התעשייה האוירית לישראל בע_מ/השקעת התעשייה האווירית בתחום מטוסי אימון והקשרים בינה לבין חיל האוויר והחלל

 ♦ . .מבוא .1. בשנים 2004 עד 2007 השקיעה התעשייה האווירית לישראל בע"מ (להלן- התע"א) בתחום מט וסי האימון כ -30 מיליון דולר. באוקטובר 2003 אישר מנכ"ל התע"א דאז, מר משה קרת, את "סביבת האימון וההדרכה" כמנוע צמיחה11 של התע"א, הכולל הספקה של שירותי הדרכה ותמיכה לחילות האוויר, הים והיבשה משלב מיון החניכים לחיל ועד לסיום הפעילות המבצעית. תחום מטוסי האימון מהווה נדבך מרכזי מסביבת האימון. במסגרת זו בחנה התע"א את האפשרות לפתח ולייצר מטוס אימון צבאי מתקדם, המאופיין בעלויות תפעול ורכש נמוכות משמעותית מהקיימות. התע"א איתרה את חברת AVIATION TECHNOLOGY GROUP , INC (להלן- ATG ) (הנמצאת בדנוור .__________________ .11 .צפי לגידול במכירות, ברווחים ובתעסוקה התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 157 .קולורדו בארה"ב) אשר הוקמה לפיתוח ולייצור מטוס סילוני המיועד לשוק האזרחי ( MK-10 ( ) עם מאפיינים דומים לאלה שהגדירה התע"א למטוס אימון צבאי MK-20 לדגם האימון הבסיסי ו - MK-30 לדגם האימון המתקדם) (להלן - פרויקט ה"ג'אבלין"). הפוטנציאל העסקי הטמון בתכנית היה בעל ערך רב מאוד לתע"א וכלל, בין היתר, תוספת תעסוקה בתע"א. ביוני 2004 הציגה הנהלת התע"א לדירקטוריון, כי ATG תזדקק למקורות כספיים חיצוניים של כ-120 מיליון דולר לצורך פיתוח המטוס, ייצורו ושיווקו וכי חיל האוויר והחלל הישראלי (להלן - חיל האוויר) יהיה בין הלקוחות הפוטנציאליים. דירקטוריון התע"א אישר את ההשקעה ב - ATG , שתיעשה באמצעות חברת -הבת שהיא בבעלותה המלאה של התע"א ISRAEL AIRCRAFT INDUS TRIES INTERNATIONAL , INC (להלן- חברת-הבת) בכפוף לקבלת האישורים הנדרשים על פי דין, ועל פי אבני הדרך שקבע. בשנים 2004 עד 2007 חתמה התע"א באמצעות חברת-הבת שלה עם ATG על סדרה של הסכמים. על פי ההסכמים, תשקיע התע"א באמצעות חברת-הבת 10 מיליון דולר ב - ATG בתמורה ל - 12.2% מהון המניות של ATG , ולתע"א הזכות למנות לדירקטוריון ATG .דירקטור אחד מתוך עשרה במאי 2005 אישרה ועדת השרים לענייני כלכלה וחברה (להלן - ועדת השרים) את החלטת דירקטוריון התע"א לרכוש מניות בחברת ATG בסך10 ,מיליון דולר בשלבים, בהתאם לאבני דרך שנקבעו בין הצדדים, שיהוו עד 15% מהון המניות של ATG . כמו כן, אישרה ועדת השרים, כי כל השקעה נוספת מעבר ל-10 מיליון דולר מותנית בהתחייבות לקוח לתשלום סכום שלא יפחת מ -32.5 מיליון דולר למטוסים מדגם MK-30 . בנוסף לכך קבעה ועדת השרים, כי חשיפת התע"א במישרין או בעקיפין, לרבות באמצעות חברת-הבת, בפיתוח, ייצור ושיווק של מטוס .MK-10 ונגזרותיו ( MK-20 ו- MK-30 ), לא תעלה על50 מיליון דולר (כולל הוצאות שיווק). בפברואר 2006 אישר דירקטוריון התע"א העמדת קו אשראי בסך של10 מיליון דולר ל - ATG . בינואר 2007 הציעה הנהלת התע"א לדירקטוריון לרכוש מניות נוספות ב - ATG תמורת50 מיליון דולר, כפוף לקבלת התחייבות ממשקיעים חיצוניים בסכום של 200 מיליון דולר, ולהמיר את ההלוואה שניתנה ל - ATG בסך 10 מיליון דולר להשקעה. הדירקטוריון החליט, כחלק מהתכנית המוצעת, לאשר הלוואה נוספת ל - ATG שתוגבל לסכום של 18 מיליון דולר. עד מועד סיום הביקורת, בינואר 2008 , העבירה התע"א ל- ATG בפועל כ-5 מיליון דולר מתוך ה- 18 מיליון דולר שאישר דירקטוריון התע"א. סך ההשקעות וההלוואות שנתנה תע"א ל- ATG הגיע לכ-25 מיליון דולר. בנוסף לזאת היו לתע"א עלויות, בעיקר של מחקר ופיתוח (להלן - מו"פ) בנושא פרויקט ה"ג'אבלין" בשנים 2004 -2007 של כ -5 .מיליון דולר ההשקעה של התע"א ב - ATG הייתה לצורך כניסה לפיתוח ול ייצור מטוס אימון צבאי, ופיתוח המטוס האזרחי ( MK-10 ) היווה תנאי הכרחי לפיתוח המטוסים הצבאיים. התע"א תכננה, בין השאר, למכור את מטוסי האימון הצבאיים לחיל האוויר הישראלי - את מטוס האימון הבסיסי (20-MK ") כמחליף ל"צוקית 12 , ואת מטוס האימון המתקדם 30)-MK ) כמחליף .__________________ .12 .המשמש לאימון ראשוני 158 דוח שנתי60א .ל"עיט"13. 2. בית הספר לטיסה של חיל האוויר מדריך את פרחי הטיס במטוסי אימון מסוג "צוקית" (כאחת משלוש רמות אימון בביה"ס לטיסה). מטוסי ה"צוקית" נרכשו כמטוסי "פוגה", ומשמשים את חיל האוויר מאז שנות הששים. בתחילת שנות השמונים הוסבו מטוסי ה"פוגה" ל"צוקית". עלויות האחזקה של המטוסים גדלו עם השנים עקב התיישנות רכיבים וקשיים ברכש חלפים. בשנת 2004 ערך חיל האוויר בדיקת כדאיות כלכלית לרכש מטוס מחליף ל"צוקית", והחליט לבחון את החלפת ה"צוקית" על ידי בקשה לקבלת מידע מחברות שונות. בספטמבר 2005 הפיץ משהב"ט לחברות בארץ ובחו"ל בקשה לקבלת מידע ( RFI ) בעניין מטוס שיחליף את ה"צוקית". באפריל 2006 הוגשו המענים ל-RFI , ובהם זה של התע"א. במאי 2006 החליטו משהב"ט וחיל האוויר להקפיא את תהליך בחינת המטוסים עקב חוסר הוודאות בנוגע למקורות המימון של התכנית, ולצורך בחינה לעומק של החלופה של התע"א לשימור אחזקת מערך ה"צוקית" בעלויות הקיימות. בספטמבר 2007 הציג מפקד חיל האוויר (להלן- מח"א) לרמטכ"ל במסגרת גיבוש התקציב הרב-שנתי "תפן 2012 " את הצורך ברכישת מטוסי הדרכה חדשים לצה"ל לעשורים הבאים בהיקף כספי של 150 מיליון דולר סיוע, למימוש בשנת 2009 . הרמטכ"ל אי שר באותו מועד את התכנית המוצעת. בנובמבר 2007 אישר סגן הרמטכ"ל את בקשת חיל האוויר להקדים את התקציב לרכש מטוסי הדרכה לשנת 2008 . 3. בדצמבר 2007 הודיעה ATG לתע"א על עצירת פיתוח מטוסי האימון בשל קשיים בגיוס הכספים הנדרשים להמשך הפיתוח. בעקבות עצירת פיתוח מטוסי האימון על ידי ATG , מחקה התע"א בדוחות הכספיים ליום 31.12.07 את מלוא השקעתה ב- ATG , והכירה בהפסד בסכום של25 .מיליון דולר 4 . :להלן לוח ובו מפורטים האירועים העיקריים .פירוט האירוע תאריך .בדיקת נאותות של התע"א לחברת ATG ."ופרויקט ה"ג'אבלין 15.1.04- 12 . דירקטוריון התע"א אישר להשקיע10 מיליון דולר בחברת ATG. 2.6.04 .תע"א ו- ATG .חתמו על הסכם שיתוף פעולה 11.6.04 .מנכ"ל משהב"ט אישר את בקשת תע"א לרכישת בעלות חלקית ב- .ATG. 16.1.05 . אישור ועדת השרים לענייני כלכלה וחברה לרכישת מניות בחברת ATG ..על ידי התע"א 24.5.05 .( משהב"ט הפיץ בקשה לקבלת מידעRFI ,") למחליף מטוס ה"צוקית .לחברות בארץ ובחו"ל. ספטמבר .2005 . דירקטוריון התע"א אישר העמדת קו אשראי (הלוואה) בסך10 מיליון .דולר לחברת ATG . פברואר .2006 .הוגשו המענים ל-RFI .של משהב"ט משבע חברות, ובכלל זה התע"א אפריל 2006 . חילהאוויר ומשהב"ט הקפיאו את תהליך בחינת המטוסים. מאי 2006 .__________________ .13 .המשמש לאימון מתקדם התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 159 ועדת סלע שמינה מנכ"ל התע"א הגישה את חוות דעתה והערכתה לתכנית העסקית של מטוס האימון ה"ג'אבלין". 31.8.06 הנהלת התע"א הציעה לדירקטוריון לרכוש מניות נוספות ב- ATG תמורת50 מיליון דולר, כפוף לקבלת התחייבות ממשקיעים חיצוניים בסכום של 200 מיליון דולר, ולהמיר את ההלוואה שניתנה ל- ATG בסך 10 מיליון דולר להשקעה. הדירקטוריון החליט, כחלק מהתכנית המוצעת, לאשר הלוואה נוספת ל- ATG שתוגבל לסכום של18 מיליון דולר. 22.1.07 תע"אהגישה למשהב"ט הצעה להחלטת ממשלה נוספת להשקעה ברכישת מניות נוספות של עד 50 מיליון דולר בחברת ATG , כפוף לקבלת התחייבות ממשקיעים חיצוניים בסך 200 מיליון דולר, והמרת הלוואה בסך 10 מיליון דולר שניתנה ל- ATG .להשקעה 21.2.07 התע"א הגישה לחיל האוויר ולמשהב"ט הצעהשל ה"ג'אבלין" כמחליף "צוקית" ו"עיט" בחיל האוויר. 28.5.07 מח"א החליט לחדש את ה-RFI. 6.6.07 תע"א הגישה למח"א ולמשהב"ט הצעה מעודכנת להצעתה מ- 28.5.07 לתחזק את מטוסי ה"צוקית" לתקופה של10 שנים ולבגר את מטוס ה"ג'אבלין". 12.6.07 הרמטכ"ל אישר רכש של25 מטוסיהדרכה בהיקף כספי של 150 מיליון דולר סיוע במסגרת התקציב הרב-שנתי "תפן 2012." 3.9.07 התע"א מחקה בדוחות הכספיים ליום 31.12.07 את מלוא ההשקעה ב- .ATG והכירה בהפסד בסכום של כ-25 .מיליון דולר 31.12.07 . . משרד מבקר המדינה בדק מספטמבר 2007 ועד ינואר 2008 את תהליך קבלת ההחלטות בתע"א להשקיע בתחום מטוסי האימון, את בדיקות הכדאיות הכלכלית שערכה התע"א, ואת יחסי הגומלין בין התע"א לבין חיל האוויר בנוגע להצטיידות חיל האוויר במטוסי הג'אבלין ( MK-20 , MK-30 .) הביקורת נערכה בתע"א- בלשכת המנכ"ל, בחטיבת כלי טיס צבאיים - בהנהלת החטיבה ובמפעל להב 14, בלשכת היועץ המשפטי ובארגון הסמנכ"ל לכספים; במשהב"ט - בלשכת היועצת הכלכלית למערכת הביטחון (להלן - יועכ"ל), ובלשכת היועצת המשפטית למערכת הביטחון (להלן - יועמ"ש), במינהל ההרכשה והייצור (להלן - מנה"ר); במשרד האוצר - ברשות החברות הממשלתיות; ובחיל האוויר - במטה ובלהק ציוד. ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים מפרק זה כדי למנוע פגיעה בקשרי מסחר בין-לאומיים של המדינה ולשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 . חיסיון נתונים אלה אינו מונע]נוסח משולב[ .את הבנת מהות הביקורת .__________________ .14 מפעל להב - מפעל העוסק בפיתוח מערכות להשבחת מטוסים ומסוקים והוא חלק מחטיבת כלי טיס צבאיים של התע"א. 160 דוח שנתי60א .תהליך קבלת ההחלטות של התע"א בשנת 2004 להשקיע בתחום מטוסי האימון .המודל העסקי באוקטובר 2003 הציג נציג ממפעל להב להנהלת התע"א את סביבת האימון וההדרכה כמנוע צמיחה עתידי של התע"א, אשר יכלול הספקה של שירותי הדרכה ותמיכה לחילות האוויר, הים והיבשה משלב מיון החניכים לחיל ועד לסיום הפעילות המבצעית. עוד ציין נציג מפעל להב, כי עקב קיצוץ בתקציבי הביטחון ועלייה בחשיבות האימון וההדרכה, המטרה של סביבה זו היא השגת יעדי האימון בתקציבים קטנים יותר, שתיושם על ידי תפישת הדרכה כוללת המשלבת את כל מרכיבי האימון וההדרכה, ובכללם: מטוס אימון, סימולטורים, עזרי הדרכה, תחזוקה ותפעול. פוטנציאל השוק העתידי לתע"א שהוצג עמד על 500 מיליון דולר בשנה. מנכ"ל התע"א אישר באותו מועד את "סביבת האימון וההדרכה" כמנוע צמיחה של התע"א. בעקבות ההחלטה להשתלב בנושא "סביבת האימון וההדרכה" איתרה התע"א את חברת ATG . חברה זו הוקמה במטרה לפתח ולייצר מטוס סילוני המיועד לשוק האזרחי ( MK-10 ) עם מאפיינים דומים לאלו שהגדירה התע"א למטוס אימון צבאי ( MK-20 לדגם האימון הבסיסי ו- MK-30 לדגם האימון המתקדם). כחלק ממנוע הצמיחה של "סביבת האימון וההדרכה", הייתה תכנית של התע"א לפתח ולייצר מטוס אימון צבאי, המתבסס על פיתוח מטוס המיועד לשוק האזרחי שתבצע ATG . שיתוף הפעולה בין התע"א לחברה זו היה אמור להקנות לתע"א יתרונות של השקעה נמוכה יחסית ופתיחת השוק האמריקני ושווקים של המדינות הרוכשות בכספי סיוע. הרעיון שעמד ביסוד ההתקשרות של התע"א עם ATG היה איתור יצרן מטוסי סילון קטנים אשר החליט משיקוליו הוא לפתח מטוס אשר מתאים בתכונותיו למטוס אימון צבאי. על ידי כך, יתאפשר לתע"א לרכוש במחיר זול את עלות פיתוח המטוס האזרחי, ועל בסיסו היא תפתח מטוס אימון צבאי, פיתוח אשר צפוי היה להיות כלכלי וטמן חיסכון ניכר בהשקעה של התע"א בעלויות הפיתוח ובלוחות הזמנים. ביוני 2004 הציג מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, מר מנחם שמול, לוועדת הכספים של דירקטוריון התע"א את ההשקעה ב - ATG המסתכמת ב -10 מיליון דולר, וציין כי מאז הפסקת פרויקט ה"לביא" בשנת 1987 מחפש מפעל להב הזדמנות עסקית אשר תאפשר לו לחזק את בסיס עסקיו כבעבר. חשיבות העיסקה למפעל להב רבה והיא מחזירה אותו למעמד של OEM15 .של מטוס צבאי מאויש אומדן עלויות הפיתוח ולוחות הזמנים ביוני 2004 הציג מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים לדירקטוריון התע"א במצגת, כי הנחת היסוד לתכנית העסקית היא שעלות הפיתוח לדגם האזרחי תסתכם בכ-95 מיליון דולר ובנוסף יידרש הון חוזר של כ-20 מיליון דולר. עוד הוא הציג, כי בכוונת .ATG להשיג רישיון לדגם האזרחי במרס 2007 . אשר לדגם הצבאי הוא הציג, כי .__________________ .15 OEM- Original Equipmen t Manufacturer - .יצרן מטוסים התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 161 .עלות הפיתוח תסתכם בכ-55 מיליון דולר, מתוכם תממן התע"א32.5 מיליון דולר ו- ATG תממן22.5 מיליון דולר. לגבי לוחות הזמנים להשלמת הדגם הצבאי צוין במצגת, כי התכנית מניחה "ארבע שנות פיתוח משנת 2006 ועד שנת 2010." התכנית העסקית נראתה מבטיחה. תמורת השקעה של 10 מיליון דולר בחברת .ATG תקבל התע"א כ -12% ממניות חברת ההזנק, וכן את הזכות להשתמש בתכניות ובנכסים האינטלקטואליים הקשורים למטוס, לשם פיתוח שתי הגרסאות של מטוסי האימון הצבאיים. התע"א העריכה, שפיתוח מטוס אימון חדש יעלה כ- 150 מיליון דולר, וכתוצאה משיתוף הפעולה תפחת ההוצאה על פיתוח מטוס האימון הצבאי החדש מכ -150 מיליון דולר לכ -55 מיליון דולר, כאשר ATG תשתתף בסכום של 22.5 מיליון דולר. תמורת שיתוף הפעולה תזוכה ATG .