רשות האוכלוסין וההגירה/הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם_

 ♦ . 1104 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 מבוא .1. הגירה לצורכי עבודה היא תופעה בין -לאומית נרחבת המונעת מפערים בשכר וברמת החיים בין מדינות מתפתחות (מדינות המוצא) למפותחות (מדינות היעד). בשנות התשעים של המאה העשרים התעצמה בישראל התופעה של העסקת עובדים זרים (עו"ז) בענפי המשק השונים. עו"ז הובאו לישראל כדי לעסוק בענפים שבהם הורגש מחסור בכוח אדם ישראלי, וכן בשל עלות העסקתם, שהיא נמוכה יחסית לעלות העסקתו של עובד ישראלי. עו"ז מגיעים לישראל לרוב על רקע מצוקה כלכלית קשה בארצותיהם ובשל הרצון לפרנס את עצמם ואת משפחותיהם. פעמים רבות נשללות מעובדים אלה זכויות סוציאליות, תנאי מחייתם קשים לעתים , והם חשופים להתעמרות ולניצול . לא אחת מדווח על פגיעה בזכויותיהם של עו"ז על ידי מעסיקיהם תוך ניצול מעמדם החלש . עו"ז אף מתקשים למצות את זכויותיהם ולפנות לערכאות משפטיות בעת הצורך9 . 2. העסקתם של עו"ז נפוצה בענפי הסיעוד, החקלאות והבנייה. ממשלת ישראל קובעת מכסות לעו"ז לענפי משק מסוימים וזה כעשור נוקטת מדיניות של הגבלת מספר העו"ז. מדיניות זו נועדה לעודד תעסוקה של עובדים ישראלים לא מיומנים ולהגן באופן זה על התעסוקה והשכר של כוח העבודה המקומי. 3. כ-9% מהמועסקיםבישראל הם עו"ז. שיעור זה של כוח העבודה הזר מכלל המועסקים הוא מהגבוהים בעול ם. בשנת 2013 שהובישראל כ - 87,000 עו"זחוקיים ושאינם חוקיים שהגיעו לישראל עם אשרת עבודה בענפי התעסוקה האמורים לעיל 10 . להלן בתרשים 1 מוצג פילוח של העו"ז החוקיים והלא חוקיים בישראל בסוף דצמבר 2013 .לפי ענף התעסוקה .__________________ .9 בג"ץ 1105/06 קו לעובד נ' שר הרווחה (פורסם במאגר ממוחשב, 22.6.04.) 10 עובד זר חוקי, על פי רשות האוכלוסין: בעל רישיון תקף מסוג ב/1 /או ב2 אשר מועסק בידי מעסיק בעל היתר להעסקת עו"ז. עובד זר לא חוקי הוא זר שהיה בעבר עובד זר חוקי ואינו עונה עוד על אחד מהקריטריו נים שלעיל. משרד הפנים 1105 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 על פי נתוני רשות האוכלוסין, בסוף 2013 הועסקו העו"ז בענף הסיעוד באמצעות 48,000 מעסיקים שהם מטופלים סיעודיים11 ; בענף החקלאותהועסקו העו"ז באמצעות 5,000 מעסיקים שהם חקלאים; ובענף הבנייה - 33 מעסיקים שהםקבלני כוח אדם12 (להלן- תאגידים). 4. חוק עובדים זרים מטיל על משרד הפנים ומשרד הכלכלה את האחריות לטיפול בענייניהם של עו"ז. רשות האוכלוסין הוקמה בשנת 200813 , והוקנו לה חלק מסמכויות משרד הפנים, לרבות טיפול באשרות שהייה בישראל לזרים וברישיונות עבודה לעו"ז, הנפקת היתרים למעסיקי עו"ז וכן פיקוח על תנאי העסקתם של עו"ז ואכ יפת תנאי ההעסקה. מינואר 2010 מכהן מר אמנון בן-עמי כמנכ"ל רשות האוכלוסין. משרד הכלכלה אחראי לפיקוח ואכיפה של דיני העבודה בישראל. במועד הביקורת כיהן מר עמית לנג כמנכ"ל משרד הכלכלה. .פעולות הביקורת .בחודשים פברואר 2013 עד יוני 2014 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין כמה סוגיות הנוגעות להעסקת עו"ז בענפי הסיעוד, החקלאות והבנייה: השמירה על זכויות עו"ז; התקנת תקנות בדבר פיקדון לעו"ז; הלנת עו"ז בענף הסיעוד מחוץ לבית המטופל; הבאת עו"ז ארצה ומתן היתר לשהייתם בארץ ; קביעת מכסות של עו"ז. הבדיקה נעשתה ברשות האוכלוסין ובמשרד הכלכלה. בדיקות השלמה נעשו במשרד החקלאות, במשרד האוצר, במשרד המשפטים, במשרד הבינוי ובמשטרת ישראל. .הפיקוח על שכר העובדים הזרים ותנאי העסקתם .אחריות המדינה לשמירה על זכויות עובדים זרים .מדינה המחליטה להעניק רישיונות שהייה ועבודה לעו"ז לזמן ממושך נדרשת להעניק להם גם את זכויות היסוד המגיעות להם. בית המשפט העליון קבע14 כי ככלל, משהמדינה מתירה את כניסתו של אדם בשעריה ומאפשרת את שהייתו כאן, בין היתר לצורכי עבודה, נפרסת מעליו מטריית עקרונות המשפט הבסיסיים החלים בישראל על כל אדם הנמצא בשטחה. כך, נפסק כי .__________________ .11 בישראל יש שתי קבוצות עיקריות של זכאים לסיוע של עו "ז בשל היותם סיעודיים: קשישים הנזקקים להשגחה ולסיוע ובעלי מוגבלויות המוגדרים נכים קשים. 12 לשם העסקת עו"ז בענף הבנייה מעניקה רשות האוכלוסין היתרים מיוחדים לתאגידים המשמשים קבלני כוח אדם, לפי חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ"ו- 1996 . תאגידים אלה הם המעסיקים של העו"ז, ובפועל הם עובדים אצל קבלני בנייה מורשים שהתקשרו עם התאגיד לצורך גיוס עו"ז. בין הקבלנים לעו"ז אין מתקיימים יחסי עבודה. 13 'בהתאם להחלטת ממשלה מס 3434 מ- 13.4.08. 14 בג"ץ 11437/05 קו לעובד נ' משרד הפנים (פורסם במאגר ממוחשב, 13.4.11.) 1106 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 על עובד זר השוהה בישראל חלים העקרונות החוקתיים הבסיסיים המעוגנים בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, אשר נועדו להגן על חייו, גופו, כבודו, קניינו, חירותו האישית, חופש התנועה שלו לצאת מישראל, פרטיותו וצנעת חייו. בית המשפט גם ציין כי לא ניתן ליהנות משירותי עו"ז ומהיתרונות ש הם מצמיחים למשק הישראלי ולאזרחי ישראל בלי לשאת בנטל הזכויות המגיעות להם, וכי התנערות מעובדים אלה יש בה ממד של ניצול שאינו מתיישב עם ערכי מדינה יהודית ודמוקרטית ושמירתה על זכויות אדם. חוק עובדים זרים מגדיר את תנאי הזכאות להעסיק עו"ז וכן את חובותיו של המעסיק כלפי העובד הזר וכלפי רשויות המדינה. התנאים והחובות האלה נזכרים בהיתר להעסקת עו"ז . ככלל עובד זר זכאי לאותם תנאי העסקה אשר להם זכאי עובד ישראלי ואשר נובעים מדיני העבודה15 .נוסף על תנאים אלה החוק קובע שיש לעובד זר זכויות מיוחדות המגיעות לו ממעסיקו, כגון הזכות להסכם עבודה בכתב, ל הסדרת ביטוח רפואי פרטי ול העמדת מגורים הולמים. 1. רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה אחראים להבטחת זכויותיהם של העו"ז. חוק עובדים זרים קבע מה הן הוראות החוק ששר הפנים יהיה אחראי לביצוען ומה הן ההוראות ששר הכלכלה יהיה אחראי לביצוען (להלן - סמכויות ייחודיות), וכן קבע הוראות ששני השרים הללו יחד אחראים לביצוען (להלן - סמכויות מקבילות). לפי החוק, שר הפנים ימנה עובד משרד הפנים שיהיה אחראי למתן היתרים להעסקת עו"ז (הממונה). במועד הביקורת היה הממונה מנכ"ל רשות האוכלוסין. 2. רשות האוכלוסין היא האחראית על פי החוק לתת היתרי העסקה. כמו כן היא מנפיקה היתרים ללשכות פרטיות העוסקות בתיווך עבודה לעו "ז בענפי הסיעוד והחקלאות 16 (להלן גם- מתווכי כוח אדם). הרשות אחראית לאכיפת העסקה כחוק ועל פי תנאי ההיתר ולפיקוח עליה. הרשות קבעה בנהליה חובות המוטלות על מעסיקי עו"ז ועל לשכות פרטיות, שנועדו להבטיח את השמירה על זכויות העו"ז. הרשות מבצעת את תפקידיה אלה באמצעות שתיים מיחידותיה: מינהל שירות למעסיקים ולעובדים זרים (להלן - מינהל שירות למעסיקים) ובאמצעות מינהל אכיפה וזרים. 3. משרד הכלכלה אחראי לפקח על זכויות עו "ז הנובע ות מדיני העבודה, אשר הפרתן הוגדרה בחוק עובדים זרים כעברה פלילית, וכן לאכוף זכויות אלה. המשרד מבצע את תפקידיו אלה באמצעות שתיים מיחידותיו: מינהל הסדרה ואכיפה והממונה על זכויות עו"ז בתחום דיני העבודה. מינהל ההסדרה פועל ליישום הוראות חוקי העבודה במדינת ישראל ולאכיפתן על המעסיקים של כלל העובדים במדינה. את ה ממונה על זכויות עו "ז ממנה על פי החוק שר הכלכלה. הממונה על זכויות עו"ז אחראי בין היתר לטפל בתלונות עו"ז נגד מעסיקים ולשכות פרטיות (מתווכי כוח אדם). לממונה הוענקו בחוק סמכויות מסוימות, למשל הסמכות להתערב בהליכים משפטיים בעניינים שבתחומי תפקידיו והסמכות להגיש תביעה אזרחית כנגד מעסיקי עו"ז ולשכות פרטיות. 4. הסמכויות המקבילות שהעניק חוק עובדים זרים למשרד הכלכלה ולרשות האוכלוסין נוגעות לשמירה על ארבע הזכויות האלה של עו"ז: העמדת מגורים הולמים ; הסדרת ביטוח רפואי ; החזקת מסמכים שנקבעו בחוק בידי המעסיק במקום העבודה ; ו הפקדה לפיקדון עובדים זרים (בנוגע לפיקדון זה - ראו להלן). .__________________ .15 למשל, חוק שכר מינימום, התשמ"ז- 1987 ; חוק הגנת השכר, התשי"ח- 1958. 16 על פי חוק שירות התעסוקה, התשי"ט - 1959, לשכה פרטית היא מי שעיקר עיסוקו או מקצתו בתיווך עבודה, למעט שירות התעסוקה. משרד הפנים 1107 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 5. בהסכמים בילטרליים שחתמה ישראל עם כמה מדינות שמהן מגיעים אליה עו"ז17 נקבע כי המדינה תעניק לעו"ז את אותן זכויות הנוגעות לעבודה הניתנות על פי הדין ובהסכמים קיבוציים לעובדים ישראלים. .בקרה של רשות האוכלוסין על שכר העובדים הזרים ותנאי העסקתם .על פי פרק ג ' בחוק עובדים זרים, שר הפנים רשאי לקבוע כי על מעסיק של עו"ז להגיש לממונה דין וחשבון (דוח) בכל חודש או בכל תקופה ארוכה מזו שיקבע שר הפנים. בדוח זה יפורטו שכר העבודה של העובד הזר, תשלומי המעסיק עבור תנאים סוציאליים וכן ניכויים מותרים משכר העבודה. בתקנות עובדים זרים (דיווח למדור תשלומים), התש"ס- 2000 , קבעשר הפנים את המועד והדרך להגשת הדוח18 : לגבי עובד בענף הסיעוד- עד 31 בינואר של כל שנה, לגבי השנה שקדמה לה; לגבי עובד אחר - עד 30 בכל חודש, לגבי החודש שקדם לו . כמו כן נדרש המעסיק להמציא אחת לשנה אישור של רואה חשבון, המאמת את הדוחות החודשיים שמסר במשך השנה. תאגיד בענף הבנייה נדרש לדווח אחת לחודש באמצעות תקשורת מחשבים. תוכן הדוח לא נקבע בתקנות. לצורך קבלת היתר העסקה נדרשים מעסיקי עו"ז בענף הבנייה להעביר לרשות מסמכים ונתונים שונים, כמו דוחות כספיים ונתונים על שכר העובד. מידע זה יכול לשמש אותה גם לשם ביצוע בקרה על עמידתו של המעסיק בתנאי ההיתר שנתנה לו וכדי לאתר מעסיקים שחרגו מתנאי ההיתר ופגעו בזכויות העובדים. נמצא כי רשות האוכלוסין לא פעלה כדי לקבל מהמעסיקים בענפי החקלאות והסיעוד דיווחים על שכר עובדיהם, כנדרש בהוראות הדין. ראש מינהל שירות למעסיקים מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי בענף הבנייה 33 מעסיקים בלבד, ואילו בשני הענפים האחרים- אלפי מעסיקים, והרשות מתקשה לקבל מהם מידע מפורט. מתשובה שמסרה רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 (להלן- תשובת הרשות) עולה שהיא מטילה ספק ביעילותה של הוראת החוק המחייבת דיווח של מעסיק עו"ז. הרשות ציינה כי היקף שעות העבודה הנדרש ממנה לצורך הקלדת דיווחים ידניים חודשיים של עשרות אלפי מעסיקים אינו סביר או בר-ביצוע, והטלת החובה על המעסיקים לדווח באופן מקוון תיצור עבורם מעמסה. עוד כתבה הרשות שהיא תשקול ליזום תיקון בתקנות האמורות, ולפיו מעסיקים יתחייבו לדווח כאמור רק "במקרים שצפויים לייעל את הפיקוח על תשלום שכר כדין לעובדיהם הזרים ואשר לא יגרום להעמסת מידע מיותר ולא אמין בידי הרשות". .__________________ .17 ראו הערה6. 18 הוא קבע גם שלדוח הראשון שימסור המעסיק עבור כל עובד הוא יצרף העתק של חוזה העבודה שלו עם העובד. 1108 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 משרד מבקר המדינה מדגיש כי על רשות האוכלוסין לפעול על פי דרישות הדין. אם סבורה הרשות שיש לעשות שינוי בהוראת חוק או בתקנה, עליה ליזום תיקון חקיקה. ואולם לדעת משרד מבקר המדינה, בטרם תפעל הרשות ליזום תיקוני חקיקה, עליה לבחון היטב כיצד ישפיע שינוי זה על יכולתה לקיים פיקוח אפקטיבי על עמידתם של המעסיקים בתנאי היתר ההעסקה. על הרשות להבטיח כי לא תיפגע האפשרות לאתר מעסיקים שחרגו מתנאי ההיתר ופגעו בזכויות העובדים. .הפקדת שכר לחשבון בנק של העובד .בינואר 2010 החליטה הממשלה כי ישלקבוע בנוהל שעל מעסיק של עובד זר להעביר את שכרו לחשבון בנק הרשום על שם העובד בלבד 19 . בהתאם, קבעה רשות האוכלוסין בנהליה כי הפקדת שכר העובד הזר כאמור מהווה תנאי לקבלת היתר העסקה. עוד קבעה הרשות כי אם אין לעובד חשבון בנק בישראל, יסייע לו המעסיק בפתיחת חשבון; אשר לענף החקלאות - גם הלשכה הפרטית יכולה לסייע בפתיחת חשבון. החיוב להפקיד את שכר העובד הזר בחשבון בנק ישראלי נועד לאפשר ביקורת נאותה על שכרו ולמנוע ניכויים מהשכר שלא כדין, וכן לשם הגברת יכולת הפיקוח של המדינה על העברות הכספים המתבצעות בין המעסיק לעובד. כאשר עובד זר אינו מקבל את שכרו באמצעות חשבון בנק מקומי ואינו יכול לבדוק את הסכום שקיבל מיד לאחר שהופקד, נפתח פתח לניצול העובד ולקיפוח זכויותיו. אי-הפקדה של שכר העובד לחשבון הבנק היא הפרה של תנאי ההיתר ולכן רשות האוכלוסין היא המוסמכת לבדוק תלונות על מעסיקים שלא פעלו כנדרש בעניין זה, ובמידת הצורך לבטל היתר או להגבילו. 1. עמותתקו לעובד פועלת ללא כוונת רווח, ומטרתה להגן על זכויות העובדים המקופחים ביותר במשק הישראלי , לרבות עו"ז 20 . מנתונים שהעבירה העמותה למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנת 2013 הוגשו לה83 תלונות בשמם של230 עו"ז שהועסקו בענף החקלאות, 53% (122 ) מהם התלוננו על כך ששכרם החודשי לא הופקד בחשבון בנק בישראל. 2. בשנת 2011 העבירה עמותת קו לעובד לרשות האוכלוסין ולמשרד הכלכלה שתי תלונות כנגד 41 מעסיקים בענף החקלאות שהעסיקו יחד274 עו"ז, ובשנת 2013 )(עד אפריל היא העבירה שש תלונות כנגד שישה מעסיקים שהעסיקו 23 עו"ז. בשמונה התלונות האלה ה ועלו טענות על הפרת זכויות שבתחום האחריות של שני המשרדים, ובכלל זה הפרה של תנאי ההיתר ולפיו יש להפקיד את שכרו של העובד בחשבון בנק בישראל. מינהל אכיפה וזרים ברשות האוכלוסין מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי סוכם שמשרד הכלכלה יטפל בכל התלונות האמורות . ב עניין זה השיב משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי אין לו סמכות לאכוף על המעסיק את הדרך .__________________ .19 'החלטת ממשלה מס 1274 שהתקבלה ב- 24.1.10. 20 כ-7% מתקציב העמותה מקורם בתמיכה שהיא מקבלת ממשרד הכלכלה. מתוך אתר האינטרנט של העמותה, www.kav -laoved.org.il ,. העמותה אינה גוף מבוקר לפי חוק מבקר המדינה התשי"ח- 1958 .]נוסח משולב[. משרד הפנים 1109 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 שבה ישולם השכר לעובד, ולכן לא בדק תלונות על תשלום שכר שלא לחשבון בנק של העובד בישראל. מהביקורת עולה אפוא כי אף על פי שרשות האוכלוסין קיבלה מידע הנוגע למאות עו"ז, שלפיו שכרם אינו משולם לחשבון בנק בישראל כנדרש, ולמרות החשש הממשי שבדרך זו מקופחת הזכות של העובדים האלה לקבל שכר הוגן תמורת עבודתם, היא לא בדקה מידע זה. רשות האוכלוסין מסרה בתשובתה כי היא תפעל לתיקון הליקוי - כל בקרה של תנאי העסקת עו"ז תכלול בדיקה האם שכ רו הופקד לחשבון בנק בישראל. הממצאים בעניין זה יועברו לגורמים המופקדים על אכיפה מינהלית; אם תתקבל תלונה על מעסיק שלא הפקיד את שכר העובד לחשבון כזה היא תיבדק ועל פי הממצאים תתקבל החלטה לגבי המשך מתן ההיתר להעסקת עו"ז. משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות האוכלוסין לבדוק את התלונות שקיבלה ולנקוט סנקציות כלפי מעסיקים שהפרו את חובת הפקדת שכרו של העובד לחשבון בנק בישראל. עוד עליה לקיים בקרה שיטתית כדי לוודא שהמעסיקים מקיימים את חובתם האמורה לעיל. .ביקורת של רשות האוכלוסין בשני תאגידי בנייה .תאגיד בענף הבנייה המבקש להאריך את ההיתר להעסקת עו"ז נדרש לצרף לבקשתו להיתר את פירוט מקורות המימון שלו, לרבות היקף ההון עצמי. הון עצמי מזערי, לא מספק עלול להעיד על כך שהתאגיד אינו יציב מהבחינה הכלכלית, ועקב כך על חשש לפגיעה בזכויות העו"ז שהוא מעסיק. באפריל 2013 החל מינהל שירות למעסיקים ברשות האוכלוסין בתכנית ניסיונית שבה הוא ערך ביקורת חשבונאית באמצעות משרד רואי חשבון אצל שני תאגידים, שהעסיקו יחד 460 .