רשות השידור הישראלי (בפירוק)/נוכחות עובדים ותשלומים עבור שעות נוספות וכוננויות - רשות השידור

 ♦ . . מבוא .היסוד החוקי לקביעת שכר עו בדי רשות השידור (להלן - הרשות) הוא סעיף 24 (ב) לחוק רשות השידור, התשכ"ה - 1965 ,, הקובע כי "התפקוד של עובדי הרשות, התקן, השכר הגימלאות ותנאי העבודה יהיו כשל עובדי המדינה למקצועותיהם - בהתחשב באופיים המיוחד של תפקידים המיוחדים לרשות בלבד; ובשים לב לכך הם ייקבעו, לפי הצעת הועד המנהל, על ידי השר, לאחר שיתייעץ עם שר האוצר". כיוון שלא נקבעו לרשות הוראות מיוחדות, הדינים החלים על עובדי המדינה, לרבות הוראות תקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר) והודעות נציבות שירות המדינה, חלים גם על עובדי הרשות, בשינויים המחויבים. על פי סעיף 29 לחוק התשמ"ה[ יסודות התקציב - 1985 (להלן ]- חוק יסודות התקציב), גוף לא יסכים לבצע שינויים בשכר, בתנאי פרישה או בגמלאות או להעניק הטבות כספיות אחרות הקשורות בעבודה, אלא בהתאם למוסכם או למונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר. התקשי"ר קובע את מכסת שעות העבודה היומית והשבועית ואת ההגבלות על העבודה ביום המנוחה, ומפרט את ההנחיות בעניין השעות הנוספות, הכוננויות והעבודה במשמרות. רוב העובדים ברשות מסווגים על פי מקצועותיהם לשלושה דירוגים: (א) דירוג עיתונאים ועיתונות הפקה2 .; (ב) דירוג הנדסאים וטכנאים; (ג) הדירוג המשולב בשנים שבהן פעלה הרשות כגוף שידור יחיד בתחום השידור לציבור בתנאים של חוסר תחרות, גדל מספרם של ועדי העובדים (כיום פועלים תשעה ועדים), והם צברו עצמה רבה מול ההנהלה, שהתקשתה לעמוד בלחציהם. אופי העבודה ברשו ת שונה מאופי עבודתם של מרבית עובדי המדינה: העסקתם ברשות דורשת מהעובדים עבודה לאורך כל שעות היממה ובימי המנוחה, באירועים בלתי צפויים הם נקראים להתייצב לעבודה, וחלק מעבודתם נעשית מחוץ לבנייני הרשות. הסכמי השכר והסדרי העבודה של עובדי רשות השידור נקבעו עם הקמת הרשות כתאגיד עצמאי. בשנות השבעים חתמו הנהלות הרשות על הסכמי עבודה קיבוציים עם ההסתדרויות המקצועיות ועם ועדי העובדים. במהלך השנים, נוסף על ההסכמים הקיבוציים, נוצרו טלאי על .__________________ .2 עיתונאים בחטיבת החדשות, כתבים, קריינים, עובדי הפקה וצלמים המדורגים בדירוג עיתונאים ועיתונות הפקה. 1028 דוח שנתי57ב .טלאי הסכמי עבודה והסדרים פנימיים, כדי להתאים את תשלומי השכר לאופי המיוחד של העבודה ב רשות, וכדי לפצות את העובדים על שעות העבודה הלא שגרתיות - במשמרות בשעות אחר הצהריים, הערב והלילה - בין היתר באמצעות תשלום על שעות נוספות ועל כוננויות. באוקטובר 2006 עבדו ברשות כ - 1,810 עובדים, מהם כ - 1,350 עובדים הזכאים לתשלום עבור שעות נוספות 3: כ -600 בדירוגעיתונאים ועיתונות הפקה, כ -310 ,בדירוג הנדסאים טכנאים ומהנדסים, כ-380 בדירוג המשולב וכ-60 .