במחצית הרווחים מייצור מטוסי האימון הצבאיים הצלחת המודל העסקי המבטיח מימוש הפוטנציאל הטמון בו הייתה מותנית בקיום מספר תנאים ובינהם: א. ATG תצליח לגייס את ההון הדרוש להשלמת פיתוח ורישוי המטוס האזרחי בלוח הזמנים המתוכנן. תנאי נגזר מכך הוא, כי הרווחיות הצפויה מייצור ושיווק המטוס תיראה כדאית בעיני משקיעים פוטנציאליים. ב. התכונות הטכניות של המטוס האזרחי יאפשרו את הסבתו למטוס אימון צבאי במסגרת העלויות ולוחות הזמנים שהוערכו. אומדני הכדאיות הכלכלית שהוצגו לדירקטוריון - תחזית המכירות לשוק האזרחי בדצמבר 2003 , טרם כניסת התע"א להשקעה, הנחה מנכ"ל תע"א דאז, מר מ ' קרת, לבצע בדיקת נאותות לחברת ATG ולפרויקט ה"ג'אבלין". מטרת הבדיקה הייתה איסוף מידע וניתוח של חברת ATG , של פרויקט ה"ג'אבלין" ובמיוחד השוק העתידי שלו. את הבדיקה ערך צוות של עובדי התע"א בראשות מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, מר מ ' שמול, בינואר 2004 ותוצאותיה הוצגו למנכ"ל התע"א באפריל 2004 ". בסיכום בדיקת הנאותות נכתב, כי תחזית המכירות של ה"ג'אבלין היא 700 ,מטוסים לעשור לשוק האזרחי. עוד צוין שם, כי על פי ההתרשמות תחזית המכירות של היצרן "נראית שמרנית וסבירה". עם זאת צוין בסיכום בדיקת הנאותות, כי נתוני השוק האזרחי שהצי גה ATG התבססו על סקרים כלליים שערכו חברות שונות, וכתוצאה מכך ביסוס השוק אינו מספיק, ומסקנת הצוות שיש לבסס הערכות אלו. נוכח זאת המליץ צוות הבדיקה לדרוש מ- ATG או לחלופין ליזום בעצמם סקר שוק אזרחי על ידי גוף אובייקטיבי בארה"ב ובשאר ארצות העולם הרלוונטיות, כדי לבסס את ההערכות הקיימות. עוד צוין, כי "יש סיכוי סביר שהשוק האזרחי, במיוחד בארה"ב גדול מהמוערך על ידי [ החברה ATG ."] כמו כן, בבדיקת הנאותות הועלה חשש מפני הסתמכות על התחזיות הנ"ל, היות שמטוס ה- MK-10 מוצע לנישת שוק שלא נבדקה עד אותו מועד, בהיותו מטוס סילון אישי-ספורטיבי. 162 דוח שנתי60א .משרד מבקר המדינה מציין, כי בסיכום בדיקת הנאותות אין הסבר ל"התרשמות" של הצוות של התע"א שערך את בדיקת הנאותות בדבר תחזית המכירות, או לחלופין להערכה על סבירות הסיכוי ש"השוק [ האזרחי גדול מהמוערך על ידי החברה ATG."] ממסמכי התע"א עולה, כי נוסף על סקר השוק שביצעה ATG , הזמינה ATG מחברה חיצונית סקר שוק למטוסים המיועדים לשוק הנישה האמריקני. סקר זה הוצג להנהלת תע"א באפריל 2004 , ולפיו אומדן השוק הקונבנציונלי של המיקרו- ג'ט16 יסתכם ב- 5,200 מטוסים במהלך העשור הקרוב. על פי אומדן שוק זה, צפוי גידול במכירות לשוק זה מ -102 מטוסים לשנה ב- 2007 עד ל-935 מטוסים בשנה ב- 2017 , דהיינו שיעור גידול של כ- 800% . משרד מבקר המדינה מעיר, כי סקר השוק שהזמינה ATG מחברה חיצונית, בחן את השוק הקונבנציונלי של המיקרו-ג'ט, ולא את שוק הנישה האזרחי של מטוס ה"ג'אבלין". דהיינו, בידי התע"א ל א הייתה בחינה יסודית ועצמאית של פוטנציאל שוק הנישה של הדגם האזרחי של מטוסי ה"ג'אבלין". הדבר היה דרוש במיוחד נוכח העובדה, ששוק זה מצומצם יותר ושונה מהשוק הקונבנציונלי של המיקרו-ג'ט, מאחר שמטוס הג'אבלין פונה לפלח שוק ייחודי המעוניין בתכונות ספורטיביות ומעין צבאיות של מטוס פרטי ואינו מתאים כלל לשימושים עסקיים. יתר על כן, הדגם האזרחי של ה"ג'אבלין" יקר עד פי 2-3 .ממטוסי הסילון האישיים אומדני רווחיות הצפויים למטוס המיועד לשוק האזרחי להלן לוח ובו נתונים על עלויות הפיתוח של המטוס המיועד לשוק האזרחי, נקודת האיזון17 , מחיר המטוס, כמות מטוסים וערך נוכחי, ששימשו בסיס לחישובים שהציג מפעל להב בתשובות ל"צוות האדום"18 מ- 13.4.04 ", אלה שהציג ה"צוות האדום בדיון מנכ"ל שהתקיים ב - 25.4.04 ובמצגת שהוצגה לדירקטוריון התע"א ב - 2.6.0419 :)(הנתונים במיליוני דולרים .__________________ .16 .שוק מטוסי הסילון הקלים 17 נקודה בה ההוצאות המהוונות של הפרויקט מתאזנות עם ההכנסות המהוונות של הפרויקט. מעבר לנקודה זו, ההשקעה בפרויקט כדאית. 18 ""צוות אדום - צוות המתמנה על ידי מנהל היחידה העסקית לבחינת פרויקט חדש והגשת המלצו ת לשיפורו. הצוות כולל מומחים מתחומים שונים, גם כאלה שאינם עובדי החברה. חברי צוות אדום עצמם אינם משתתפים בפרויקט. 19 בתכנית העסקית לדירקטוריון נערכו בדיקות רגישות למספר מטוסים נמכרים- 300 ,מטוסים400 מטוסים ו-700 .מטוסים התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 163 . . ערך .נוכחי "נקודת .איזון" .(במטוסים) מחיר .מטוס כמות .מטוסים שיעורי .היוון עלות .פיתוח .MK-10 .19.5 570 3.1 711 8% 95 תחשיבי מפעל להב .מ- 13.4.04 .40.0 290 3.2 400 6% 95 תחשיבי ה"צוות .האדום" מ- 25.4.04 .48.0 277 3.3 400 6% 95 מצגת של מנהל .חטיבת כלי טיס .צבאיים לדירקטוריון .תע"א מ- 2.6.04 1. מנתוני הלוח עולה, כי במועדים סמוכים שופרו הפרמטרים שעל בסיסם נערכו החישובים של הכדאיות הכלכלית: מחיר המטוס עלה - מ-3.1 מיליון דולר ל-3.3 מיליון דולר, ושיעור ההיוון קטן - מ-8% ל-6% . כתוצאה משינויים אלה, התקבל ערך נוכחי גבוה יותר ונקודת האיזון קטנה. כמו כן, ראוי לציין, כי בחישובים שעל פיהם נערכה המצגת לדירקטוריון נערך שיפור נוסף - הוקטנו הוצאות הנהלה וכלליות. משרד מבקר המדינה מעיר, כי לא נמצאו מסמכים ולא הומצאו הסברים להעלאת מחיר המכירה של המטוס מ-3.1 מיליון דולר ל-3.3 מיליון דולר ולהורדת שיעור ההיוון מ-8% ל-6% . עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי השינויים בנתונים אפשרו הצגת תוצאות טובות יותר למרות הפחתת תחזית המכירות. ביולי 2008 ,הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה, כי "לתע"א, או למי מעובדיה לא הייתה כל כוונה 'לשפר' את הכדאיות הכלכלית ובוודאי שלא היה כל ניסיון להטעות את הדירקטוריון". 2. עוד עולה מנתוני הלוח, כי הרווח הצפוי (הערך הנוכחי) ממכירת המטוס המיועד לשוק האזרחי, בהנחות השונות של שיעור ההיוון ותחזית המכירות ובהתחשב בחלקה הצפוי של התע"א בבעלות על ATG , שהיה כ-12% בלבד, לא היה גדול. לכן רווח צפוי זה לא היהאמור להוות שיקול חשוב בהחלטה של התע"א להשקיע בחברת ATG . הכדאיות הכלכלית לתע"א בהשקעה ב - ATG הייתה טמונה בקבלת פלטפורמה למטוס האימון הצבאי, בהשקעה נמוכה יחסית. על כן, מה שהיה חשוב לתע"א היה שפיתוח המטוס יסתיים, שהמטוס יקבל רישיון, יצבור שעות טיסה וישמש בסיס איתן לפיתוח הגרסאות של מטוסי האימון הצבאיים. 164 דוח שנתי60א .שיעורי ההיוון ביחס לסיכונים כאמור, מהתשובות של מפעל להב ל"צוות האדום" מ- 13.4.04 עולה, כי שיעורי ההיוון שעל פיהם בדקה התע"א את הכדאיות הכלכלית להשקעה ב- ATG היו8% בלבד. משרד מבקר המדינה מעיר, כי שיעורי היוון אלה, שבהם השתמשה התע"א לבחינת הכדאיות הכלכלית של ההשקעה, לא נתנו ביטוי מספיק לסיכונים הכרוכים בייצור המטוס האזרחי - טכנולוגיים, שיווקיים ואלה הקשורים בגיוס מקורות הון20 ., כמקובל בעסקאות מסוג זה סיכונים אלה הועלו גם על ידי ה"צוות האדום" שמינה מנכ"ל התע"א, והוצגו בפניו. משרד מבקר המדינה מציין, כי לא נמצא הסבר לשימוש במחיר ההון שנבחר - 8% . שימוש במחיר הון גבוה יותר המשקף באופן נכון יותר את הסיכונים, היה מביא לערך נוכחי נמוך יותר. יתרה מזאת, בתחשיבים ששימשו בסיס לדיון המנכ"ל מאפריל 2004 ולבדיקות הכדאיות הכלכלית שעל פיהן אישר דירקטוריון התע"א את ההשקעה, נלקח בחשבון שיעור היוון של 6% .בלבד יצוין, כי ממסמכי התע"א מאוקטובר 2004 עולה, כי גם היועכ"ל למערכת הביטחון שבדקה את הכדאיות הכלכלית של ההשקעה (פירוט ראו בהמשך) הביעה ספקות בדבר הכדאיות הכלכלית, ובכלל זה "האם התשואה להשקעה הנה תשואה נורמלית בהתחשב בסיכונים של ATG .")(סיכוני פיתוח וסיכונים פיננסיים עוד התברר, כי באוגוסט 2006 ,, ועדת סלע שמינה מנכ"ל תע"א, מר יצחק ניסן שבדקה את התכנית העסקית של ה"ג'אבלין" (ראו פירוט בהמשך), חישבה את הערך הנוכחי של אותה ההשקעה לפי שיעור ה יוון של 15% , שהוא על פי הערכתה: "תשואה סבירה הנדרשת על השקעות עתירות סיכון כדוגמת עיסקת .ATG ." משרד מבקר המדינה מעיר, כי גם אם המשקיעים הפוטנציאלים היו מייחסים סבירות גבוהה להנחות התחשיב - עמידה בלוחות הזמנים, עמידה בתחזית עלויות הפיתוח ועמידה ביעדי המכירות - גם במקרה זה לא סביר שהיו מסתפקים בשיעור תשואה להשקעה של 6% עד8% . דהיינו, מלכתחילה הסיכוי לגייס משקיעים לפרויקט היה נמוך. זאת נוכח העובדה, שמשקיעים פיננסיים בחברות הזנק מצפים לשיעור תשואה גבוה מזה. משרד מבקר המדינה חישב את הכדאיות הכלכלית להשקעה במטוס המיועד לשוק האזרחי בשיעור תשואה להשקעה של 15% , ומצא, כי היה צפוי הפסד של כ-15 .מיליון דולר, בהנחה כי תחזית המכירות תתממש .__________________ .20 בנושא שיעורי ההיוון, ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 50 א( 1999 ), בפרק על פרויקט "עמוס", עמ' 215-216 . התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 165 .משרד מבקר המדינה מעיר, כי הפסד של כ-15 מיליון דולר מייצור המטוס האזרחי כשלעצמו, לא היה בו כדי לפגוע בכדאיות הכלכלית של התכנית כולה לתע"א במיוחד שחלקה בהפסד היה כ -12% בלבד. אולם, אומדן זה הגביר את החשש פן הדבר ירתיע משקיעים פיננסיים, כאלה שעיקר עניינם הוא בתשואה על השקעתם. כמו כן, כאשר התכנית העסקית של המטוס האזרחי מגיעה לאיזון, או לרווח זעום בשיעור היוון נמוך, ולהפסד בשיעור היוון של 15%, פוחתים סיכויי מימון התכנית על ידי משקיעים פיננסיים. שיקול זה, לא הועלה בדיוני הדירקטוריון בבואו להעריך את כדאיות התכנית וסיכוניה. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי הנהלת התע"א לא הציגה לדירקטוריון ביוני 2004 , בבואו לאשר את העיסקה, את העובדה ששיעור ההיוון שעל בסיסו נערכו החישובים נמוך ביחס לסיכונים של העיסקה. כך יוצא שהדירקטורים אישרו את העיסקה ללא שבחנו סוגיה מהותית זו. התע"א הודיעה למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 , כי "לאור החריגות בלו"ז ובעלויות שנחזו בשנת 2006 לעומת התכנית ב- 2004 , סביר היה להניח כי רמת הסיכון עלתה ולכן שיעור התשואה הנדרש עלה אף הוא". משרד מבקר המדינה מציין, כי תוספת מידע על התקדמות התכנית אינה מגדילה את הסיכון. עוד מציין משרד מבקר המדינה, כי גם בדיקה מאוחרת יותר של "ועדת סלע" שמינה מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, לא התייחסה לחריגות העבר אלא ל"השקעות עתירות סיכון כדוגמת עיסקת .ATG .)" (ראו פירוט בהמשך מטוסי האימון הצבאיים מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים תיאר בפני דירקטוריון התע"א ביוני 2004 את עקרונות שיתוף הפעולה עם ATG ,ואת חלוקת האחריות בתחומי השיווק והמכירות הקניין הרוחני, הפיתוח, הייצור וההרכבה הסופית. ה תע"א תשקיע באמצעות חברת-הבת 10 מיליון דולר, ולתע"א תינתן אופציה למימוש עד לדצמבר 2009 ( לשימוש בידע של הדגמים הראשונים של המטוס MK-10 ו- MK-20 ( ) לצורך פיתוח הדגם המתקדם MK-30 "). עוד ציין, כי "התע"א מאמינה על פי בדיקות שנעשו, שניתן יהיה לייצר ולמכור מטוסי אי מון לשימושים צבאיים במחירים שינועו בין 5.5 ל-6.5 .מיליון דולר למטוס כמו כן הציג מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים את עיקרי התכנית העסקית של התע"א לפיתוח, ייצור ושיווק של דגם ה- MK-30 : הרווח המהוון של התכנית לאחר10 שנים יסתכם בכ -102 מיליון דולר, ונקודת האיזון תושג בשנת הייצור הרביעית לאחר ייצור של 79 מטוסים. יצוין, כי בהסכם שיתוף הפעולה בין התע"א לבין ATG שנחתם ביוני 2004 נקבע, כי הרווחים ממכירות ה- MK-30 יחולקו שווה בשווה בין התע"א לבין ATG. 166 דוח שנתי60א .משרד מבקר המדינה חישב את הרווח המהוון של התע"א מהתכנית לפיתוח מטוסי האימון הצבאיים על פי אותם נתונים לפי שיעור היוון של 15% לעומת6% . בבדיקה נמצא, כי הרווח המהוון עומד על כ-37 מיליון דולר, לעומת 102 מיליון דולר כפי שחישבה התע"א, וחלקה של התע"א היה צפוי להיות כ-18 .מיליון דולר תחזית המכירות של מטוסי האימון הצבאיים כאמור, בינואר 2004 , טרם כניסת התע"א להשקעה, הוצגה למנכ"ל התע"א בדיקת הנאותות לחברת ATG ופרויקט ה"ג'אבלין". בבדיקת הנאותות צוין כי היא מסתמכת על תחזית המכירות לשוק הצבאי המבוססת על חקר שוק שביצעה .ATG , ולפיה יימכרו900 .מטוסים לעשור יצוין, כי במרס 2004 פנה עובד ממפעל להב לסגן מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, וציין לגבי תחזית המכירות, כי ממטוס האימון הנמכר ביותר בעולם נמכרו 772 יחידות ב-40 שנות פעילות, וכי גודל השוק העולמי בעשור של מטוסי האימון הוא בין 545 ל-914 מטוסים. נוכח זאת, ציין העובד כי לא סביר ש- ATG תמכור 700 מטוסיםבעשור, אפילו בתרחיש האופטימי ביותר. לדעתו, תחזית מכירות של כ-330 ."מטוסי אימון בעשור היא סבירה "ואפילו מפחידה אותי באופטימיות שלה יצוין, כי הנתונים שהציג העובד לגבי מכירות העבר לאותה תקופה זהים לנתונים של מפעל להב ממאי 2003 . משרד מבקר המדינה מעיר, כי נתח השוק הצפוי לתע"א לפי ניתוח תחזית העבר היה צפוי להיות לפחות כשליש מכלל השוק, ולהביא להקטנת חלקם של המתחרים בשוק. דבר, שעלול היה לגרום להחרפת התחרות בשוק, להורדת מחירים ולצמצום נתח השוק הצפוי לתע"א. זאת נוכח העובדה, שהמתחרים פעילים בשוק זמן רב ולחלקם יש עוצמ ה מדינית וכלכלית. תועלות עקיפות לתע"א יצוין, כי לתע"א היו צפויות תועלות עקיפות מתכנית "סביבת האימון וההדרכה", כגון הגדלת התעסוקה בתע"א. מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים הציג לדירקטוריון התע"א ביוני 2004 במצגת, כי לתע"א צפוי גידול במכירות של כ-8.7 מיליון דולר גם כקבלן משנה של ATG לפיתוח המטוס המיועד לשוק האזרחי. יודגש, כי אף על פי שהוצג לדירקטוריון, כי התע"א תשמש כקבלן משנה של ATG , בדצמבר 2004 , כחצי שנה לאחר מכן, לא אישר מנכ"ל התע"א להיכנס לעבודות פיתוח או ייצור במטוס המיועד לשוק האזרחי (ראו פירוט בהמשך). עוד הוצג לדירקטוריון התע"א ביוני 2004 , כי צפויה הגדלת התעסוקה בתע"א בכ -300 עובדים במשך כ -10 .שנים התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 167 .