עו"ז, בשל חשד למצב פיננסי בלתי יציב בדצמבר 2013 הגיש משרד רואי החשבון למינהל שירות למעסיקים את טיוטות דוחות הבדיקה שערך. על פי הטיוטות וגם על פי הדוחות הסופיים, קופחו זכויותיהם של עשרות עו"ז שהעסיקו שני התאגידים: התאגידים שלמו שכר רק תמורת חלק משעות העבודה בפועל של העובדים; נמצא פער בין דיווחי התאגידים למינהל שירות למעסיקים לגבי שעות העבודה של העובדים לבין שעות העבודה שלהם בפועל21 ; מספר שעות העבודה המדווחות של העובדים היה נמוך מהמספר המזערי שנקבע בנוהלי רשות האוכלוסין; סך הניכויים המותרים היה גבוה מהמותר על פי הדין. ממצאים דומים הועלו גם בחודשים פברואר ומרץ 2013. מינהל שירות למעסיקים מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2014 שנדרשו תיקונים בטיוטות הדוחות שהגיש משרד רואי החשבון, אולם הם לא הושלמו כיוון שההתקשרות עם המשרד הזה הסתיימה. עוד מסר המינהל כי הוא דן בממצאי טיוטות הדוחות עם משרד הכלכלה, וסוכם כי הוא י עביר את הממצאים ל תגובת ה תאגידים, ולאחר לימוד תגובותיהם יבחן את המשך .__________________ .21 על פיתקנות עובדים זרים (דיווח למדור תשלומים), התש"ס - 2000 , תאגיד בענף הבנייה נדרש כאמור להגיש לרשות האוכלוסין דין וחשבון אחת לחודש באמצעות תקשורת מחשבים. 1110 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 .הטיפול מתשובתה של רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה עולה כי רק כשנה לאחר הגשת טיוטות הדוחות, בנובמבר 2014 , חודשה ההתקשרות עם משרד רואי החשבון והושלמו הדוחות האמורים, והרשות שלחה כתבי שימוע לשני התאגידים לשם קבלת תגובתם עד לסוף השנה. שני התאגידים מסרו למשרד מבקר ה מדינה בדצמבר 2014 כי במסגרת הליך השימוע הם העבירו לרשות האוכלוסין את הסבריהם לממצאים שבטיוטות הדוחות של הרשות. במשך כשנה - מיום ש הגיש משרד רואי החשבון למינהל שירות למעסיקים את טיוטות הדוחות ועד דצמבר 2014 - לא השלימה רשות האוכלוסין את הטיפול בממצאי הבדיקה ולא קבעה האם אכן התקיימו הפרות חמורות של זכויות העו"ז כפי שהועלה בבדיקה. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את טיפול הרשות בממצאי הבדיקה הזאת, שהועברו אליה ממשרד רואי החשבון. על רשות האוכלוסין לפעול בדחיפות כדי שתמוצה הבדיקה ויינקטו הפעולות הדרושות כנגד מעסיקי עו"ז, ככל שיימצא שהם הפרו את זכויות עובדיהם. .השימוש בסמכות להגביל או לבטל היתר להעסקת עובדים זרים .רשות האוכלוסין אחראית כאמור למתן היתרים למעסיקים וללשכות פרטיות. בהיתרים מצוינים התנאים שבהם נדרש המעסיק לעמוד (להלן - תנאי ההיתר), כגון קיום חובות המעסיק כלפי עובד על פי הדין, לדוגמה תשלום שכר מינימום, וקיום חובות המעסיק על פי נוהלי הרשות, לדוגמה תשלום שכר לחשבון הבנק של העובד. על פי חוק עובדים זרים, אם לא קיים מעסיק אחד מתנאי ההיתר או הוראה לפי חוק זה או חובה החלה עליו כלפי עובדיו, או עיכב תחת ידו שלא כדין מסמך זיהוי או דרכון של עובד זר, רשאי הממונה, לאחר שנתן למעסיק הזדמנות להשמיע את טענותיו לפניו (שימוע), לבטל את ההיתר שניתן למעסיק להעסקת העו"ז, כולם או חלקם, וכן לסרב, מטעם זה בלבד, לבקשת המעסיק לאשר העסקתם של עו"ז למשך תקופה שלא תעלה על שלוש שנים. בנוהל שעניינו ביטול היתר22 , פירטה רשות האוכלוסין את המקרים שבהם יש לשקול ביטול היתר או הגבלתו או סירוב להקצאתו. ככלל, הרשות קבעה כי הממונה ישתמש בסמכותו זו בעיקר במקרים של פגיעה בזכויות בסיסיות של עו"ז על ידי מעסיקים או במקרים של הפרות משמעותיות של תנאי ההיתר. עוד נכתב כי כדי להפעיל סמכות מנהלית אין צורך ברמת ההוכחה הדרושה בהליך פלילי או אזרחי, ודי ב"ראיות מ ינהליות" (ראיות המשכנעות אדם סביר) בדבר ביצוע המעשה לצורך קבלת החלטה כאמו ר. בנוהל אחר הדגישה רשות האוכלוסין כי הפרה מהותית של זכויות עו"ז, ובכלל זה עיכוב דרכונו של עובד שלא כדין, הלנת שכרו, אי-תשלום שכר כדין בגין עבודה בשעות נוספות ואי-מתן יום מנוחה שבועי, היא הפרה של תנאי ההיתר ותביא לביטולו23. מינהל שירות למעסיקים מחדש מדי שנה בשנה היתרי העסקה בענפי החקלאות והבנייה, ואחת לשנתיים עד שלוש שנים למעסיקים בענף הסיעוד. בעת חידוש היתרים בענף החקלאות בודק המינהל האם יש קנסות חלוטים או אגרות שהמעסיק לא שילם, והאם ננקטו כלפיו הליכי .__________________ .22 " נוהל ביטול/ הגבלת היתר /סירוב להקצאתו, למעסיקי עובדים זרים", עדכון מרץ 2010. 23 'נוהל העסקת עובדים זרים בענף החקלאות, חוזר מס 31/13. משרד הפנים 1111 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 .שימוע. בענף הסיעוד בודק המינהל אם מבקש ההיתר עומד באמות המידה המזכות בהיתר בענף הבנייה נבדק גם האם קיים רישום פלילי כנגד בעלי התאגיד, האם התאגיד שילם קנסות חלוטים שהוטלו עליו והאם הוגשו כנגדו כתבי אישום. 1. בשנים 2013 -2012 סיימה רשות האוכלוסין ח קירה של 156 מעסיקי עו"ז ובעקבות ממצאיה הטילה עליהם קנס כספי או הגישה כנגדם כתב אישום, לפי חוק עובדים זרים: 81 ;מעסיקים בענף החקלאות71 מעסיקים בענף הבנייה ו-4 .מעסיקים בענף הסיעוד לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שהרשות נקטה סנקציות כלפי 156 ,המעסיקים האלההיה עליה לבחון, לכל הפחות לגבי אלה שהוגש כנגדם כתב אישום על עברות חמורות שעניינן הפרת חובות כלפי העו"ז, ולגבי אלה שלא שילמו קנסות מינהליים חלוטים שהוטלו עליהם, האם יש מקום גם להגביל את ההיתרים שניתנו להם להעסקת עו"ז או לבטל את ההיתרים. הגבלת היתר או ביטולו טעונים קיום שימוע למעסיק. על פי נתוני הרשות, באותן שנים נערכו שימועים רק ל-22 מעסיקים. חלק מהשימועים האלה נעשו בעקבות חקירות משנים קודמות. יוצא אפוא כי הרשות חקרה ומצאה שיותר מ-130 מעסיקים של עו"ז הפרו זכויות של עובדיהם באותן שנים. למרות זאת הרשות לא בחנה לגבי אף אחד מאותם המעסיקים האם ההפרות האלה דורשות גם את ביטול ההיתר להעסקת עו"ז או הגבלתו או אם הן דורשות סירוב לבקשת מעסיק להקצאת היתר, כפי שנדרש ממנה. 2. ,משרד הכלכלה, באמצעות מינהל ההסדרהאחראי כאמור לפקח על זכויות עו"ז הנובעות מדיני העבודה, ומתוקף זה הוא מקיים חקירות בדבר מעסיקים העוברים על הוראות דיני העבודה ופוגעים בזכויות העובדים. לממצאי חקירות אלה יש חשיבות גם לצורך בחינת בקשות שמגישים מעסיקים לרשות האוכלוסין לקבל היתר להעסקת עו"ז. אם בחקירה כזו נמצא שמעסיק הפר זכויות עו"ז הרי שיש לבחון אם יש מקום לסרב לבקשת ההיתר או להגביל או לשלול ממנו את היתר ההעסקה הקיים. א. ממצאי החקירות של משרד הכלכלה אשר מעידים על הפרת דיני העבודה מצד המעסיק הם הפרה של תנאי ההיתר. למרות זאת לא הסדירה רשות האוכלוסין עם משרד הכלכלה את העברת ממצאי החקירות של המשרד אליה באופן שוטף. ב. בשנים 2013 -2011 פתח משרד הכלכלה ב -69 חקירות כנגד מעסיקי עו"ז בענפי הסיעוד, החקלאות והבנייה, אשר הסתיימו עד סוף 2013. ב-41 מהחקירות האלה מצא המשרד שהמעסיקים הפרו את זכויותיהם של העו"ז על פי דיני העבודה, ובעקבות זאת הוא נקט סנקציות נגדם, בין היתר בדרך של הטלת קנסות או הגשת כתבי אישום. 1112 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 את הממצאים האלה לא העביר משרד הכלכלה לרשות האוכלוסין כדי שתבחן אם יש מקום לשלול היתרים מ המעסיקים, להגבילם או לענות בשלילה על בקשת המעסיק לקבלת היתר. על פי נתוני רשות האוכלוסין היא נתנה היתר להעסקת עו"ז ל -37 מ-41 המעסיקים האלה 24, והם העסיקו כ-270 עו"ז בכל אחת מהשנים 2013 ו- 2014 . משרד הכלכלה השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 בנוגע לאותם 41 מעסיקים: "על הרשות להסדיר את העברת המידעים במסגרת חוק הגנת הפרטיות". בתשובה נוספת שמסרה רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה בינואר 2015 (להלן- התשובה הנוספת של הרשות) היא כתבה כי "בתקופה הקרובה תוגש בקשה לוועדה למסירת מידע, על מנת להסדיר את העברת המידע באשר לממצאי החקירות אשר נערכו במשרד הכלכלה, לרשות". משרד הכלכלה מצא שעשרות מעסיקי עו"ז הפרו את זכויותיהם, אך לא התריע על כך לפני הרשות, ואילו הרשות לא פעלה כמתחייב מחוק הגנת הפרטיות כדי להסדיר קבלת מידע כזה. כתוצאה מאלה, נתנה הרשות היתרים להעסקת עו"ז למעסיקים שהפרו זכויות עובדים. על רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה לעשות את כל הפעולות הדרושות כדי להבטיח העברה שוטפת של המידע האמור ביניהם. קרבנות סחר תופעת העבדות והסחר בבני אדם לעבדות ולעבודות כפייה מתאפיינת בהתייחסות לבני אדם כאל רכוש תוך התעלמות מזכויות האדם שלהם (קרבנות סחר). היא נפוצה בעיקר בקרב אוכלוסיות חלשות במיוחד, המגיעות מארצות מצוקה לארצות אחרות כדי למלא צרכים שונים. קרבנות הסחר פגיעים יותר בשל זרותם בארץ היעד וחוסר ההיכרות עם השפה והתרבות המקומית, ובשל כך הם נרתעים מלממש את זכויותיהם. חוק העונשין, התשל"ז - 1977, מגדיר מהי עברת החזקה בתנאי עבדות ו מהי עברת סחר בבני אדם 25 . כן מגדיר חוק העונשין את עברת העושק ב"ניצול" מצבו הנחות של הזולת לטובתו של המנצל, בין היתר כאשר הוא נותן בעד שירות תמורה הנופלת במידה בלתי סבירה מן התמורה המקובלת. הגם שעברת העושק אינה עברת סחר קלסית, כשהיא נעברת כלפי עו"ז היא פוגעת באותם הערכים המוגנים שבהם פוגעת עברת הסחר בבני אדם. בדצמבר 2002 ובדצמבר 2007 החליטה הממשלה26 להטיל על משרד הרווחה להקים מסגרות לשכן בהן קרבנות סחר. על זיהוי קרבנות סחר בבני אדם מופקדת המשטרה, והיא אחראית לבחון את עניינו של כל זר שיש חשש כי הוא קרבן סחר. אם נמצאה ראשית ראיה לכך שמדובר בקרבן סחר, הוא זכאי לעבור למקלט ייעודי. על פי נוהל "הטיפול במתן מעמד לנפגעי עבדות וסחר בבני אדם לעבד ות ולעבודת כפיה " שפרסמה רשות האוכלוסין ביוני 2010, עם הקביעה של משטרת ישראל כי אכן קיימת ראשית ראיה להיותו של הזר קרבן סחר, הוא יהיה זכאי לקבל לאלתר רישיון עבודה זמני לשלושה .__________________ .24 ארבעת המעסיקים הנותרים העסיקו עובדים זרים ללא היתר בניגוד לחוק. 25 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65 ג( 2014)" , זרים שאינם בני הרחקה מישראל", עמ' 59. 26 'החלטה מס 2806 מ- 1.12.02 'והחלטה מס 2670 מ- 2.12.07. משרד הפנים 1113 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 חודשים27 . אםהקרבן נמצא בשלבי חקירה (בכפוף לאישור המשטרה) או משמש עד בהל יכים משפטיים, מוארך רישיון העבודה עד לסיום ההליכים. לצורך הטיפול במתן מעמד לזרים שהם קרבנות סחר מינה מנכ"ל רשות האוכלוסין ממונה על הטיפול בקרבנות סחר . 1. על פי נתוני הממונה עלהטיפול ב קרבנות סחר ברשות האוכלוסין, בשנים 2014 -2009 נתנה הרשות רישיון עבודה זמני לכ-130 עו"ז, רובם ככולם בענף החקלאות, אשר הייתה ראשית ראיה לכך שהם קרבנות סחר. הממונה על הטיפול ב קרבנות סחר מסרה למשרד מבקר המדינה כי עם הנפקת רישיון העבודה הזמני לעובד הזר, היא הזינה במערכת המידע המרכזית של רשות האוכלוסין את סיבת מתן הרישיון - "מתן הגנה לקרבן". כן ציינה בה כי המשטרה מצאה ראשית ראיה לכך שהוא קרבן סחר. 2. לדעת משרד מבקר המדינה, בבואה לחדש היתר למעסיק על רשות האוכלוסין לבדוק גם היבטים של תנאי העסקה של העו"ז, שכן אלה הם חלק מתנאי ההיתר. לכן מידע על מעסיק שעובד שלו הוגדר כקרבן סחר צריך שיעמוד לפני מי שמקבל החלטה אם לחדש לאותו מעסיק היתר להעסקת עו"ז. א. נמצא שהמידע בדבר עו"ז שהוגדרו כקרבנות סחר לא הובא, ככלל, לפני הגורמים שמוסמכים לחדש היתרים להעסקת עו"ז, לצורך החלטה אם יש מקום לתת למעסיק של מי שהוגדר קרבן סחר היתר להעסיק עו"ז אחרים. כיוון שכך עלולה רשות האוכלוסין לחדש היתרי העסקה למי שנחשד בהעסקת עובדים בתנאי עבדות. ב. מנתוני משטרת ישראל עולה כי בשנים 2011 -2010 היא פתחה בחקירות פליליות נגד שישה חקלאים בחשד להעסקת עו"ז בתנאי עבדות ועושק . טיפול המשטרה בעניינם של חקלאים אלה הסתיים בשנים 2011 ו- 2013 . ,בין היתרב- 2010 פתחה המשטרה בחקירה של חקלאי א' שהעסיק עו"ז, שבעקבותיה הוגש נגדו כתב אישום באוקטובר 2011 . החקלאי הורשע על פי הודאתו במסגרת הסדר טיעון בשבעה אישומים של עברות עושק, ודינו נגזר ביולי 201328 . בגזר הדין פירט בית המשפט את מעשיו הקשים של החקלאי כלפי העו"ז שהעסיק. כן עמד בית המשפט על חומרת הדברים באומרו כי "אין ספק כי מדובר בעבירות מכוערות, שיש בהם ניצול של חלשים, ניצול חוסר ידע שלהם ומצוקה כלכלית והעובדה שנק לעו לחובות כבדים כדי להגיע ארצה ולעבוד, ניסיון לעשות כסף על חשבון אחר, תוך פגיעה בתדמית של מדינת ישראל בעולם". מנתוני רשות האוכלוסין עולה כי היא העניקה ל חקלאי א' היתרים להעסקת ארבעה עו "ז בכל אחת מהשנים 2011 ו- 2012 בלי שניתנה הדעת לחשדות שהועלו נגדו עוד בש נת 2010 ולכתב האישום שהוגש נגדו באוקטובר 2011 , כיוון שהמידע על כך לא עמד לפני מקבלי ההחלטה. .__________________ .27 על פי נוהל הרשות מיוני 2010 , כל קרבן סחר זכאי להגיש בקשה לקבל רישיון שהייה לשנה לצורך שיקום. 28 ת"פ (שלום ק"ג) 31143 -10-11 מדינת ישראל נ' מימוני (פורסם במאגר ממוחשב, 8.7.13). 1114 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 רשות האוכלוסין מסרה בתשובתה כי המשטרה מעבירה אליה מידע בדבר פרטי קרבן הסחר בלבד, ולא את פרטי המעסיק, מבצע העברה, אף על פי שייתכן שהמעסיק שביצע את העברה בפועל אינו המעסיק שלו ניתן היתר ההעסקה. הרשות הוסיפה כי לנוכח ממצאי הביקורת היא תפנה למשטרה בבקשה להסדיר את העברת המידע המלא אליה. משרד מבקר המדינה מעיר כי על מנכ"ל רשות האוכלוסין לפעול לכך שבידי הרשות יהיה כל המידע הנדרש לצורך שקילת מתן ההיתרים, ובכלל זה המידע על עו"ז שהייתה ראשית ראיה לכך שהם קרבנות סחר. עוד עליו לוודא שהמידע יועבר לגורם בתוך הרשות שמוסמך להחליט על מתן היתר להעסקת עו"ז. . . ממצאי הביקורת מלמדים על חולשה ממשית של רשות האוכלוסין בפיקוח ובבקרה על שכר העו"ז ובמיצוי הטיפול במידע ובתלונות שהיא מקבלת, ולפיהם מעסיקים מפרים את זכויות עובדיהם ואת תנאי ההיתר להעסקת עו"ז. על מנכ"ל רשות האוכלוסין לפעול בהקדם לתיקון הליקויים שהועלו. בכלל זה עליו להבטיח שהרשות תקבל מהמעסיקים דיווחים הנוגעים לשכר העו"ז בכל הענפים כנדרש בחוק, תנקוט סנקציות מתאימות לפי הצורך כנגד מעסיקי עו"ז שהפרו את זכויותיהם, ותאכוף את התנאי בהיתר ההעסקה בדבר תשלום שכר לחשבון הבנק של העובד הזר. נוסף על כך על המנכ"ל להבטיח שבעת קבלת החלטה בדבר מתן היתר העסקה, יהיה לפני הגורם המחליט מכלול המידע הרלוונטי, ל רבות על חקירות ובדיקות שקיימו משרד הכלכלה, משטרת ישראל ורשות האוכלוסין בעניינו של המעסיק. .טיפול בתלונות של עובדים זרים .אחד מהכלים להבטחת זכויות של עו"ז הוא טיפול אפקטיבי בתלונות שהוגשו בקשר להעסקתם. לצורך כך יש לקבוע מי הגורמים האחראים לטיפול בתלונות, תו ך הבהרת כל ההיבטים הנוגעים להעסקת עו"ז, ובכלל זה זכויות תעסוקתיות הנובעות מדיני העבודה וזכויות מיוחדות המצויות בחוק עובדים זרים וכן בנוהלי רשות האוכלוסין, שהן חלק מתנאי היתר ההעסקה29 . במסגרת יישום הסכמים בילטרליים שחתמה ממשלת ישראל עם מדינות אחרות לשם הבאת עו"ז לארץ (ראו להלן) פעלה רשות האוכלוסין להקמת מוקד "הקו החם" המשמש מוקד מידע טלפוני עבור עו"ז שהובאו לישראל באמצעות הסכמים כאמור. עובדים אלה יכולים להציג למוקד הקו החם שאלות או תלונות, הן בנוגע לזכויותיהם על פי דיני העבודה והן לזכויותיהם .__________________ .29 .כגון: העמדת מגורים הולמים לעובד הזר והסדרת ביטוח רפואי משרד הפנים 1115 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 המיוחדות. המוקד מספק מידע לפונים ומעביר תלונות למינהל שירות למעסיקים, והמינהל מנתב את התלונות לגורמים המתאימים ברשות האוכלוסין או במשרד הכלכלה. המוקד מרכז נתונים על כלל הפניות והתלונות שהתקבלו, עוקב אחר הטיפול בהן, ומעדכן את המתלונן בדבר תוצאות הבדיקה. מאז הפעלת מוקד הקו החם מאוגוסט 2012 ועד סוף שנת 2013 התקבלו במוקד כ- 2,000 פניות, מהן 1,100 .