וליהנות מיתרונות הקיימים, בצד התאמה לצרכים הנוכחיים. לדבריו, מערכת רחל"י עדיין אינה מספקת מענה מלא לצ ורכי טיפות החלב על אף ההשקעה בפיתוחה במשך שנים, וניסיונו זה הדגיש לו את מורכבות המערכת ואת היתרון בשימוש ככל הניתן ברכיבים קיימים שכבר פותחו. ההזדמנות הייחודית לשדרג ולהמשיך ולפתח לאחר השדרוג הי א היוצא מן הכלל, שאין ללמוד ממנו על הצורך בהחלפת המערכת. משרד מבקר המדינה מעיר כי ההחלטה בשנת 2012 על פיתוחה ועל הטמעתה של מערכת מחשוב אחת כוללת (היל"ה) לכל תחנות טיפות החלב, שבהן פועלות מערכות רחל"י ומחשבה בריאה, נועדה לקדם מענה שנמצא על ידי המשרד כמענה מחשובי עדיף, ואולם קבלתה שנים ספורות אחרי שפותחה והוטמעה מערכת רחל"י מעוררת סימני שאלה לגבי האופן שבו נבחנה ואושרה רחל"י. בהיעדר מסמכים לא ניתן לבחון את הליכי הבדיקה וההחלטה שנעשו בשנת 2006. משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 " למשרד מבקר המדינה כימשרד הבריאות בוחן את עצמו ואת החלטותיו מעת לעת, ומפעיל גמישות מתחייבת. למרות הקושי בשינוי החלטה קודמת, הפגין המשרד את הבגרות הנדרשת לקבלת החלט ה זו, וקיבל החלטה עדכנית .__________________ .22 'אשר כלל את תיקון מס113 , התשנ"ה]נוסח משולב[ לחוק הביטוח הלאומי- 1995. 696 דוח שנתי64ג .שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שמטרתה לספק את השירות המיטבי ליחידות המשרד המספקות שירותי רפואה מונעת לילדי ישראל". הקמת מאגר החיסונים "נחליאלי" בשנת 2009 נוספו בתיקון ל ]נוסח משולב[ חוק הביטוח הלאומי, התשנ"ה 1995 (להלן- חוק הביטוח הלאומי), סעיפים 68)(ד-68.)(יא בסעיפים אלה נקבע כי הורים לילדים שלא קיבלו את החיסונים הנדרשים בתכנית החיסונים שקבע מנכ"ל משרד הבריאות, יקבלו עבור ילדים אלה קצבאות ילדים מופחתות 23. עוד נקבע בח וק הביטוח הלאומי כי המשרד מחויב למסור למוסד לביטוח לאומי את רשימת הילדים שלא חוסנו לפי תכנית החיסונים, ועל פי הרשימה יבצע המוסד לביטוח לאומי את הפחתת הקצבה. כמו כן נקבע בחוק זה כי סעיפים 68)(ד- 68 (יא) יחולו מ- 15.12.10 , וכי אםלא תושלם הקמתו של מאגר מידע ממוחשב, לפי הוראות סעיף 65ב1 ,לפקודת בריאות העם 194024, רשאי שר הבריאות לקבוע בצו יום תחי לה מאוחר יותר , ובלבד שיום זה לא יהיה מאוחר מ- 1.3.11 . לאחר כמה דחיות נקבע מועד תחילת יישום החוק למרס 2013 . ,יישום ההוראות האמורות חייב את משרד הבריאות להקים מאגר מידע ארצי בנוגע לחיסונים שבו ירוכז המידע על ילדים שלא חוסנו לפי תכנית החיסונים. בספטמבר 2010 החל אגף המחשוב באפיון ראשוני של מאגר המידע על חיסונים, "פיילה ביטוח לאומי", וזאת עד שלהי שנת 2011 , מועד שבו עזב את תפקידו מנהל אגף המחשוב הקודם. עם כניסת מנהלת אגף המחשוב לתפקידה נבדקה המערכת, ונמצא כי נדרשים שינויים והתאמות לשיפורה. שם המערכת שונה לנחליאלי (להלן - המאגר), והיא הוגדרה כמערכת שתכלול מידע על חיסוני תינוקות, ילדים ומתבגרים מהלידה עד גיל 18. באוגוסט 2012 הכין אגף המחשוב אפיון תהליכים וממשקים למערכת נחליאלי, שהסתיימו בינואר 