תהליכי הבדיקה לקראת ההחלטה להשקיע בתחום מטוסי האימון במהלך התקופה שקדמה לדיון בדירקטוריון, בין דצמבר 2003 לאפריל 2004 , הפעילה התע"א מספר צוותים לבחינת ההשקעה ב - ATG . הבדיקות עסקו בהיבטים הטכנולוגיים, הניהוליים והפיננסיים. להלן הפרטים: 1. כאמור, בדצמבר 2003 טרם כניסת התע"א להשקעה, הנחה מנכ"ל תע"א דאז, מר מ' קרת, לבצע בדיקת נאותות לחברת ATG ופרויקט ה"ג'אבלין". מטרת הבדיקה הייתה איסוף מידע וניתוח של חברת ATG , פרויקט ה"ג'אבלין" ובמיוחד השוק העתידי שלו. את הבדיקה ערך צוות של עובדי התע"א בראשות מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, מר מ' שמול, בינואר 2004 ותוצאותיה הוצגו למנכ"ל התע"א באפריל 2004. 2. באמצע מרס 2004 מינה המנכ"ל תע"א דאז "צוות אדום" לפרויקט מטוס אימון צבאי מתקדם בראשות מר עוזי רוזן, סמנכ"ל למו"פ ופיתוח עסקי, להערכת היקף השוק הצבאי והאזרחי, לבחינת עלויות הפיתוח הצפויות ועלויות הייצור הסדרתי, תכנית עסקית למטוס האזרחי והצבאי, שיתוף פעולה עם חברת ATG ואיתור סיכונים. בסוף אפריל 2004 הציג ה"צוות האדום" למנכ"ל התע"א את הפרויקט. מהאמור לעיל עולה, כי מטרת הבדיקות הייתה לבסס את הנתונים אשר הוצגו בפני הדירקטוריון לקראת החלטת ההשקעה בתכנית וכן להצביע על סיכונים אפשריים. הבדיקות היו אמורות לבחון מספר היבטים: (א) תחום טכנולוגי : התע"א הייתה אמורה לבחון האם המטוס האזרחי של ATG יספק את הפלטפורמה אשר תענה על צורכי מטוסי האימון הצבאיים, או לחלופין האם ההתאמות אשר תידרשנה לא תפגענה בלוחות הזמנים ובאומדני העלות של הגרסאות הצבאיות של המטוס. בדיקת הנאותות מינואר 2004 .בחנה, בין היתר, את התחום הטכנולוגי של המטוס בהמלצות הבדיקה צוין, כי יש פעילויות שיש לבצע במהלך החודש הקרוב, ובכללן ביסוס הערכות העלות להשקעה הנדרשת למעבר מהתצורה האזרחית לתצורה הצבאית. ה"צוות האדום" הציג למנכ"ל התע"א באפריל 2004 במצגת את ההבדלים בין תצורת המטוס הבסיסי למטוס המתקדם, שהם במנועים, בגודלם ובמשקלם. עם זאת נכתב שם, כי "הערכת אצבע" מצביעה על כך שעלויות הפיתוח שהוקצו לפיתוח הדגם המתקדם MK-30 על בסיס הדגמים הבסיסיים MK-10/20 הן סבירות. במצגת צוין, כי הצוות התייחס לנושא ההיערכות לייצור סדרתי "באופן שטחי למדי", וזאת בשל היעדר חומר ממשי בנושא, ובשל רמת הסיכון הנמוכה יחסית שהצוות מייחס לכך בפרויקט. משרד מבקר המדינה מעיר, כי טרם כניסתה להשקעה בפרויקט הנהלת התע"א לא בחנה ביסודיות מהן סך העלויות הדרושות לפיתוח ולייצור סדרתי של הדגם המתקדם של מטוס האימון, שהתבסס על פיתוח הדגם האזרחי, והסתפקה ב"הערכת אצבע". זאת ועוד, בדיקות שנעשו בתע"א בסוף שנת 2006 העלו, כי יידרשו שינויים משמעותיים בהתאמת הפלטפורמה האזרחית לצורכי מטוסי האימון הצבאיים, ולאלה תידרש 168 דוח שנתי60א .השקעה כספית, והם יגרמו לדחייה נוספת בלוחות הזמנים להשלמת התכנית (ראו פירוט בהמשך). (ב) עמידת A T G ביעדי לוחות הזמנים ועלויות הפיתוח האזר חי: בדצמבר 2003 ביקש מנכ"ל התע"א ממנהל חטיבת כלי טיס צבאיים ומהסמנכ"ל לכספים לבצע בדיקת נאותות ל - ATG ו"לבקש נתונים לגבי עלות התפעול של המטוס האזרחי ומזה לגזור לגבי העלויות במטוס הצבאי". בבדיקת הנאותות מינואר 2004 צוין לגבי העלויות, כי ATG הציגו את עלות הפיתוח "ברמת על" של כ-152 מיליון דולר21 , שכללה, בין היתר, את הוצאות השיווק והתשתיות לקו ייצור, וכי בהמשך נעשתה בדיקה מקיפה יותר על ידי אנשי הכספים של התע"א. עוד צוין שם, כי קיים גורם סיכון גבוה לתכנית, שבגינו יש להוסיף ללוחות הזמנים של התכנית 12 חודשים עבור טיפול בתקלות ובבעיות שתתעוררנה, ובגין תוספת זו יש להוסיף עלות מתאימה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי מודל העלות של ATG , שבחנו אנשי הכספים של התע"א "בחינה ראשונית", התבסס על לוח זמנים של 39 חודשים עד לרישוי המטוס (קרי עד מרס 2007 ), אף שבבדיקת הנאותות צוין, כי קיים גורם סיכון גבוה לתכנית, שבגינו יש להוסיף 12 חודשים לתכנית עבור טיפול בתקלות ובבעיות שתתעוררנה, כך שמשך התכנית עד לרישוי יהיה כ-50 חודשים עד לפברואר 2008 ו"לזה כמובן תתווסף עלות מתאימה לפיתוח"; וכי עמידה בלוח הזמנים ובתקציב הפרויקט כפי שהוגדר והוצג על ידי ATG - 39 חודשים מתחילת הפיתוח ועד לסיום הרישוי - "אינה ריאלית". זאת ועוד, מודל עלות הפיתוח של ATG שבחנו אנשי הכספים התבסס על לוח זמנים SUCCES ORIENTED (מוכוון הצלחה) של 39 חודשים עד לרישוי המטוס, ולא כלל את כל העלויות (כמפורט להלן). עוד מעיר משרד מבקר המד ינה, כי הנהלת התע"א הציגה לדירקטוריון ביוני 2004 , כי בכוונת ATG להשיג רישיון עבור המטוס במרס 2007 , דבר שאינו מתיישב עם בדיקת הנאותות מינואר 2004 , שבה עלה כאמור כי לוח זמנים זה אינו ריאלי. דהיינו, לדירקטוריון לא הוצג נתון שכולל תוספת עלות בגין הדחייה בלוח זמנים והמשמעויות הנובעות מכך, דבר המקטין את כדאיות ההשקעה. עוד ציינו אנשי הכספים בבדיקת הנאותות, כי מודל עלות הפיתוח מניח, בין היתר, כי ייחתם הסכם עם יצרן מנועים, ובמסגרתו יספוג יצרן המנועים את עלויות הפיתוח; וכי המודל אינו כולל את כל הניסויים הקרקעיים הנדר שים לרישוי, ואת כפל הכלים להאצת קצב הייצור וההרכבה. משרד מבקר המדינה מציין, כי בבדיקת הנאותות נכתב, "שאין השתתפות של ספק המנוע בעלות הפיתוח", דבר העשוי ללמד גם על .__________________ .21 כולל פיתוח ורישוי MK-10 - 95 מיליון דולר, הוצאות שיווק6.5 מיליון דולר, תשתיות לקו ייצור 15 מיליון דולר, תשתיות לשירות לקוחות12 מיליון דולר והון חוזר לייצור סדרתי 24 .מיליון דולר התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 169 . מידת האמון שיצרן המנועים ייחס להצלחת התכנית, שהרי אם מדובר על מכירות צפויות של מאות רבות של מ נועים, היה יצרן המנועים עשוי להסכים. (ג) צורכי המימון להשלמת פיתוח המטוס המיועד לשוק האזרחי: כאמור, ההשקעה של התע"א ב - ATG הייתה מבוססת על השלמת הפיתוח של המטוס המיועד לשוק האזרחי. דבר שחייב גיוס משקיעים פיננסיים. על פי מסמכי התע"א, ATG הייתה אמורה לגייס כ-120 מיליון דולר, כדי להשלים את פיתוח המטוס המיועד לשוק האזרחי. בהתאם לכך, התע"א הייתה אמורה לבחון, בין היתר, כיצד מתכננת ATG .לגייס משקיעים פיננסיים להשלמת הפיתוח במרס 2004 ,הנחה מנכ"ל התע"א את סגן הסמנכ"ל לכספים דאז, מר מנשה שגיב לבדוק בבנק להשקעות אם "מב נה העיסקה אכן אטרקטיבי למשקיעים". כמו כן, הנחה מנכ"ל התע"א את מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, מר שמול, ואת הסמנכ"ל לכספים דאז, ד"ר קנובל, בין היתר, לבדוק בחברות להשקעה כיצד יגויסו הכספים. בדיון שהתקיים בראשות מנכ"ל התע"א במאי 2004 ציין סגן הסמנכ"ל לכספים דאז, כי הוא נפגש עם בתי השקעות בנושא ATG ,, וכי מדובר בשוק ייחודי ובנישה זו של השוק מכירה של 30 .מטוסים לשנה היא הנחה סבירה ביוני 2004 הציג מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, מר מ' שמול, לוועדת הכספים של דירקטוריון התע"א את ההשקעה ב - ATG וציין, כי ATG תזדקק למקור ות כספיים של כ-120 מיליון דולר לפיתוח ולייצור של המטוס, ובכוונתה להשיג רישיון ממינהל התעופה האזרחית האמריקנית (22FAA ) למטוס המיועד לשוק האזרחי במרס 2007 . מר שמול גם הציג לוועדת הכספים של הדירקטוריון ולדירקטוריון את התכנית של .ATG :לגיוס הכספים כדלקמן 13 מיליון דולר גויסו, 3 מיליון דולר יגויסו לקראת כניסתה של התע"א, 8 ,מיליון דולר תממן התע"א 30 מיליון דולר תגייס ATG ,לאחר כניסת התע"א40 מיליון דולר תגייס ATG לאחר טיסת המדגים ו-20 מיליון דולר תגייס ATG .בהלוואות בנקאיות ותשתיות בדיון האמור שאלה דירקטורית, הגב ' בן ארי, לגבי היכולת הפיננסית של ATG לגייס משקיעים. סגן הסמנכ"ל לכספים של התע"א דאז, מר מ' שגיב, השיב לה, כי בתי ההשקעות סבורים שהתחום העסקי המדובר הוא נישה ייחודית, והמלצתם לגבי ההשקעה בחברה היא חיובית. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הבדיקות שערכה התע"א לגבי היכולת הפיננסית של ATG לגייס משקיעים פיננסיים לתכנית, התבססו על שיחה עם נציגי בנק השקעות. זאת ועוד, העובדה שבתי ההשקעות ציינו בפני סגן הסמנכ"ל לכספים של התע"א, כי מדובר בנישה ייחודית, הייתה אמורה לגרום לכך שהתע"א תתייחס לתחזית המכירות במשנה זהירות, היות שהמשמעות במקרה של נישה ייחודית היא שאי אפשר להסתמך על תחזית המכירות לתחום מטוסי הסילון הקלים, שיש להם גם שימושים אחרים - הטסת מנהלים או משפחות (בניגוד למטוס ה"ג'אבלין" שיש בו רק שני מקומות). .__________________ .22 Federal Aviation Administration . 170 דוח שנתי60א .סיכונים להצלחת התכנית והטיפול בהם ה"צוות האדום" הציג למנכ"ל התע"א באפריל 2004 ולדירקטוריון ביוני 2004 , כי הפרויקט כלל מספר סיכונים ובהם סיכונים טכנולוגיים, פיננסיים ושיווקיים. הצוות העריך את ההסתברות להתממשות כל סיכון שזוהה, את ההשפעה שתהיה לסיכון שיתממש על השגת היעד ומטרות התכנית ואת הפעולות להורדת הסיכון (ראו פירוט בהמשך). משרד מבקר המדינה מעיר, כי לא ניתן ביטוי כספי למשמעות הסיכונים, ולא ברור מהפעולות שהציג ה"צוות האדום" להפחתת הסיכונים, אם אמנם היה בהן כדי להפחית משמעותית את הנזק האפשרי. להלן פירוט: גיוס המימון לפרויקט בבדיקת הנאותות שערכה חטיבת כלי טיס צבאיים בינואר 2004 צוין בסיכום הפרק הכלכלי, כי "תכנית גיוס ההון של ATG עדיין לא מגובשת וקיים סיכון לביצוע הפרויקט בשל הקושי לגייס מקורות מימון". עוד צוין, כי ל- ATG ,"אין "עוגן פיננסי אולם יש לה הזמנות של 40 מטוסים, שאינן התחייבות חוזית אלא אופציות המאפשרות לקונים לבטלן לאלתר בכל שלב. בדיון שנערך באפריל 2004 עם מנכ"ל התע"א העלה ה"צוות האדום" גורם סיכון זה וציין, כי אי-גיוס כספים על ידי ATG .עלול לגרום להפסקת הפיתוח או לדחייתו הפעולה שדרש ה"צוות האדום" להורדת הסיכון הייתה שאם ATG תפסיק את תכנית הפיתוח, כל הידע של ה"ג'אבלי ן" יועבר לרשות התע"א ותהיה לה זכות בלעדית להשתמש בו לשימושים צבאיים. משרד מבקר המדינה מציין, כי גיוס הכספים על ידי ATG היה תנאי לקידום הפיתוח ולהצלחת התכנית. לכן, בהצעתו של ה"צוות האדום" בראשותו של הסמנכ"ל למו"פ ולפיתוח עסקי דאז, מר ע' רוזן, להורדת הסיכון של אי-גיוס הכספים על ידי העברת הידע לבעלות התע"א, לא היה כדי להפחית משמעותית את הסיכון של העיסקה, בהתחשב בעובדה שללא גיוס הכספים והשלמת הפיתוח, ערך הידע שיועבר לתע"א יפחת מאוד. זאת, כיוון שגודל הנזק מהתממשות סיכון זה תלוי בשלב שבו תיעצר תכנית הפיתוח ובשיעור הקניין הרוחני שיצטבר עד לאותו מועד וכן מהפגיעה האפשרית בלוחות הזמנים של פיתוח מטוס האימון הצבאי. כמו כן התע"א לא בחנה את משמעות החריגה בלוחות הזמנים של התכנית. לבחינה זו חשיבות, נוכח העובדה שאיחור מהותי בלוחות הזמנים הקטין את האפשרויות לסיים בזמן את הפיתוח והרישוי של מטוס האימון. הערכת תחזית השוק התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 171 . גורם סיכון נוסף שהציג ה"צוות האדום" למנכ"ל התע"א ולדירקטוריון התע"א היה "שוק נמוך משמעותית מזה המוערך על ידי ATG וירידה במחיר המטוס", אשר עלולים לגרום להפסקת הפעילות של ATG . הפעולה להורדת הסיכון שהציג ה"צוות האדום" הייתה להבטיח שכל הידע של הג'אבלין" יועבר לרשות התע"א, ותהיה לה זכות בלעדית להשתמש בו לשימושים צבאיים, אם תכנית הפיתוח תופסק על ידי .ATG . משרד מבקר המדינה מעיר, כי התממשות סיכון זה עלולה להוות איום על עצם קיום התכנית ולא רק על השינוי ברווחיות, כיוון ש תחזית המכירות מהווה אבן היסוד והבסיס לאישור השקעה כלשהי. כמו כן, כאמור, גודל הנזק תלוי בשלב שבו תיעצר תכנית הפיתוח ובשיעור הקניין הרוחני שיצטבר עד לאותו מועד וכן מהפגיעה האפשרית בלוחות הזמנים של פיתוח מטוס האימון הצבאי, כמפורט לעיל. יכולת הפיתוח ובשלות הת צורה של המטוס המיועד לשוק האזרחי הסיכון הטכנולוגי שהציג ה"צוות האדום" היה העדר ניסיון של ATG ,באינטגרציה שעלול היה להוביל לעיכובים או לכישלון הפיתוח, וכן היעדר בסיס מספק של אנליזות וניסויים, אשר עלול להוביל "להסתבכויות" בפיתוח. הפעולות להורדת הסיכון שהציג הצוות היו, בין היתר, הכללת אופיין במסמכי ההתקשרות, דרישה מ- .ATG לביצוע הגדרה של MK-10 , ביחד עם אנשי התע"א, שבמסגרתה תתבצע גם הגדרה ראשונית של MK-30 , והכללת דרישה להעברת כל הידע בלעדית לתע"א במקרה של עצירת הפיתוח. משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח מומחיותה של ה תע"א בתחום המטוסים, ראוי היה שהתע"א הייתה מגדירה במפורט את דרישות המעבר בין תצורת המטוס הבסיסי למתקדם, ולא הייתה מסתפקת בהגדרה ראשונית וכן בוחנת את מלוא העלויות הכרוכות בכך. פעולה זו הייתה נחוצה בגלל החשיבות הרבה של עמידה בלוחות הזמנים של התכנית לאימוץ המט וס על ידי חיל האוויר הישראלי ולסיכוי השיווק לחילות אוויר זרים, המהווים לקוחות פוטנציאליים. משרד מבקר המדינה מציין, כי הנהלת התע"א והדירקטוריון ייחסו לתכנית יתרונות גדולים, אולם הנהלת התע"א לא בדקה ביסודיות מספקת את ההשלכות ממימוש אפשרי של סיכוני התכנית, במיוחד כאלה שיגרמו להפסקת הפיתוח על ידי ATG . גם לא נבחנו ביסודיות האמצעים שהוצגו להפחתת הנזק ממימוש אותם סיכונים, ולא ניתן ביטוי כספי למשמעות הסיכונים. משרד מבקר המדינה העלה ליקויים בתהליך הבדיקות שערכו חטיבת כלי טיס צבאיים ואנשי ארגון הכספים של התע"א, אשר שימשו בסיס לקבלת ההחלטות להשקיע ב - ATG : היעדר בחינה יסודית של עלויות הפיתוח והייצור הסדרתי של הדגם המתקדם של מטוס האימון; היעדר בחינת יסודית ועצמאית של פוטנציאל השוק האזרחי, במיוחד נוכח העובדה שמדובר בשוק ייחודי; בדיקת הכדאיות הכלכלית של התכנית על פי 172 דוח שנתי60א .