תלונות הכתובת להגשת תלונות 1. במשרד הכלכלה פועלת כאמורהממונה על זכויות עו "ז. סמכויות הממונה נקבעו בחוק עובדים זרים ותפקידה לשמש גם כתובת לקבלת תלונות של עו"ז הנוגעות לזכויות תעסוקתיות ונובעות מדיני העבודה. מינהל ההסדרה מקבל תלונות על תנאי העסקה פוגעניים באמצעות הטלפון וכן באמצעות טופס מקוון באתר האינטרנט של משרד הכלכלה. 2. רשות האוכלוסין מפנה את העובד הזר למשרד הכלכלה בכל הנוגע להפרת זכויות בתחום דיני העבודה. בנוגע להפרות שבתחום אחריותה מפנה הרשות את העו"ז שהגיעו לישראל בהסכמים בילטרליים למוקד הקו החם. מדובר בכ -37% מהעו"ז השוהים בארץ - כל העו"ז בענף החקלאות וחלק מהעו"ז בענף הבנייה שהגיעו לארץ באמצעות הסכמים כאלה. מהאמור עולה כי עבור כ- 63% מהעו"ז בארץ - עו"ז בענף הסיעוד ו בענף הבנייה אשר הגיעו לישראל שלא באמצעות הסכם בילטרלי - לא הייתה אפוא כתובת להגשת תלונות העוסקות בהפרה של הזכויות שאכיפתן היא בתחום אחריותה של רשות האוכלוסין. רשות האוכלוסין השיבה כי דרכי ההתקשרות עם הממונה על עו"ז במשרד הכלכלה מפורסמות לכלל העו"ז, משכך היא מהווה כתובת לתלונותיהם. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות האוכלוסין כי תפקיד הממונה על עו"ז לעסוק באלה מהתלונות אשר נובעות מדיני העבודה, ולא באחרות אשר נובעות מתנאי ההיתר בלבד. המצב שבו לעו"ז מענפי הסיעוד והבנייה, המהווים את רוב העו"ז השוהים בארץ, אין כתובת להגשת תלונות על הפרת חלק מזכויותיהם - אלה שבתחום אחריותה של רשות האוכלוסין - מחייב תיקון מידי. 3. בנוהל עבודה משותף למשרד הכלכלה ולרשות האוכלוסין מיולי 2010 נקבעו הגורמים האחראים לטיפול בתלונה בהתאם לנושא התלונה ולסמכות הגורם המטפל (סמכות ייחודית או סמכות מקבילה): תלונה העוסקת בנושא שבסמכות ייחודית של אחד הגופים - יטפל בה אותו הגוף; תלונות שעניינן בסמכות מקבילה לשני הגופים (ואין בה טענה כלפי זכות שבסמכות ייחודית של אחד הגופים), תטפל בהן רשות האוכלוסין; תלונה בנושא שבסמכות מקבילה ובסמכות ייחודית לאחד הגופים - יטפל בה הגורם שמחזיק בסמכות הייחודית. על פי נתוני מוקד הקו החם, מתוך 1,100 תלונות30 שהוא קיבל מאוגוסט .__________________ .30 .להבדיל מפניות לקבלת מידע 1116 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 2012 ועד סוף 2013 ,32% היו בתחום אחריותו של משרד הכלכלה ו -68% בתחום אחריותה של רשות האוכלוסין על פי מידע שמציגה רשות האוכלוסין לעו"ז, פניות ותלונות בנושא מגורי עו"ז יש להפנות למשרד הכלכלה. זאת אף על פי שהעמדת מגורים הולמים היא זכות של העו"ז שעל אכיפתה מופקדים שני הגופים (סמכויות מקבילות), ולכן היא גם בסמכות הטיפול של הרשות. נושא חלוקת הסמכויות בין משרד הכלכלה ורשות האוכלוסין מורכב, ולכן דרש הסדרה כאמור בנוהל משותף. לדעת משרד מבקר המדינה, במצב כזה וכאשר יש סמכויות מקבילות למשרד הכלכלה ולרשות האוכלוסין אין לצפות שהעובד הזר הוא שידע לאיזה גוף עליו להפנות את תלונתו. לעומת העו"ז אשר הגיעו לישראל בהסכמים בילטרליים, ועבורם הייתה כתובת ברורה אחת לקבלת התלונות - מוקד הקו החם - לרוב העו"ז בארץ לא ניתנה האפשרות לפנות לכתובת הזאת. רשות האוכלוסין מסרה בתשובתה מדצמבר 2014 כי כל תלונה המגיעה למוקד הקו החם מטופלת, ללא הבחנה בין עובדים שהגיעו לארץ בהסכמים בילטרליים ובין עובדים שהגיעו טרם החתימה על ההסכמים. היא הוסיפה שהפניות למוקד מתועדות ונערך מעקב אחר הטיפול בהן. תשובת רשות האוכלוסין מתייחסת רק למדינות שנחתמו עמן הסכמים בילטראליים ומכאן כי מוקד הקו החם היה מיועד גם במועד סיום הביקורת רק עבור עובדים ממדינות אלה. משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה להבטיח שלכלל העו"ז תהיה כתובת אחת לקבלת מידע או להגשת תלונה ולפרסם את דבר קיומה של הכתובת. עוד על רשות האוכלוסין להבטיח שיתבצע מעקב אחר הטיפול בתלונות שיגישו העו"ז. טיפול רשות האוכלוסין בתלונות עו"ז רשות האוכלוסין היא האחראית על פי החוק לפיקוח ולאכיפה על העסקה ללא היתר או בניגוד לתנאיו. את התלונות של העו"ז מקבלת רשות האוכלוסין בשתי דרכים: באמצעות מוקד הקו החם או ב אמצעות גורמים חיצוניים (לדוגמה, הממונה על זכויות עו"ז במשרד הכלכלה ועמותת קו לעובד). נמצא כי רשות האוכלוסין לא ניהלה רישום של התלונות שקיבלה שלא באמצעות הקו החם , ולא עקבה אחר הטיפול בהן: מינהל שירות למעסיקים קיבל תלונות בעניינם של עו"ז והוא העבירן למינהל אכיפה וזרים, לשם חקירה בעניינן, בלי שתיעד אותן. גם מינהל האכיפה העביר את התלונות לטיפול יחידותיו ברחבי הארץ בלי לתעד אותן ובלי לעקוב אחר הטיפול בהן. בהיעדר מידע מרוכז על התלונות של עו"ז שהתקבלו ברשות האוכלוסין, אי-אפשר לדעת כמה מהן היא ביררה, מה היו ממצאיה והאם נקטה פעולות כנגד מעסיקי עו"ז שהפרו את זכויותיהם. משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות האוכלוסין לתעד את התלונות המתקבלות בעניינם של עו"ז לצורך טיפול יעיל בתלונותיהם. משרד הפנים 1117 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 טיפול משרד הכלכלה בתלונות משרד הכלכלה מטפל כאמור בתלונות עו"ז באמצעות הממונה על זכויות עו"ז ובאמצעות מינהל ההסדרה. הממונה על זכויות עובדים זרים על פי חוק עובדים זרים (פרק ד3 ), תפקידו של הממונה על זכויות עו "ז לפעול כלפי מעסיקים, מעסיקים בפועל, מתווכי כוח אדם וקבלנים, לשם אכיפת זכויות העו"ז לפי דיני העבודה ולקידום ההכרה בזכויות אלה, ובכלל זה לטפח תודעה ציבורית לעניינים שבתחום תפקידו, להתערב בעניינים אלה בהליכים משפטיים בבית הדין לעבודה או בבית משפט מוסמך אחר שההליך מתנהל לפניו; לפעול לפי סמכויותיו; ולבצע כל פעולה אחרת שתוטל עליו על פי הדין. החוק מפרט את סמכויותיו של ממונה על זכויות עו"ז לקבל נתונים ממעסיקים וממוסדות שונים, וכן להגיש תביעה אזרחית כנגד מעסיקים בבית הדין לעבודה או בבית משפט מוסמך. על פי חוק עובדים זרים, אם הוגשה לממונה על זכויות עו"ז תלונה שבתחום סמכותו, הוא נדרש על פי החוק לנהוג באחת מהדרכים האלה: להפנות את התלונה לבירור על ידי גוף אחר הפועל על פי הדין; להעביר את התלונה לגישור31, בהסכמת המתלונן; לקיים בירור כדי לקבוע אם יש מקום להגיש תביעה אזרחית, להגיש בקשה לצו כללי או לדחות את התלונה; להגיש תביעה אזרחית בבית הדין לעבודה או בבית משפט אחר המוסמך לדון בה, לשם אכיפת זכות נשוא התלונה, בין בשם המתלונן ובין בשמו הוא; להגיש לבית הדין לעבודה או לבית המשפט המוסמך בקשה לצו כללי. הטיפול בתלונות המתקבלות אצל הממונה על זכויות עו"ז כרוך לעתים בפעולות כגון איתור המתלונן או בא כוחו, קבלת אסמכתאות מהמתלונן, פנייה למעסיק, קבלת אסמכתאות מהמעסיק ואף ביקור במקום העסקת המתלונן או במקום מגוריו. 1. התברר כי את רוב התלונות שמקבלת הממונה על זכויות עו"ז, ואשר בהן היא מקיימת בירור ומעלה כי נדרש המשך טיפול היא מעבירה לבדיקה של מינהל ההסדרה במשרד הכלכלה או של רשות האוכלוסין (להלן - גורמי האכיפה). מבין 110 תלונות שקיבלה ותיעדה הממונה ב- 2012 וקיימה בהן הליך בירור, היא העבירה 40 תלונות להמשך טיפול של גורמי האכיפה. סטטוס הטיפול בשאר 70 התלונות, נכון לאוגוסט 2014 :היה כלהלן38 מהן זנח המתלונן; ב-18 מהן לא התקיים הליך בירור משום שהממונה לא מוסמכת לבררן; בעקבות שלוש תלונות נעשו ניסיונות לממש סמכות להגשת תביעה אזרחית, אך הם לא צלחו (ראו להלן); בשתי תלונות נכשלו ניסיונות לגישור; בשתי תלונ ות לא הייתה עילה לבירור; בתלונה אחת לא התקיים הליך בירור, כיוון שהניסיון לפגוש את המתלונן בשטח לא צלח, בשל היעדר משאבים. רק בשש תלונות מבין 110 התלונות שבהן טיפלה הממונה ב - 2012 , מוצה הבירור עד לכדי הסקת מסקנות: בעקבות שתיים מהן ניתנו הסברים למעסיקים, ובארבע תלונות הבירור לא העלה ממצאים המצדיקים המשך טיפול. הממונה על זכויות עו"ז השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 , שהיא מיצתה את סמכויות הבירור של כל התלונות שהגיעו אליה; את מרבית הפניות שהיא מקבלת היא .__________________ .31 כהגדרתו בסעיף79 , התשמ"ד]נוסח משולב[ ג לחוק בתי המשפט- 1984. 1118 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 אינה מתעדת, כיוון שהפונה מבקש מידע ומקבל אותו מידית. היאציינה שהיא העבירה תלונות לגורמי האכיפה בשנים 2013 -2012 , לאחר שביררה אותן, וצירפה להן מידע הנדרש לשם אכיפה. 2. במאי 2012 ביקשה הממונה על זכויות עו"ז ממינהל ההסדרה עדכון לגבי 18 תלונות שהעביר ה אליו בשנים 2011 -2010 , לשם קבלת החלטה אם לנקוט הליך משפטי אזרחי כנגד המעסיקים. מבדיקת 11 מהתלונות האמורות עלה כי עד יוני 2014 לאקיבלה הממונה ממינהל ההסדרה עדכון בדבר 10 מ-11 ,התלונותאשר ארבע מהן היא העבירה אליו עוד בשנת 2010 . כמו כן עד אוגוסט 2014 היא לא קיבלהעדכון ממינהל הסדרה ומרשות האוכלוסין בדבר ממצאי הבדיקה של 40 התלונות שהעבירה אליהם כאמור ב- 2012. בשנים 2012 ו- 2013 התריעה הממונה על זכויות עו"ז לפני הממונים עליה על קשיים במילוי תפקידה, ובין השאר קשיים לקבל מגורמי האכיפה ממצאי בדיקות כאמור, הדרושים לה לשם מילוי תפקידה. ככלל, משך הזמן המרבי שעובד זר רשאי לעבוד בישראל הוא כחמש שנים. שיהוי בבדיקת תלונות עו"ז על פגיעה בזכויותיהם עלול לסכל את יכולתם למצות את זכויותיהם. משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה להבטיח שבירור התלונות ייעשה במהירות האפשרית, וככל שיידרש יועבר המידע הנדרש בין יחידות המשרדים האלה ביעילות. משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי באוגוסט 2014 הוא הפיק נוהל עבודה פנימי המסדיר את העברת המידע בין שתי יחידותיו: מינהל הסדרה והממונה על זכויות עו"ז. הממונה על עו"ז השיבה כי באוקטובר 2014 היא הח לה ביישומו של הנוהל הזה למול מינהל ההסדרה, והחל בנובמבר 2014 - .אל מול רשות האוכלוסין 3. בשנת 2009 נכנס לתוקף תיקון לחוק עובדים זרים, ובין השאר הורחבו סמכויות הממונה על זכויות עו"ז. תכלית התיקון הייתה חיזוק ההגנה על זכויות עו"ז . לשם כך הוסמך הממונה על זכויות עו"ז לפעול במישור המשפט האזרחי: הגשת תביעה אזרחית כנגד מעסיקים, מתווכי כוח אדם וקבלנים בבית הדין לעבודה או בבית משפט מוסמך. בנוגע למימוש סמכות הממונה על זכויות עו"ז להגיש תביעה אזרחית כנגד מעסיקי עו"ז קבע ממונה (ייעוץ וחקיקה) במשרד המשפטים באוגוסט 2010 כלהלן: "בין אם התביעה מוגשת בשם הממונה על זכויות עו"ז ובין אם היא מוגשת בשם מתלונן, וכדי שתהיה אחידות בעמדות המוגשות לבתי המשפט מטעם היועץ המשפטי לממשלה - באופן פרטני, לגבי כל תביעה, יש להתייעץ עם הגורמים המוסמכים במשרד המשפטים... ולתאם עמדות אתם, וזאת לעניין עצם הגשת התביעה ותוכן כתב התביעה. בהמשך דרכה של התביעה, בכל שלב, יש להמשיך ולהתייעץ ולתאם כאמור... אם התביעה מוגשת בשם הממונה, יש צורך בייפוי כוח מטעם היועץ המשפטי לממשלה, שהוא פרטני לאותה תביעה". על פי נתונים שמסרה הממונה על זכויות עו"ז, בשנים 2013 -2012 היא שקלה להגיש תביעה אזרחית בעקבות 8 מ-228 .הפניות והתלונות שקיבלה מעו"ז נמצא כי בפועל מאז התקבל התיקון בחוק עובדים זרים ב - 2010 ועד מועד סיום הביקורת לא הגישה הממונה תביעות אזרחיות כלל כנגד מעסיקי עו"ז. משרד הפנים 1119 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 ממסמכי משרד הכלכלה עולה כי ביוני 2011 גיבשה הממונה על זכויות עו"ז טיוטה ראשונית של כתב תביעה נגד מעסיק עו"ז והעבירה אותה למחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים. בהמשך היא גיבשה טיוטות של שני כתבי תביעה נוספים. במהלך שלוש שנים, עד למועד סיום הביקורת, התקיימו בעניין אותם כתבי תביעה דיונים וחליפת מכתבים בין הממונה, נציגי משרד המשפטים ורשות האוכלוסין; הממונה התבקשה כמה פעמים לעשות בהם שינויים ולהשלים פריטי מידע חסרים, וכך עשתה. נמצא כי גם כעבור שלוש שנים לא הסתיים גיבוש כתבי התביעה והם לא הוגשו. במהלך השנים 2013 -2012 התריעה הממונה לפני הממונים עליה בנוגע לקשיים בהגשת תביעות אזרחיות, אולם עד מועד סיום הביקורת, כחמש שנים לאחר התיקון בחוק, לא הושג פתרון. משרד המשפטים השיב בינואר 2015 כי הוא החליט לכנס בתדירות מסוימת פורום בהשתתפות הגורמים הנוגעים בדבר אשר ידון במקרים שבהם סבורה הממונה שיש להגיש תובענה אזרחית , אולם זה תקופה ארוכה הפורום לא התכנס. הוא ציין כי אף שבכמה מקרים שקלה הממונה על זכויות עו"ז, בתיאום עם משרד המשפטים, הגשתה של תביעה, הרי שעד עתה לא נמצא לכך מקום בהתחשב במכלול נסיבותיהם של המקרים אשר עמדו על הפרק. משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הכלכלה, בשיתוף משרד המשפטים, לקדם את השימוש בדרך פעולה שעולה בקנה אחד עם התיקון לחוק עובדים זרים ותכליתו. עוד עליהם לפעול לכך שייעשה שימוש מיטבי בסמכות שהקנה החוק לממונה על זכויות עו"ז להגיש תביעה אזרחית כנגד מעסיקים שהפרו את זכויות עובדיהם. 4. כשליש מהתלונות שהתקבלו במוקד הקו החם נגעוכאמור לדיני העבודה, ולכן העבירה אותן רשות האוכלוסין לבדיקה במשרד הכלכלה. יוצא אפוא שמספר התלונות שקיבלה הממונה על זכויות עו"ז במשרד הכלכלה במשך שנתיים ( 228 ) קטן במידה ניכרת ממספר התלונות שהתקבלו במוקד הקו החם במשך תקופה קצרה יותר (שנה ורבע). זאת אף שהמוקד מיועד כאמור לשמש כתובת רק לכשליש מהעו"ז - אלה שהגיעו לישראל באמצעות הסכם בילטרלי. הממונה על זכויות עו"ז השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 , שהיא מוכרת בקרב עו"ז; היא מקבלת פניות רבות בכל שעות היממה; עו"ז יוצרים עמה קשר טלפוני בתכיפות, ופרטיה הופצו גם בקרב גורמים המצויים בקשר עמם. על פי תשובתה, אין היא מתעדת את כל הפניות אליה, אלא רק חלק קטן מהן, הטעון מעקב אחר המשך הטיפול. עוד ציינה הממונה כי היא פועלת למחשוב עבודתה ולהקמת ערוץ תקשורת ממוחשב עם הפונים. בתשובתה מינואר 2015 .חזרה הממונה על זכויות עו"ז על עיקרי דבריה משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח הנתונים שלעיל על משרד הכלכלה לבחון באיזו מידה מודעים עו"ז לעבודת הממונה על זכויות עו"ז ולהיותה כתובת להגשת תלונות בתחום התעסוקה ומשפט העבודה ולטיפול בהן. 1120 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 5. הממונה על זכויות עו"ז מופקדת כאמור על פי חוק על טיפול בזכויות מכוח דיני העבודה של כ- 71,000 עו"ז חוקיים. הממונה ציינה כי היא מבצעת את תפקידה לבד, ללא עובדים נוספים. במאי ובאוגוסט 2013 העלתה הממונה על זכויות עו"ז לפני הממונים עליה את קשייה במילוי תפקידה והסבירה שהם נובעים ממשאבים מצומצמים שעומדים לרשותה. משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי מחסור במשאבי כוח אדם הוא קושי המאפיין פעילות של יחידות רבות. הוא הוסיף כי נעשה מאמץ במסגרת משאבי המשרד לתת מענה לצרכים ספציפיים שהעלתה הממונה על זכויות עו"ז כמו גם הפניית משאבים קיי מים בתוך המשרד, ובכלל זה יצירת שיתופי פעולה עם מינהל הסדרה וטיפול בקבלת שירותי תרגום. ממצאי הביקורת מלמדים על חולשה בפעולות משרד הכלכלה בכל הנוגע למימוש סמכויות הממונה על זכויות עו"ז. כיוון שכך לא מומשה כיאות תכלית החקיקה - להקים גוף במשרד הכלכלה שיבטיח את זכויותיהם של עו"ז. משרד מבקר המדינה מעיר כי על הנהלת משרד הכלכלה לבחון את פעולות הממונה על זכויות עו"ז ואת טענותיה שפורטו לעיל. בהתאם לממצאי הבחינה, מוטל על הנהלת משרד הכלכלה לנקוט פעולות כדי להבטיח שגוף זה, שהוקם על פי חוק עובדים זרים כדי להגן על זכויות העו"ז, יקבל את הכלים הנחוצים לו למילוי תפקידיו באופן שיבטיח את מימוש תכלית הוראות הדין. מינהל ההסדרה ביוני 2012 נכנס לתוקפו החוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע"ב- 2011 (להלן- החוק להגברת האכיפה). על פי דברי ההסבר להצעת החוק, הוא נועד להגביר ולייעל את האכיפה של חוקי העבודה באמצעות הנהגת הליך מינהלי להטלת עיצום כספי על מעסיקים. העיצום הכספי הוא כלי אכיפה יעיל ומהיר העשוי לשמש הרתעה כלפי הפרות של הוראות חוקי העבודה; לפיכך הוא מוטל על הפרת הוראות שקל, פשוט וברור להיווכח בקיומן, והטלתו אינה מחייבת בירור עובדתי מורכב. העיצום הכספי נבדל מסנקציה פלילית בכך שהוא אינו מלווה בקלון החברתי שכרוכה בו הרשעה בפלילים ואינו גורר אחריו רישום פלילי. 