2013. לאחר הקמת המאגר היה צריך לקלוט בו את כל המידע הנמצא אצל הגופים השונים בדבר החיסוני ם האמורי ם. בסוף יולי 2013 התקבל בכנסת החוק לשינוי סדרי עדיפות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו- 2014 ), התשע"ג - 2013 . בסעיף 56(3 )ב לפרק ח בחוק זה בוטלו סעיפים 68)(ד-68)(יא לחוק הביטוח הלאומי25, שעניינם כאמור הוא הפחתת קצבאות הילדים עבור ילדים שלא חוסנו. לפיכך בוטל הבסיס החוקי להקמת המאגר. משרד מבקר המדינה העלה כי עד יולי 2013 , המועד שבו בוטלו הסעיפים האמורים, לא הסתיימה הקמת המאגר, ועקב כך לא היה ביכולת המשרד עד אז לקיים את הוראות החוק שנקבעו בדבר הפחתת הקצבאות עבור ילדים שלא חוסנו. .__________________ .23 )בתכנית נכלל רק חיסון אחד (מתוך תשעה MMRV - תרכיב נגד חצבת, חזרת, אדמת ואבעבועות רוח הניתן בגיל 12 .חודשים 24 בשנת 2009 ,נוסף לפקודת בריאות העם 1940 , סעיף65ב1 . בסעיף נקבע כי שר הבריאות יקים מאגר מידע ממוחשב לפיקוח על מתן החיסונים לילדים בקופות החולים, בתחנות טיפת חלב ובמוסדות החינוך ולביצוע הוראות סעיף 68 לחוק הביטוח הלאומי. מאגר המידע יכלול פרטים אלה: שם הילד, כתובתו האחרונה, מספר הזהות שלו, תאריך הלידה שלו, מינו, סוגי החיסונים שקיבל, מועדי החיסונים ומקום קבלתם. כמו כן יכלול המאגר פרטים שקבע שר הבריאות, בהסכמת שר המשפטים, הנדרשים לביצוע הוראות ס עיף 68 לחוק הביטוח הלאומי. עוד נקבע בסעיף כי שר הבריאות יקבע, בהסכמת שר המשפטים, הוראות בדבר ניהול המאגר, לרבות בדבר האופן שבו יוכנס אליו מידע, הדרכים לעיון במידע על ידי הורה הילד, ומחיקת מידע מן המאגר. 25 ראו תיקון146 .לחוק הביטוח הלאומי משרד הבריאות 697 .:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות על הפיגור הניכר בהקמת מאגר המידע הארצי בנוגע לחיסונים, שפיתוחו החל כבר בספטמבר 2010 . אף שחוק הביטוח הלאומי, שתוקן עוד בשנת 2009 , קבע מועד מאוחר להחלת סעיפים 68)(ד-68 )(יא- עד מרץ 2013 , גם במועד זה לא הסתיימה הקמת מאגר המידע הארצי בנוגע לחיסונים. אי -הקמת מאגר המידע לא אִפשרה למשרד הבריאות ולמוסד לביטוח לאומי לקיים אחר הוראות החוק, שכאמור היו בתוקף עד יולי 2013 . משרד הבריאות מסר בתשובתו מדצמבר 2013 כי מערכת "פיילה ביטוח לאומי" הייתה קיימת ומוכנה להפעלת החוק כבר בשנת 2011 . המשרד הוסיף כי עם החלפת מנהל אגף המחשוב נבדקה המערכת ונמצא כי נדרשים שינויים והתאמות לשיפורה. משרד מבקר המדינה מעיר כי לא ברור מדוע הכין המשרד אפיון למערכת חדשה (נחליאלי) אם הייתה בידיו מערכת קיימת ומוכנה להפעלה שאפשרה את יישום החוק. שיתוף מידע ארצי לגבי חיסונים 1. כאמור, טרם ביטול החובה להקים את מאגר המידע הארצי האמור החל המשרד בפעולות להקמתו. כמו כן, יזם המשרד התקנת תקנות26 בדבר ניהולו, של מאגר מידע, ושלח את טיוטת התקנות בינואר 2011 .