שיעור תשואה נמוך, שלא סביר שמשקיעים פיננסיים יסתפקו בו, דבר שהיה צריך להעלות ספק ביחס לגיוס הון ממשקיעים אלה; והיעדר בחינת מלוא המשמעות של החריגה בלוחות זמנים, כאשר חריגה מהותית עלולה הייתה לסכן את אימוץ המטוס על ידי חיל האוויר הישראלי ועל ידי כך לסכן את עצם התכנית ואת כדאיותה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הנתונים שהציג מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים, מר מ' שמול, לדירקטוריון, שבהם נותחו, בין היתר, הסיכונים של הפרויקט והאמצעים להפחתתם, היו מוטים להצגת הפרויקט ככדאי כלכלית. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי על בסיס נתונים אל ה אישרו הדירקטורים את ההתקשרות בעיסקה, שהביאה בסופו של דבר להפסדים ניכרים. .אישור דירקטוריון התע"א להשקיע ב- ATG . ביוני 2004 החליטה ועדת הכספים של דירקטוריון התע"א להמליץ בפני הדירקטוריון על אישור ההשקעה בהון המניות של ATG באמצעות חברת -הבת בהיקף כספי של 8 מיליון דולר בתמורה להון מניות; והשקעה נוספת של 2 מיליון דולר בתמורה למניות, מותנית בקבלת תשלום שלא יפחת מ -10 מיליון דולר מלקוח למטוס מדגם MK-20 .שהוא מטוס האימון הצבאי הבסיסי באותו מועד החליט דירקטוריון התע"א לאשר את ההשקעה ב - ATG , בכפוף לקבלת האישורים המתאימים ועל פי אבני הדרך המפורטות: השקעה בסך 8 מיליון דולר בתמורה להון מניות - 6.25 מיליון דולר ישולמו בעת חתימת ההסכם ו-1.75 מיליון דולר ישולמו עם טיסת המדגים. השקעה נוספת של התע"א ב- ATG בסך2 מיליון דולר מותנית בקבלת תשלום שלא יפחת מ-10 מיליון דולר מלקוח למטוס מדגם MK-20. חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), קובע, בין היתר, כי רכישת מניות בחברה קיימת טעונה אישור ממשלה לפי סעיף 11()(א9 ), וכי אישור הממשלה יתקבל על פי הצעת השרים שהוגשה לממשלה עם חוות דעת רשות החברות. משרד מבקר המדינה ה עלה, כי התע"א השקיעה ביוני 2004 סכום של 6.25 מיליון דולר בחברת ATG , על ידי מתן הלוואה המירה למניות של חברת ATG . השקעה זו נעשתה בטרם קבלת אישור הממשלה שניתן, רק כשנה לאחר מכן23 , במאי 2005 (פירוט בהמשך). במסלול מימון זה לא קוימו דרישות החוק לקבלת אישור הממשלה בטרם ביצוע ההשקעה. לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות שבהן, כעולה מהחלטת הדירקטוריון מיום 2.6.04 , מטרת ההשקעה הייתה רכישת מניות בחברת .ATG , מן הראוי היה שהתע"א תבקש אישור של הממשלה לעיסקה בטרם .__________________ .23 החלטת הממשלה מספר 3721 מ- 24.5.05. התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 173 . ביצוע ההשקעה, כנדרש לפי חוק החברות הממשלתיות, גם כאשר רכישה זו נעשית בעקיפין, באמצעות הלוואה המירה למניות. בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיולי 2008 מסרה רשות החברות, כי לדעתה "קיימים מקרים בהם ראוי לבחון האם פעולות כלכליות שקדמו לרכישת המניות הינן אכן 'עסקאות אמיתיות' ולא מדובר בהסדרים מלאכותיים אשר משמעותם האמיתית היא רכישת מניות", וכי היא בוחנת הסדרה של הסוגיה. לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החברות לקדם את הסדרת הסוגיה, באופן שאישור הממשלה להשקעה בנכסים המירים למניות יידרש בטרם ביצוע ההשקעה, ולא רק במועד שבו מתקבלת ההחלטה אם לממש את אופציית ההמרה. זאת, כדי לאפשר לממשלה להידרש לעניין ולהחליט בו בשלב שבו טרם הושקעו כספי ציבור בעיסקה. .אישור הממשלה לתע"א להשקיע בחברת ATG .אישור ההשקעה במשרד הביטחון בתחילת יולי 2004 הגישה סגנית היועץ המשפטי של התע"א ליועמ"ש למערכת הביטחון נוסח מוצע להצעת החלטת ממשלה לאשר את רכישת המניות של חברת .ATG על ידי התע"א. זאת, לאחר החלטת דירקטוריון התע"א מתחילת יוני 2004 כאמור, לרכוש מניות בחברת ATG תמורת סכום של עד10 מיליון דולר. בסוף יולי 2004 ביקשה היועמ"ש למערכת הביטחון את התייחסותם של אגפי משהב"ט לבקשת התע"א. אשר לבחינת הכדאיות הכלכלית, באוקטובר 2004 הוציא כלכלן בכיר ליועצת הכלכלית למערכת הביטחון (להלן - היועצת הכלכלית) מסמך פנימי שמטרתו הייתה לסקור את העיסקה המוצעת ואת פוטנציאל השוק של המוצר ולהמליץ על המשך הטיפול. במסמך צוין, כי בהנחת עבודה אופטימית של מכירת 700 מטוסים המיועדים לשוק האזרחי על ידי ATG , ובהנחה שלא יהיו חריגות תקציביות בפיתוח, חלקה של התע"א ברווח יהיה 12 מיליון דולר. כלומר הרווח בקיזוז עלות ההשקעה יהיה 0-2 מיליון דולר על פני13 שנה. לכן, מאחר שצריכות להתממש מספר הנחות על מנת שהתע"א תוכל לממש רווח זה (שלא תהיה חריגה בעלויות הפיתוח וחלו קה מלאה של הרווחים), בשקלול הכולל אין כדאיות כלכלית בעצם העיסקה עם ATG . עוד ציין הכלכלן הבכיר באותו המסמך, כי הכדאיות הכלכלית בעיסקה טמונה, אם בכלל, בפיתוח, בייצור ובמכירת הדגם הצבאי בלבד. אולם, קיימים מספר קשיים במימוש ובפיתוח הדגם הצבאי: א. סיכוני לו"ז ותקציב - קיים ספק ביכולתה של .ATG לייצר את הדגם הצבאי של המטוס בזמן ובעלות, כיוון שלחברת ATG אין כלל ניסיון בפיתוח וברישוי מטוסים. הגב הפיננסי של החברה אינו יכול לספוג עלויות פיתוח חריגות, וקיים ספק ביכולת החברה לגייס הון בסדר גודל של 100 מיליון 174 דוח שנתי60א .דולר; ב. השקעה בסדר גודל של 32.5 מיליון דולר היא נטל כבד על תקציב המו"פ של התע"א אשר ימנע השקעות אחרות; ג. הנחת התע"א לגבי החלפת מטוסי אימון מתקדם ("עיט") לחיל האוויר הישראלי אינה מבוססת, מאחר שאין בחיל האוויר החלטה על החלפת המטוסים הקיימים, והנושא אינו מופיע בתכנית הרב-שנתית הקרובה. לסיכום ציין הכלכלן הבכיר, בין היתר, כי בהתחשב בגודל ההשקעה הנדרשת ובספקות לגבי מימוש התחזית השיווקית, השקעה בסדר גודל כזה אינה מומלצת. לקראת פגישת עבודה שערך מנכ"ל משהב"ט דאז, מר עמוס ירון, עם היועצת הכלכלית ב - 19.10.04, העבירה לו ה יועצת את עיקרי הדברים ובכלל זה את מסקנתה, כי אין כדאיות נראית לעין להשקעה ב- ATG ושקיים סיכון מעבר לסביר במימוש התחזית העסקית עבור המטוס. בפגישת העבודה סוכם שהתע"א תציג את הנושא למנכ"ל משהב"ט בטרם תגובש החלטה סופית. למחרת הפגישה הודיעה היועצת הכלכלית למערכת הביטחון ללשכה המשפטית של מערכת הביטחון בנושא רכישת בעלות חלקית בחברת ATG על ידי התע"א, כי לאחר שהנושא הוצג על ידי התע"א, ולאחר שהתייעצו עם הגורמים המבצעיים בחיל האוויר, עלו ספקות בנוגע לכדאיות הכלכלית של העיסקה. בדצמבר 2004 העבירה היועצת הכלכלית למערכת ה ביטחון למנכ"ל משהב"ט דאז, לקראת מפגשו עם התע"א, את עיקרי הניתוח הכלכלי שלה לבחינת רכישת בעלות חלקית של תע"א ב - ATG , ולפיהם אין כדאיות כלכלית לעיסקה. בינואר 2005 קיים מנכ"ל משהב"ט דיון בנושא, שבו נכח גם מנכ"ל התע"א, ובו הציגה היועצת הכלכלית את חוות דעתה בדגש על הספק הקיים בנוגע לכדאיות הכלכלית להשקעה ב- ATG . מנכ"ל משהב"ט דאז, מר ע' ירון, תמך בבקשת התע"א להשקעה ב - ATG , "וזאת מתוך הראיה של כניסה לסביבה אימונית והפוטנציאל הרחב הקיים במהלך זה, הדורש חשיפה של 10 מיליון דולר בלבד", והוסיף, כי כל השקעה נוספת מעבר ל-10 ,מיליון דולר שיושקעו בשלב הראשון, תובא לאישור נוסף של משהב"ט. זאת ועוד מנכ"ל משהב"ט דאז ביקש שעמדה זו תוצג לרשות החברות הממשלתיות. באמצע מאי 2005 אישר שר הביטחון דאז, מר שאול מופז, את הצעת ההחלטה, וביקש להניח אותה על שולחן ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה בהקדם האפשרי. יצוין, כי המסמכים שהוצגו לשר הביטחון דאז, לא כללו את חוות הדעת של היועצת הכלכלית למערכת הביטחון. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה שעמדת הייעוץ הכלכלי של משרד הביטחון בנוגע לכדאיות הכלכלית של העיסקה תוצג על ידי מנכ"ל משרד הביטחון, מר ע' ירון, לשר הביטחון ולרשות החברות. בדיקת כדאיות ההשקעה על ידי רשות החברות משרד מבקר המדינה העלה, כי המסמכים שהובאו לידיעת רשות החברות הממשלתיות לצורך עריכת הבדיקה, כללו, בין היתר, אישור של העיסקה על ידי משרד הביטחון, אך לא כללו את חוות הדעת של היועצת הכלכלית ש ל משרד הביטחון. התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 175 . בתשובתה מיולי 2008 ,למשרד מבקר המדינה מסרה רשות החברות הממשלתיות כי לדעתה "אין מקום שכאשר משרד ממשלתי קובע את עמדתו, רשות החברות תידרש לעמדת פקידים אחרים במשרד". לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שרשות החברות תשקול קביעת נהלים וכללים מחייבים, שעל פי הם, חומר המוגש לה כדי שהיא תיתן חוות דעת שתוגש לממשלה, יכיל, בין היתר, גם את חוות הדעת הנוגדות, ואת חוות הדעת החלוקות שהובעו בכתב או בעל פה על ידי גורם מקצועי בכיר ומשמעותי שעסק בנושא, שיש בהן כדי להשפיע מהותית על העיסקה, ואת הנימוקים המובאים בהן. כמו כן יש לשקול לקבוע בנהלים חובה על מגיש הבקשה לאישור העיסקה, ליתן נימוקים מדוע, על אף הדעות החלוקות שהובעו, הוא ממליץ על אישור העיסקה על ידי הממשלה. מטרת קביעת כללים כאלה היא להביא לכך שרשות החברות תקבל את מלוא המידע הרלוונטי הדרוש לצורך קבלת החלטה מושכלת בגיבוש חוות דעתה על העיסקה המובאת לאישור הממשלה. לדעת משרד מבקר המדינה, אין לקבל את הגישה המצמצמת כאמור של רשות החברות הממשלתיות בהתייחס לתפקידה במתן חוות דעת לממשלה. גישה זו עלולה להביא לכך שחוות הדעת עצמה, ואף החלטת הממשלה, יינתנו שלא על בסיס מכלול המידע החשוב הרלוונטי. כך גם במקרה זה. אילו הייתה רשות החברות הממשלתיות קובעת בנוהל מחייב שעל משהב"ט למסור לה, יחד עם הבקשה לאישור העיסקה, גם את חוות הדעת של היועצת הכלכלית שלו, שהיא הגורם המקצועי הבכיר ביותר במשהב"ט בתחום זה, ואת הנימוקים לכך שהתע"א ומשהב"ט המליצו על אישור העיסקה על אף דעתה החלוקה של היועצת הכלכלית; ואילו הייתה רשות החברות הממשלתיות בוחנת מידע זה, אפשר שהיה בכך כדי לשנות את חוות דעתה ואת החלטת הממשלה. בנוסף לכך העלה משרד מבקר המדינה, כי על אף שהתחשיבים שהוצגו לרשות החברות נעשו בשיעורי היוון נמ וכים במידה ניכרת ביחס לסיכון הכרוך בהשקעה, לא ביקשה רשות החברות מהחברה לערוך תחשיב בשיעור היוון שישקף באופן מדויק יותר את הסיכונים הכרוכים בעיסקה. רשות החברות ערכה בדיקת כדאיות כלכלית להשקעה המוצעת של התע"א ב - .ATG . ביולי 2008 מסרה רשות החברות למשרד מבקר המדינה, כי הבדיקה שהיא עורכת מתמקדת "בבחינת מתחם הסבירות של ההחלטות שהתקבלו על ידי החברה ואופן קבלת ההחלטות, תוך קבלת המידע והמסמכים הרלבנטיים מהחברות, ובחינה, בין היתר, של התאמת ההשקעה למדיניות הממשלה הרלבנטית, מטרות החברה ואופי פעילותה". משרד מבקר המדינה מע יר לרשות החברות, כי בדיקה של מתחם הסבירות, ובכלל זה סבירות החישוב שניתן לה על ידי החברה הממשלתית הייתה צריכה לעורר אצלה סימני שאלה לגבי שיעור ההיוון שבו נערך החישוב, נוכח הפער הגדול בין שיעור היוון זה לבין שיעור היוון שעשוי היה לשקף את הסיכונים הכרוכים בהשקעה. 176 דוח שנתי60א . .החלטת ועדת השרים .במאי 2005 החליטה ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה לאשר את החלטת דירקטוריון התע"א מיוני 2004 לרכוש מניות בחברת ATG באמצעות חברת-הבת של התע"א תמורת סכום של עד 10 ,מיליון דולר שיושקעו בחברה זו בשלבים בהתאם לאבני דרך שנקבעו בין הצדדים, שיהוו עד 15% .מהון המניות של החברה עוד צוין בהחלטת ועדת השרים, כי חשיפת התע"א במישרין או בעקיפין, לרבות באמצעות חברת-הבת, בפיתוח, בייצור ובשיווק של מטוס ה"ג'אבלין" ונגזרותיו, לא תעלה על 50 מיליון דולר (כולל הוצאות שיווק של התע"א). כאשר לעניין זה חשיפה היא, ל רבות השקעה כנגד הקצאת מניות, מתן הלוואות, ערבויות או בכל דרך אחרת שתגרום לתע"א חשיפה, וכי ההשקעה בסך 10 מיליון דולר תמומן בהתאם לאישור דירקטוריון התע"א כדלקמן: 6.25 מיליון דולר במועד חתימת ההסכם עם .ATG ,1.75 מיליון דולר עם טיסת המטוס המדגים והשקעה נוספת בסך 2 מיליון דולר מותנית בקבלת תשלום מלקוח שלא יפחת מ-10 .מיליון דולר בדברי ההסבר להצעה שהכינה רשות החברות צוין, כי שיתוף הפעולה עם ATG יקנה לתע"א יתרונות של פיתוח מטוס אימון מתקדם בהשקעה נמוכה יחסית ופתיחת השוק האמריקני ושווקים של מדינות הרוכשות בכספי סיוע למוצר זה, כאשר לפי הערכת התע"א, פיתוח מטוס אימון מתקדם לבדו היה עולה לה מעבר ל-150 מיליון דולר, בהשוואה להשקעה של 50 מיליון דולר במסגרת שיתוף הפעולה עם החברה. רשות החברות הודיעה למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 , כי היא מגבשת, יחד עם משרד הביטחון והחברות הממשלתיות, החלטה לממשלה בעניין הפרוצדורה הנדרשת לאישור השקעות מסוג זה על ידי החברות הממשלתיות הביטחוניות. דיווח לדירקטוריון התע"א על חוות דעת הייעוץ הכלכלי למערכת הביטחון כדאיות השקעת התע"א ב - ATG נבדקה, כאמור, על ידי היועצת הכלכלית של משרד הביטחון. בישיבה שהתקיימה בתע"א בראשות מנכ"ל התע"א בסוף נובמבר 2004 צוין, כי היועצת הכלכלית של מערכת הביטחון בדקה את הפרויקט והמליצה למנכ"ל משהב"ט שלא לאשר אותו, עקב ממצאים המצביעים לדבריה על אי - כדאיות כלכלית. בסיכום הישיבה ציין מנכ"ל תע"א דאז, כי מדובר בסוגיה עקרונית, המצביעה על התערבות משהב"ט בניהול השוטף של התע"א, וכי בגישה זו נוטל משהב"ט למעשה אחריות על עסקאותיה של התע"א. בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה בסוף ינואר 2005 דיווח מנכ"ל התע"א על עיכובים בנושא עסקת ATG , אשר "כזכור אושרה על ידי הדירקטוריון ב - 2.6.04 ". הוא ציין, כי העיכו בים נבעו פסק זמן ארוך מדי לבדיקת ]ה[מכך שהיועצת הכלכלית של משהב"ט "נטל הנושא". משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן הראוי היה שמנכ"ל התע"א דאז, מר מ' קרת, היה מציג לדירקטוריון בינואר 2005 , כי היועכ"ל למערכת הביטחון הציגה בדיון את חוות דעתה הכלכלית בדגש על הספק הקי ים בנוגע התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 177 . לכדאיות הכלכלית של העיסקה, ואת הנתונים והחישובים שהובילו אותה למסקנה זו. .