1. בשנת 2011 ובשנת 2013 (עד אפריל) העבירה עמותת קו לעובד למשרד הכלכלה שמונה תלונות כנגד 47 מעסיקים בענף החקלאות שהעסיקו יחד296 ( עו"ז274 מהעו"ז התלוננו בשנת 2011 ), שבהן הועלו טענות על פגיעה בתנאי שכר והפרה של תנאי ההיתר. אחת התלונות הייתה תלונה שהתקבלה במרץ 2013 : עובד זר שעבד אצל מעסיקו משנת 2007 התלונןעל ששכרו לא הופקד בחשבון בנק בישראל, על שהמעסיק מחזיק בדרכונו, בניגוד להוראות, ועל שלא משולם לו שכר מינימום. בתלונה צוין כי לעובד הזר נותרו חודשי עבודה מעטים בישראל ולכן חשוב ליצור קשר עם המתלונן בהקדם כדי שהוא יוכל למסור את מרב הפרטים בנושא. התברר שעד מועד סיום הביקורת לא סיים משרד הכלכלה את הטיפול בתלונות האלה אף כי חלפו שלוש שנים מאז שקיבל את רובן. משום כך לא היה בידי רשות האוכלוסין מידע חיוני לשם קבלת ההחלטה אם לבטל את ההיתר למעסיקים אלה או להגבילו. משרד הפנים 1121 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 על פי תשובת משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה, עד לשנת 2014 אכיפת חוק עובדים זרים התבצעה בהליכים פליליים בלבד, שהם מורכבים ועלולים להתמשך זמן רב; תיקוני חקיקה שנעשו ב - 2012 וב- 2014 ,מאפשרים אכיפת חוק עובדים זרים בהליך מינהלי והמשרד צופה כי בעתיד יתקצר משך זמן הטיפול. ממצאי הביקורת מעלים חשש כבד שמשך הטיפול הארוך של משרד הכלכלה בתלונות של עו"ז מסכל את האפשרות שעו"ז, אשר ככלל רשאים לעבוד בישראל חמש שנים לכל היותר ונותר להם פרק זמן קצר לשהות בה, יזכו למצות את הטיפול בעניינם ולקבל את זכויותיהם כעובדים. משך הטיפול הארוך עלול גם למנוע שלילת היתר להעסקת עו"ז, כאשר הדבר נדרש. במצב זה אף קיימת האפשרות שאותם מעסיקים ממשיכים להפר את זכויותיהם של עובדים אחרים. 2. מאוגוסט 2012 עד יוני 2013 העבירה רשות האוכלוסין למשרד הכלכלה כ-300 תלונות של עו"ז שהתקבלו במוקד הקו החם. הטיפול בתלונות כולל בירור ראשוני, חקירה, וקבלת החלטה האם להטיל סנקציה (להלן - הליך הטיפול). בתרשים שלהלן מוצגים נתוני רשות האוכלוסין על תלונות שהיא העבירה לטיפול משרד הכלכלה ושהליך הטיפול בהן טרם הסתיים עד סוף שנת 2013. מתשובת משרד הכלכלה עולה כי הוא סיים את השלב הראשון בטיפול - בירור המקרה - בנוגע ל-70% .מהתלונות, אולם לא סיים את שאר שלבי הטיפול בחלק ניכר מהתלונות 1122 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 מהתרשים עולה שעד סוף 2013 לא סיים משרד הכלכלה לטפל ברוב התלונות שהוא קיבל מרשות האוכלוסין שנה ורבע קודם לכן; הוא לא סיים לטפל ב- 90% מהתלונות של עו"ז שהוא קיבל באוקטובר -דצמבר 2012 , וכן ביותר מ - 80% מהתלונות שהתקבלו בתחילת 2013 , עד לסוף מרץ. למותר לציין כי משרד הכלכלה אף לא נקט פעולות כנגד מעסיקים, ככל שתלונות אלה אכן מעידות על הפרות של זכויות העובדים. .הסדרת שיתוף הפעולה בין רשות האוכלוסין למשרד הכלכלה .מערך הסמכויות המורכב של רשות האוכלוסין ושל משרד הכלכלה בכל הנוגע לאכיפת זכויות עובדים זרים ועצם קיומן של סמכויות מקבילות לשני גופים ממשלתיים מחייבים רמת תיאום גבוהה ביניהם. 1. נוהל העבודה שגובש בשנת 201032 בין שני הגופיםהיה חסר; הוא לא הקיף את מכלול הנושאים, קשרי הגומלין ושיתופי הפעולה הנדרשים לצורך הבטחת טיפול סדור ומתואם בתלונות המתקבלות. כיוון שכך רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה ביקשו לגבש נוהל עבודה משותף חדש שיסדיר, בין היתר, את אופן העברת המידע ביניהם, לרבות העברת חומר בעקבות ביקורות והקמת מאגר מידע משותף לצורך סנכרון מידע שמתקבל מיחידות האכיפה של שני הגופים. במאי 2012 העביר משרד הכלכלה לרשות האוכלוסין טיוטת נוהל עבודה בנדון, אולם בשל חילוקי דעות בין שני הגופים לא גובש הנוהל. במשך שנתיים, עד מועד סיום הביקורת, לא גובש נוהל משותף למשרד הכלכלה ולרשות ה אוכלוסין כאמור לעיל הנוגע להעברת מידע ביניהם ולתיאום פעולות אכיפה משותפות. כמו כן לא הוקם מאגר מידע משותף ולא הוקם צוות היגוי. רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה השיבו למשרד מבקר המדינה כי בימים אלה מתגבש נוהל עבודה שנועד להסדיר את דרכי הפעולה והעברת המידע בין שני הגופים. 2. בפברואר 2013 העבירה רשות האוכלוסין למשרד הכלכלה טיוטת נוהל אחרת33 , אשר עסקה בשיתוף הפעולה בין שני הגופים בנוגע לטיפול בתלונות עו"ז שמקבל מוקד הקו החם. בטיוטה נכללו בין היתר הסדרים לטיפול של שני הגופים בתלונות שנוגעות לנושאים שהם בסמכות מקבילה, לק ביעת לוחות זמנים לטיפול בכלל התלונות ולאופן הטיפול בתלונות לפי מידת חומרתן. בדיונים משותפים של שני הגופים בעניין טיוטת הנוהל עלו בעיות עקרוניות. כך למשל, במרץ 2013 הדגיש מנכ"ל רשות האוכלוסין לפני מנכ"ל משרד הכלכלה דאז שנציגי מדינות המוצא של העובדים מבקשים לעתים מענה בתוך כמה שבועות, ולכן חשוב להדק .__________________ .32 "נוהל עבודה משרדהתמ"ת - משרד הפנים, סמכויות טיפול באכיפה כלפי מעסיקי עובדים זרים", מיולי 2010. 33 " טיפול בתלונות בקו החם", פברואר 2013. משרד הפנים 1123 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 ;את שיתוף הפעולה בקשר לתלונות, להגיע להסכמות ולהשיב למתלונן במהירות הדרושה ביולי 2013 ציין נציגמשרד הכלכלה בדיון כי הוא מוצף בפניות שלאו דווקא מצויות בתחום טיפולו, וכן שנושא הסמכויות המקבילות מורכב ויש לתאם את הליכי האכיפה; רשות האוכלוסין טענה כי הסמכויות המסורות לעובדיה אינן מאפשרות להם לטפל בכל היבטי זכויות העובדים, כמו למשל זכותם לשכר עבור שעות עבודה נוספות. הקשיים שהעלו נציגי שני הגופים נדונו שוב באוגוסט 2013 ובאפריל 2014 , אך עד מועד סיום הביקורת, כעבור יותר משנתיים, לא גיבשו שני הגופים נוהל מוסכם לשיתוף פעולה לטיפול בתלונות שהתקבלו במוקד הקו החם. לדעת משרד מבקר המדינה, בשיהוי זה יש כדי להביא לפגיעה בזכויות עו"ז רבים לאורך תקופת זמן ארוכה. משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לי רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה כי עליהם להבטיח שכללי העבודה המשותפים לשני הגופים יגובשו לכלל מסמך מחייב בהקדם האפשרי, וכי המופקדים על הביצוע יפעלו לפי הוראותיו. .פיקדון לעובדים זרים .על פי חוק הכניסה לישראל , התשי"ב- 1952, שר הפנים רשאי לתת לעו"ז אשרת עבודה ורישיון ישיבה בישראל והוא רשאי להאריך את רישיון הישיבה לתקופה שככלל לא תעלה על 63 )חודשים (למעט חריגים, ובסיומה הם חייבים לצאת מישראל. בשנת 2013 שהו בישראל 86,700 ,עובדים זרים שנכנסו לישראל כחוק עם אשרת עבודה 15,500 ( מהם18% ) איבדו את מעמדם החו קי במהלך שהותם בארץ או שנשארו לאחר תום תקופת שהייתם החוקית (להלן - עו"ז לא חוקיים). יכולתם של עו"ז לא חוקיים להתמקח על שכרם ולעמוד על קבלת הזכויות המגיעות להם היא דלה. לעתים הם אף מוכנים לעבוד תמורת שכר נמוך משכר המינימום. בשל כל אלה גְדֵלה הכדאיות להעסיק עו"ז לא חוקיים ונפגעת תעסוקתם של עובדים ישראלים בעלי מיומנויות נמוכות. בשנת 2000 תוקן חוק עובדים זרים ונוסף לו, בין היתר, פרק ד' שעוסק בהפקדת כספים לטובת העובד הזר ולהבטחת יציאתו מישראל (להלן - פיקדון עו"ז). לפי דברי ההסבר להצעת החוק, חיוב המעסיקים של עו"ז להפריש סכום קבוע לזכות העובד לשם הפקדה בקרן נועד להבטיח לעובד כי בתום עבודתו בישראל ולאחר חזרתו לארץ מוצאו, יקבל סכום כסף אשר יאפשר לו לרכוש זכויות סוציאליות; כספי הפיקדון יהיו חיסכון קצר מועד המתאים למשך שהייתו החוקית של העובד בישראל, והפירעון מותנה ביציאתו מהארץ; הפקדת הכספים נועדה להוות תמריץ חיובי לעובד הזר לצאת מישראל בתום תקופת העסקתו המותרת, וכן לצמצם את הפערים בין עלויות ההעסקה הנמוכות של עו"ז לבין עלויות ההעסקה של עובדים מקומיים. 1. חוק עובדים זרים קובע כי שר הכלכלה34 - בהסכמת שר האוצר, לאחרהתייעצות עם שר הפנים ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת (להלן - ועדת העבודה של .__________________ .34 בחוק נכתב שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, כתוארו דאז. 1124 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 )הכנסת- רשאי לקבוע כי חובה על מעסיקו של עובד זר להפריש לקרן לעובדים זרים שתוקם לצורך זה או לחשבון בנק שמיועד רק למטרה זו, סכום חודשי קבוע שלא יעלה על 700 ש"ח (להלן- הפיקדון) בעד כל עובד זר שהוא מעסיק. שר הכלכלה אף רשאי לקבוע פטור מתשלום הפיקדון או תשלום מופחת של הפיקדון לגבי עובד זר המועסק בסיעוד בידי יחיד, וכן לסוגי עובדים כפי שיקבע. עוד קבע החוק כי שר הפנים, בהסכמת שר האוצר, רשאי להקים קרן לעובדים זרים; שר האוצר, בהסכמת שר הפנים, יקבע הוראות לעניין הפעלתה וניהולה של הקרן. שר הפנים רשאי, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, לקבוע כי הפיקדון ישולם לחשבון בנק נפרד המיועד אך ורק למטרה זו, שייפתח וינוהל בהתאם להוראות שיקבע שר האוצר; כן הוא רשאי לקבוע הוראות בעניין התנאים והדרכים להעברת כספי הפיקדון לעו"ז. יוצא אפוא שיישום ההוראה האמורה בחוק עובדים זרים מותנה בעבודת מטה של משרדי הכלכלה, הפנים והאוצר שבה יגובשו ההסדרים המפורטים, יתקיימו ההתייעצויות בין המשרדים ויינתנו האישורים הדרושים. בחלק מהמקרים נדרשת גם מעורבותה של ועדת העבודה של הכנסת. 2. בשונה מהמצב בענף הסיעוד והחקלאות, בענף הבנייה חלה חובת הפקדת הפיקדון על המעסיקים שהם תאגידים מכוח הבנות שגובשו במסגרת הפעלת שיטת התאגידים בענף זה בשנת 200535 . חובה זו היא גם חלק מתנאי ההיתר להעסקת עו"ז שעל התאגידים לעמוד בהם לשם קבלת היתר להעסקתם. נמצא כי מאז תוקן חוק עובדים זרים בשנת 2000 ועד מועד סיום הביקורת לא התקינו שרי הכלכלה תקנות פיקדון לעו"ז (בנוגע לפעולות שנעשו לשם התקנת התקנות והליקויים שהועלו בעניין זה - ראו להלן). חרף תכלית החקיקה וחרף נחיצותן של התקנות, לא מוטלת כיום על מעסיק עו"ז בענפי הסיעוד36 .והחקלאות חובה להפקיד כספים לפיקדון לטובת העו"ז 3. אשר לחשיבות שבהתקנת תקנות הפיקדון לעו"ז כתבה בינואר 2012 המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לשר הפנים דאז מר אליהו ישי, כי חיוני שהעו"ז יצאו מישראל בתום תקופת השהייה החוקית הן משום עקרון השמירה על שלטון החוק והן משום הצורך להגן על שוק העבודה הישראלי. לא ניתן לוותר על השימוש בפיקדון ככלי מרכזי לעידוד חזרתם של העו"ז למדינות מוצאם משום שכלי זה הוא אפקטיבי במידה יוצאת דופן. היא ציינה שעל פי ניסיון שנצבר בענף הבנייה, שבו קיימת חובה להפקיד את דמי הפיקדון מתוקף הבנות מסוימות הכרוכות בשיטת ההעסקה בענף זה, מתוך 10,771 עו"ז שהועסקו בענף הבנייה והופקד לטובתם פיקדון בשנים 2011 -2006 , כ-96% ( 10,353 )עובדים יצאו מישראל עם תום תקופת הרישיון שלהם. היא הוסיפה שהשימוש בפיקדון הוא זול משום שנקודת ראותה של הממשלה היא שהמעסיק מממן אותו, והוא הומני משום שהעו"ז מקבלים את זכויותיהם ויוצאים מישראל מרצונם החופשי. .__________________ .35 שיטת התאגידים בענף הבנייה מתבססת על החלטת ממשלה מס' 2446 מאוגוסט 2004 .על פי ההחלטה, העו"ז שיורשו לעבוד בישראל יועסקו רק על ידי תאגידים שהם בעלי רישיון. עובדי התאגיד מועסקים בפועל אצל הקבלנים שהתאגיד התקשר אתם, בתיאום עם העובדים. התאגיד הוא המעסיק החוקי של העובד, והוא חייב לשלם לו ישירות את שכרו ואת שאר התשלומים הכרוכים בהעסקתו. ההסדר החדש נכנס לתוקף במאי 2005. 36 עד מועד סיום הביקורת לא השתמש שר הכלכלה בסמכותו לפי סעיף1 יא(א) לחוק עובדים זרים לפטור מעסיק מתשלום הפיקדון לעובד זר המועסק בסיעוד. משרד הפנים 1125 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 בית המשפט המחוזי בירושלים בהחלטתו מספטמ בר 201137 מתח ביקורת על השיהוי בהתקנת תקנות פיקדון לעו"ז, וכך כתב: "אכן, מחדלן של הרשויות המוסמכות להשלים את התקנת התקנות הנדרשות ראוי לכל ביקורת ; השיהוי הממושך שנוקטות הרשויות המוסמכות מכשיל הן את המוסד לביטוח לאומי 38, ,והן את מעסיקי העובדים הזרים מעמידם בבלבול ובמבוכה, ומחייב את הצדדים להשקיע משאבים רבים מיותרים . ברי כי הנפגעים באופן החמור ביותר מן העובדה שההסדר החקיקתי אינו ניתן לביצוע הם העובדים הזרים, הנמנים עם קבוצת העובדים החלשים ביותר במשק". .פיקדון לצורך תשלום פנסיה לעובד הזר .הדין מחייב את המעסיק גם בהפרשות שונות משכרו של העובד להבטחת תנאים סוציאליים שונים לעובד, בהם הפרשה לפנסיה. פנסיה היא תשלום קצבה חודשי שמקבל החוסך החל ממועד פרישתו מהעבודה למשך כל חייו. בינואר 2008 נכנס לתוקף צו הרחבה לביטוח פנסיוני מקיף במשק39, אשר חייב את כל המעסיקים במשק לבצע הפרשות לפנסיה ולפיצויי פיטורים עבור כלל עובדיהם, לרבות עו"ז, ולערוך עבורם הסדר ביטוח פנסיוני. 1. בחוק עובדים זרים נקבע כי הפיקדון מהווה תשלום במקום תשלומים סוציאליים שעל מעסיק של עובד זר לשלם לקרן פנסיה ולתשלום פיצויי פיטורים: "נקבעו בהסכם קיבוצי או בצו הרחבה כמשמעותם בחוק הסכמים קיבוציים, תשי"ז- 1957 , הוראות בדבר תשלומים סוציאליים שעל המעסיק או העובד הזר לשלם לקרן פנסיה, לתכנית חיסכון אחרת, לקופת תגמולים או לתשלום פיצויי פיטורים, יעביר המעסיק לקרן או לחשבון הבנק, לפי העניין, ואליהם בלבד את התשלום הסוציאלי שהוא חב בו, והכל בשיעורים שנקבעו בהסכם הקיבוצי או בצו ההרחבה"; אם הסכום הכולל המופרש עבור התשלומים הסוציאליים נמוך מסכום הפיקדון, על המעסיק להעביר לקרן או לחשבון הבנק את ההפרש ביניהם; כספים המופקדים בחשבון הבנק שייפתח עבור הפיקדון לעובד הזר לא יהיו נתונים להעברה, לשעבוד או לעיקול. בפברואר 2008 גיבש משרד האוצר נוסח תקנות עובדים זרים (פיקדון בחשבון הבנק), התשס"ח- 2008 , והן אכן הותקנו בשנה זו ונקבע בהן כי כספי הפיקדון יופקדו לחשבון בנק נפרד עבור כל עובד זר ולא לקרן. במרץ 2008 הודיע משרד הכלכלה לציבור כי הוא מתכוון להקים בשיתוף משרד האוצר חשבון בנק מיוחד להפקדת פנסיה עבור עו"ז, וההפקדה לחשבון זה תהיה תחליף לתשלום קרן פנסיה עבור עו"ז. בהודעה נכתב: .__________________ .37 ה"פ (מחוזי י -ם) 20180 -03-11 איגוד נותני שירותי סיעוד בישראל נ' המוסד לביטוח לאומי; ה"פ (מחוזי י-ם) 36815 -03-11 עמותת חברות הסיעוד בישראל נ' המוסד לביטוח לאומי (מאגר ממוחשב, 7.9.11). ההחלטה בתיק זה ניתנה במסגרת בקשה לסעד זמני. על החלטה זו תלוי ועומד ערעור בבית המשפט העליון (ע"א 7000/11 המוסד לביטוח לאומי נ' איגוד נותני שירותי סיעוד בישראל). 38 המוסד ל ביטוח לאומי נותן גמלת סיעוד לזכאי ל ה המעוניין להעסיק עובד זר, באמצעות חברת סיעוד שמוכרת על ידי המוסד לביטוח לאומי למתן שירותים דרך גמלת חוק סיעוד . בהיעדר תקנות והנחיות ברורות לגבי ניהול ההפרשות הפנסיוניות עבור העו"ז, דרש המוסד לביטוח לאומי מחברות הסיעוד שמעסיקות עו"ז בענף הסיעוד להעביר את הכספים שהוא מעביר אליהן לטובת תשלום פיצויי פיטורין ופנסיה לחשבון בנק נפרד, כמשמעותו בחוק עובדים זרים לעניין הפיקדון. החברות התנגדו לדרישה זו ועתרו לבית המשפט. 39 צו הרחבה לביטוח פנ סיוני מקיף במשק לפי חוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז - 1957 . פורסם בילקוט פרסומים 5772 ביום 29.1.08. 