למשרד המשפטים ולקופות החולים לקבלת הערותיהם בתגובתו לטיוטה מפ ברואר 2011 :ציין משרד המשפטים כי יש לבחון את הנושאים האלה ההצדקה לאסוף מידע מזוהה לצורך פיקוח; שמירה במאגר מידע לגבי מי שאינם ילדים; ציון מידע בדבר סיבות לאי -מתן חיסון; שמירה במאגר מידע בנוגע למי שסיים את תכנית החיסונים; דיווח לקופות החולים בנוגע לביצוע חיסוני השגרה; האפשרות להימחק מן המאגר או שלא לכלול בו מידע על אודות מחוסן כזה או אחר. משרד המשפטים הוסיף כי יש לקבוע היכן יוחזק המאגר ומי יהיו מורשי הגישה אליו, וכי הוא מתנגד לכלול במאגר מידע על הלאום של כל מחוסן. עוד הוסיף כי ההסדר המוצע לקבלת ומסירת מידע על ידי הממונה נרחב מאוד. גם לאומית והכללית הביעו הסתייגויות מטיוטת התקנות. 2. מחלת הפוליו ( Poliomyelitis ,)היא מחלה זיהומית הנגרמת על ידי נגיף. חיסון נגד מחלת הפוליו החל להינתן בישראל משנת 1957 .בשנת 1988 התקיים מבצע חיסונים לכל תושבי המדינה עד גיל 39, בשל התפרצות המחלה, ומשנת 1990 יצאה אל הפועל תכנית החיסונים המשולבת: מתן תרכיב מומת (IPV ) ותרכיב חי מוחלש ( OPV ) לתינוקותעד גיל שנה, ומתן מנת דחף מסוג (IPV) לילדיםבכיתה א׳. על פי המלצת ארגון הבריאות העולמי, ניתן משנת 2005 בתחנותטיפות החלב התרכיב המומת (IPV )בלבד, ומנת הדחף (IPV) ניתנת בכיתה ב׳. בתחילת יוני 2013 התקבלו תוצאותיו של ניטור סביבתי שביצע המשרד, ולפיהן נמצא הנגיף בביוב ביישוב רהט. ממסמך של לשכת מנכ"ל המשרד בנושא "הימצאות נגיף הפוליו באוכלוסיית הדרום" מיוני 2013 צוין כי הפעם הקודמת שבה התגלה הנגיף באזור הדרום .__________________ .26 טיוטת תקנות בריאות העם (הוראות לניהול מאגר מידע לפיקוח על מתן חיסונים), התשע"א - 2011 שפורסמה להערות ב- 25.1.11. 698 דוח שנתי64ג .שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הייתה בשנת 1995 . לאחר התייעצות עם ארגון הבריאות העולמי ועם המרכז לבקרת מחלות בארצות הברית החליט משרד הבריאות להצטייד מיד בתרכיב חי מוחלש, ולחסן באמצעותו את הילדים מתחת לגיל שמונה באזור הדרום . כמו כן, ביוני 2013 מסרה שרת הבריאות לממשלה סקירה בעניין פעולות משרד הבריאות לגילוי הנגיף במערכת הביוב בדרום הארץ. ביוני 2013 פנה סמנכ"ל מידע ומחשוב במשרד הבריאות לכללית, למכבי ולמאוחדת, בעניין העברת נתוני חיסונים הכלולים במערכות המידע שלהן למשרד הבריאות . בפנייתו ציין הסמנכ"ל כי המשרד פועל ליצירת מאגר חיסונים כדי להנגיש את המידע בנושא החיסונים לכל הגורמים הנוגעים בדבר, ובכך לשפר את איכות הטיפול בעניין זה. הסמנכ"ל הוסיף כי לשם הקמת המאגר, על המשרד לקבל את נתוני החיסונים המבוצעים בתחנות טיפת החלב של כל קופות החולים, וכי כחלק בלתי נפרד מהתהליך הזה תקבל כל קופה ממשרד הבריאות את נתוני החיסונים של מבוטחיה. לדבריו, הקמת מאגר החיסונים מתעכבת זמן רב מסיבות שונות, וכי "אין כמו הזמן הנוכחי, בעיצומו של מבצע חיסון כנגד פוליו, להבהיר לנו שוב מדוע צריך את המאגר וכמה קיומו היה מקל עלינו באיתור הנזקקים לחיסון". הסמנכ"ל ביקש כי הנתונים יועברו למשרד הבריאות עד אמצע יולי 2013. באוגוסט 2013 החליט המשרד להרחיב את מבצע החיסונים נגד נגיף הפוליו לכל האזורים במדינת ישראל. מרכזת בקרה ופיקוח שירותי בריאות לתלמיד במשרד מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה בספטמבר 2013 כי עד אותו מועד חוסנו כ- 740,000 ילדים מבין1.3 מיליון ילדים מועמדים לחיסון. המרכזת הוסיפה כי אחיות תחנות טיפת החלב מקלידות את נתוני החיסונים במחשבה בריאה המוסבת או ברחל"י, וציינה כי אגף המחשוב מבצע בכל לילה התאמה בין בסיסי הנתונים של שתי מערכות המידע, כדי לעדכן את שתי המערכות בנוגע לכל מקבלי החיסון נגד הנגיף. ראש שירותי בריאות הציבור מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2013 כי עיריית תל אביב וכן הכללית, מכבי ומאוחדת מעבירות את נתוני החיסון למשרד מדי יום ביומו; וכי עיריית ירושלים העבירה עד ספטמבר 2013 את נתוני החיסונים ידנית, ומאז הם מוקלדים על ידיה למערכת מחשבה בריאה המוסבת. עיריית ירושלים השיבה בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה בנושא זה כי "במהלך מבצע פוליו בחודשים אוגוסט -אוקטובר 2013 , נדרשו טיפות החלב של העירייה להתחבר למסד הנתונים של משרד הבריאות ולבצע הליך הטמעה של הרשת המרכזית של 'מחשבה בריאה'. מאז התחנות חוות קשיים שחלקם תוארו בדוח המבקר. הקשיים העיקרים נוגעים לכך שהתכנה הינה מיושנת ועונה רק באופן חלקי לצרכי האחיות בכל הנוגע לתיעוד פעולות עם מטופלים: ישנם קשיים בהתחברות משתמשים למערכת , קושי בהוצאת דוחות של מספרי מחוסנים באופן ישיר (אלא רק באמצעות המשרד), היעדר הרשאות לעריכת עדכונים קלים (שינוי כתובת) ותיקי מטופלים שעוזבים את העיר לא ניתנים לצפייה. בימים אלה אנו במגעים מול משרד הבריאות על מנת למצוא דרך להתגבר על הקשיים". עיריית תל אביב השיבה בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה, בין השאר, כי בהתאם לבקשת משרד הבריאות, הועברו נתוני בסיס המידע של טיפות החלב העירוניות למשרד הבריאות פעם בשבוע. הכללית השיבה בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי "במהלך מבצע הפוליו, הועבר בממשק ישיר ממוחשב בין הכללית למשרד הבריאות, מידע אודות המתחסנים הכולל מס' תעודות זהות של הילד. הנתונים הועברו מדי יום לכספת הנתונים של משרד הבריאות. הכללית הציעה למשרד הבריאות כי עדכון הנתונים לגבי כל החיסונים הניתנים בטיפות החלב למערכת המידע של משרד הבריאות, יבוצע באופן אוטומטי על ידי ממשקי עבודה שייבנו עם הכללית". משרד הבריאות 699 .:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מכבי השיבה בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי "נושא מחשוב המידע עלה בעקבות מבצע הפוליו לפני מס' חודשים כאשר נדרשו כל הקופות להעביר מידע על החיסונים באופן ממוחשב, וזמין למשרד הבריאות. בזמן זה לא הייתה אפשרות לשאוב מידע באופן עצמאי, וכל קופה גילתה 'יצירתיות' בהפקת דוחות מקומיים". עוד מסרה מכבי כי בעקבות התייחסותם של צוות מערכות מידע בקופה התברר שמערכת המחשוב של טיפת החלב היא חלק אינטגרלי מהתיק הרפואי המרכזי של הקופה המשמש את כלל המטפלים בקופה כדי לתת שירות מיטבי למטופל. מכבי אף ציינה כי היא מוכנה לשתף פעולה כדי ליצור מאגר חיסונים ארצי, ולהעביר את