מתן הלוואות ל- ATG על ידי התע"א .קשיי מימון של ATG להשלמת הפיתוח של מטוס האימון האזרחי 1. כחצי שנה לאחר שדירקטוריון התע"א אישר את ההשקעה בתכנית, בדצמבר 2004 דיווח הסמנכ"ל לכספים דאז, ד"ר א' קנובל, למנכ"ל תע"א דאז לגבי פרויקט ה"ג'אבלין", כי התקבלו מ- ATG בקשות להצעות מחיר בנושאים שונים ולדעתו השתתפות בפיתוח MK-10 עלולה להוות סיכון כספי. זאת כיוון שאם התע"א תשמש כקבלן משנה ו - ATG תיתקל בקשיי מימון, יש חשש שהתע"א תהיה הספק הראשון ש- ATG תפסיק לשלם לו, ולכן החשיפה של התע"א תגדל. מנכ"ל התע"א דאז ציין, כי הרעיון בכניסה לפרויקט הוא שמשקיע אחר יממן את פיתוח MK-10 , למעט ה -8 מיליון דולר שאושרו לכניסה לפרויקט, ולכן יש להתמקד בסיכון ב"פאזה השנייה" של הפרויקט. מנכ"ל התע"א ציין בדיון, כי אינו מאשר לקחת סיכון נוסף וגם אינו מאשר להיכנס לעבודות פיתוח או ייצור ב- MK-10 . 2. כאמור, כבר ביוני 2004 הוצג לדירקטוריון התע"א, כי ATG תזדקק למקורות כספיים חיצוניים של כ-120 מיליון דולר לצורך פיתוח המטוס, ייצורו ושיווקו. במאי 2005 עלתה לדיון בתע"א מצוקת המזומ נים של ATG . כך לדוגמה, בישיבה בראשות מנכ"ל התע"א בתחילת מאי 2005 צוין, כי עקב בעיות מימון, מתכננת ATG להפסיק את הפעילות במדגים עד לגמר הגיוס ומקטינה את ההוצאות השוטפות עד לגיוס הכסף. זאת ועוד, מנכ"ל התע"א ציין בישיבה בראשותו מאמצע מאי 2005 , כי "קיים סיכוןבאופן תפקודה של ATG ובאם לא נשכיל להעמידה על בסיס רחב, נמצא את עצמנו מעורבים עמוק בתכנית ומשקיעים כספים רבים בניגוד לכוונתנו המקורית. לא באנו לתכנית כמשקיע פיננסי, כל הרעיון בכניסה לתכנית היה להשתלב לאחר בשלות שלב א' ולהיכנס בשלב ב' שלה, במינימום סיכונים ולאחר צבירת ידע וביצועים". רק בפברואר 2007 מינה מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן24 , צוות לניהול משא ומתן לגיוס הון עבור ATG . זאת אף על פי שכבר קודם לכן הוצפו בעיות המימון בישיבות ההנהלה ובמפגשים בין התע"א לבין ATG ; יש לציין, כי בישיבה בראשות מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, שהתקיימה בדצמבר 2006 ציין הסמנכ"ל לכספים של התע"א, מר מ ' שגיב, כי "צריך צוות לגיוס משקיעים - לא להשאיר ל- ATG ."ולא כפי שטיפלנו עד כה .__________________ .24 ב- 16.2.06 .התמנה מר י' ניסן למנכ"ל התע"א 178 דוח שנתי60א .אישור השקעה נוספת בסך 2 מיליון דולר ב- ATG התע"א חתמה עם ATG על מספר הסכמים בין השנים 2004 ל- 2007 . בהסכם ההתקשרות של התע" א עם ATG שנחתם ביוני 2004 צוין, כי התע"א תשקיע בחברה 2 מיליון דולר נוספים בתנאי שיהיה צד שלישי שיתחייב להשקיע כ -10 מיליון דולר בפיתוח ה- MK-20 או ה- MK-30. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הסכם ההתקשרות בין התע"א לבין ATG מיוני 2004 לא תאם את החלטת הדירקטוריון שהתק בלה תשעה ימים קודם לכן, שלפיה תשקיע התע"א 2 מיליון דולר נוספים עם קבלת מקדמה מהלקוח בסך10 מיליון דולר ולא בעת התחייבות הלקוח לרכוש את המטוס, התחייבות שניתן היה לבטל במקרים מסוימים (פירוט ראו בהמשך). בישיבת הדירקטוריון של התע"א שהתקיימה בסוף דצמבר 2005 ציין הסמנכ"ל לכספים מר מ' שגיב, כי ביוני 2004 החליט הדירקטוריון על השקעה של8 מיליון דולר ב- ATG .), בגין שתי אבני דרך (חתימה על ההסכם המפורט וטיסת המדגים כמו כן החליט הדירקטוריון כי התע"א תשקיע 2 מיליון דולר נוספים עם קבלת תשלום מלקוח , שלא יפחת מ -10 מיליון ד ולר למטוס מדגם MK-20 ; וכי בדצמבר 2004 התע"א ו - ATG חתמו על מזכר הבנה למכירת שמונה מטוסים בתצורת MK-20 לחברה מסוימת, כאשר המטוסים אמורים להיות מסופקים במהלך שנת 2008 . הסמנכ"ל לכספים ציין לסיכום, כי התע"א מבקשת מהדירקטוריון לשנות את החלטתו מיוני 2004 בדבר השק עת 2 מיליון דולר ב - ATG עם קבלת תשלום מהלקוח, לכך שהשקעת 2 מיליון דולר תהיה כפופה להתחייבות להשקעה בפיתוח דגם MK-20 של ATG בסך של 10 מיליון דולר. הדירקטוריון אישר לשנות את החלטתו מיוני 2004. בדיון בדירקטוריון התע"א מדצמבר 2005 ציין מר ע' רוזן, סמנכ"ל למו"פופיתוח עסקי, כי ה"משקיעים" נלהבים מהגרסה הצבאית של המטוס והם ישקיעו בתכנית עם מכתב התחייבות או בלעדיו. משרד מבקר המדינה מעיר, כי החלטת דירקטוריון התע"א מדצמבר 2005 אינה מתיישבת עם החלטת הממשלה25 ממאי 2005 , ולפיה נדרש לקבל תשלום בסך 10 מיליון דולר כתנאי להשקעת התע"א בסך 2 מיליון דולר נוספים. יתר על כן, לא נמצאו סימוכין לכך שהתע"א פנתה בנושא לרשות החברות ולמשרד הביטחון שיפעלו לשינוי החלטת הממשלה. רשות החברות הודיעה למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 , כי פעולתה של החברה להגדלת השקעתה ב -2 מיליון דולר נוספים, בלא שהתק יים תנאי מתלה שנקבע בהחלטת הממשלה, אינה ידועה לרשות, וכי היא תפעל לבירור העניין מול החברה. .__________________ .25 החלטת ממשלה מספר 3721 מ- 24.5.05. התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 179 . אישור הלוואה בסך10 מיליון דולר ל- ATG בפברואר 2006 דנה ועדת הכספים של הדירקטוריון בבקשה לאשר מימון נוסף ל- .ATG . במזכר שהועבר לחברי ועדת הכספים של הדירקטוריון יום קודם לדיון צוין, כי ATG נמצאת במהלך של השלמת התקשרות עם בנק השקעות א' לשם ביצוע הנפקה פרטית שבאמצעותה יגויסו כ-125 ,מיליון דולר במהלך השנתיים הבאות וכי הסכום שיגויס אמור לממן את פיתוח המטוס האזרחי MK-10 ומטוס האימון הבסיסי MK-20 . ATG פנתה לתע"א בבקשה להעמיד לה "רשת ביטחון" באמצעות קו אשראי של 10-15 מיליון דולר, לשם הבטחת הצלחתה של ההנפקה הפרטית בתנאים משופרים. עוד צוין במזכר כי בקופתה של ATG כ-5 מיליון דולר, והיא מתעתדת לגייס כ-15 מיליון דולר נוספים בחודשים הקרובים כמקדמות מלקוחות או באמצעות הנפקה פרטית שהיא תבצע בעצמה. במזכר צוין, כי הנהלת התע"א החליטה לתמוך בבקשת ATG להעמיד לה קו אשראי על סך 10 .מיליון דולר האשראי יינתן בתנאים הבאים: ריבית שנתית בשיעור לייבור 26 ועוד%2 ; ומועד פירעונו 30.6.07 . קו האשראי ינוצל במשיכות של 400,000 דולר כפוף לאישור התע"א על השימוש הנדרש בכספים. כנגד קו האשראי תשעבד ATG לטובת התע"א את כל נכסיה, וכן תיתן קדימות בהחזר קו האשראי על פני כל התחייבויותיה הקיימות והעתידיות. בישיבה הנ"ל של ועדת הכספים סיכם יו"ר הוועדה ואמר, כי בתקווה ש- ATG לא תזדקק לתוספת השקעה מהתע"א מעבר לקו האשראי הנדרש עתה ומתוך הסתכלות אסטרטגית, הוא ממליץ על מתן קו אשראי של 10 מיליון דולר בתנאים שהציגה ההנהלה. עוד ציין, כי במידה שיידרש מימון נוסף בעתיד, תצטרך התע"א לחשוב בצורה מעמיקה ומהותית על המשך דרכה. ועדת הכספים החליטה להמליץ בפני הדירקטוריון על העמדת קו אשראי בסך 10 מיליון ל - ATG בכפוף לתנאים שתוארו בישיבה. משרד מבקר המדינה העלה, כי בניגוד למה שהוצג בישיבת ועדת הכספים, בפועל תע"א לא הסדירה קדימות בהחזר קו האשראי על פני כל ההתחייבויות הקיימות והעתידיות (ראו פירוט בהמשך). למחרת, דן דירקטוריון התע"א בבקשה לאישור המי מון הנוסף ל - ATG . בדיון החליט דירקטוריון התע"א לאשר את החלטת ועדת הכספים של הדירקטוריון בקשר להעמדת קו אשראי בסך 10 מיליון דולר ל - ATG בכפוף לתנאים שתוארו בישיבה. כשלושה חודשים לאחר מכן, בישיבת דירקטוריון התע"א מסוף מאי 2006 , הציג הסמנכ"ל לפיתוח עסקי, מר ש' אלדר, בנוכחות מר ע' רוזן, כי ל- ATG ישנם בעלי חוב שאינם מוכנים להכיר בקדימות החוב של התע"א. לכן, כפי שהציג הסמנכ"ל לפיתוח עסקי, לצורך החזר קו האשראי צריכה התע"א לדרוש את פירוק החברה ומימוש השעבודים על נכסי ATG כאשר השעבוד הקיים נותן עדיפות בפועל לנושים אחרים על פני התע"א במקרה של פירוק. .__________________ .26 ריבית לייבור - היא ריבית דולרית בין -לאומית שנקבעת במסחר בין מספר בנקים גדולים בלונדון. 180 דוח שנתי60א .כך יוצא, שדירקטוריון התע"א אישר העמדת קו אשראי בסך 10 מיליון דולר, אף על פי שהיה מודע לכך שישנם בעלי חוב קודמים לתע"א ולמרות שהיה חשש ש- ATG .לא תפרע את קו האשראי .המשך השקעת התע"א בפיתוח ובייצור מטוס ה"ג'אבלין" .במאי 2006 מינה מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, ועדה לבחינת התכנית העסקית למטוס האימון ה"ג'אבלין" בראשות ד"ר אביאם סלע ובהשתתפות, בין היתר, מפקד חיל האוויר לשעבר, אלוף (מיל') הרצל בודינגר, ד"ר שיינין ומר דרור בן דוד (להלן - ועדת סלע). ועדת סלע הייתה אמורה לבדוק, בין היתר, את תחזיות השיווק, השקעות הפיתוח הנדרשות, וגיוס כספים ושותפים אסטרטגיים, במטרה לגבש המלצות להמשך פעילותה של התע"א בתכנית הפיתוח ובתכנית העסקית. בסוף אוגוסט 2006 הגישה ועדת סלע את חוות דעתה למנכ"ל התע"א והמליצה לבצע בחינה כלכלית מקיפה של המודל הכלכלי, כולל עלו יות פיתוח, תחזית המכירות ולוחות זמנים, וכן ניתוחי רגישויות לפרמטרים השונים. בסוף ספטמבר 2006 דיווח מנכ"ל התע"א לדירקטוריון, כי המתכונת העסקית שהוצגה בפני הדירקטוריון ביוני 200427 אינה תקפה יותר. עוד דיווח, כי מינה צוות בלתי תלוי לבדיקת ההשקעה ב- ATG (ועדת סלע). הצוות הכין חוות דעת והערכה המאששת את הקונספט של התכנית, שעל פיה פיתוח דגם צבאי של מטוס אימון כתולדה מדגם אזרחי הוא טוב ונכון. כמו כן, דיווח המנכ"ל, כי מינה "צוות אדום" נוסף בראשות ד"ר שיינין, שינתח את השוק הצבאי ויבחן את הפוטנציאל העסקי והכלכלי של התכנית העסקית וכן את נכונות חיל האוויר הישראלי לקלוט את המטוס הצבאי כמטוס האימון הבא של חיל האוויר (להלן - ועדת שיינין). עוד ציין, כי לאחר שכל הבדיקות תבוצענה ולאחר שההנהלה תהיה משוכנעת בתקפות התכנית, היא תציג את מסקנותיה והמלצותיה בפני הדירקטוריון. .הרקע להחלטה על השקעה נוספת בתכנית .משרד מבקר המדינה בחן את בסיסי הנתונים והעובדות שהיו בפני הנהלת התע"א בינואר 2007 בטרם הביאה בפני דירקטוריון התע"א החלטה לאשר השקעה נוספת בפיתוח ובייצור מטוס ה"ג'אבלין", והעלה את הממצאים המפורטים: 1. חל פיגור בלוחות הזמנים להשלמת מטוס האימון לחיל האוויר הישראלי, והיה ברור להנהלת התע"א, כי עליה להציע לחיל האוויר להפעיל עבורו - עד שהוא יוכל להפעיל את מטוסי ה"ג'אבלין" - את מערך ה"צוקית" לארבע עד שש שנים (להלן - "תכנית הגישור"). .__________________ .27 בעת אישור דירקטוריוןתע"א את ההשקעה ב - ATG. התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 181 .2. חל גידול ניכר באומדן עלויות הפיתוח של פרויקט ה"ג'אבלין". 3. נדרשו שינויים טכנולוגיים בתכנון המטוס כדי להתאימו לדרישות השוק הצבאי. 4. קיימת חשיבות לעמידה בלוחות הזמנים של התכנית עקב "חלון ההזדמנויות" לשיווק המטוס המיועד לשוק האזרחי בשנים 2007 ו- 2008. 5. הסיכוי לגיוס משקיעים פיננסיים היה נמוך מאוד, ושיעור התשוא ה הצפוי של ההשקעה לא היה אטרקטיבי למשקיע הפיננסי. להלן פירוט: לוחות הזמנים להשלמת הפרויקט בהסכם ההתקשרות של התע"א עם ATG בנושא רישוי ופיתוח מיוני 2004 הוצגו בנספח לוחות הזמנים לפיתוח ה"ג'אבלין", ולפיהם ATG הייתה אמורה להשיג רישיון עבור המטוס באפריל 2007. א ולם, באוגוסט 2006 הוצג לדירקטוריון התע"א, כי בהנחה שהכסף יגויס עד סוף ספטמבר 2006 , הרישוי של המטוס המיועד לשוק האזרחי יידחה לאמצע 2010 , דהיינו דחייה של כשלוש שנים מלוחות הזמנים המקוריים. התברר, כי באפריל 2006 הציעה התע"א לחיל האוויר להמשיך ולהפעיל עבורו את ה"צוקית" לתקופה של ארבע עד שש שנים (ראו פירוט בהמשך). משרד מבקר המדינה מעיר, כי החריגה בלוחות הזמנים להשלמת הפיתוח של המטוס ולקבלת הרישוי האזרחי בכשלוש שנים, סיכנה את עצם אימוץ המטוסים על ידי חיל האוויר. עלויות הפיתוח של הפרויקט להלן לוח ובו פירוט אומדן עלויות הפיתוח של המטוס המיועד לשוק האזרחי ושל מטוסי האימון הצבאיים כפי שהוערכו בשנת 2004 ובשנת 2006 (הנתונים מוצגים במיליוני דולרים). .אומדן עלויות .פיתוח מ- .2006 תוספת אומדן עלויות .פיתוח מ- .2004 .231 111 120 מטוס המיועד לשוק האזרחי .110 55 55 מטוסי האימון הצבאיים .341 166 175 ס"ה עלויות פיתוח ביוני 2004 הציג מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, מר מ' שמול, לוועדת הכספים של הדירקטוריון ולדירקטוריון, כי עלות הפיתוח, הייצור והשיווק של הדגם האזרחי של המטוס ( MK-10 ) תסתכם בכ-120 מיליון דולר. עוד נכלל במצגת מיוני 2004, כי הנחת היסוד בתכנית היא שאומדן עלות הפיתוח של הדגם הצבאי של המטוס ( MK-30 ) כפי שנעשה באותו מועד יסתכם בכ -55 מיליון דולר. דהיינו, עלויות 182 דוח שנתי60א .הפיתוח של הדגם האזרחי של המטוס והדגמים הצבאיים תסתכמנה בכ -17528 .