1126 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 " בתקופת הביניים עד להקמת חשבון הבנק ועיגון ההסדר בתקנות לפי סעיף 1יא לחוק כאמור, מוצע כי מעסיקי העובדים הזרים ישמרו את הסכומים האמורים להיות מופרשים על ידיהם עבור פנסיה לעובדים הזרים, בזיקה לקבוע בצווי ההרחבה ובהסכמים הקיבוציים, בחשבון נפרד הנושא ריבית והצמדה". 2. מי ש זכאי לגמלת סיעוד או לקצבת שירותים מיוחדים מאת המוסד לביטוח לאומי 40 ומעוניין להעסיק עובד זר צריך לפנות לחברת סיעוד שמוכרת על ידי המוסד ל ביטוח לאומי לצורך העברת התשלום באמצעותה. מכיוון שהמטופל מחויב להעסיק את העובד הזר במשרה מלאה ושיעורי הגמלה שמשלם הביטוח הלאומי עבור העסקת עובד זר הם עבור משרה חלקית, נדרש המטופל להשלים את יתרת עלות ההעסקה מכיסו הפרטי. בהיעדר תקנות והנחיות ברורות לגבי ניהול ההפרשות הפנסיוניות עבור העו"ז, דרש המוסד לביטוח לאומי מחברות שנותנות שירותי סיעוד ומעסיקות עו"ז בענף הסיעוד להעביר את הכספים שהוא מעביר אליהן לטובת תשלום פיצויי פיטורין ופנסיה לחשבון בנק נפרד, כמשמעותו בחוק עובדים זרים. בעקבות דרישתו זו עתרו איגוד נותני שירותי סיעוד בישראל ועמותת חברות הסיעוד לבית המשפט נגד המוסד לביטוח לאומי41 . המוסד טען כי לפי דיווחים שהתקבלו מנותני שירותים42, עו"ז רבים אינם מקבלים את כספיהם באופן מלא או חלקי; כי הימנעותן של נותנות השירותים מביצוע ההפרשות והותרת כספי התשלומים הסוציאליים בידיהן פוגעת באינטרס ציבורי חשוב, שכן יש בכך כדי להוזיל את עלויותיהם של העו"ז על פני עובדים ישראליים, דבר המהווה תמריץ להגדלת מספר העו"ז בישראל בניגוד למדיניות הממשלה . בהחלטה האמורה מספטמבר 2011 קבע בית המשפט המחוזי שכל זמן שכספי הפנסיה ופיצויי הפיטורים המיועדים לעו"ז אינם מופרשים כסדרם, מצויים כספים אלה בסכנה, הן משום שהדבר מותיר בידיו של המעסיק כוח לשלול כספים אלה מהעובד הזר עם סיום יחסי העבודה, והן בשל כך שכספים אלה אינם מוגני ם מפני עיקול ושעבוד ; "אחת מן המטרות שכספים אלה באים לשרת היא הבטחת יציאתם של העובדים הזרים מישראל במועד. מובן, אם כן, כי אי-השלמת ההסדר החקיקתי הנדרש שמה לאל אף מטרה זו". .__________________ .40 המוסד לביטוח לאומי מעניק גמלת סיעוד למי שהגיע לגיל הפרישה והוא אינו מתגורר במוסד סיעודי, ולקצבה לשירותים מיוחדים זכאים גברים ונשים עד גיל פרישה. הגמלה והקצבה נ יתנות לאלה אשר זקוקים לעזרת אדם אחר בביצוע פעולות היום-יום (התלבשות, אכילה, רחצה, ניידות בבית ושליטה על הפרשות ), או שה ם זקוקים להשגחה מתמדת למניעת סכנת חיים לעצמם או לאחרים. 41 ה"פ (מחוזי י -ם) 20180 -03-11 איגוד נותני שירותי סיעוד בישראל נ' המוסד לביטוח לאומי; ה"פ (מחוזי י -ם) 36815 -03-11 עמותת חברות הסיעוד בישראל נ' המוסד לביטוח לאומי. 42 לעובד הזרבענף הסיעוד יש למעשה שני מעסיקים - חברת הסיעוד נותנת השירותים והמטופל או בן משפחתו. משרד הפנים 1127 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 החוק מחייב את כל המעסיקים במשק לבצע הפרשות לפנסיה ולפיצויי פיטורים עבור עובדיהם, ובח וק עובדים זרים נקבע המנגנון להפקדת כספים אלה. כדי להבטיח שכספים אלה יופרשו כסדרם ויגיעו לידי העו"ז וכן כדי להגן על הכספים האלה מפני עיקול ושעבוד, יש צורך להתקין את תקנות הפיקדון האמורות להסדיר את מנגנון הפקדת הכספים. על התקנתן הופקד שר הכלכלה, אולם במשך 14 שנים לא השלימו שרי הכלכלה משימה זו. בכך נפגעה האפשרות להבטיח את הזכויות הסוציאליות של העו"ז, הנמנים עם קבוצת העובדים החלשים ביותר במשק. משרד מבקר המדינה מעיר כי על שר הכלכלה להשלים בהקדם את הליך התקנת התקנות בכל הענפים שבהם מועסקים עו"ז , לרבות ענף החקלאות, זאת בהסכמת שר האוצר, לאחר התייעצות עם שר הפנים ובאישור ועדת העבודה של הכנסת. .טיפול מתמשך ולא תכליתי בהתקנת התקנות43 .1. בשנים 2013 -2009 קיבלה הממשלה החלטות המטילות על השרים הנוגעים בדבר להתקין תקנות פיקדון לעו"ז בכל הענפים שבהם הם מועסקי ם וקבעה לוחות זמנים להגשתן לוועדת העבודה של הכנסת. במאי 2009 קבעה הממשלה שעל שר הכלכלה להביא לאישור הוועדה בתוך 30 יום תקנות פיקדון לעו"ז לגבי כל הענפים שבהם מועסקים עו"ז 44; בינואר 2010 היא החליטה להטיל על שר הפנים להתקין תקנות בהתייעצות עם שר הכלכלה ולהביאן לאישור הוועדה עד לתחילת יוני 201045 . כעבור כשלוש שנים החליטה הממשלה להטיל על שרי הפנים והכלכלה, בהסכמת שר האוצר, להתקין תקנות פיקדון לעו"ז שיאפשרו למוסד לביטוח לאומי להפריש סכום חודשי מגמלת הסיעוד למעסיקי עו"ז, והוא יועבר לפיקדון על שם העו"ז46. 2. נמצא כיבשנים 2010 -2006 הובאו לדיון בוועדת העבודה של הכנסת הצעות לתקנות הפיקדון אשר התייחסו רק לענף הבנייה ולא לכל הענפים, למרות החובה להתקין תקנות בכל הענפים שבהם מועסקים עו"ז, לרבות ענף הסיעוד. א. אופן ניהול חשבון הבנק : בנובמבר 2006 דנה הוועדה בהצעת שר הכלכלה דאז מר אליהו ישי לתקנות הפיקדון. הוועדה לא אישרה את התקנות משום שמשרד האוצר טרם התקין תקנות לגבי אופן ניהול חשבון הבנק שבו ינוהלו כספי הפיקדון. רק בפברואר 2008 התקין שר האוצר את תקנות עובדים זרים (פיקדון בחשבון הבנק), התשס"ח- 2008 , ובהן קבע את אופן ניהול חשבוןהבנק. ב. השימוש בכספי הפיקדון שלא נוצלו : בספטמבר 2008 אישרה הוועדה את ההצעה לנוסח תקנות הפיקדון שהגיש שר הכלכלה דאז עם כמה שינויים. .__________________ .43 בעניין זה ראובקובץ דוחות זה את הדוח, "הטיפול בהליכי חקיקת משנה במערכת הממשלתית", עמ' 111. 44 החלטה מס' 147 ממאי 2009. 45 'החלטה מס 1274 מינואר 2010. 46 'על פי החלטה מס168 ממאי 2013 , המוסד לביטוח לאומי יפריש את הסכומים האמורים רק אם ביקש הזכאי מהמוסד לביטוח לאומי לעשות כן . 1128 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 משרד האוצר התנגד לשינויים שהציעה הוועדה, ורק כעבור שמונה חודשים ממועד אישור התקנות, במאי 2009 , קבעה הממשלה בהחלטתה כי כספי הפיקדון האמורים ישמשו למימון הוצאות בריאות של עו"ז47 , כפי שביקש משרד האוצר. התקנות האלו לא הובאו שוב לדיון בוועדה ולא הותקנו. ג. התשואה הבנקאית על כספי הפיקדון : במרץ 2010 דנה הוועדה בהצעה אחרת לתקנות הפיקדון, אשר העלה שר הכלכלה דאז מר בנימין בן אליעזר. הוועדה לא אישרה את ההצעה משום שנטען שכספי העו"ז בענף הבנייה נשחקים בחשבון הבנק, לפי המנגנון הקבוע בתקנות עובדים זרים (פיקדון בחשבון הבנק) , התשס"ח- 2008 . הוועדה ביקשה לקבוע מנגנון אחר להשאת התשואה של הכספים שיופקדו, וכעבור שלושה חודשים היא דנה בהצעה שוב, אך לא אישרה אותה משום שסברה שהתשואות על הפיקדונות שהציע משרד האוצר אינן כדאיות כלכלית. רק כעבור שמונה חודשים, בפברואר 2011 , תיקן שר האוצר דאז ד"ר יובל שטייניץ את תקנות הפיקדון הנוגעות לחשבון בנק, כך שתנאי ההפקדה בחשבון הבנק ייקבעו בהליך תחרותי, ולא בפיקדון שבועי מתחדש (כפי שנקבע בעבר). מאפריל 2010 ועד מוע ד סיום הביקורת לא הובאו לדיון כלל בוועדה הצעות לתקנות הפיקדון. 3. חוק-יסוד: הממשלה קובע, בין השאר, כי הממשלה נושאת באחריות משותפת כלפי הרשות המחוקקת, ואילו לכל שר אחריות מיניסטריאלית לענייני משרדו כלפי ראש הממשלה. ביצוע החלטות הממשלה מונח לפתחם של השרים והם אחראים לבצען גם אם מתעוררות בגינן מחלוקות בין המשרדים. בתקנון עבודת הממשלה ה-31 שהיה בתוקף עד אוגוסט 2012 נקבעכי סמכות הנתונה על פי דין בידי שני שרים או יותר ואין ביניהם הסכמה על הפעלתה, השר שביקש מעמיתו להפעיל סמכות משותפת זו ולא נענה בתוך 30 יום - יביא את המחלוקת לפני ראש הממשלה. א. מהאסמכתאות עלה שבאוגוסט 2011 העביר שר הכלכלה לשעבר, מר שלום שמחון, את הצעתו לנוסח התקנות לפיקדון עו"ז בענפי הסיעוד והבנייה לשר הפנים דאז מר אליהו ישי ולשר האוצר דאז ד"ר יובל שטייניץ; שר הפנים דאז לא השיב על פנייה זו. שר הכלכלה לשעבר פנה ליועץ המשפטי לממשלה בנדון, והמשנה ליועץ פנתה אף היא לשר הפנים דאז, אולם הוא לא השיב גם על הפנייה הזאת. נכון לתחילת 2015 .לא הותקנו תקנות הפיקדון לעו"ז שר הפנים דאז מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר ובאוקטובר 2014 בין היתר: "בכל הקשור להטלת חובה על מטופל סיעודי לשלם פיקדון חודשי עבור עובד זר, שהוא העסיק, סברתי שאין להטיל חובה כזו - שיש לצידה גם ענישה פלילית - על ציבור מטופלים סיעודיים חלש, אשר לעיתים קרובות מתקשה אף לשלם את שכר הבסיס של העובדים הזרים מדי חודש בחודשו. גם כאשר הוצע להטיל חובה זו רק על חברות הסיעוד הנותנות שירותים למטופלים הסיעודיים, סברתי, מתוך ניסיוני בתחום ופניות רבות שהגיעו אליי, כי ההחלטה עלולה לייקר את שכר העובד הזר למטופל הסיעודי בעקיפין". עוד ציין השר דאז: "כל עוד לא הובהר להנחת דעתי כי התקנת התקנות המו צעות לא תביא להרעת התנאים של המטופל הסיעודי בקשר .__________________ .47 החלטת ממשלהמס' 147 שהתקבלה ב- 12.5.09. משרד הפנים 1129 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 להוצאות החודשיות השוטפות שלו לצורך מימון שירותי העובד, לא מצאתי מקום לקדם את התקנות כל עוד הן התייחסו לענף הסיעוד". התייחסותו האמורה של שר הפנים דאז משקפת אי-הסכמה לעמדתו של שר הכלכלה שגיבש את נוסח התקנות. בפועל אי -הסכמה זו לא לובנה כיאות לצורך קבלת החלטה מוסכמת בנושא. שר הפנים דאז לא השיב על הפניות שהועברו אליו בנושא , ואילו שר הכלכלה לשעבר לא הביא את דבר אי-ההסכמה בינו ובין שר הפנים דאז לפני ראש הממשלה48 . כתוצאה מאלה, נוסח התקנות שהציע שר הכלכלה, אשר נגע למועסקים בענפי הסיעוד והבנייה בלבד, לא הועבר לאישורה של ועדת העבודה של הכנסת. ב. בינואר 2012 החליטה הממשלה להנחות את שרי האוצר והכלכלה לשעבר להפיץ תזכיר חוק לתיקון חוק עובדים זרים, ולפיו כלל התשלומים הסוציאליים שעל המעסיק לשלם לקרן פנסיה, לתכנית חיסכון אחרת, לקופת תגמולים לפי הסכם קיבוצי או לצו הרחבה, ינוכו משכרו של העובד הזר ויועברו ב אמצעות המעסיק לפיקדון. ההחלטה נגעה רק לענפי הסיעוד והבנייה, ונקבע בה כי תחולתו של תיקון חוק זה תהיה רק לאחר התקנת תקנות הפיקדון לפי חוק עובדים זרים. עד מועד סיום הביקורת לא הסתיימה הכנתו של תזכיר החוק. ג. במרץ 2014 הוכנה טיוטה של תקנות לפיקדון עו"ז בענפי הבנייה והסיעוד. עד מועד סיום הביקורת לא הותקנו התקנות. לענף החקלאות, שבו מועסקים 31% מכלל העו"ז החוקיים בארץ, אף לא גובשה טיוטת תקנות. בתשובתו מנובמבר 2014 מסר משרד המשפטים כי בהצעת חוק שמקדמת הממשלה היא צפויה להסדיר גם את נושא הפיקדון לעו"ז בענף הבנייה והסיעוד. אולם נמצא כי מאוחר יותר אמנם עברה הצעת החוק בקריאה שלישית בכנסת, אולם הנוסח שעבר לא כלל את נושא הפיקדון לעו"ז בענף הבנייה והסיעוד. משרד הכלכלה השיב למשרד מבקר המדינה כי בעת גיבוש תקנות הפיקדון פעל המשרד לעדכון תקנות אחרות (תקנות הניכויים המותרים מעובדים זרים בחקלאות), והוחלט לקדם את תקנות הפיקדון במשותף עם תקנות אלה. . . .__________________ .48 כנדרש בפרק א' סעיף9 לתקנון עבודת הממשלה ה-31. 1130 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 פיקדון לעובדים הזרים נועד לשרת שתי מטרות: הבטחת זכויות סוציאליות לעובד הזר בישראל ויצירת תמריץ חיובי לעזיבתו את הארץ עם תום תקופת העסקתו בה כדין. לשם קביעת חובת הפיקדון על מעסיקי עו"ז נדרשו השרים הנוגעים בדבר לפעול להתקנת תקנות שיבטיחו זאת. פעולתם בעניין זה של משרדי הכלכלה, הפנים והאוצר והשרים שעמדו בראשם נכשלה. כתוצאה מכך, משך שנים רבות לא הובטחו זכויות עו"ז, שהם מהעובדים החלשים ביותר במשק. כמו כן כספים שהופקדו לצורך הבטחת זכויות אלו לא הגיעו ליעדם ולא היו מוגנים כנדרש. אי- התקנת התקנות פגעה אף ביכולת לממש את תכלית החקיקה להבטיח את יציאתם מהארץ של עו"ז שתקופת שהייתם ועבודתם בה כחוק הסתיימה. משרד מבקר המדינה מעיר כי על השרים הנוגעים בדבר - שר הכלכלה, שר הפנים, ושר האוצר - לפעול ללא דיחוי נוסף להשלמת הליך התקנת התקנות בדבר חובת הפיקדון לעובדים זרים בכל הענפים שבהם הם מועסקים, לרבות ענף החקלאות. .הלנת עובד זר מחוץ לבית המטופל בענף הסיעוד .על פי החלטת הממשלה ממאי 2009 , התנאי לקבלת היתר להעסקת עובד זר בענף הסיעוד הוא שמבקש ההיתר יתחייב כי העובד הזר יתגורר עמו . משרד האוצר רשאי להמליץ ל מנכ"ל רשות האוכלוסין על קביעת אמות מידה לחריגים לעניין זה, ככל שיתברר כי קיים צורך כאמור. ההנחה שעומדת בבסיס החובה להלין את העובד הזר בבית המטופל היא שהמטופל זקוק לשעות טיפול רבות או לנוכחות המטפל בביתו במשך שעות אלו. לכן אם המטופל לא מלין את המטפל בביתו, יש בכך כדי להעיד כי הוא אינו זקוק לו לשעות רבות ובמקרה זה יש להעדיף העסקת עובד ישראלי. 1. רשות האוכלוסין סברה כי יש מקום לקבוע אמות מידה לחריגים לכלל זה במקרים שיש קושי להלין את העובד הזר בבית המטופל, והיא הודיעה על כך למשרד האוצר באפריל 2011 ,. באותו החודש התקיים דיון של הרשות עם נציגי אגף התקציבים במשרד האוצר והוחלט להקים ועדת חריגים לבחינת "מקרים הומניטאריים ספורים" בנוגע לאי -הלנת עו"ז בסיעוד בבית המעסיק. 2. נמצא כי בידי רשות האוכלוסין לא היו נתונים מרוכזים בדבר היקף הבקשות שהפנו אליה מעסיקים בענף הסיעוד שלטענתם לא היה באפשרותם להלין את העובד הזר בביתם. על היקף המקרים שבהם מבקשים מעסיקים לאשר הלנת עו"ז שלא בביתם אפשר ללמוד מהנתונים הבאים: בשנים 2013 -2011 קיימה הרשות שימועים ל -19 מעסיקים (כל אחד מהם מעסיק בדרך כלל עובד זר אחד), 14 .מהם משום שלא הלינו את העובד הזר בביתם 3. בשנים 2013 -2011 פנו מטופלים סיעודיים לרשות האוכלוסין בבקשה להתיר להם לא להלין בביתם את העובד. לדוגמה, בבקשה של משפחה בת שמונה נפשות שלה ילד החולה בניוון שרירים צוין כי בבית יש ארבעה חדרי שינה, כאשר חדר אחד בו שוהה החולה עמוס בכל הדרוש לטיפולו ובשאר החדרים ישנים שאר בני המשפחה; אין מקום פנוי בבית ואין אפשרות להרחבה. הרשות השיבה למטופלים כי לא ניתן להיעתר לבקשתם משום שוועדה שבראשה עומד נציג משרד האוצר לא גיבשה המלצות בנושא, אף על פי שהרשות פנתה למשרד האוצר בעניין. משרד הפנים 1131 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 4. במהלך הביקורת, באוקטובר 2013 , הוגשה עתירה לבג"ץ49 בדרישה לחייב את המדינה לקבוע אמות מידה לחריגים להחלטת הממשלה, במטרה לתת היתרים להעסקת עו"ז בסיעוד למעסיקים סיעודיים אשר לא יכולים להלין את העובד הזר בביתם. מתשובת רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה עולה שרק באוקטובר 2014 התכנס צוות בין-משרדי לשם קביעת אמות מידה להלנת עובד זר בסיעוד שלא בבית המטופל. הצוות המליץ למנכ"ל רשות האוכלוסין להתיר העסקת עובד זר ללא לינה רק במקרים שבהם מועסקים שני עובדים זרים בתוך אותו משק בית ורק לאחד המטפלים. מנכ"ל הרשות קיבל את המלצת הצוות הבין -משרדי. בפסק הדין בעתירה דלעיל קבע בג"ץ שהצוות הבין-משרדי "נולד בעיקרו בעקבות הגשת העתירה", וכי בעקבות המלצת הצוות אין מקום להתערבות בית המשפט, ותישמר זכותה של העותרת לשוב לנושא בעתיד50 . באמצע ינואר 2015 מסרה הרשות כי היא טרם גיבשה כללים ליישום המלצות הצוות הבין-משרדי לשם פרסומן לציבור. עוד ב - 2009 יצרה הממשלה תשתית כדי לאפשר הלנת עו"ז מחוץ לבית המטופל במקרים מיוחדים. רשות האוכלוסין הודיעה למשרד האוצר עוד ב - 2011 כי לדעתה יש צורך בקביעת אמות מידה לכך והטיפול בקביעתן הוטל על משרד האוצר. במשך שלוש שנים משרד האוצר לא פעל לקביעת אמות מידה כאמור, והרשות לא שבה והתריעה על כך; רק לאחר שהוגשה כאמור עתירה לבג"ץ הוגשה למנכ"ל רשות האוכלוסין המלצה בעניין זה. .הבאת עובדים זרים ומתן היתר לשהייתם בארץ .בדוח מבקר המדינה משנת 200351 " :נכתבהעובד הזר המגיע לישראל משלם, בארצות מסוימות, סכומים שבין 10,000 -3,000 .