נתוני החיסונים למשרד הבריאות, כפי שהתבצע בעבר במסגרת מבצע חיסוני פוליו. משרד מבקר המדינה מעיר שבשל ניהול מערך החיסונים במדינת ישראל באמצעות מערכות מידע שונות, אין למשרד תמונה ממוחשבת כוללת וא מינה של מספר המחוסנים והחיסונים שקיבלו. התגלות נגיף הפוליו מדגישה את הצורך בקבלתה של תמונה כזאת, שבאמצעותה יתאפשר למשרד למלא את תפקידו בשמירה על בריאות הציבור. לפיכך יש לבחון את האפשרות לקבוע עדכון אוטומטי של הנתונים הנמצאים במערכת המידע של המשרד, באמצעות חיבורה של מערכת זו למערכות המידע של הגופים העוסקים במתן חיסונים. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי על משרד הבריאות לקיים הליך קבלת החלטות סדור לגבי המשך הפעולות להקמת בסיס נתונים ארצי בנושא החיסונים , תוך כדי מתן הדעת להיבטים הנוגעים להגנת פרטיותם של אזרחים, נוכ ח המידע הרגיש שאמור להימצא בו. מן הראוי להיוועץ קודם שיוחלט על המשך הפעולות להקמת המאגר, בין היתר, עם הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע במשרד המשפטים. המשרד השיב בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה בנושא זה כי הוא מסכים עם הערת הביקורת, וכי איחוד מערכת מחשבה בריאה במאות תחנות טיפת חלב למערכת מרכזית אחת בעלת בסיס נתונים אחד תרם במידה רבה ליכולת המשרד לקבל מידע מהימן במהלך מבצע חיסוני הפוליו. המשרד הוסיף כי בימים אלה ה וא ממשיך לפעול מול הגורמים הרלוונטיים לקבלת מידע ולמסירת מידע בתחום החיסונים. משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2014 ,כי בצד הצורך בהקמת המאגר יש לבחון את הבסיס החוקי להקמתו. משרד המשפטים הוסיף כי בעניין זה הוא מציע כי משרד הבריאות ייוועץ עם מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים. משרד הבריאות השיב בדצמבר 2013 " למשרד מבקר המדינה בנושא זה כי אין שום ספק בצורך זה. זה כלי שהצורך בו מובן מאליו כדי לאפשר חישוב ובקרה על היענות לחיסונים והתערבויות נדרשות. היבטי הגנת הפרטיות שבו יקבלו מענה מתאים". המשרד הוסיף וציין כי המערכת המיועדת לשמש מאגר מידע ארצי על חיסונים במדינת ישראל כוללת כיום מידע על חיסוני הפוליו מכל מקורות המידע האפשריים, וכי בימים אלה פועל המשרד להוספת נתונים למאגר על חיסונים נוספים. 700 דוח שנתי64ג .שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 סיכום .זה כ -20 ,שנה מפתח המשרד, לסירוגין, מערכות מידע שונות בנושא החיסונים החל במערכת מחשבה בריאה שפותחה בסוף שנות השמונים של המאה הקודמת. בשנת 2006 החל ה משרד לפתח מערכת מידע חדשה רק לעניין רישום חיסונים בתחנות טיפות החלב - מערכת רחל"י, שהורחבה ל"מערכת בריאות התלמיד" לצורך מעקב אחר חיסונים של תלמידים בבתי הספר. בשנת 2013 החל המשרד באפיון מערכת מידע חדשה, המבוססת על מערכת מחשבה בריאה, שאמורה להיות מוטמעת בכל תחנות טיפות החלב של המשרד, העיריות וקופת חולים לאומית. ניהול מבוקר ומקצועי של מערך החיסונים בישראל צריך להיעשות באמצעות מערכת מידע בעלת בסיס נתונים ממוחשב מלא, מעודכן ואמין. מערכת