מיליון דולר כשנתיים מאוחר יותר, באוגוסט 2006 , ציינה ועדת סלע, כי האומדן לאותו מועד לעלות הפיתוח של הדגם האזרחי הבסיסי ( MK-10 ) הוא 185 מיליון דולר. עוד ציינה ועדת סלע, כי להערכתה קיימת חריגה של 25% בעלות הפיתוח של הדגם האזרחי בגין האטה בפיתוח, קשיי גיוס הון, בעיות ברישוי ושינויים בביצועים. חריגה שהיא בגדר סטייה נורמלית ומציגה אופטימיות רבה. כלומר, להערכת ועדת סלע עלות הפיתוח לדגם האזרחי עשויה להסתכם בכ-231 מיליון דולר29 . עוד ציינה ועדת סלע, כי אומדן עלות הפיתוח הנוסף לדגמים הצבאיים הוא 55 מיליון דולר, ומכאן שאומדן עלויות הפיתוח הכולל ליצור כל הדגמים עומד על240 מיליון דולר 30 . להערכת ועדת סלע, "יש להתכונן לגלישה משמעותית מעלויות הפיתוח". וכן, כי להשלמת הפיתוח לשתי הגרסאות הצבאיות "כדאי לקחת בחשבון סדר גודל של פי 2 ", כדי לכלול תוספות ושינויים עקב דרישות קשות שהלקוחות הצבאיים צפויים להעמיד. משרד מבקר המדינה מציין, כי כשנתיים בלבד לאחר שהתע"א החליטה להשקיע בפרויקט לפיתוח ולייצור מטוס אימון, חל גידול ניכר באומדן העלויות: על פי חוות הדעת של ועדת סלע, צפוי היה אומדן עלויות הפיתוח של הדגם האזרחי להסתכם בכ -231 מיליון דולר, בהשוואה לאומדן הראשוני של העלויות שאישר הדירקטוריון ביוני 2004 שהסתכם בכ-120 מיליון דולר. אשר לפיתוח הדגמים הצבאיים, על פי הערכות ועדת סלע הייתה צפויה תוספת לאומדן העלויות של 55 מיליון דולר וגידול ניכר באומדן תוספת עלויות הפיתוח של הדגם האזרחי והדגם הצבאי של המטוס בסך של כ-166 מיליון דולר31 , תוספת של%94 . ביולי 2008 הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה, כי "הסיבות לגידול באומדן העלויות ולהתארכות הפרויקט היו, בין השאר, שינויים נוספים בפיתוח על מנת להתאים את המטוס לדרישות חיל האוויר ולשמירת 'קומונליות' בין המטוס בגרסתו האזרחית לגרסה הצבאית (אשר הפחיתו את הסיכונים ב פיתוח הדגם הצבאי), והתמשכות תהליך גיוס המימון". לא נמצא כי במסגרת דיוני הנהלת התע"א, נוהלו דיוני מעקב אחר הגידול הניכר בעלויות הפיתוח וההתארכות בלוחות הזמנים, עד הבדיקה שביצע צוות המומחים כשנתיים לאחר שהדירקטוריון החליט לאשר את ההשקעה בפרויקט. משרד מבקר המדינה מעיר, כי האמור לעיל מצביע על מעקב ובקרה לקויים בעניין זה. .__________________ .28 120 מיליון דולר בתוספת55 .מיליון דולר 29 185 מיליון דולר בתוספת25%. 30 185 מיליון דולר בתוספת55 .מיליון דולר 31 231 מיליון דולר בתוספת55 מיליון דולר ובניכוי120 .מיליון דולר התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 183 .שינויים טכנולוגיים נדרשים להתאמת המטוס לדרישות השוק הצבאי יצוין, כי אחת ההנחות בתכנית העסקית שבדקה ועדת שיינין בשנת 2006 ,הייתה שתכנון המטוס עונה על הדרישות הטכניות של מטוס אימון צבאי, וכי לא נדרש שינוי מהותי בתכנון. בוועדת שיינין צוין, כי על פי הערכות צוות המומחים, נדרשים מספר שינויים ותיקונים בתכנון המטוס כדי להתאימו לדרישות חיל האוויר ולשפר את נקודות התורפה של המטוס. בדצמבר 2006 מינה מנכ"ל התע"א צוות הנדסי מיוחד בראשות יועץ חיצוני לתע"א, מר עובדיה הררי, לבחינת נושאים אלו ובהם בדיקת התאמת תכן מטוס ה"ג'אבלין" לדרישות השוק הצבאי ולהשלמת הרישוי, ועמידת המטוס בביצועים הנדרשים בשוק הצבאי והאזרחי, וכן הערכה של עלות הפיתוח כולל ניסויים ורישוי טרום-הייצור (להלן - הצוות הטכנולוגי). בסיכום העבודה ציין הצוות, כי ביצוע הפרויקט על נגזרותיו אינו כרוך בפריצת דרך טכנולוגית, אולם ישנם מספר נושאים ניהוליים וטכנולוגיים אשר פתרונם מהווה תנאי להמשך התכנית, ובכלל זה הגדלת משקל היעד של המטוס וגודל הכנף. עוד ציין הצוות, כי שיתוף פעולה בין התע"א לבין ATG " צריך להיות תחת מיקוד ניהולי של התע"א בגלל חוסר הניסיון של התע"א בניהול פיתוח בקנה מידה גדול עם חברה זרה ופערי תרבות בין השותפים". יצוין, כי הצוות הטכנולוגי לא העריך מהי עלות הפיתוח הכוללת את ביצוע השינויים הטכנולוגיים הנדרשים שהוא המליץ עליהם. יוצא אפוא, שבתע"א לא היה אומדן של עלות ביצוע השינויים הטכנולוגיים הנדרשים, שעליהם הצביע הצוות הטכנולוגי. "חלון הזדמנויות" למטוס האימון הצבאי באוגוסט 2006 דיווח מנהל מפעל להב, מר יוסי מלמד, לדירקטוריון, כי קיימת חשיבות רבה לעמידה בלוחות הזמנים של התכנית. זאת עקב הדרישה הקיימת למטוס אימון וחלון ההזדמנויות שנוצר בשנים 2007 ו- 2008 . דחייה או האטה עלולים לגרום לאיבוד השוק. לדעת מנהל מפעל להב, כאשר יהיו שני אבות-טיפוס בסוף שנת 2007 ., יהיה סיכוי גבוה לגיוס משקיעים כולל הנפקה יצוין, כי מחד גיסא, טרם ההחלטה על אישור השקעה נוספת של התע"א בינואר 2007 היה ידוע להנהלת התע"א על פי נתוני ועדת שיינין, כי השלמת האב-טיפוס למטוס המיועד לשוק האזרחי הייתה צפויה להידחות לסוף 2008 , ולכן "חלון ההזדמנויות" למטוס האימון כפי שהוצג לדירקטוריון באוגוסט 2006 , היה צפוי להיסגר. מאידך גיסא, אחת המסקנות של ועדת שיינין שהוצגה להנהלת התע"א ולדירקטוריון טרם ההחלטה על השקעה נוספת בתכנית בינואר 2007 הייתה, בין היתר, כי השוק הרלוונטי ל"ג'אבלין" פחות גדול ממה שמפעל להב הציג, אולם הוא עומד על כ-953 .מטוסים לשוק האזרחי והצבאי 184 דוח שנתי60א .סיכויי כניסת משקיעים פיננסיים באוקטובר 2006 כתב היועץ החיצוני לתע"א, ד"ר י' שיינין, למנהל חטיבת כלי טיס צבאיים, כי ללא משקיעים פיננסיים, הפרויקט לא יצא אל הפועל. בדצמבר 2006 , בישיבה בראשות מנכ"ל התע"א, הציג צוות הבדיקה בנושא כדאיות ה"ג'אבלין" את תוצאות הבדיקה להנהלת התע"א וציין, בין היתר, כי להערכתו השוק הצבאי אינו אטרקטיבי דיו לכניסת משקיעים פיננסיים, וכי כדאיות כניסת משקיעים פיננסיים מותנית במכירות של מעל 1,000 מטוסים המיועדים לשוק האזרחי בתקופה שבין 2010 ל- 2020 . דהיינו, מכירה של כ-100 מטוסי אימון בשנה. עוד נכלל במצגת שהציג ד"ר שיינין, כי תחזית מ כירות ה"ג'אבלין" בשוק האזרחי היא של 373 .מטוסים אזרחיים בעשור לאחר הצגת הדברים בישיבה מדצמבר 2006 ,ציין הסמנכ"ל לשיווק של התע"א מר יאיר רמתי, כי השוק היום הוא של כ-50 מטוסי אימון בשנה, וכי לא ברור "מה יהיה בעוד 10 שנים- יש אי ודאות רבה. השאלה איזה נתח שוק נשיג". הסמנכ"ל והיועץ המשפטי של התע"א העיר, כי "ה-IRR32 שהוצג]שיעור התשואה הפנימי[ לא אטרקטיבי למשקיע הפיננסי". הסמנכ"ל לכספים של התע"א ציין בישיבה, כי המודל בעייתי לתע"א וכי נשאלת השאלה "למה עד היום לא הצלחנו להביא משקיע". סגן מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים אמר באותה ישיבה, כי "כדי להעביר בדירקטוריון יש להכין זאת בקפידה. צריך להציג לוועדת הכספים ולשכנע את הדירקטורים. כדאי לייחד לזה דיון נפרד". מהמתואר לעיל עולה, כי טרם המלצת הנהלת התע"א לדירקטוריון לאשר הלוואה/השקעה נוספת היו בידי הנהלת התע"א נתונים המצביעים על כך, שהסיכוי לגיוס משקיעים פיננסיים נמוך מאוד, וכי שיעור התשואה הפנימי של ההשקעה אינו אטרקטיבי למשקיע הפיננסי. עם זאת, ידעה הנהלת התע"א שההשקעה של התע"א ב- ATG התבססה על פיתוח מטוס אזרחי שיבוצע על ידי ATG ., דבר שחייב גיוס משקיעים פיננסיים לדעת משרד מבקר המדינה, נתונים אלה אמורים היו להעלות ספק בדבר הכדאיות הכלכלית להמשך ההשקעה של התע"א ב- ATG . .החלטת דירקטוריון התע"א על השקעה נוספת ב- ATG .1. בינואר 2007 דן דירקטוריון התע"א בנושא סטטוס ATG ובאישור להמשך הפעילות. מנהל מפעל להב, מר י' מלמד, הציג בפני הדירקטוריון את מצבה של .ATG ובמיוחד את מצב תזרים המזומנים, שעל פיו היא דלה במזומנים וקופת המזומנים שברשותה תספיק לה עד פברואר 2007 . עוד דיווח מנהל להב לדירקטוריון באותה ישיבה על התרת ההסכם עם בנק ההשקעות א' שלא הצליח לגייס משקיעים לפרויקט ועל ההסכם המתגבש עם בנק ההשקעות ב'; וכן, כי על פי ההסכם הקיים של התע"א עם ATG , על פי הערכת ד"ר .__________________ .32 IRR - Internal Rate of Return. התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 185 . שיינין, לא ניתן היה לגייס משקיעים לפרויקט. מר מלמד הציג הצעה (מתווה) להגיע להסכם חדש, שעל פיו תחזיק התע"א 50% מ- ATG במקום12% כיום (לפני דילול), והתע"א תייצר את כל המטוסים המיועדים לשוק הצבאי. לשם כך, ההלוואה שנתנה התע"א בסך 10 מיליון דולר תומר להשקעה בהון מניות, והתע"א תתחייב להשקיע 50 מיליון דולר כנגד השקעה ממשקיעים חיצוניים בסך200 .מיליון דולר עוד הציג מנהל להב, כי על פי ההצעה, תשקיע התע"א 18 מיליון דולר מתוך ה-50 מיליון דולר עד לסיום מהלך הגיוס עם בנק השקעות ב', וזאת על מנת לאפשר ל - .ATG .המשך פעילות סביר במצגת שהוצגה לדירקטוריון על ידי נציג מוועדת סלע (מר דרור בן דוד) באותה ישיבה צוין, בין היתר, כי ניסיונות גיוס המימון על ידי חברה קטנה שנגמרו לה המזומנים ובעלי המניות שלה מהססים להשקיע בה, מוערך כנדון לכישלון (הדגשה במקור). להערכת חברי ועדת סלע, אם התע"א תחליט שהיא מייצרת את המטוס באמצעות ATG יימצאו גם משקיעים פיננסיים. בדרך פעולה זו המשקיעים רואים חברה עם מכירות של 2.5 מיליארד דולר בשנה ומיזם מרוויח, עם אחוזי תשואה "סבירים" והבטחת מינימום תשואה שאין לאף חלופה אחרת עם תשואה דומה. באותו דיון דיווח מנהל מפעל להב, כי ל"צוותים האדומים" שמינה המנכ"ל המלצות חיוביות הן לגבי הפן הטכני והן לגבי הפן העסקי של התכנית. לדירקטוריון התע"א הוצגה מצגת, ובה המלצות לגבי תכנית ה"ג'אבלין" והכדאיות הכלכלית לה משך פיתוח ה"ג'אבלין" שערכה ועדת שיינין (להלן - התכנית) לדירקטוריון. בתכנית צוין, כי המשך ההשקעה ב - ATG "נראית כדאית כלכלית לתע"א, הן עם שותפים פיננסיים והן בלעדיהם" בהנחה שההתנהלות של התע"א תהיה בהתאם למספר תנאים, שהעיקרי בהם היה שחיל האוויר יעריך את מפרט מ טוסי ה"ג'אבלין" כמתאימים למטוסי האימון המתקדם הנמצאים אצלו (החלפת ה"עיט" ללא חסרונות). בישיבת הדירקטוריון האמורה, לאחר הצגת סטטוס ATG והפעילות להמשך הפיתוח, הציע מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, שלא לקבל החלטה עקרונית עד לסיום המהלך עם בנק השקעות ב', ולתחם את ההחל טה בשישה חודשים. יו"ר הדירקטוריון, מר י' שמיר ציין, בין היתר, כי לדעתו ATG יצרה נכס (אב -טיפוס) שבתנאים רגילים ובסביבת הייצור של התע"א היה צורך לשלם עבורו כ-150 מיליון דולר, וכי מדובר בחברה שהיא חברת הזנק שנוכח הצלחתה בהעמדת אב-טיפוס במחיר זול במיוחד, כדאי לתע"א להשתלט עליה, וכי הוא בעד ההשקעה בפרויקט גם ללא משקיעים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי בדירקטוריון התע"א לא נערך דיון בדבר זמינות המקורות של התע"א להשקעת כ -250 מיליון דולר בפרויקט ה"ג'אבלין", ללא שותפים פיננסיים, בהשוואה לחלופות אחרות. בפרוטוקול הישיבה צוין, כי לאחר דיון ארוך וממצה אישר הדירקטוריון את המתווה שהוצג, אולם במגבלה של הלוואה נוספת של התע"א ל - ATG כחלק מהתכנית המוצעת עד לסך של 18 מיליון דולר, במנות חודשיות קצובות עד ל- 30.9.07 מתוך ה-50 מיליון דולר, עד למועד בו ימצה בנק השקעות ב' את מאמציו למציאת שותף אסטרטגי בחברה, לא יאוחר מ- 30.9.07 . עוד אישר הדירקטוריון את המשך תוואי הפעילות מול ATG ובנק ההשקעות הנוסף למימוש עקרונות שינוי ההסכם וההשקעה כפי שהציגה ההנהלה, וכי מימוש הסכם סופי מול ATG ובנק ההשקעות 186 דוח שנתי60א .הנוסף והתחייבות להפיכת ההלוואות להשקעה, יותנה בקבלת אישורי דירקטוריון וממשלה כנדרש. 2. בישיבת הדירקטוריון מינואר 2007 הציגו מר דרור בן דוד וד"ר יעקב שיינין את ההמלצות לגבי תכנית ה"ג'אבלין" והכדאיות הכלכלית להמשך פיתוח המטוס. משרד מבקר המדינה מציין, כי לבקשת יו"ר הדירקטוריון נשלחו לכל חברי הדירקטוריון לאחר (ההדגשה במקור) הישיבה שלוש חוברות: הצגת מר דרור בן דוד המתייחסת להמלצות התכנית, הכדאיות הכלכלית להמשך הפיתוח של מטוס ה"ג'אבלין" והחוברת המלאה מ- 9.1.07 .של הכדאיות הכלכלית להמשך התכנית משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן הראוי היה שהנהלת התע"א תמסור לחברי הדירקט וריון את החוברות האמורות, שכללו מידע חשוב לגבי הכדאיות הכלכלית להמשך ההשקעה, טרם ישיבת הדירקטוריון ולא לאחריה. זאת כדי שהדירקטורים יוכלו לעיין, לבחון ולשקול את הנושא טרם הדיון על המתווה שהציגה ההנהלה. מתווה הכולל התחייבות של התע"א להשקיע 50 מיליון דולר כנג ד השקעה של 200 מיליון דולר ממשקיעים חיצוניים, והמרת הלוואה שנתנה התע"א ל - ATG בסך10 .מיליון דולר להשקעה עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי ראוי היה שחברי הדירקטוריון היו מקיימים את הדיון ומקבלים החלטה לאחר שעיינו בחומר. באוגוסט 2008 הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה, כי מבחינת המידע שהיה בידי הדירקטוריון עולה, כי במהלכם של מספר חודשים, "זרם לדירקטורים מידע על העיסקה, תוך העברת עדכונים בנדון, מעורבות של היו"ר בשטח ואף קבלת מידע מגורמי מידע חיצוניים שמינה המנכ"ל (ועדת סלע וועדת שיינין)"; וכי עולה מכך, כי הדירקטוריון היה מעורב ביותר בהחלטה על ההשקעה ובליווי ההשקעה כאחד, תוך שהוצף בפניו מידע רב על ההשקעה. התע"א הודיעה למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 , כי יום לפני ישיבת הדירקטוריון מ- 27.9.06 התקיימה ישיבה של ועדת הכספים של הדירקטוריון, אשר בה כפי שדיווח יו"ר הדירקטוריון, נמסרה סקירה מקיפה בנושא ATG וכן על תהליך בדיקות נוספות על ידי ועדת מומחים חיצוניים שמינה המנכ"ל. עוד הודיעה התע"א, כי בישיבת ועדת הכספים מ - 26.9.06 הוצג חומר שנשלח לכל חברי דירקטוריון התע"א ב- 21.9.06 , וכי ההחלטה של דירקטוריון התע"א ב- 22.1.07 התבססה על חומר מקדים, בין היתר, "החומר נדון באופן יסודי בועדת הכספים ב - 26.9.06." משרד מבקר המדינה מעיר, כי תשובת התע"א אינה מתיישבת עם העובדות, כמפורט להלן: מפרוטוקול הדיון שהתקיים בוועדת הכספים של דירקטוריון התע"א ב- 26.9.06 , קבלה הדירקטורית, גב' ע' שרון, על כך שלא הופץ חומר לקראת הישיבה. זאת ועוד, במועד הישיבה מ - 26.9.06 טרם הסתיימו הבדיקות שערכה התע"א בנוגע לכדאיות הכלכלית של התכנית, ובהתאם לכך דיווח מנכ"ל התע"א, כי "לאחר שכל הבדיקות תתבצענה, ולאחר שההנהלה תהיה משוכנעת בתקפות התכנית, יוצג הנושא בפני הדירקטוריון". כמו כן, הדירקטור, מר ח' אהרון, ציין בישיבה, כי תחזית המכירות של ATG שהוצגה בישיבה "לא הייתה סבירה", וכי אין עדין תשובות לשאלות מפתח של התכנית".]