דולר כדי לעבוד בישראל סכום זה מתחלק בין חברת כוח האדם בארץ המוצא לבין מתווכי כוח אדם בארץ". גביית דמי תיווך ממבקשי עבודה שלא כדין מהווה תשתית להעסקה בתנאי עבדות בשל התלות שהיא יוצרת בין מי ששילם את דמי התיווך ובין מעסיקו. עצם השעבוד לחוב הופך את העובד לנוח מאוד לניצול. במטרה למנוע ניצול לרעה של עו"ז וגביית עמלות מופרזות מאלה שמבקשים לעבוד בישראל, קבעה הממשלה בשנת 2007 ובשנים שלאחר מכן 52 כי הבאת עו"ז לישראל תתבצע רק באמצעות הסכמים בילטרליים של ישראל עם מדינות המוצא שלהם, ותחת פיקוחו של ארגון ההגירה הבין -לאומי ( IOM)53 . תכלית ההסכמים היא יצירת מנגנון פעולה ישיר בין מדינת ישראל למדינות המוצא, שנועד למנוע גביית דמי תיווך אסורים מעו"ז וסחר בבני אדם על ידי .__________________ .49 בג"ץ 6945/13 כן לזקן לקידום זכויות הזקנים נ' שר האוצר (פורסם במאגר ממוחשב, 3.11.14). 50 פסק הדין ניתן ביום 3.11.14. 51 ,מבקר המדינהדוח שנתי 53 ב( 2003) , "העסקת עובדים זרים", עמ' 684-649 . 52 'החלטות ממשלה מס 2211 מאוגוסט 2007 , 3996 מאוגוסט 2008 ,752 מספטמבר 2009 'ומס 3453 מיולי 2011 . ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 ), "היתרים להעסקת עובדים זרים בענפי החקלאות והבנייה", עמ' 1074 -1035 . 53 ארגון ה- IOM ( International Organization for Migration ), מאי 2014 , www.iom.int. 1132 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 גורמי תיווך פרטיים. בשנים 2013 -2010 חתמה ממשלת ישראל על הסכם בילטרלי להבאת עו"ז לענף החקלאות עם ממלכת תאילנד, וכן הסכמים בילטרליים להבאת עו"ז לענף הבנייה עם הרפובליקה הבולגרית ועם רפובליקת מולדובה54 . במסגרת ההסכמים נכנסו לישראל עד סוף שנת 2013 כ- 8,100 עו"ז מתאילנד, 900 עו"ז מבולגריה ו-210 .עו"ז ממולדובה .ענף הסיעוד .המעסיק של העובד הזר בענף הסיעוד הוא האדם המטופל או בן משפחתו - קשיש או נכה המוגבל בתפקודו. על פי נוהלי רשות האוכלוסין, כל מעסיק וכל עובד זר בענף זה חייבים להיות רשומים בלשכה פרטית בעלת רישיון, אשר אחראית להבאת העובד הזר מחו"ל ולהשמתו אצל המטופל. על פי חוק שירות התעסוקה, התשי"ט - 1959 , לשכה פרטית אינה רשאית לגבות או לקבל ממבקש עבודה, במישרין או בעקיפין, בישראל או מחוץ לישראל, תשלום כלשהו, אלא אם כן הוא "תשלום מותר "55. בשנת 2013 הועסקובענף הסיעוד בישראל כ- 40,000 עו"ז חוקיים, שהם כ-70% .מהעו"ז בישראל ביולי 2011 החליטה הממשלה להנחות את מנכ"ל רשות האוכלוסין לפעול להסדרת תכנית ניסיונית לגיוסם של 300 עו"ז לכל הפחות 56 בענף הסיעוד באמצעות התקשרות בהס כם בילטרלי עם מדינות המוצא של העו "ז, כפי שיוחלט על ידי מ נכ"ל רשות ה אוכלוסין בהתייעצות עם צוות בי ן-משרדי לעניין הסכמים בילטרליים שפעל באותה העת בתחומי החקלאות והבנייה 57, שבראשו עמד מנכ"ל רשות האוכלוסין. הממשלה החליטה ש במסגרת התכנית הניסי ונית ייקבעו הסדרי גיוס והשמה של עו "ז בענף הסיעוד , אשר יצמ צמו את האפשרות לגביית דמי תיווך שלא כחוק. מאז החלטת הממשלה ועד אוקטובר 2013 פנתה רשות האוכלוסין לשלוש מדינות - הפיליפינים, סרי לנקה ונפאל בדבר אפשרות לשיתוף פעולה בדרך של הסכם לשם העסקת עו"ז בענף הסיעוד. דיונים שקיימו החברים בצוות הבין-משרדי עם מדינות אלה לא הבשילו לכלל הסכם, גם בשל המורכבות המיוחדת של העסקה בענף הסיעוד: המטפל נכנס לביתו של אדם סיעודי על מנת לטפל בו, הוא זקוק להכשרה מתאימה ויש לוודא שכישוריו תואמים את צורכי המעסיק. רשות האוכלוסין הטילה ספק בטיב הכשרת העובדים במדינות המוצא שלהם נוכח דרישות ההכשרה בארץ. 1. ביוני 2014 דיווחה המדינה במסגרת תגובתה לעתירות שהוגשו נגדה ושנדונו בבג"ץ58 על הצעדים לקידום יישום הסכם בילטרלי בענף הסיעוד וצמצום השימוש בדמי תיווך. בסוף אותו החודש כתב בג"ץ בהחלטתו בעתירות האמורות: "עתירות אלה - שעניינן המשאלה .__________________ .54 ההסכם עם תאילנד נחתם בדצמבר 2010, ההסכם עם בולגריה נחתם בדצמבר 2011 וההסכם עם מולדובה נחתם באוקטובר 2012. 55 תשלום שמותר לגבותו או לקבלו ממבקש עבודה לפי הוראות סעיף69ה לחוק זה. 56 'החלטה מס 3453 מיולי 2011. 57 הצוותהבין-משרדי הוקם בהתאם להחלטת ממשלה מס' 752 מ- 14.9.09 ,. עם חברי הצוות נמנו בין היתר, נציגי רשות האוכלוסין, משרד החוץ, משרד האוצר, משרד הכלכלה, משרד הבריאות ומשרד המשפטים. 58 בג"ץ 2405/06 קו לעובד נ' מנהל יחידת הסמך לעובדים זרים -משרד התעשי יה, המסחר והתעסוקה וממשלת ישראל; בג"ץ 1193/07 קו לעובד נ' שר הפנים; בג"ץ 2768/07 , מכון קונקורד לחקר קליטת המשפט הבינלאומי בישראל נגד ממשלת ישראל ( פורסם במאגר ממוחשב, 29.6.14 .) משרד הפנים 1133 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 כי מעובדים זרים לא ייגבו דמי תיווך גבוהים שלא כדין וכי לא ייכנסו לישראל בלא הבטחת זכויותיהם גם בהקשר זה - תלויות ועומדות זמן רב, לרבות מאז מתן הצוים על תנאי. העתירות מתמקדות כיום במיוחד בתחום הסיעוד. המשיבים מדווחים על התקדמות בשני מסלולים - ניסוי הסכמי מול נפאל וסרילנקה, ודיאלוג עם הפיליפינים כדי לקדם הסכמה. טענת העותרים היא כי אף שיש מאמץ מצד גורמי המדינה, הקצב אינו משביע רצון. אין חולק כי הנושא שהעלו העתירות חשוב. לטעמנו יש מקום להותרת העתירות תלויות ועומדות, תוך הבעת עמדה מצדנו כי הנושא ראוי להסדרה ולסיום וכי ראוי להחיש את הקצב". 2. בשנים 2013 -2012 הובאו לפני רשות האוכלוסין מידע ונתונים בדבר השימוש שנעשה בגבייה בלתי חוקית של דמי תיווך לשם הבאת עו"ז בסיעוד לארץ באותן שנים. להלן הפרטים: א. באוקטובר 2013 כתב קונסול ישראל בניו דלהי (להלן - הקונסול) לרשות האוכלוסין על תשלומי דמי תיווך לחברות ישראליות והודיות. הוא ציין כי מדובר בתופעה קשה, מושחתת ומבישה, שבה מנוצלים אנשים מיואשים המוכנים לשלם ולהתחייב בפני גורמים לא חוקיים כדי להבטיח את עתיד ילדיהם; עובדי הסיעוד מהודו, שרובם אנשים קשי יום, משלמים סכומי עתק על מנת שתינתן להם הזדמנות לצאת לעבוד בסיעוד בישראל; מרביתם נאלצים לעבוד בישראל כשנה עד שנתיים רק כדי להשיב את ההלוואות הנלקחות בשוק האפור. רשות האוכלוסין השיבה לקונסול באוקטובר 2013 כי העיכובים בקביעת הסדר בילטרלי נובעים בין השאר מהיעדר מנגנונים משותפים שימנעו את המשך תופעת השחיתות גם כאשר הגיוס ייעשה על ידי הגורמים הממשלתיים. הרשות השיבה למשרד מבקר המדינה בעניין זה, כי במקרים שבהם נמצאים מסמכים מזויפים, לא מותרת הגעת העובדים לישראל, וכאשר יש מידע על "הפרות פרטניות של לשכות פרטיות ישראליות", הרשות חוקרת אותו. גם ביוני 2014 כתב הקונסול לרשות האוכלוסין על כך שאזרחים מסרי לנקה דיווחו לו כי עובדים המעוניינים לעבוד בישראל נדרשים לשלם לחברות פרטיות מקומיות אלפי דולר אמריקני. הקונסול כתב למשרד מבקר המדינה כי עו"ז בענף הסיעוד ששבו מישראל דיווחו לו שסכומים אלה מגיעים עד 15,000$ . הוא ציין כי חברות סיעוד מקומיות ועמן שותפים בארץ גובים סכומים אלה כתנאי ל"שידוך" בין המעסיק הישראלי לעובד, וציין כי חתימה על הסכם בילטרלי ו"שידוך" העובד והמעסיק בידי המדינות עתידים למנוע תופעה קשה זו. ב. בסקר שעשתה עמותת קו לעובד ב - 201359 שבוהשתתפו 727 עו"ז בעלי אשרת עבודה אשר הגיעו לישראל בשנים 2013 -2007 , עלה שעו"ז בענף הסיעוד משלמים דמי תיווך גבוהים. מהסקר עלה למשל, כי לעובדים שהגיעו לישראל בשנת 2010 נדרשו בממוצע18 .חודשי עבודה לשם החזרת חוב בגין תשלום דמי תיווך 46% מהנשאלים שהגיעובשנת 2013 מסרו כי שילמו 75% מדמי התיווך לאחר הגעתם לישראל . 3. עד מועד סיום הביקורת, שלוש שנים ממועד החלטת הממשלה האמורה, ועל רקע הקשיים שתוארו לעיל, טרם הושלמה התכנית הניסיונית לגיוסם של 300 עו"ז בענף הסיעוד באמצעות התקשרות בהסכם בילטרלי עם מדינות המוצא של העו"ז. ביולי 2014 מסרה .__________________ .59 ,עמותת קו לעובד"כסף שחור, עבודה שחורה, גביית דמי תיווך ממהגרי עבודה בישראל ", 2013. 1134 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה כי הוכנה טיוטה למתווה להבאת71 עו"ז מסרי לנקה במסגרת הסכם בילטרלי, והיא צופה שעובדים אלה יגיעו לארץ לקראת סוף שנת 2014 . רשות האוכלוסין השיבה למשרד מבקר המדינה כי חלה התקדמות משמעותית בהגעה להסכם מול שתי מדינות מוצא לביצוע הפיילוט, וכי היא צופה שהגעתם של 100 עובדים משתי המדינות הללו תחל רק ב- 2015 . בענף הסיעוד מועסקים רוב העו"ז בישראל- 40,000 .גברים ונשיםהעסקת העובדים באמצעות הסכם בילטרלי עם מדינות המוצא שלהם נועדה בין היתר למנוע תופעה ידועה של גביית דמי תיווך וניצול העו"ז. במשך שלוש שנים מאז החליטה הממשלה על התקשרות באמצעות הסכם זה היא לא יישמה את החלטתה: לא הושלמה תכנית ניסיונית להבאת 300 עובדים, ופיילוט שמקדמת רשות האוכלוסין כולל רק כמה עשרות עו"ז. בשלוש השנים האלה, על פי מידע שקיבלה הרשות, נדרשו זרים שביקשו לעבוד בישראל לשלם דמי תיווך גבוהים שלא כדין. לדעת משרד מבקר המדינה מידע זה מעלה חשש ממשי שעדיין קיימת בישראל תשתית להעסקת עו"ז בענף הסיעוד בתנאי עבדות או ניצול, וזאת כאמור בשל התלות הנוצרת בין מי שמשלם את דמי התיווך ובין מעסיקו. משרד מבקר המדינה מעיר כי מצב זה דורש פעולות תיקון מהירות ופעולות נחרצות נגד גביית דמי תיווך שלא כדין מזרים שמעוניינים לעבוד בישראל. רשות האוכלוסין השיבה למשרד מבקר המדינה שהיא פועלת בנחישות, בשיתוף משרדי הממשלה הרלוונטיים, לחתימה על הסכמים נוספים ולהרחבת מעגל המדינות אשר עמן מוסדר נושא הבאת העובדים הזרים. זאת, חרף לחצים כבדים המופעלים עליה במטרה למנוע ולטרפד את הצלחתם של ההסכמים . עוד השיבה כי ה מדינה החלה ביישום ההסכמים הבילטרליים רק לפני כארבע שנים ושנושא זה נמצא עדיין בשלבי התהוות, גיבוש, לימוד ושיפור . כמ ו כן השיבה הרשות כי היא סבורה שגורמי הממשלה הרלוונטיים ערים למאמצים, לקשיים ולהתקדמות בגיבוש הסכם בילטרלי בענף הסיעוד בנושא זה, כיוון שהם שותפים לצוות הבין-משרדי, ולכן אין צורך להציג את הקשיים לפני הממשלה. מסיכומי הדיונים שקיים הצוות הבין -משרדי עולה, שלא עלו בהם הקשיים בהשלמת התכנית הניסיונית. ככל שמתקשים רשות האוכלוסין והצוות הבין- משרדי (שמונה לשם קידום הסכמים בילטרליים) להשלים את המשימות שהוטלו עליהם, מוטל על מנכ"ל הרשות להציג את הקשיים לפני שר הפנים, ועל השר להביאם לפני הממשלה לשם מציאת פתרונות. .ענף החקלאות .מינהל שירות למעסיקים ברשות האוכלוסין אחראי לקבל בקשות של לשכות פרטיות לגיוס עו"ז מחו"ל לענף החקלאות, להזמנת העובדים ולווידוא הגעתם לארץ. לאחר שהחקלאים מגישים בקשה לקבלת עובד זר באמצעות לשכה פרטית, פועל המינהל באופן הזה: הוא בודק משרד הפנים 1135 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 את הבקשות ומעביר אותן למדינות המוצא לצורך קבלת פרטי מועמד לעבודה בישראל וחוזה עבודה חתום בידי המועמד; מקבל חוזה עבודה חתום בידי המעסיק ומכתב התחייבות מהלשכה הפרטית לפעול בהתאם לתנאי ההיתר שנתנה לה רשות האוכלוסין; מעביר את חוזה העבודה החתום לקונסוליה הישראלית במדינות המוצא; מקבל רשימות של עובדים שעתידים להגיע לארץ ופרטי הטיסות שלהם מהקונסוליות; מקבל את העו"ז בשדה התעופה. הליך זה אורך כ- 45 .)ימי עבודה (כתשעה שבועות 1. עובד זר בענף החקלאות אשר סיים תקופת העסקה חוקית מרבית בישראל, רשאי לשהות במדינה במשך תקופה נוספת של עד 60 יום, לצורך התארגנות ליציאת ו מהמדינה בלבד (הוא אינו רשאי לעבוד בתקופה זו). לפי נוהלי הרשות, רק לאחר יציאתו את הארץ רשאי החקלאי להגיש לרשות האוכלוסין, באמצעות לשכה פרטית, בקשה לגיוס עובד זר מחו"ל. הדבר נועד למנוע מצב שבו מספר העו"ז השוהים בארץ יעלה על המכסה המרבית המאושרת. יוצא שמעסיק של עובד זר בחקלאות נדרש להמתין לפחות תשעה שבועות מתום תקופת העסקתו של העובד ועד לקבלת עובד חדש; אם העובד היוצא מנצל את מלוא ימי השהייה בישראל שעומדים לרשותו לצורך התארגנות, נדרש המעסיק להמתין 17 שבועות (כארבעה חודשים) עד להבאת עובד זר חדש (להלן - הליך ההבאה). ענף החקלאות מתאפיין בעונתיות, ועקב כך בתנודות בהיקף העבודה הנדרש במהלך השנה. מחסור בעובדים עלול לגרום להשמדה של סחורה חקלאית שאינה נאספת ומשווקת בזמן ולפגיעה בהכנסתם של החקלאים וביכולתם לשרוד כלכלית. בפגישה שערכו נציגי משרד מבקר המדינה עם מזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל 60 ועם חקלאים הם טענו כי ההגבלה האמורה פוגעת בהם כיוון שהעבודה בענף היא עונתית בחלקה ולכן יש חשיבות לקבלת עובד חדש במהירות. לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות האוכלוסין לפעול למציאת פתרון שיאפשר לחקלאי להתחיל את תהליך הבאת העובד הזר עוד לפני יציאת העובד הזר הקודם מהארץ. רשות האוכלוסין פירטה בתשובתה את מכלול הסיבות למשך הזמן הנדרש להבאת עו"ז מחו"ל, לרבות בדיקות רפואיות ומתן זמן סביר לעובד להיפרד ממשפחתו. כמו כן ציינה גורמים אקסוגניים לעיכוב בהבאת העובדים, כמו שביתות של חברות תעופ ה, שינויים בממשל במדינות זרות והמצב הביטחוני בישראל. הרשות גם ציינה כי על פי נהליה, ניתן לנייד עו"ז בין משקים שונים, בתנאים שנקבעו בנהלים, וכך ניתן מענה לצרכים משתנים של חקלאים בעו"ז במהלך תקופות שונות בשנה. עוד השיבה הרשות שהיא תשקול את האפשרות להקדים את מועד ההזמנה של עו"ז מחו"ל עבור חקלאי שעובדו הוותיק שוהה בישראל בתקופת התארגנות ליציאה. .__________________ .60 התאחדות חקלאי ישראל היא עמותה, שבין מטרותיה לעצב מדיניות לאומית המעודדת חקלאות בת קיימה; לפעול לייצוב הענף ולהגן על הכנסתם של העוסקים בו; לפעול לחיזוק חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות ולעידוד השקעות החוסכות כוח אדם תוך העמדת מקורות למימון הון חוזר. מתוך תקנון העמותה באתר האינטרנט של העמותה .www.iff.co.il ההתאחדות אינה גוף מבוקר לפי חוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .]נוסח משולב[ 1136 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 2. לשם קיצור משך ההליך להבאת עו"ז מחו"ל קבע מינהל שירות למעסיקים ברשות בתכנית העבודה לשנת 2013 יעד של35 ימי עבודה בלבד. על פי שתי תלונות שקיבל משרד מבקר המדינה מיו"ר התאחדות החקלאים החדשה בישראל61 עלה שהליך ההבאה ארך בשנת 2013 לפחות ארבעה חודשים. רשות האוכלוסין לא עמדה אפוא ביעד שהציבה לשנת 2013. 3. ב- 2013 קיבלה רשות האוכלוסין מלשכות פרטיות 4,345 בקשות לגיוסם של 6,029 עו"ז בחקלאות. התברר שהאופן שבו מרכזת רשות האוכלוסין את המידע בדבר הטיפול בבקשות אינו מאפשר בחינה שיטתית של משך זמן הטיפול השכיח או הממוצע בבקשות. במצב הקיים כדי לדעת כמה זמן אורך, ככלל, הטיפול בבקשות כאלה, יש לבחון פרטנית וידנית את המסמכים שבידי הרשות על כל חקלאי ולאתר במערכת הממוחשבת את המידע על כל אחד מעובדיו, לרבות מועדי כניסתו לישראל. לדעת משרד מבקר המדינה, רק ריכוז המידע הפרטני במאגר מידע אחד כולל עשוי לאפשר בחינה של משך הטיפול בכלל הבקשות וכן את הטענות בדבר התמשכות הטיפול. רשות האוכלוסין לא הפעילה כלי ניהולי בסיסי זה ולפיכך לא הייתה יכולה לטפל בבקשות ביעילות. על רשות האוכלוסין לפעול לכך שבידי מינהל שירות למעסיקים יהיה כלי עבודה ממוחשב שבו ירוכזו הנתונים הפרטניים על הטיפול בהליכי הה באה. באופן זה ניתן יהיה לנתח ביעילות את משך ההליכים המתקיימים לצורך נקיטת פעולות לקיצורם. רשות האוכלוסין השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 שהיא החלה בהקמת מערכת ממוחשבת לניהול הנתונים האמורים, והיא צפויה לפעול במרץ 2015. 