מידע זו צריכה לעמוד בדרישות הדין בכל הקשור לשמירה על הפרטיות, ובד בבד לאפשר מעקב אחר מתן החיסונים. צורך זה קיבל משנה תוקף עת התגלה נגיף הפוליו בדרום הארץ, ומשרד הבריאות נדרש לתמונה מלאה ועדכנית של המחוסנים נגד הנגיף לצורך קבלת החלטות מיטביות. נכון להיום אין עדיין מערכת אחודה אחת הכוללת מידע מלא, עדכני ומקוון על כלל החיסונים בישרא ל. זאת אף שמשרד הבריאות השקיע בחמש השנים האחרונות עשרות מיליוני שקלים בשדרוגן של מערכות מידע בתחום החיסונים. המשרד ניהל את פרויקטי המחשוב בתחום זה במהלך השנים שלא על פי הליכי עבודה סדורים ושלא בהתאם לנוהל מפת"ח המחייב. זאת ועוד, המערכות שפיתח ושדרג המשרד ל וקות בליקויים הפוגעים בהפעלתן התקינה ובאמינות המידע המופק מהן. לדעת משרד מבקר המדינה, מכלול הממצאים המובאים בדוח זה מלמדים על ליקויים בהליכי ניהול הפרויקטים והפיקוח עליהם. היעדר פיקוח ובקרה הולמים של הנהלת המשרד, חשב המשרד ואגף התקציבים של המשרד על תהליכים מרכזיים בפרויקטים עתירי תקציב, עלול להיפגע ניהול הפרויקטים, ובכלל זה עלולים להיגרם חוסר יעילות - בין היתר בעבודת המשתמשים במערכת - ובזבוז בגלל חריגה מלוחות זמנים, מתכולות ומתקציב. הצורך של הנהלת המשרד לפעול בכיוון זה מקבל משנה תוקף לנוכח המשבר שחל בתחום נ יהול אגף המחשוב במשרד בשנת 2011. .על המשרד לפעול להבא בהתאם לנוהל מפת"ח בפרויקטי מחשוב שהוא מפתח כמו כן, עליו להגדיר את הדרישות, בפיתוח מערכת מחשבה בריאה - היל"ה, יחד עם משתמשיה, ולהפיק לקחים מהבעיות שעלו בהסבת ובהטמעת הפרויקטים בנושא, ובכללן: תקלות חמרה, תכנה ותקשורת. . משרד הבריאות 701 .:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014

תקציר:
 משרד הבריאות 679 .:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מחשוב מערך החיסונים בישראל .תקציר .החיסון נועד להגן מפני מחלות מידבקות העלולות לגרום לסבל רב ולעתים אף סכנת חיים. עמדתו המקצועית של משרד הבריאות (להלן - המשרד) היא כי החיסונים הם אמצעי בעל חשיבות עליונה לשמירת בריאותם של ילדים ושל הציבור כולו, מפני תחלואה קשה. חשיבותם של החיסונים אינה מתבטאת רק בנתינתם לילדים, אלא גם בהקפדה על מתן החיסון במועדו על פי המלצותיו של המשרד1. החיסונים לילדים בגיל הרך ניתנים בישראל בתחנות טיפת החלב במסגרת שירותי רפואה מונעת לפרט, המנויים בתוספת השלישית לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, הת שנ"ד- 1994 . חיסונים לילדים הלומדים בבתי הספר היסודיים ניתנים בבתי הספר. ברחבי הארץ פרוסות כ- 1,000 תחנות טיפת חלב, המופעלות בעיקר על ידי לשכות הבריאות המחוזיות של משרד הבריאות ועל ידי קופות החולים. במשך השנים פיתח המשרד מערכות מידע שונות, והשתמש בהן לתיעוד ולמעקב אחר מתן חיסונים בתחנות טיפת החלב ובבתי הספר ברחבי הארץ. במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2013 , לא הייתה בידי המשרד מערכת מחשוב אחת המאפשרת לקיים מעקב מלא אחר כלל החיסונים שניתנו לילדים בטיפות החלב ובבתי הספר. .פעולות הביקורת .