סלע[ לדעתו "לוועדה התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 187 . עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי בניגוד לאמור בתשובת התע"א, ציין יו"ר ועדת הכספים, מר ח' אהרון, בישיבת ועדת הכספים של דירקטוריון התע"א שהתקיימה ב- 26.9.06 , כי סיכום ועדת סלע לא הופץ לחברי הדירקטוריון, אלא ליו"ר הדירקטוריון וליו"ר ועדת הכספים. בנוסף מעיר משרד מבקר המדינה, כי ועדת המומחים בראשותו של ד"ר שיינין טרם סיימה את עבודתה וממילא לא הוצגה לחברי הדירקטוריון בישיבת ועדת הכספים מ - 26.9.06. יוצא אפוא, שעד אותו מועד בספטמבר 2006 ,, לא בוצעו כל הבדיקות ההנהלה עדיין לא הייתה משוכנעת בכדאיות התכנית, לא הוצגו מסקנות והמלצות ההנהלה לדירקטוריון ולא הוצג לדירקטורים חומר לקראת הישיבה. עוד יצוין, כי במצגת שהציג ד"ר שיינין לדירקטוריון בינואר 2007 נכללו הדברים הבאים, אשר הוסברו בפירוט ובהרחבה בחוברות. בין היתר, צוין, כי הסיכוי לכניסת משקיעים פיננסיים מותנה בהערכות של מכירת מעל 1,000 מטוסים אזרחיים בעשור, וכי תחזית מכירות ה"ג'אבלין" בשוק האזרחי היא של 373 מטוסים אזרחיים בעשור. זאת ועוד, צוין, כי השוק הצבאי אינו אטרקטיבי דיו לכניסת משקיעים פיננסיים. דהיינו, הסיכוי לגיוס משקיעים פיננסיים היה נמוך. בהמשך צוין באותה מצגת, כי המשך ההשקעה ב- ATG לפיתוח וייצור מטוסי ה"ג'אבלין" נראית כדאית כלכלית לתע"א, הן עם שותפים פיננסיים והן בלע דיהם, וכי שיעור התשואה הריאלי לתע"א על הפרויקט באותו מועד, ללא שותף פיננסי, הוא 16% . עוד הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 , כי החוברות המוזכרות נמסרו לחברי הדירקטוריון ב - 25.1.07 , שלושה ימים בלבד לאחר ישיבת הדירקטוריון. בהתייחס לתשובתה של התע"א חוז ר ומעיר משרד מבקר המדינה, כי ראוי היה שחברי הדירקטוריון היו מקיימים את הדיון ומקבלים החלטה לאחר שעיינו בחומר. .פניית התע"א למשהב"ט ולרשות החברות לאישור השקעה נוספת ב- ATG . חוק החברות הממשלתיות קובע, כי החלטת הדירקטוריון לגבי רכישת מניות בחברה טעונה אישור ממשלה. כאמור, בינואר 2007 אישר דירקטוריון התע"א את המתווה שהציעה הנהלת התע"א לרכוש מניות נוספות ב- ATG תמורת50 מיליון דולר בכפוף לקבלת התחייבויות להשקעות מצדדים שלישיים בסכום של 200 מיליון דולר, ולהמיר את ההלוואה בסך 10 ,מיליון דולר להשקעה בהון מניות והחליט לאשר הלוואה נוספת ל - ATG כחלק מהתכנית המוצעת, שתוגבל לסכום של 18 מיליון דולר. לפיכך פנתה התע"א לעורכת דין מהייעוץ המשפטי למערכת הביטחון ולרשות החברות הממשלתיות בפברואר 2007 בבקשה לאשר את 188 דוח שנתי60א .החלטת דירקטוריון התע"א. באפריל 2007 התקיים דיון במשהב"ט בהשתתפות היועכ"ל, היועמ"ש, מנה"ר ונציגי התע"א להצגת הבקשה לרכישת מניות נוספות ב - .ATG . משרד מבקר המדינה מציין, כי נציגי התע"א הציגו מצגת, ולפיה קיימת דחייה של כשנה וחצי מלוחות הזמנים המקוריים של פרויקט ה"ג'אבלין", וכי העלות המתוכננת לגמר הפיתוח של שלושת הדגמים נאמדת בכ-275 מיליון דולר (עד אותו מועד השקיעה ATG בפיתוח כ -75 .)מיליון דולר דהיינו, העלות מסתכמת בכ-350 מיליון דולר- תוספת מתוכננת של כ- 100 מיליון דולר בהשוואה לתכנון המקורי שהוצג לדירקטוריון התע"א ביוני 2004 . התוספת המתוכננת נובעת משינוי תכולה ומהתארכות התכנית. כמו כן הוצג במצגת, כי מנכ"ל התע"א מינה ועדות בדיקה חיצוניות - האחת לבדיקת התכנית העסקית, שהורכבה ממומחים בכירים ובעלי סמכות בתחום; והשנייה לבחינת ההיתכנות הטכנית של המטוס. המלצות הוועדות היו חיוביות לגבי המשך ההשקעה. יצוין, כי במצגת לא הוצגו ולא פורטו ההמלצות של ועדות אלה. עוד הוצגה שם התכנית העסקית של ATG ובה תחזית המכירות של שלושת סוגי המטוסים לשנים 2007 -2017 , ולפיה צפויות מכירות רב -שנתיות של 1,425 מטוסים, שיסתכמו בכ-1.4 מיליארד דולר, כמפורט להלן: מכירות של650 מטוסים לשוק האזרחי, 241 מטוסי אימון צבאי בסיסי ו-534 .מטוסי אימון צבאי מתקדם משרד מבקר המדינה מציין, כי על פי הנתונים אשר הוצגו לדירקטוריון התע"א בינואר 2007 , צפויות סך הכל מכירות של956 מטוסי אימון לשנים 2011 -2020 (מהם373 ,מטוסים המיועדים לשוק האזרחי222 מטוסי אימון צבאי בסיסי ו-361 מטוסי אימון צבאי מתקדם) אשר יסתכמו בכ-0.6 .מיליארד דולר מהאמור לעיל עולה, כי הנתונים שהציגה התע"א למשהב"ט באפריל 2007 לגבי התכנית העסקית של ATG בנושא תחזית מכירות מטוסי האימון לעשור מצביעים על כדאיות כלכלית גבוהה יותר לעומת הנתונים שהוצגו לדירקטוריון התע"א בינואר 2007 על תחזית המכירות של מטוסי האימון של ה"ג'אבלין" לעשור. זאת, בלי שחלו שינויים בנתונים בין המועדים. כאמור, על פי נתונים אלה אישר דירקטוריון התע"א בינואר 2007 .את המתווה שהציעה הנהלת התע"א בינואר 2009 הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה, כי "הצגת הנתונים על ידי התע"א נפסקה באמצע תהליך ההצגה, בשל העיכובים שחלו בפרויקט". עוד הודיעה התע"א, כי "הנסיבות מעידות על כך, שהתע"א לא נמנעה במתכוון מלמסור נתונים כלשהם למשהב"ט". משרד מבקר המדינה רואה בחומרה שבאפריל 2007 הציגה התע"א למשהב"ט נתונים המצביעים על כדאיות כלכלית גב והה יותר לעומת התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 189 . הנתונים שהוצגו לדירקטוריון התע"א בינואר 2007 , בדיון שבו הוא קיבל את ההחלטה המפורטת לעיל, למרות שלא חלו שינויים בנתונים בין המועדים. כאמור, באפריל 2007 קיימה היועכ"ל דיון עם מנה"ר, היועמ"ש ונציגי התע"א, ובו הוצגה פניית התע"א לאישור השקעה נוספת בסך 50 מיליון דולר ולאישור הפיכת ההלוואה בסך 10 מיליון דולר שניתנה ל- ATG ,להשקעה. נציגי התע"א ציינו בדיון כי חיל האוויר עומד לקבל החלטה ביחס למטוס אימון עתידי, וכי להחלטתו השלכות כבדות על התכנית של התע"א עם ATG ". זאת ועוד צוין, כי כדי "לעזור לחיל האוויר בהחלטתו, מוכנה התע"א לתחזק את מטוסי ה"צוקית" הישנים, על חשבונה, עד שייכנס המטוס של ATG .)לשימוש מבצעי (פירוט ראו בהמשך בסיכום הדיון צוין, כי התובנה המרכזית מהדיון היא שלמעשה ההחלטה שעומדת בפני משהב"ט אינה רק לגבי אישור השקעה נוספת של התע"א ב- ATG , אלא על מטוס האימון העתידי של חיל האוויר. בדיון סוכם, כי התע"א תעביר למשרד הביטחון את דוחות הוועדות שהוקמו, וכי יזומן דיון נוסף בראשות היועצת הכלכלית למערכת הביטחון, ואליו יוזמנו גם מר א' סלע וד"ר שיניין, שיציגו את מסקנות ועדות הבדיקה. במאי 2007 פנה ראש תחום כלכלה לייעוץ המשפטי במערכת הביטחון בהמשך לבקשתה לקבל חוות דעת של הייעוץ הכלכלי בדבר בקשת התע"א לאישור רכישת מניות נוספות ב - ATG . ראש תחום כלכלה ציין, כי אין באפשרותם לתת באותו שלב חוות דעת בנוגע לבקשה, וכי המלצתם היא להודיע לרשות החברות כי משהב"ט אינו יכול בשלב זה לגבש את עמדתו, כל עוד הנושא לא הוצג במלואו על ידי התע"א. משרד מבקר המדינה מציין, כי התע"א לא העבירה למשרד הביטחון את תוצאות עבודות הצוותים, אף שסוכם ביניהם על כך. ביולי 2008 הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה, כי "לאור התמשכות המגעים עם חיל האוויר לקבלת הת חייבות בנוגע למטוסי האימון, הושהה על ידי התע"א המשך התהליך מול משהב"ט. בסופו של דבר, עם הפסקת התהליך התייתרה הבקשה לאישור ממשלה ואיתה התייתר גם הצורך באישורי משהב"ט ורשות החברות". משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח העובדה שבמאי וביוני 2007 הגישה התע"א למשרד הב יטחון (מנה"ר) ולחיל האוויר הצעה להחלפת מטוסי ה"צוקית" במטוס ה"ג'אבלין" (פירוט ראו בהמשך), היה מקום להעביר למשרד הביטחון באותו מועד גם את תוצאות עבודות הצוותים, כפי שסוכם ביניהם. אי-מימוש פיתוח מטוסי האימון 1. ל- ATG נדרשו מקורות מימון נוספים להמשך ההשקעה בפיתוח מטוסי האימון. מקורות מימון כאלה לא נמצאו, והתע"א מחקה את השקעתה ב - ATG , כמפורט להלן: 190 דוח שנתי60א .במרס 2007 דיווח מנהל מפעל להב, מר י' מלמד, לדירקטוריון על מצב ההשקעה ב- ATG . במצגת שהגיש מפעל להב לדירקטוריון, צוין כי נחתם הסכם בין ATG לבין בנק השקעות ב', ולפיו יגייס בנק ההשקעות סכום של 200 מיליון דולר, וכי בבנק השקעות ב' מעריכים שיצליחו לגייס את הסכום בתוך שלושה חודשים. במצגת צוין כי להערכת מפעל להב, הגיוס עלול להתארך עד סוף ספטמבר 2007. באותו דיון נדונה המלצת מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, ובין היתר, ביצוע הלוואה של 10 מיליון דולר כחלק מה -18 מיליון דולר שאושרו בדיון הקודם כדי לאפשר המשך פעילות בפרויקט עד לגיוס הכסף, השלמת המשא ומתן עם חיל האוויר וקבלת מחויבותו לתכנית (פירוט ראו בהמשך). בדיון שנערך באוקטובר 2007 בראשות מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, נמסר במישור העסקי כי בנק השקעות ב' מתקשה בגיוס ההשקעות הדרושות לפיתוח. 2. : בעיות נוספות באותו דיון שנערך באוקטובר 2007 בנושא המשך תכנית ה"ג'אבלין", הוצגו הבעיות העיקריות של ה"ג'אבלין" במספר מישורים, ובינהם: במישור הטכני קיים קושי בתיכון פלטפורמה אחידה לכל הדגמים של ה"ג'אבלין"; במישור הניהולי צוין כי ישנה אי-עמידה כרונית בלוחות הזמנים וביעדי הפיתוח, וכי לאחר השקעה של כ -70 מיליון דולר, אין עדיין סקר תיכון ראשוני ( PDR ), וכן שממאי 2007 מתנהלת ATG ללא מנכ"ל ותוך צמצום פעילות כמעט מוחלט; במישור השיווקי צוין, כי לא ניתן להשיג את מחויבותו של חיל האוויר הישראלי להצטרף לתכנית, וכי בחלוף הזמן השווקים הרלוונטיים נתפסים, מאחר שתמיד ישנה דרישה להדגמה ובחינה מלאה לפני התקשרות, ובמיוחד של מטוס אימון. ב- 20.12.07 הודיעה התע"א לרשות לניירות ערך ולבורסה לניירות ערך בתל אביב בע"מ בדיווח מיידי, כי ATG הודיעה לה על עצירת פיתוח מטוסי האימון, בשל קשיים בגיוס הכספים הנדרשים להמשך הפיתוח. עוד הודיעה התע"א, כי בעקבות עצירת פיתוח מטוסי האימון על ידי ATG , עלולה התע"א לבצע מחיקה של השקעותיה ב- ATG .או של חלק מהן משרד מבקר המדינה מציין, כי עד מועד סיום הביקורת, בינואר 2008 , השקיעה התע"א כ-10 מיליון דולר בהון המניות של ATG ובנוסף הלוותה לה כ-15 מיליון דולר. התע"א מחקה ב- 31.12.07 את השקעתה ב- ATG , והכירה בהפסד של כ-25 מיליון דולר. כמו כן, הוציאה התע"א למחקר ופיתוח ל"סביבה האימונית" בשנים 2004 עד 2007 סכום של כ-5 מיליון דולר. .יחסי הגומלין בין ההשקעה של התע"א ב- ATG לבין חיל האוויר ומשהב"ט .חיל האוויר מדריך את פרחי הטיס, בין היתר, במטוסי אימון מסוג "צוקית" (כאחת משלוש רמות אימון בביה"ס לטיסה). מטוסי ה"צוקית" שנרכשו כמטוסי "פוגה" משמשים את חיל האוויר מאז שנות הששים. בתחילת שנות השמונים הוסבו מטוסי ה"פוגה" ל-"צוקית" והתע"א ביצעה להם הארכת חיים. נוכח עלויות האחזקה של המטוסים, אשר גדלו עם השנים עקב התיישנות רכיבים ועקב קשיים ברכש חלפים, ערך ענף תכנון וכלכלה בחיל האוויר בשנת 2004 התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 191 .בדיקת כדאיות כלכלית לרכש מטוס מחליף ל"צוקית". נבדקו החלופות של המשך המצב הקיים של הטסת ה"צוקיות", החלפת ה"צוקית" על ידי רכש, והחלפת ה"צוקית" בשיטת PFI33 . בבדיקה עלה, כי החלפת ה"צוקית" ברכש מטוס אחר מגלמת פוטנציאל חיסכון בעלות הקיום השוטף של כ -5 מיליון דולר בשנה, ולכן המליץ רע"ן תכנון וכלכלה לאמת את הנתונים בבסיס הבדיקה על ידי בקשה לקבלת מידע (RFI .) למחליף "צוקית" לחברות בארץ ובחו"ל בקשה לקבלת מידע למחליף "צוקית" בספטמבר 2005 ( הפיץ משהב"ט בקשה לקבלת מידעRFI ) למחליף מטוס מסוג "צוקית" לחברות בארץ ובחו"ל. באפריל 2006 הוגשו המענים ל-RFI , ובהם זה של התע"א. התע "א הציעה לחיל האוויר להמשיך להפעיל עבורו את ה"צוקיות" לתקופה של ארבע עד שש שנים, בשיטת התקשרות לפי מודל ה -PFI בעלות הנוכחית של חיל האוויר. התע"א ציינה, כי "תכנית הגישור" תאפשר לתכנית ה"ג'אבלין" להבשיל לרמת הביטחון הנדרשת לחיל האוויר, וכן תאפשר לחיל האוויר החלפת ה"צוקיות" ללא הסיכון שבהטסתן. בהתייעצות שהתקיימה במאי 2006 בראשות ראש מטה חיל האוויר (להלן - רמ"ט), הוא החליט להקפיא את תהליך בחינת המטוסים. הרמ"ט ציין שני נעלמים מרכזיים המשפיעים על תהליך קבלת ההחלטות - בחינה לעומק של החלופה של התע"א לשימור אחזקת מערך ה"צוקית" בעלויות הקיימות, חלופה שאותה הגדיר הרמ"ט כמעניינת ודורשת בחינה לעומק, וחוסר ודאות בנוגע למקורות המימוש מול התכנית הרב-שנתית ותכנית פריטים עיקריים המתגבשים במטכ"ל באותה עת. משרד מבקר המדינה מעיר, כי כבר באפריל 2006 היה ברור לתע"א כי היא לא תוכל לעמוד בלוחות הזמנים של תכנית ה"ג'אבלין" שאישר דירקטוריון התע"א ביוני 2004 , לפיהם בכוונת ATG להשיג רישיון עבור המטוס במרס 2007 . זאת ניתן ללמוד נוכח העובדה שהיא הציעה לחיל האוויר "תכנית גישור" להפעיל עבורו את מערך ה"צוקית" לתקופה של ארבע עד שש שנים. יתר על כן, משרד מבקר המדינה מעיר, כי התע"א לא בחנה באפריל 2006 מהי העלות התפעולית המתוכננת להארכת חיי ה"צוקית". עלות שחושבה כשנה מאוחר יותר והוצגה לדירקטוריון התע"א במאי 2007 , ואשר הייתה אמורה להסתכם בכ -20 ועד24 מיליון דולר (פירוט ראו בהמשך). עלות, שעלולה להשפיע על הכדאיות הכלכלית של כלל התכנית. במאי 2006 התקיים דיון סטטוס "מחליף צוקית" בראשות ראש להק ציוד בחיל האוויר (להלן - רלצ"ד) ובו הוא ציין, כי מטוס ה"ג'אבלין" אינו עומד בדרישות ה- .RFI , וכי הצעת התע"א להמשך אחזקת ה"צוקית " אינה מקובלת על חיל האוויר. הוא ציין, כי להערכת חיל האוויר, זמן ההבשלה של מטוס ה"ג'אבלין" (מטוס האימון הצבאי הבסיסי), עד שיוכל להחליף את ה "צוקית " באופן מלא, בתנאי שיוכח כמתאים, הוא שמונה עד 10 שנים. לכן, אם חיל האוויר יקבל את הצעת התע"א לדחיית החלפת ה"צוקית", נדרש לגבש מענה המתאים לאחזקת המטוס ל-10 .