4. על פיתקנות הכניסה לישראל, התשל" ד- 1974 , תוקפה של אשרתהעבודה יפקע עם תום המועד שנקבע באשרה כתקופת תוקפה . רשות האוכלוסין קבעה כי אשרת העבודה הניתנת לעובד הזר היא ממועד הוצאתה ועד סוף אותה שנה קלנדרית, וכך גם ההיתר להעסקת עובד זר הניתן למעסיק בענפי החקלאות והבנייה. לקראת תחילת שנה חדשה יש להאריך את תוקפם של המסמכים האלה. משרד החקלאות מעביר לרשות האוכלוסין בכל שנה המלצה על מספר העו"ז שיש לאפשר לכל אחד מהחקלאים להעסיק (להלן - ההקצאות לחקלאים). את ההקצאות לחקלאים מפרסמת רשות האוכלוסין באינטרנט. חקלאי שמעסיק עובד זר נדרש לעשות אחת לשנה הליך "איזון תיקים" מול הרשות, שנועד לוודא שהחקלאי מעסיק עו"ז כדין, וכי הוא עמד בכל חובותיו לרשות, לרבות תשלומי אגרות62 . רק לאחר שהושלם הליך זה מאריכה הרשות את תוקפם של אשרות העבודה לעו"ז ושל ההיתרים להעסקתם. .__________________ .61 עמותה רשומה החברה באיגוד לשכות המסחר. עמותה זו מייצגת 500 חברים אשר עוסקים בגידול וייצוא פרחים וצמחי נוי, מתוך אתר האינטרנט של לשכת המסחר www.chamber.org.il . העמותה אינה גוף מבוקר לפי חוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .]נוסח משולב[ 62 על פי חוק עובדים זריםמעסיק בענף החקלאות המבקש להעסיק עובד זר נדרש לשלם תשלומים בהם אגרת בקשה עבור כל עובד זר שהוא מבקש להעסיק ואגרה שנתית בגין ההיתר שניתן לו להעסקת עובד זר. משרד הפנים 1137 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 נמצא שמשרד החקלאות העביר לרשות האוכלוסין את המידע בדבר ההקצאות לחקלאים רק חמישה ימים לפני תום השנה. הרשות פרסמה זאת ב - 1.1.13 ודרשה מחקלאים לסיים את הליך איזון התיקים תוך חודשיים; בשנת 2014 העביר משרד החקלאות את ההקצאותתשעה ימים לפני תום השנה, והרשות פרסמה זאת כעבור יומיים ודרשה מהחקלאים לפנות אליה לביצוע איזון תיקים רק לאחר סוף ינואר 2014. העברת רשימת ההקצאות לחקלאים על ידי משרד החקלאות רק בימים האחרונים של השנה הקלנדרית גורמת בהכרח למצב שבו החקלאים נדרשים לעשות איזון תיקים רק לאחר שפקעו היתרי ההעסקה שלהם ואשרות העבודה של העו"ז. כתוצאה מכך אולצו אלפי עו"ז להפר את החוק האוסר עליהם לשהות בישראל ללא אשרה בשל עיכוב בפעולותיו של משרד החקלאות, ואלפי חקלאים אולצו להפר את החוק המחייב אותם להעסיק עו"ז תחת היתר בתוקף. משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד החקלאות להעביר את הנתונים על ההקצאות לחקלאים לרשות האוכלוסין במועד מוקדם מספיק, אשר יאפשר את סיום הליך איזון התיקים והנפקת ההיתרים והאשרות לפני תום השנה. משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי הוא יבחן אפשרות לשנות את מועד העברת הנתונים על ההקצאות לרשות האוכלוסין, כך שתימנע הפרת החוק. רשות האוכלוסין השיבה שהיא יזמה דיונים שבהם ייבחן מעבר לשיטה חלופית להקצאת עו"ז בענף החקלאות. 5. על פי נוהלי רשות האוכלוסין, חקלאים שלא הסדירו את תשלום מלוא האגרות ולא סיימו הליך איזון תיקים עבור השנה החדשה עד המועד האחרון שקבעה הרשות, לא יוכלו להמשיך להעסיק עו"ז באותה שנה. הרשות אף הדגישה כי לא יינתנו הארכות נוספות לשם תשלום האגרות ואיזון התיקים, והה קצאה לעובדים לשנה החדשה עבור חקלאים אלה תתבטל מאליה, והם לא יהיו רשאים להעסיק עו"ז. התברר שהרשות לא אכפה נוהל זה עד סוף 2013. ב- 1.1.13 פרסמה רשות האוכלוסין לחקלאים את קובץ ההקצאות לחקלאים בציון מועד אחרון לתשלום האגרות - סוף פברואר 2013 . נמצא שלאחר מועד זה אישר מנכ"ל הרשות שלוש הארכות נוספות, האחרונה שבהן עד סוף יוני 2013 . ביולי 2013 התריעו עובדי רשות האוכלוסין שבגלל ההארכות שניתנות, חלק מהמעסיקים דוחים את תשלום האגרות. למרות מתן ההארכות, באמצע אוגוסט 2013 היו180 חקלאים שהעסיקו מאות עו"ז ושטרם הסדירו את חובותיהם. הרשות קיבלה פניות מרוב המעסיקים האלה, אולם היא לא בחנה את בקשותיהם באופן פרטני, אלא נתנה להם כאמור הארכה נוספת, גורפת, לתשלום האגרה. באמצע אוגוסט 2013 התריע ראש מינהל שירות למעסיקים לפני מנכ"ל רשות האוכלוסין שמדי שנה בשנה חקלאים רבים אינם עומדים בלוח הזמנים שמפרסמת הרשות להשלמת איזון התיקים, והרשות בתגובה מאריכה שוב ושוב את המועד האחרון לכך. עוד טען ראש המינהל כי הארכות אלה משבשות את פעולות האכיפה כנגד המעסיקים. בתשובה הנחתה עוזרת המנכ"ל להוציא מכתב התראה לחקלאים ובו הארכה נוספת להסדיר את התשלומים והבהרה שזו התראה אחרונה לפני ביטולי ההיתרים. התברר כי בתחילת אוקטובר 2013 היו133 חקלאים שלא סיימו את הליך איזון התיקים ואשר העסיקו מאות עו"ז, בלי לקבל היתר להעסקתם. 1138 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 יוצא אפוא ש במרבית השנה, במשך כעשרה חודשים, העסיקו יותר ממאה חקלאים מאות עו"ז ללא היתר תקף להעסקתם, כנדרש בחוק. רשות האוכלוסין לא נקטה כל פעולה נגדם. אדרבה, היא האריכה שוב ושוב את פרק הזמן שניתן להם להשלמת הליך איזון התיקים לשם קבלת היתרים להעסקת עו"ז. לדעת משרד מבקר המדינה, דפוס הפעולה המתואר לעיל של רשות האוכלוסין פגע בסדרי העסקת העו"ז בענף ו פגע ביכולת לקיים אכיפה נאותה בקרב מעסיקי עו"ז. בכך היה משום מסר של הרשות למעסיקי עו"ז המעודד הפרת הדין. רשות האוכלוסין השיבה למשרד מבקר המדינה שב - 2014 היא ביצעה פעילות גבייה אינטנסיבית; היא החליטה שלא לחדש את ההיתרים להעסקת עו"ז ל-66 חקלאים כיוון שלא שילמו את האגרה. על מנכ"ל הרשות להבטיח שייקבע לוח זמנים ברור וסביר לקיום חובות החקלאים בתחום העסקת העו"ז ולוודא שיינקטו סנקציות כלפי המפרים את הוראות הדין. .ענף הבנייה .המעסיקים בענף הבנייה הם כאמור תאגידים. בשנת 2013 פעלו בישראל33 תאגידים והם העסיקו כ- 6,700 עו"ז. בשנים 2014 -2012 ניתן היה להביא עו"ז בענף הבנייה רק באמצעות הסכמים בילטרליים שנחתמו עם ממשלות בולגריה ומולדובה. בהסכם עם ממשלת בולגריה נקבע שעל המועמדים לעבודה בישראל להציג מסמכים רשמיים שיעידו על ניסיונם והכשרתם בענף הבנייה. בסוף יוני 2012 העבירהרשות האוכלוסין את משימת הבחינה של כישורי המועמדים להתאחדות בוני הארץ 63 (להלן גם - ההתאחדות), שהיא הגוף היציג של עובדי ענף הבנייה בישראל. בעקבות זאת בחנה ההתאחדות מועמדים לענף הבנייה עבור רשות האוכלוסין באתרים שהקימה במדינות המוצא שלהם. נמצא כי רשות האוכלוסין לא עיגנה בהסכם כתוב, כנדרש, את שיתוף הפעולה שלה עם ההתאחדות לביצוע מבחנים של מועמדים מבולגריה בשנים 2013 -2012 . לקראת סוף שנת 2012 התגלעו חילוקי דעות בנוגע לעריכת המבחנים. כתוצאה מכך נעצרה הבאת עו"ז לענף הבנייה ב - 2013 , והיא חודשה רק באוקטובר אותה שנה. על פי תכנית העבודה של רשות האוכלוסין לשנת 2013 , בשנה זו היו אמורים להגיע לישראל אלפי עובדים, אולם הובאו 500 עובדים בלבד. כדי להתמודד עם המחסור בעו"ז בענף הבנייה נקטה .__________________ .63 התאחדות בוני הארץ (התאחדות הקבלנים והבונים בישראל לשעבר) היא הארגון היציג היחיד של העוסקים בבנייה, בתשתיות, בפיתוח ובמכלול עבודות ההנדסה הבנאיות האחרות. ההתאחדות פועלת לקידום ענף הבנייה והתשתיות בישראל ולשמירת האינטרסים והזכויות של כלל הקבלנים והבונים בישראל. מתוך אתר האינטרנט של ההתאחדות, www.acb.org.il , יוני 2014 ; ההתאחדות אינה גוף מבוקר לפי חוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .]נוסח משולב[ משרד הפנים 1139 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 הרשות כמה פעולות, ובהן הארכת תוקפם ש ל רישיונות העבודה של עו"ז בענף. על אף הפעולות האלה, מספר העו"ז בענף הבנייה בשנת 2013 היה קטן בכ- 1,000 עובדים מהמכסה שקבעה הממשלה. התאחדות בוני הארץ השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי היא נרתמה לסייע בהתנדבות לביצוע הליך הגיוס והמיון של העובדים במדינות שעמן קיים הסכם בילטרלי, וכי היא לא נושאת באחריות לעיכוב בהבאת עו"ז. בדצמבר 2013 הועברה האחריות למיון המועמדים הזרים בענף הבנייה למשרד הבינוי, והוא התקשר לצורך זה בהסכם עם התאחדות בוני הארץ. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות האוכלוסין כי חוזה ברור ומפורט בכתב עשוי למנוע או להקטין אי-הבנות , שבעקבותיהן חל עיכוב בהבאת עו"ז לענף הבנייה. עיגון ההתקשרות בהסכם כתוב נדרש אף מטעמי מינהל תקין ושקיפות ולצורך מתן אפשרות לגורמי ביקורת פנימיים וחיצוניים לבדוק את ההתקשרות ואת מתן השירות. על מנכ"ל רשות האוכלוסין להקפיד שהסתייע ות הרשות בגוף חיצוני תיעשה רק לאחר שייקבעו בחוזה התנאים לכך. .קביעת מכסות של עובדים זרים .החל מ- 2005 קבעו ממשלות ישראל את נושא הפחתת היקף העסקת עו"ז כעקרון יסוד של המדיניות הכלכלית-חברתית, כיוון שלהעסקתם נודעת השפעה על תעסוקת ישראלים: לגידול במספר העו"ז יש השפעה על תעסוקת ישראלים, לרבות בדרך של גידול בשיעור האבטלה בקרב עובדים ישראלים בעלי השכלה נמוכה ופגיעה בשכרם; העסקת עו"ז גם עלולה לגרום לעיכוב בהתייעלות, בתיעוש ובביצוע השקעות הון בענפים עתירי עו"ז. בשנים 2014 -2007 מינתה הממשלה כמה ועדות ציבוריות שעסקו בהשפעה שיש להעסקת עו"ז על המשק הישראלי ועל העובדים הישראלים64 . מדוחות שהגישו הוועדות לממשלה עלה כי העסקת עו"ז פוגעת באפשרויות התעסוקה ובשכר של ישראלים לא מיומנים, מעכבת הטמעת טכנולוגיות חדשות ומעודדת פעילויות כלכליות שלמשק אין יתרונות יחסיים בקיומן; השפעות אלה תקפות הן בטווח הקצר והן בטווח הארוך. הוועדות המליצו לממשלה לפעול להפחתת מספרם של העובדים הזרים בענפים השונים. בנושא השפעת כוח העבודה של זרים על המשק בישראל נכתב כי רמת החיים הגבוהה יחסית בישראל יוצרת ביקוש רב בקרב אזרחים של מדינות מתפתחות לעבוד בה, א ולם יש בכך כדי לפגוע בעובדים מקומיים: כי בענפים שבהם קיים מיכון נרחב, הזמינות של כוח עבודה זול מאטה את פיתוח ההון ומשום כך פוגעת בפריון. .__________________ .64 בספטמבר 2007 הגישה הוועדה לעיצוב מדיניות בנושא עובדים לא ישראלים, בראשות המשנה דאז לנגיד בנק ישראל פרופ' צבי אקשטיין, את המלצותיה למשרד האוצר ; בינואר 2010 הוגש לשר האוצר דוח הוועדה לעידוד תעסוקת ישראלים והקטנת מספר העובדים הזרים בחקלאות בראשותו של פרופ' אקשטיין; בספטמבר 2011 הגיש הצוות לגיבוש צעדים שיביאו להקלת נטל המחיה בי שראל בראשות פרופ' מנו אל טרכטנברג לראש הממשלה המלצות גם בנוגע לנושא העובדים הזרים והשפעתם על המשק הישראלי ; ביוני 2014 הגישה הוועדה למלחמה בעוני בישראל בראשות מר אלי אלאלוף את המלצותיה לשר הרווחה והשירותים החברתיים. 1140 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 בספטמבר 2007 הוגשו לממשלה המלצות ועדה בין -משרדית בנושא תעסוקת עובדים לא ישראלים בראשות המשנה דאז לנגיד בנק ישראל פרופ' צבי אקשטיין (להלן - ועדת אקשטיין). הומלץ לצמצם את מספר העו"ז החוקיים בישראל בענפי הבנייה והחקלאות ולהתיר העסקתם רק במקרים שבהם התועלת החברתית והכלכלית מהעסקתם תעלה על הפגיעה באפשרויות התעסוקה ובשכר של ישראלים; לעודד השתלבות ישראלים בחקלאות; להטמיע טכנולוגיות שיחליפו עובדים. הוועדה ציינה כי אימוץ כל המלצותיה ויישומן במהלך ארוך טווח, בשיתוף כל הגורמים הנוגעים בדבר ותוך הפגנת נחישות של הממשלה ודרגי הביצוע , הם תנאי להרחבת התעסוקה של ישראלים וצמצום ממדי העוני. באוגוסט 2008 אימצה הממשלה את המלצות ועדת אקשטיין 65 . בעקבות זאת החליטה הממשלה בשנים 2013 -2008 להגביל אתמספר העו"ז שרשאים לעבוד בישראל, ומדי פעם בפעם קבעה מה הן המכסות המרביות המותרות להעסקת עו"ז בענפי החקלאות והבנייה. הממשלה לא הגבילה את מספר העו"ז בענף הסיעוד. 1. בתקנון הממשלה מפורטים סדרי עבודתה של הממשלה. בתקנון הממשלה ה-3166 נקבע שעל הצעה המוגשת לדיון חברי הממשלה ולאישורם לכלול את המרכיבים האלה: רקע כללי שבו יובהר הצורך בקבלת החלטה; המניעים והנסיבות שהביאו ליזמה; נתונים כלכליים והשפעה על משק המדינה. בהצעות שיש בהן היבט כלכלי יובאו נתונים כלכליים, לרבות נתונים מספריים, נתונים השוואתיים וכן צפי להשפעות על משק המדינה וכלכלתה; חלופות להצעת ההחלטה וכן עמדת שרים שההצעה נוגעת לתחום סמכותם. תקנון עבודת הממשלה ה -32 ותקנון עבודת הממשלה ה -3367 כללו הוראות זהות להוראות תקנון הממשלה ה -31 למעט השמטת החובה לפרט את החלופות להצעת ההחלטה. מהתקנונים עולה כי השר יוזם ההצעה אחראי למלא אחר דרישות אלה. 2. בג"ץ68 קבע כי על רשות ציבורית בבואה להחליט החלטה לדאוג שכל הנתונים הנוגעים לעניין יהיו לנגד עיניה. עוד נקבע כי תהליך קבלת החלטות מן הראוי שיכלול כמה שלבים חיוניים בסיסיים: איסוף נתונים, סיכומם (לרבות חוות הדעת המקצועיות הנוגדות, אם יש כאלה) ובדיקת משמעותם, ולבסוף סיכום ההחלטה המנומקת. תהליך כגון זה מבטיח כי כל השיקולים הענייניים יובאו בחשבון, כי תיעשה בחינה הוגנת של כל טענה וכי תגובש החלטה שניתן להעביר בשבט הביקורת המשפטית והציבורית. .החלטות הממשלה והמידע שהובא לפניה69 . ההצעות להחלטת הממשלה בדבר המכסות לעו"ז בענף החקלאות ובענף הבנייה לשנים 2014 - 2012 נדונו בוועדת השרים לענייני חברה וכלכלה (להלן - הקבינט החברתי-כלכלי). החלטות קודמות נדונו בישיבות הממשלה. .__________________ .65 'החלטת ממשלה מס 3996 מאוגוסט 2008. 66 תקנון עבודת הממשלה ה -31 , שכיהנה ממאי 2006 ועד מרץ 2009 . 67 הממשלה ה-32 כיהנה ממרץ 2009 ועד מרץ 2013 . התקנון לעבודתה אושר באוגוסט 2012 ; תקנון עבודת הממשלה ה-33 שמכהנת ממרץ 2013 אושר באפריל 2013 . 68 ראו דברי נשיא בית המשפט העליון דאז, השופט מאיר שמגר, בבג"ץ 297/82 ברגר נ' שר הפנים פ"ד ל"ז (3 '), עמ29 ,49. 69 ,בעניין זה ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 53ב ( 2002 '), "עבודת המטה במשרדי ממשלה", עמ 49 ; דוח שנתי55ב ( 2004 '), "עבודת המטה של משרדי הממשלה", עמ 203-191 ; דוח שנתי 62ב ( 2012 '), "תהליך הכנתו ועדכונו של תקציב המדינה", עמ 131-125 . משרד הפנים 1141 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 מזכיר הממשלה אחראי לביצוע פעולות שונות בעבודתה השוטפת של הממשלה, ובהן הכנת סדר היום והכנת חומר רקע וחומר נלווה לישיבות הממשלה ולוועדותיה. במסגרת זו הוא נדרש לוודא שכל הצעה להחלטה המוגשת לדיון חברי הממשלה ולאישורם תכיל את כל הפרטים האמורים שנקבעו בתקנון הממשלה. משרד מבקר המדינה בדק אילו נתונים ומידע היו לפני הממשלה ואילו חוות דעת הוגשו לה בטרם התקבלו החלטות בנוגע למכסת העו"ז בענפי החקלאות והבנייה. מכסת העובדים הזרים בענף החקלאות ב- 2012 הועסקו בענף החקלאות כ - 73,000 עובדים, מהם 54% ,עובדים ישראלים 32% עובדים זרים ו -%14 עובדים פלסטינים מאזור יהודה ושומרון 70 . חקלאי המעוניין להעסיק עובד זר נדרש למסור למשרד החקלאות נתונים על המשק החקלאי שלו, לרבות נתונים כספיים. על סמך הנתונים האלה ממליץ המשרד לרשות האוכלוסין כמה היתרים להעסקת עו"ז ניתן להקצות לכל חקלאי בהתחשב במכסה הכוללת שקבעה הממשלה. במאי 2009 החליטה הממשלה להפחית את מספר העו"ז בענף החקלאות בהדרגה (להלן - המתווה הפוחת): בשנת 2010 - 26,000 עו"ז, בשנת 2011 - 24,500 עו"ז, בשנת 2012 - 23,000 עו"ז, בשנת 2013 - 21,500 עו"ז, ובשנת 2014 - 20,000 עו"ז. כמו כן התחייבה המדינה לתת מענקים לחקלאים לשם רכישת מיכון שמחליף כוח אדם בסך 30 מיליון ש"ח ולהקצות 45 .מיליון ש"ח לשם עידוד העסקת ישראלים בחקלאות בשנת 2012 מצא מבקר המדינה71 כי המיכון שרכש משרד החקלאות בהתאם להחלטה ממאי 2009 וההסכם עם ההתאחדות לא הביא לחיסכון של ממש בכוחאדם, וכי משרד החקלאות לא כרך את מתן המענקים בוויתור בפועל על העסקת עו"ז. כמו כן נמצא שמשרד החקלאות העניק רק לחלק קטן מהמעסיקים מענקים להעסקתם של עובדים ישראלים. בשנים שלאחר ההחלטה ממאי 2009 החליטה הממשלה החלטות שמשמעותן נסיגה מהמתווה הפוחת: במרץ 2011 היא הגדילה את המכסה לכל אחת מהשנים 2014 -2011 ; במרץ 2012 היא הגדילה עוד את המכסה לשנת 2012 ; בנובמבר 2012 היא הגדילה עוד את המכסה לשנת 2013 ; ובדצמבר 2013 היא הגדילה עוד את המכסה המתוכננת ל- 201472 . יוצא אפוא שבכל שנה הגדילה הממשלה את המכסה שקבעה רק כשנה קודם לכן. ל הלן בתרשים 3 מוצגת השוואה בין המתווה המתוכנן של הממשלה ממאי 2009 להפחתת מכסת העו"ז ובין המכסות שנקבעו בפועל בשנים אלו, לפי החלטות הממשלה האמורות. .