בחודשים אפריל-אוקטובר 2013 בדק משרד מבקר המדינה את מחשוב מערך החיסונים במשרד2 ,. נבדקו מערכות המידע בתחום מתן חיסונים ובכלל זה הנושאים האלה: ניהול הפרויקטים של מחשוב החיסונים על ידי המשרד; מערכת "מחשבה בריאה"; מערכת "רחל"י"; הקמת מאגר המידע בנושא חיסונים - "נחליאלי"; שיתוף מידע ארצי לגבי חיסונים. בדיקות השלמה נעשו בכל קופות החולים ובעיריית תל אביב-יפו. .עיקרי הממצאים .ועדת ההיגוי למחשוב רשומת בריאות בטיפות החלב לא ביצעה פיקוח ובקרה שוטפים, מלאים ושיטתיים, המבוססים על דוחות שהיה עליה .__________________ .1 בג"ץ 7245/10 עדאלה- המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל נ' משרד הרווחה ( 4.6.13.) 2 " בעניין ליקויים שעלו במחשוב מערך החיסונים, ראו גם בדוח זה בפרקמערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים", עמ' 601 'ובפרק "המערך של תחנות טיפת חלב", עמ647. 680 דוח שנתי64ג .שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לאפיין לגבי פרויקטי המחשוב של טיפות החלב. כך למשל לא אישרה הוועדה את אבני הדרך להתקדמותם של הפרויקטים, ולא קבעה לוח זמנים לביצוע של כל פרויקט. למרות ריבוי פרויקטי המחשוב במשרד, מורכבותם והיקפם הכספי, מונה רק ביוני 2012 .עובד לתפקיד מנהל פרויקטים באגף המחשוב במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2013 , לא הייתה בידי אגף המ חשוב תמונה מלאה ומפורטת לגבי כל אחד מהפרויקטים הקשורים למחשוב מערך החיסונים בהיבטי תקציב, תכולות ולוחות זמנים. בידי המשרד אין מסמך תקציבי מפורט, שאושר לכל פרויקט לפני התחלת ביצועו. כמו כן אין בידי המשרד דוחות הביצוע התקציביים, שהיו אמורים לשמש אותו במהלך ביצוע הפרויקטים. אין בידי משרד הבריאות מסמכי הייזום והאפיון של מערכות המחשוב שפיתח בתחום החיסונים, שלפי נוהל מתודולוגיית פיתוח ותחזוקה של מערכות מידע (להלן - נוהל מפת "ח)3 יש לנהלם ולשמרם בספריית הפרויקט. מאז הקמת מערכת "מחשבה בריאה" (להלן - מחשבה בריאה) בסוף שנות השמונים של המאה העשרים ועד שנת 2006 - לא הסתיימה פריסתה בכל תחנות טיפת החלב של המשרד. לא הומצאו למשרד מבקר המדינה מסמכים המלמדים על כך שבשנת 2006 בחן משרד הבריאות חלופות קודם שהחליט על פיתוח מערכת "רחל"י" (להלן - רחל"י). נוסף על כך לא נמצאו מסמכים המפרטים את הנימוקים להקמת רחל "י. כמו כן לא נמצא כי נבחנה האפשרות להרחיב את פריסת מערכת מחשבה בריאה, שכבר פעלה ב כ-220 תחנות טיפת חלב של המשרד, ולחברּה לרשת מרכזית אחת. השינויים שנגרמו בתהליכי העבודה בעקבות ההסבה האוטומטית של מחשבה בריאה ממג'יק לדוט -נט הבי או לתקלות שפגעו בעבודת המשתמשים במערכת. אף שמשרד הבריאות החליט להקים מערכת חדשה לניהול תחנות טיפת החלב, ובכללה לניהול מערך החיסונים, וביצע פעולות נרחבות למימוש הפרויקט, עד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2013 , לא פעל המשרד על פי נוהל מפת"ח, ולא הכין מסמך אפיון ותכנית עבודה בנוגע לפרויקט, הכוללים את תקציבו, לוח הזמנים לביצועו ותכולותיו כדי שיהיה אפשר לעקוב אחר התקדמות יישומו. בשל ניהול מערך החיסונים במדינת ישראל באמצעות מערכות מידע שונות אין בידי המשרד תמונה ממוחשבת כוללת ואמינה לגבי מספר המחוסנים והחיסונים שקיבלו. .