__________________ .33 .תשלום עבור שעת טיסה 192 דוח שנתי60א .שנים לפחות. בדיון סיכם רלצ"ד את עיקרי המסרים של חיל האוויר להצעת התע"א, אותם יש להעביר לה: חיל האוויר יהיה מוכן לשקול את הצעת התע"א לדחיית מועד ההכרעה על החלפת מטוס ה"צוקית " ועדכון חוזה האחזקה הקיים של ה"צוקית", בתנאי שיתקיימו כל התנאים הבאים: יבוצע עדכון של חוזה האחזקה במסגרת החוזה הקיים; המענה יהיה לתקופה של 10 שנים; עלות אחזקת ה"צוקית " ורמת השירות לא ישתנו בהתייחס לשלוש השנים האחרונות; בתוך שלוש שנים יתבצע דרג ד'34 לכל הסד"כ; כל העלויות והפעילויות הנוספות כתוצאה משינוי מדיניות האחזקה וקו דרג ד' ייספגו על ידי התע"א; וחיל האוויר אינו מחויב לרכש ה"ג'אבלין", והמטוס יוכל להתמודד במסגרת תחרות פתוחה והוגנת, על פי פרמטרים שיקבע חיל האוויר. בפברואר 2007 "קיים מח"א, אלוף אליעזר שקדי, התייעצות בנושא מחליף "צוקית וציין, כי קיים מתח בין הצורך ההדרכתי להכשרת אנשי צ וות אוויר לבין נושאים לאומיים רחבים יותר - תמיכה בתעשייה וייצור מטוס ישראלי. מח"א הדגיש, כי לא יהיה פתח למשא ומתן בנושא המשך התמיכה ב"צוקית", וכי נדרשת התחייבות חד-משמעית וקטגורית של התע"א להמשך תמיכה מלאה ב"צוקית", על כל המשתמע, לכל פרק זמן שיידרש, זאת בגדר "גישור" עד לתחרות. לסיכום הדגיש מח"א, כי לא תהיה כל התחייבות מצד חיל האוויר לרכש המטוס שמציעה התע"א, כיוון שאין ביטחון כי המטוס יענה לדרישות. יום למחרת ההתייעצות האמורה נערך דיון בחיל האוויר בראשות רלצ"ד בנושא סטטוס מחליף "צוקית" ובו צוין, כי הארכת חיי ה"צוקית " מחייבת השקעה תקציבית גבוהה שתסתכם להערכת חיל האוויר בכ-100 עד150 מיליון ש"ח. עוד צוין, כי "לא נכון לקבל מהתעשייה את ההשקעה בתמורה להכנסת המטוס של התעשייה לתחרות". כמו כן, לא נכון יהיה להתחייב לתת עדיפות למטוס התע"א בתחרות עתידית, או לשנות קריטריונים כדי לאפשר למטוס להתחרות. הצעת התע"א לחיל האוויר למחליף "צוקית" במאי 2007 הגיש מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, למח"א ולראש מנה"ר הצעה להחליף את ה"צוקית" וה"עיט" במטוס ה"ג'אבלין". בהצעה צוין, כי חוזה אחזקת ה"צוקיות" בדרגי א' ו-ב'35 בין התע"א לבין חיל האוויר יוארך עד למועד שבו מטוסי ה"ג'אבלין" .MK-20 יעמדו בדרישות חיל האוויר ויימסרו לחיל האוויר, כאשר במהלך התקופה תבצע התע"א את הנדרש לשם הארכת חיי ה "צוקית " ותישא בעלויות הכרוכות בכך. תכולת העבודה והעלויות הכרוכות בהארכת חיי ה"צוקית " ייקבעו באופן הבא: התע"א, בשיתוף חיל האוויר, תחל בביצוע סקר טכני שיבחן את מצב ה"צוקית". בהתאם לממצאי הסקר תיקבע מדיניות אחזקה על ידי חיל האוויר בשיתוף התע"א, ובמידת הצורך תיבחן הוצאה מהשירות של מטוסים שמצב כשירותם מחייב השקעה חריגה להארכת החיים. עוד צוין בהצעה של התע"א, כי לאחר שמטוסי ה"צוקית", שהארכת החיים שלהם בוצעה על ידי התע"א, יסיימו את שירותם בחיל האוויר, הם יועברו לבעלות התע"א בתמורה להשקעתה בהארכת החיים שלהם. לגבי ה"ג'אבלין" ציינה התע"א כי היא .__________________ .34 'דרג ד- פירוק המטוס למרכיביו, בדיקה, תיקון ושיפוץ נרחב של המטוס ומכלוליו. 35 מכלול פעילויות במטרה להחזיר או לשמור על כשירות מיבצעית של המטוסים ברמת הבטיחות והאמינות הנדרשת. התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 193 . מתחייבת שמטוסי MK-20 ו- MK-30 יעמדו בדרישות שהציב חיל האוויר, בכפוף לכך שמשהב"ט/חיל האוויר יצטייד באמצעות התע"א במטוסי MK-20 ו- MK-30 ויכניסם לשירות במקום מטוסי ה "צוקית " וה"עיט". עוד צוין, כי מטוסי ה "צוקית " וה"עיט" יימסרו לחיל האוויר לאחר רישוי הדגם האזרחי 10-MK ולאחר שיבוצע בהם שלב "ביגור", במתכונת שתתואם בין התע"א למשהב"ט/חיל האוויר, וכי חיל האוויר באמצעות משהב"ט יסייע בשיווק ה"ג'אבלין" MK-20 ו- MK-30 ללקוחות זרים. עוד צוין כי כמות המטוסים שנלקחה בחשבון היא 25 מטוסים מדגם20-MK (מחליף "צוקית"), ו-20 מטוסים מדגם30-MK .)"(מחליף "עיט יצוין, כי בהצעת התע"א נקבעו תנאים ליציאה מהתחייבויותיה, בין היתר: א. אם בסקר שיבוצע על ה"צוקיות" שבשירות יימצא שרמת כשירותם התחזוקתית דורשת השקעה החורגת משמעותית מהערכה משותפת של התע"א וחיל האוויר; ב. אם לא יגויס ההון הנדרש להמשך פיתוח ה"ג'אבלין" עד אוקטובר 2007 , משהב"ט ישוחרר מהתחייבות לרכש המטוסים והתע"א תישא על חשבונה את העלויות הנוספות מעבר לתחזוקה השוטפת במשך שישה חודשים נוספים בלבד מעבר לתקופת החוזה הקיים לאחזקת ה"צוקית". ביוני 2007 נערך דיון בחיל האוויר בראשות מח"א, אלוף אליעזר שקדי, לנושא מחליף "צוקית". בדיון הדגיש מח"א, כי החליט על מיצוי מירבי ויסודי של נ ושא מחליף למטוס הדרכה ("צוקית"), שייתן מענה הולם לצורך ההדרכתי והבטיחותי ולצרכים נוספים, הן בראיית חיל האוויר והן בראייה לאומית של פרויקט המבוצע על ידי התע"א. לגבי הצורך ההדרכתי ציין מח"א, כי בשלב זה המענה שמציעה תע"א (המטוס והביצועים) לצורך ההדרכתי לשלב המדובר בהכשרה, הינו בעייתי, ואינו נותן מענה הולם וכי הפערים הקיימים הם מורכבים ביותר. להערכת מח"א, קבוע הזמן המוערך והמוצג לפיתוח מטוס ולתהליך ביגור של המטוס הוא בעייתי בהתחשב בניסיון העבר בפיתוח וביגור מטוסים. כמו כן, תהליך הביגור בדגש על מטוס הדרכה והבשלות הנדרשת הנוגעת לחניכים, הוא קריטי ומחייב מחשבה. עוד הוסיף מח"א, כי מההצעה של התע"א ממאי 2007 לא ברורה ההתחייבות המוחלטת והחד-משמעית של התע"א לנושא הטיפול בהארכת החיים ל"צוקית", וכי התייחסות למטוס ה"עיט" ולשילובו בהצעה הוא נושא חדש שלא עלה קודם. נוכח זאת, הנחה מח"א על יציאה ל-RFI למטוס הדרכה מחליף "צוקית" למימוש בתכנית הרב-שנתית הקרובה. הצעה מעודכנת של התע"א לחיל האוויר שבוע לאחר מכן פנה מנכ"ל התע"א למח"א ולראש מנה"ר בהצעה מעודכנת, ולפיה תיקח התע"א על עצמה אחריות מלאה על הטסת מטוסי ה"צוקית" בבטיחות וזמינות, על כל העלויות הכרוכות בכך לתקופה של עד 10 שנים. עוד ציין, כי חוזה הטסת ה "צוקית " הקיים יימשך עד לאותו מועד. לגבי ה"ג'אבלין" התחייב מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, כי המטוסים יענו למפרט חיל האוויר בהיבטי הביצועים ודרישות האחזקה. עוד ציין מנכ"ל התע"א בנושא הביגור, כי עד מחצית 2012 יצברו מטוסי ה- MK-10 כ- 15,000 שעות טיסה וזאת לאחר רישוי מלא, וכי הביגור לחיל האוויר יבוצע על ידי הטסת שלושה מטוסי MK-20 , כאשר המטוס הראשון יימסר לחיל האוויר במחצית השנייה של 2009 ועד 2012 יבצעו ביחד מעל 2,000 שעות טיסה. מנכ"ל התע"א הוסיף כי התע"א אינה מבקשת החלטה לגבי 30-MK כמחליף "עיט", וכי נושא זה "ייבחן על ידכם בעתו". 194 דוח שנתי60א .יש לציין, כי העלות התפעולית המתוכננת להארכת חיי ה "צוקית " הוצגה לדירקטוריון התע"א במאי 2007 ואמורה הייתה להסתכם בכ -32 ועד36 מיליון דולר, כאשר "עלות המימון" של חיל האוויר (לאחזקת דרג א' ו -ב') הוערכה בכ -12 מיליון דולר. דהיינו העלות התפעולית המתוכננת להארכת חיי ה"צוקית" לתע"א תעמוד על 20 עד ל -24 מיליון דולר. כאמור, בסוף פברואר 2007 העריך חיל האוויר את הצעת התע"א להאריך את חיי ה"צוקית " בכ-100 עד150 .מיליון ש"ח משרד מבקר המדינ ה מעיר, כי לא נמצאו סימוכין לכך שלתע"א היה אומדן מלא של סך העלויות בפרויקט, הכולל את עלות ביגור מטוס ה"ג'אבלין", כפי שהציע מנכ"ל התע"א ביוני 2007 ,לחיל האוויר ולמנה"ר כמו גם את תוספת עלות השינויים הטכנולוגיים הנדרשים על מנת להתאים את מטוס האימון הצבאי לדרי שות חיל האוויר, שעלולים להסתכם בעשרות מיליוני דולרים. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי התע"א לא בחנה את ההשפעה של תוספת העלויות בפרויקט, ובכללן עלות הארכת חיי ה"צוקית" ועלות הביגור, המסתכמות בעשרות מיליוני דולרים, על הכדאיות הכלכלית של כלל העיסקה. עוד מעיר מ שרד מבקר המדינה, כי בתע"א לא נמצאו סימוכין לכך שנבדקה הכדאיות הכלכלית של הצעתה לחיל האוויר; ראוי היה שהתע"א תבחן את הכדאיות הכלכלית של הצעתה לחיל האוויר מיוני 2007 , משום שמדובר בהשקעה של עשרות מיליוני דולרים באחזקת ה"צוקית". .סיכום .ביוני 2004 הציגה הנהלת התע"א לדירקטוריון תכנית שאפתנית ובעלת פוטנציאל מבטיח שנועדה להחזיר את התע"א לייצר מטוסי אימון צבאיים אשר ישתלבו בתכנית רחבה יותר, "הסביבה האימונית", שהייתה אמורה להיות מנוע צמיחה חשוב לתע"א. באותה עת הועלה בדיונים בהנהלת התע"א, כי מנוע צמיחה זה עשוי לתרום לה מכירות של עד 500 מיליון דולר. לתכנית המוצעת ייחסו הנהלת התע"א והדירקטוריון יתרונות חשובים, ובהם שיתוף הפעולה של התע"א עם חברת הזנק אמריקנית ( ATG ) שהוקמה במטרה לייצר מטוס סילון קטן דו -מושבי, בעל תכונות דומות למטוס צבאי, שנועד ללקוחות אזרחיים, מטוס שאופי ו יותר ספורטיבי מאשר שימושי. שיתוף הפעולה היה צפוי להפחית משמעותית את העלויות וזמן הפיתוח, ובעקבות כך להפחית את ההשקעה של התע"א ולהקטין את סיכוני הפרויקט. הצלחת התכנית הייתה מותנית בקיום מספר תנאים. בבדיקות שעשתה הנהלת התע"א לקראת הדיון בדירקטוריון ובנתונים אשר הוצגו בישיבה עצמה הוצגו לדירקטוריון סיכונים, כולל האמצעים אשר נועדו להפחית את התוצאות של מימוש הסיכונים. אולם האמצעים שהוצגו לא היה בהם כדי לענות על השלכות הסיכונים שימומשו. כמו כן, הנתונים שהוצגו לדירקטוריון ובהם נותחו, בין היתר, הסיכונים של הפרויק ט והאמצעים להפחתתם, היו מוטים להצגת הפרויקט ככדאי כלכלית. בסופו של דבר התממשו הסיכונים והתכנית כשלה. התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 195 . הנחת היסוד לתכנית הייתה כי הפחתת ההשקעה והסיכון אשר יעמדו בפני התע"א יושגו בכך שמשקיעים פיננסיים בארה"ב יספקו את עיקר תוספת ההון אשר נדרשה להשלמת פיתוח המטוסים. הנחת יסוד זו לא נבחנה ביסודיות. מצד אחד עלה מהנתונים כי הרווחיות שחזתה הנהלת התע"א למטוס האזרחי לא היה בה כדי למשוך משקיעים פיננסיים להשתתף במימון חברת הזנק. מצד שני הביסוס לכך שניתן יהיה לגייס משקיעים היו שיחות לא מחייבות עם נציגי בנק ההשקעות אשר פע ל לגיוס הון עבור חברת ההזנק. גם בתחום הטכנולוגי, בו יש לתע"א ידע רב, הבדיקות לא היו יסודיות דיין. אומדני העלויות ולוחות הזמנים התבססו על בחינה חסרה. כאשר דן הדירקטוריון בינואר 2007 בהצעות להמשך התכנית היה מדובר בתכנית שונה לחלוטין מזו שהוחלט עליה ביוני 2004 . אומדני העלויות עלו, ההשקעה העצמית שנדרשה מן התע"א הוכפלה וגדל מאוד הסכום שנדרש לגייס בשוק ההון. אך התברר, כי במקביל לגידול באומדני העלות גדלו משמעותית גם תחזיות המכירה, תחזיות שהניחו כי התע"א תשיג כשליש מן השוק העולמי. בתחזיות אלה הייתה גלומה הנחה כי י צרנים קיימים של מטוסי אימון צבאיים יצמצמו את חלקם או יוותרו על השוק. לדעת משרד מבקר המדינה, נתונים אלה היו אמורים להעלות ספק בדבר הכדאיות הכלכלית להמשך ההשקעה של התע"א ב- ATG . עם זאת, החליט הדירקטוריון "לתת הזדמנות נוספת" לתכנית, כאמור תכנית שונה לחלוטין, ואף להשקיע סכומים נוספים כדי לאפשר ל- ATG להמשיך להתקיים עוד מספר חודשים, בהנחה שיגויס ההון בארה"ב. זאת על בסיס ציפייה, כי החלפת בנק ההשקעות המטפל בגיוס הכספים ושינוי בדרך ההתקשרות עם ATG ,, שינוי שבעיקרו לא היה מהותי כי אם רישומי יאפשר את גיוס ההון, מה שלא הושג בשלוש השנים הקודמות. ההון לא גויס, וחברת ATG פסקה לפעול בסוף שנת 2007 . בעקבות עצירת פיתוח מטוס האימון על ידי ATG , מחקה התע"א בדוחותיה הכספיים ליום 31.12.07 את מלוא השקעתה ב - ATG, והכירה בהפסד בסכום של 25 .מיליון דולר התכנית המקורית הייתה כאמור שאפתנית ובעלת פוטנציאל מבטיח. אולם דווקא משום כך היה ראוי לבחון ביסודיות את הסיכוי לקיום התנאים להצלחתה, דבר שלא נעשה. נוכח האמור, על התע"א להפיק לקחים מדוח זה, בדגש על הליקויים המשמעותיים המתייחסים לתקופה שטרם אישור הפרויקט, בנושאים הבאים: בדיקת כדאיות של פרויק טים, ובכלל זה, בדיקת ההשלכות ממימוש אפשרי של סיכונים והאמצעים להפחתת הנזק מאותם סיכונים, ובחינת הכדאיות הכלכלית של פרויקטים על פי שיעורי תשואה המפצים על הסיכונים הכרוכים בהם. על רשות החברות לקדם את הסדרת הסוגיה של השקעת חברה ממשלתית בנכסים המירים למניות, באופן שאישור הממשלה להשקעה כזאת יידרש בטרם ביצועה, ולא רק במועד שבו מתקבלת ההחלטה אם לממש את אופציית ההמרה. זאת, כדי לאפשר לממשלה להידרש לעניין ולהחליט בו בשלב שבו טרם הושקעו כספי ציבור בעיסקה. 196 דוח שנתי60א .