__________________ .70 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהתעסוקה בענף החקלאות , מאי 2014. 71 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 62ב ( 2012 '), "תמיכות ומענקים לחקלאים", עמ 812-783 . 72 'החלטות ממשלה מס 2921 מ- 3.3.11 ; 4408 מ- 5.3.12 ; 5241 מ- 11.11.12 'והחלטה מס 1080 מ- 4.12.13. 1142 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 מהתרשים עולה כי בשנים 2014 -2010 קטנהמכסת העו"ז בענף החקלאות בשיעור של 4% (מ- 26,000 ל- 25,000 ), לעומת הקיטון הצפוי בשיעור של 25% על פי החלטת הממשלה ממאי 2009. החלטת ממשלה 2 9 2 1 ( ממרץ 2 0 1 1 )והחלטה 4 4 0 8 ( ממרץ 2 0 1 2) בהחלטות ממרץ 2011 וממרץ 2012 החליטה הממשלה לקבל את הצעתה 73 של שרת החקלאות דאז גב' אורית נוקד להגדיל את מכסת העו"ז לשנת 2011 ב-6% (מ- 24,500 ל- 26,000 עו"ז), ולהגדיל ב-4% את מכסתהעו"ז לתקופה של חצי שנה ממרץ ועד ספטמבר 2012 (מ- 24,400 ל- 25,400.) החלטות אלה התקבלו על רקע טענות החקלאים שמספר העו"ז שהעסיקו ב - 2009 ו- 2010 היה קטן מהמכסות שאושרו לאותן השנים. בדברי ההסבר לאהובאו נתונים כלכליים ומידת ההשפעה על משק המדינה, כנדרש בתקנון עבודת הממשלה. כמו כן לא הובאו נתונים בדבר המענקים שהתחייבה הממשלה לתת לחקלאים לשם רכישת מיכון, בדבר הקצאת כספים לעידוד תעסוקת ישראלים בחקלאות ובדבר מידת הניצול של תקציבים אלה והאפקטיביות שלהם. כמו כן בהצעת החלטה מ - 2011 לא הובאה עמדת שר הכלכלה, שתחום פעילותו נוגע להצעת ההחלטה. בדברי ההסבר צוין שאין חלופות להצעת ההחלטה ונטען שאין זיקה בין .__________________ .73 הצעת החלטה 2921 .הוגשה בשיתוף שר הפנים דאז מר אליהו ישי משרד הפנים 1143 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 ההצעה ליעדי הממשלה. זאת אף שעל פי החלטות הממשלה, עובדים פלסטינים שהממשלה מאשרת מכסות להעסקתם בענף החקלאות יכולים להוות חלופה להעסקת עו"ז 74 . החלטת ממשלה 5 2 4 1 בדברי ההסבר להצעת החלטה זו (שהתקבלה בנובמבר 2012 ) שהגישה שרת החקלאות דאז הוצע להגדיל את מכסת העו"ז לשנת 2013 ב-4% (מ- 23,000 ל- 24,000 עו"ז); הוסבר כי הושגה הסכמה בין משרדי האוצר והחקלאות ורשות האוכלוסין, אך לא נרשמו הנימוקים להגדלה. בחוות דעת משפטית של משרד החקלאות שצורפה לדברי ההסבר צוין כי הפתרונות החלופיים של תקצוב מיכון כאמור ותמיכה בהעסקת עובדים ישראלים, שנזכרו בהחלטות הממשלה ממאי 2009 ., טרם הבשילו לכדי חלופה מלאה לעו"ז עם זאת לא הובאו נתונים כאמור בדבר מימוש חלק זה בהחלטת הממשלה ממאי 2009 , בדבר מידת האפקטיביות של תקציבים שניתנו לשם מיכון והעסקת ישראלים, ככל שאכן ניתנו, ובדבר השפעת ההחלטה על משק המדינה. בדברי ההסבר צוין כי על פי עמדת הגורמים המקצועיים במשרד החקלאות, יש למתן את קצב ההפחתה כדי לענות על צורכי החקלאים באופן מלא. שרת החקלאות דאז השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 כי פעלה בכל דבר על פי המלצת הגורמים המקצועיים במשרד. מהאמור לעיל עולה כי שרת החקלאות דאז הגישה לממשלה שלוש הצעות החלטה שמשמעות קבלתן - סטייה מהמתווה שקבעה הממשלה ב - 2009 בדבר הפחתת מספר העו"ז בענף החקלאות. הממשלה קיבלה את ההחלטות אף שלא צורפו להן נתונים ומידע חיוניים לשם קבלת החלטה, ובכלל זה נתונים בדבר יישום החלטה קודמת בנושא, מידת המימוש של מכסות עו"ז אל מול המכסות שנקבעו, שינוי בשיעור הישראלים המועסקים בענף, והשפעת החלטות קודמות על שכר מועסקים ישראלים בחקלאות. כמו כן לא הוצגו חלופות להצעות אלה. החלטת ממשלה 1 0 8 0 החלטת הממשלה 1080 מדצמבר 2013 להגדיל את מכסת העו"ז לחקלאות מ - 24,000 ל- 25,000 התקבלה בעקבות מכתב ששלח שר החקלאות מר יאיר שמיר לשר האוצר מר יאיר לפיד (להלן - שר האוצר) באוגוסט 2013 ובעקבות דיון בין -משרדי שנערך באותו חודש, והשתתפו בו נציגי משרד האוצר, הכלכלה והחקלאות. שר החקלאות ציין במכתבו כי מספר העובדים הישראלים המעוניינים לעבוד בחקלאות נמוך מהביקוש לעובדים, ולכן מומלץ לאפשר לחקלאים בשנת 2014 להעסיק 2,000 :עו"ז נוספים. בדיון הועלו הקשיים של הענף סגירת משקים חקלאיים בשל מחסור בעובדים עלולה לגרום להשמדה של סח ורה חקלאית שאינה נאספת ומשווקת בזמן ולפגיעה בהכנסתם של החקלאים וביכולתם לשרוד כלכלית. עוד הועלו חלופות אפשריות שבחן משרד החקלאות ואשר לא נמצאו מתאימות. כן צוין כי מכסת העו"ז לא נוצלה במלואה , וכי עד סוף השנה צפוי ניצול מלא. .__________________ .74 נוסף על עו"ז מועסקים בענף החקלאות גם עובדים פלסטינים מיהודה ושומרון, שהממשלה קובעת את מכסות ההיתרים להעסקתם. מהחלטות ממשלה עולה כי עובדים פלסטינים יכולים להיות חלופה להעסקת עו"ז. ראו למשל, החלטת ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה מ- 27.9.12. 1144 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 בדיון הובאה עמדתו של אגף התקציבים במשרד האוצר שהתנגד להגדלת מכסת העו"ז וטען כי העסקת עו"ז גוררת ירידה בשכר העובדים בענף וביכולתו למשוך עובדים ישראלים. עוד אמר אגף התקציבים כי הקטנת מספר העו"ז לא פגעה בפריון, להפך - התפוקה עלתה. משרד הכלכלה תמך בעמדת אגף התקציבים. על פי סיכום הדיון הוחלט שאם לא תושג הסכמה בין המשרדים האמורים, יגיש שר החקלאות הצעת החלטה להגדלת מכסת העו"ז בענף לקבינט החברתי-כלכלי. באוקטובר 2013 כתב הממונה על התקציבים במשרד האוצר לשר האוצר על בקשת שר החקלאות להגדיל את מכסת העו"ז לענף והדגיש: "אין כל אינדקציה למחסור אמיתי בידיים עובדות בחקלאות או לנזק שמחסור זה גורם". הוא פירט הצעות של אגף התקציבים לשם סיוע בעידוד תעסוקת ישראלים, ובכלל זה הכפלת תקציב המענקים למעסיקי ישראלים בענף; המשך תקצוב מענקים למיכון אשר חוסך בכוח אדם; ותקצוב מכרז לחברת השמה אשר תתחייב לספק עובדים ישראלים לענף במקומות הנדרשים. הוא הוסיף שמשרד החקלאות דחה את ההצעות כתחליף להגדלת מכסות עו"ז. נמצא כי לדברי ההסבר של שר החקלאות להצעת ההחלטה לא צורפו מידע ונתונים הדרושים להבנת מידת הצורך בחריגה ממדיניות הממשלה ובהגדלת מכסת העו"ז. למשל, ההשפעה שיש להפחתת המכסות על שכר העובדים הישראלים ונתונים על סגירת משקים ואבדן תוצרת חקלאית. גם במקרה זה לא הובאו נתונים בדבר היקף התקציבים שהוקצו לרכישת מיכון ולעידוד תעסוקת ישראלים ומידת ניצולם. כמו כן לא הובאה עמדת שר הכלכלה, שתחום פעילותו נוגע להצעת ההחלטה. בתשובה שמסר שר החקלאות למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 הוא ציין כי ידוע למשרד שהפחתת מספר העו"ז הביאה לפגיעה משמעותית ואף לסגירה של משקים, וזאת בין היתר על סמך פניות של חקלאים ונציגיהם למשרד בנושא זה. אולם אין ברשות המשרד נתונים על המספר המדויק של המשקים החקלאיים שנסגרו בעקבות ההפחתה האמורה. שר החקלאות הוסיף בתשובתו כי בנוגע להצעות להחלטת הממשלה יובאו דברי הסבר מפורטים ככל האפשר, בהתאם לתקנון עבודת הממשלה. שר האוצר השיב בינואר 2015 כי "הצעת ההחלטה הנחתה את משרד האוצר ומשרד החקלאות לקיים עבודת מטה על מנת למצוא פתרונות אחרים כדוגמת הכנסת מיכון שמטרתו החלפת עובדים זרים". על משרד החקלאות והעומדים בראשו להביא לפני הממשלה את תשתית הנתונים הנדרשת לשם בחינת הפגיעה הנטענת בחקלאים בעקבות הקטנת מכסת העו"ז בענף. עוד עליו להמציא נתונים על מידת העמידה של הממשלה בהחלטתה ממאי 2009 בכל הנוגע לאפקטיביות של הקצאת הכספים למיכון ולשילוב עובדים ישראלים בחקלאות ולהציגם לקבינט החברתי-כלכלי. מכסת עובדים זרים בענף הבנייה בתחילת שנת 2014 הועסקו בענף הבנייה 200,000 עובדים75, כ-%3 ( מהם 6,700 ), על פי נתוני רשות האוכלוסין היו עו"ז. .__________________ .75 מתוך הצעה להחלטת ממשלה 1693 מיוני 2014. משרד הפנים 1145 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 בהחלטה ממאי 2009 :נקבע מתווה להפחתה הדרגתית במכסה המרבית של עו"ז בענף הבנייה בשנת 2009 יועסקו 8,000 עו"ז; ב- 2010 - 5,000 עו"ז, ב- 2011 - 2,000 עו"ז, ובשנת 2013 יועסקו רק מומחי חוץ 76 . בהחלטה 1080 מיולי 2010 דחתה הממשלה את יישום המתווה הפוחת בשנה, כך שמיולי 2010 תעמוד המכסה על 8,000 ,עו"זמיולי 2011 תעמוד המכסה על 5,000 עו"ז, בשנת 2012 על 2,000 עו"ז ובשנת 2013 יועסקו רק מומחי חוץ. בהחלטה מיולי 2011 הגדילה הממשלה את המכסות לשנים 2013 -2011 ל- 8,000 ודחתה את המשך המתווה הפוחת לשנת 2014 . כעבור שלוש שנים, ביוני 2014 , החליטה הממשלה כי מכסת העו"ז בענף הבנייה תהיה 8,000 , אולם אםמכסה זו תנוצל במלואה היא תוכל לגדול כמעט פי שניים: מיום ניצולה במלואה היא תוכל לגדול בשלוש פעימות של עד 2,500 עובדים כל אחת למכסה מרבית כוללת של עד 15,000 עובדים עד יוני 2019 , ומיולי 2019 תפחת המכסה חזרה ל- 8,000 . להלן בתרשים 4 מוצגת השוואה בין המתווה המתוכנן להפחתת מכסת העו"ז בענף הבנייה בשנים 2014 -2009 לפי החלטת הממשלה ממאי 2009 ובין המכסות שנקבעו בפועל בשנים אלו לפי החלטות הממשלה האמורות. .מהתרשים עולה כי משנת 2010 חל גידול של ממש במכסתהעו"ז בענף הבנייה, וכי היעד שקבעה הממשלה ב - 2009 בדבר מעבר מהעסקת עו"ז בענף הבנייה להעסקת מומחי חוץ בלבד נדחה בשבע שנים לכל הפחות. .__________________ .76 "מומחה חוץ" הוא מומחה זר בעל ידע חיוני וייחודי לשירות שמספק המעסיק, שאינו בנמצא בישראל, כאשר שכרו החודשי אינו נופל מפעמיים השכר הממוצע במשק למשרת שכיר. 1146 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 החלטת ממשלה 3 4 5 3 (מיולי 2 0 1 1) בינואר 2011 דיווח אגף התקציבים במשרד האוצר לקבינט החברתי-כלכלי כי בשנת 2010 חלה עלייה במספר המועסקים הישראלים בענף הבנייה - דבר המוכיח, לדברי האגף, את יעילות מתכונת הפחתת עו"ז בענף הבנייה. בדברי ההסבר להצעת החלטה 3453 שהגישו לממשלה שר האוצר דאז ד"ר יובל שטייניץ ושר הכלכלה דאז מר שלום שמחון 77 נכתב שלנוכח הגיד ול בהיקפי הבנייה בשנת 2011 והצורך בעובדים לענף הבנייה בטווח הקצר, נחתם ביוני אותה שנה הסכם בין משרד האוצר ורשות האוכלוסין ובין התאחדות בוני הארץ, הכולל בין היתר דחייה ביישום המתווה להפחתת מכסת העו"ז שעליו החליטה הממשלה ב - 2009 ; בניית תכנית נרחבת לעידוד קליט תם של עובדים ישראלים לענף, לרבות סיוע כספי למעסיקים במימון שכרם של עובדים ישראלים חדשים שייכנסו לענף. במסמכים שצורפו להצעת ההחלטה לא נמצאו נתונים הדרושים לשם הבנת הצורך בחריגה ממדיניות הממשלה ובהגדלת מכסת העו"ז, לרבות נתונים על ביקוש כולל לעובדים בענף, מי דת המימוש של מכסות עו"ז לעומת המכסות שנקבעו, ושינוי בשיעור הישראלים המועסקים בענף ומידת ההשפעה של שינוי זה על שכרם. החלטת ממשלה 1 6 9 3 ביוני 2014 הגיש שר הבינוי והשיכון מר אורי אריאל הצעה להחלטה 1693 ובה הציע להגדיל כאמור את מכסת העו"ז בענף הבנייה מ- 8,000 ל- 15,000 עו"ז באופן מדורג. דברי ההסבר להצעת ההחלטה כללו רכיבים כנדרש בתקנון עבודת הממשלה, אולם לא צורפו נתונים על מידת היישום של התכנית הנרחבת כאמור לעידוד קליטתם של עובדים ישראלים בענף ומידת האפקטיביות שלה. בהצעה צוין כי שר הכלכלה תומך בה. משרד הבינוי השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי גיבוש החלטת הממשלה התבסס על עבודת מחקר שביצע בשנת 2013 , שבה נבחנהתמונת המצב בענף הבנייה . עוד השיב כי האחריות ליישום תכניות תעסוקה היא באחריות משרד הכלכלה, והאחריות לגיבוש מדיניות דיור היא באחריות משרד הבינוי. מתשובת משרד הבינוי עולה כי לשיטתו, האחריות למסירת נתונים לממשלה בדבר יישום התכנית הזו מוטלת על משרד הכלכלה. שר האוצר השיב כי החלטה זו נדרשה בעקבות המשבר החמור בתחום הדיור וההבנה כי אחד מהצעדים הדחופים לפתרון המשבר הוא בנייה מהירה של דירות מגורים והגדלת ההיצע. הוא הוסיף כי הצורך בעובדים לענף עולה בחשיבותו על הצורך לצמצם את מכסת העו"ז. לדעת משרד מבקר המדינה, קודם לקבלת ההחלטה בידי הממשלה, היה עליה לקבל את נתוני משרד הכלכלה בדבר יישום התכנית האמורה. את הנתונים האלה היה על משרד הבינוי, יוזם ההצעה, לצרף להצעת ההחלטה כנדרש בתקנון עבודת הממשלה. .__________________ .77 .שר הבינוי והשיכון דאז הצטרף למגישי הצעה זו משרד הפנים 1147 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015  . מדיניות הממשלה בשנת 2009 הייתה להפחית הדרגתית את המכסה הכוללת להעסקת עו"ז, בין היתר כדי להגדיל את שיעור התעסוקה של ישראלים בענפי החקלאות והבנייה. לצד הפחתת המכסות החליטה הממשלה על פעולות לעידוד תעסוקת ישראלים ועל פעולות נוספות. בהחלטות שקיבלה הממשלה בשנים 2014 - 2010 היא נסוגה מהמתווה לפעולה שקבעה ב - 2009 . החלטות אלה התקבלו בלי שהובאה לפני שרי הממשלה התשתית הנדרשת של מידע ונתונים ובלי שהובאו לפניהם תוצאות הפעולות שנכללו בהחלטות הקודמות שקיבלה הממשלה. על משרדי הכלכלה, החקלאות והבינוי והשרים העומדים בראשם, המגישים הצעות להחלטת הממשלה בנושא מכסות עו"ז לצרף להן הנתונים והמידע הדרושים לדיון ולקבלת החלטות. על מזכיר הממשלה לוודא שההצעות להחלטת ממשלה כוללות את כל המידע הדרוש לפי תקנון הממשלה. .סיכום .קרוב לעשירית מהמועסקים בישראל הם עובדים זרים. ביזמת המדינה ועל פי היתרים שנתנה הובאו לישראל עשרות אלפי עו"ז, לשם העסקתם בענפים שבהם יש מחסור בכוח אדם ישראלי. העו"ז מגיעים לארץ לרוב על רקע מצוקה כלכלית קשה בארצותיהם ובשל הרצון לפרנס את עצמם ואת משפחותיהם, והם נמנים עם העובדים החלשים ביותר במשק. על עובד זר השוהה בישראל חלים העקרונות החוקתיים הבסיסיים המעוגנים בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, אשר נועדו להגן על חייו, גופו, כבודו וקניינו. מתן היתר להעסיק עו"ז טומן בחובו גם חובה להקפיד הקפדה יתרה על קיום העקרונות האלה ועל זכויותיו כעובד. לא ניתן ליהנות משירותי עו"ז, בלי לשאת בנטל הזכויות המגיעות להם. ממצאי הביקורת מלמדים על חולשה של ממש, ולעתים אף כשלים, בפעולותיה של רשות האוכלוסין בכל הנוגע לפיקוח ובקרה על תשלום שכר העו"ז, למיצוי הטיפול בתלונות שהיא מקבלת, ולהפרות של המעסיקים את זכויות עובדיהם ואת תנאי היתר ההעסקה. גם פעולות משרד הכלכלה לקו בחסר והן לא הביאו למימוש תכלית החקיקה - לפקח על שמירת זכויות עו"ז. במשך 14 שנים משרד הכלכלה והעומדים בראשו לא השלימו את הפעולות להתקנת תקנות לחוק עו"ז. כתוצאה מכך נפגעות באופן ממשי היכולת להבטיח את הזכויות הסוציאליות של עו"ז והאפשרות ליצור תמריץ חיובי לעזיבתם את הארץ עם תום תקופת העסקתם בה כדין. בשנת 2009 הציבה הממשלהיעד להפחתה הדרגתית של המכסה הכוללת להעסקת עו"ז, בין היתר כדי להגדיל את שיעור התעסוקה של ישראלים בענפי החקלאות והבנייה. בשנים שעברו מאז, קיבלה הממשלה החלטות על שינוי המדיניות, בלא שהונחה לפניה תשתית המידע הנדרשת. 1148 דוח שנתי65ג .שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 הביקורת העלתה ליקויים רבים, חלקם חמורים ביותר, והם מחייבים פעולות נחרצות של רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה. על מנכ"ל רשות האוכלוסין ומנכ"ל משרד הכלכלה לפעול בנחישות לתיקון הליקויים כדי להבטיח לעו"ז בישראל את זכויות היסוד והזכויות הסוציאליות המגיעות להם . על מנכ"ל הרשות לערוך שינויים, ככל שנדרש בכללי הרשות להבאת עו"ז לארץ ובהליכים לקבלת היתרים להעסקתם, ולוודא שהרשות פועלת לפיהם. משרד הפנים 1149 .:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015