__________________ .3 נוהל מפת"ח נקבע בהחלטת ממשלה (החלטת ממשלה (ועדת השרים לענייני כלכלה) כל/ 103 מאוקטובר 1991 ) כנוהל מחייב את כל משרדי הממשלה ואת הגופים הציבוריים, בנוגע לכל פעילות המתבצעת בתחום המחשוב בארגון, הן בפעילות הקשורה למערכת הבודדת והן בפעילות הקשורה לארגון בכללותו. משרד הבריאות 681 .:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .סיכום והמלצות .זה כ -20 שנה מפתח המשרד, לסירוגין , מערכות מידע שונות בנושא החיסונים, החל במערכת מחשבה בריאה שפותחה בסוף שנות השמונים של המאה הקודמת. בשנת 2006 החל המשרד לפתח מערכת מידע חדשה רק לעניין רישום חיסונים בתחנות טיפות החלב - מערכת רחל"י, שהורחבה ל"מערכת בריאות התלמיד" לצורך מעקב אחר חיסונים של תלמידים בבתי הספר. בשנת 2013 החל המשרד באפיון מערכת מידע חדשה , המבוססת על מערכת מחשבה בריאה (להלן - מערכת היל"ה), שאמורה להיות מוטמעת בכל תחנות טיפות החלב של המשרד, העיריות וקופת חולים לאומית. ניהול מבוקר ומ קצועי של מערך החיסונים בישראל צריך להיעשות באמצעות מערכת מידע בעלת בסיס נתונים ממוחשב מלא, מעודכן ואמין. מערכת מידע זו צריכה לעמוד בדרישות הדין בכל הקשור לשמירה על הפרטיות, ובד בבד לאפשר מעקב אחר מתן החיסונים. צורך זה קיבל משנה תוקף עת התגלה נגיף הפוליו בד רום הארץ, ומשרד הבריאות נדרש לתמונה מלאה ועדכנית של המחוסנים נגד הנגיף לצורך קבלת החלטות מיטביות. נכון להיום אין עד יין מערכת אחודה הכוללת מידע מלא, עדכני ומקוון על כלל החיסונים בישראל. זאת אף שמשרד הבריאות השקיע בחמש השנים האחרונות עשרות מיליוני שקלים בהקמתן וב שדרוגן של מערכות מידע בתחום החיסונים. המשרד ניהל את פרויקטי המחשוב בתחום זה במהלך השנים שלא על פי הליכי עבודה סדורים ושלא בהתאם לנוהל מפת"ח המחייב. זאת ועוד, המערכות שפיתח ושדרג המשרד לוקות בליקויים הפוגעים בהפעלתן התקינה ובאמינות המידע המופק מהן. לדעת משרד מבקר המדינה , מכלול הממצאים המובאים בדוח זה מלמדים על ליקויים בהליכי ניהול הפרויקטים והפיקוח עליהם. היעדר פיקוח ובקרה הולמים של הנהלת המשרד, חשב המשרד ואגף התקציבים של המשרד על תהליכים מרכזיים בפרויקטים עתירי תקציב עלול להיפגע ניהול הפרויקטים, ובכלל זה עלולים להיגרם חוסר יעילות - בין היתר בעבודת המשתמשים במערכת - ובזבוז בגלל חריגה מלוחות זמנים, מתכולות ו מתקציב. הצורך של הנהלת המשרד לפעול בכיוון זה מקבל משנה תוקף ל נוכח המשבר ש חל בתחום ניהול אגף המחשוב במשרד בשנת 2011. על המשרד לפעול להבא בהתאם לנוהל מפת"ח בפרויקטי מחשוב שהוא מפתח. כמו כן, עליו להגדיר את הדרישות, בפיתוח מערכת היל"ה, יחד עם משתמשיה, ולהפיק לקחים מהבעיות שעלו בהסבת ובהטמעת הפרויקטים בנושא, ובכללן: תקלות חמרה, תכנה ו תקשורת. 682 דוח שנתי64ג .שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014