בדירוג המח"ר ובדירוג משפטנים בחודשים ינואר -אוקטובר 2006 בדק משרד מבקר המדינה את ההסדרים שנקבעו בהסכמי השכר ובנוהלי הרשות לגבי תשלומי שעות נוספות, כוננויות וימי חופשה , את יישומם ואת המעקב והבקרה על נוכחות העובדים ברשות 4 . הביקורת התמקדה ברשות ולא עסקה בפעולותיהם של הממונה על השכר במשרד האוצר, של נציבות שירות המדינה ושל פרקליטות המדינה. .נוכחות העובדים .האופן שבו העובדים מדווחים מדי יום על נוכחותם בעבודה מעוגן בהסכמי עבודה ובדפוסי פעולה שהשתרשו ברשות במהלך השנים. כל קבוצת עובדים ברשות רושמת נוכחות בצורה שונה, אולם הרישום נעשה תמיד באופן ידני ולא באמצעות שעון נוכחות. חלק מהעובדים חותמים בעת כניסתם לעבודה על גבי טפסים המונחים בכניסה לבניין (ראו להלן) ונוסף על כך, בסוף כל חודש כל העובדים מגישים ליחידת כוח אדם את טופס הדיווח על השעות הנוספות והכוננויות שביצעו באותו חודש, ובטופס זה הם מצהירים על שעת ההגעה לעבודה ועל שעת סיומה (להלן - טופסי שעות נוספות). הסדר זה קיים ממרס 1965 , מועד כינונה של רשות השידור, ועד היום לא הונהג שעון נוכחות בגלל התנגדות ועדי העובדים לכך. על פי התקשי"ר, ביחידה שלא מופעל בה שעון, העובד חותם בטופס רישום עובדים יומי בבואו לעבודה ובעזבו אותה. הוראה זו חלה על כל העובדים בשירות המדינה, לרבות עובדים המועסקים על פי חוזה מיוחד של עובדים בכירים בשכר כולל. ביחידה שלא מופעל בה שעון אוסף האחראי לרישום את טופסי העובדים, בדרך כלל לא יאוחר מחמש דקות לאחר מועד התחלת העבודה. עובד זכאי לתשלום עבור עבודה בשעות נוספות רק אם חתם בעת הגעתו לעבודה ובעת סיום יום העבודה במשך כל החודש. משרד מבקר המדינה בדק את ההסדרים של רישומי הנוכחות של חלק מהעובדים ואת יישומם בחודשים ינואר -יולי 2006 . נבדקו גיליונות הנוכחות של העובדים וזמני הנחת הטפסים והחלפתם בשלושה בניינים של הרשות: בניין הטלוויזיה, בניין הרדיו ויחידות המינהל והמטה בבניין "שערי צדק". להלן פירוט הממצאים: 1. עובדי הדירוג המשו לב: העובדים בדירוג זה הם עובדים מינהליים, כגון עובדי משאבי אנוש וכספים, עובדים בתפקידי מזכירות ועובדי גבייה. על פי הסכם קיבוצי מיוחד מ - 1979 , יום העבודה של עובדים שאינם עובדים במשמרות מתחיל בשעה 8:00 , ועליהם לחתום את שמם בגיליון נוכחות הנמצא בכניסה לכל אחד מהבניינים עד השעה 8:15 . .__________________ .3 יתר העובדים: כ-350 בחוזה אישי וכ-110 .עובדי חברות כוח אדם או מועסקים במסגרת קבלנית 4 ביקורת קודמת בענייני כוח אדם ברשות השידור פורסמה בדוח שנתי 53 א של מבקר המדינה ( 2002 '), עמ311 . רשות השידור 1029 . לאחר שעה זו יש להחליף את הגיליון בגיליון "רישום נוכחות מאחרים" (להלן - גיליון המאחרים), שעל פי דפוסי פעולה שהרשות הנהיגה הוא אמור להימצא בכניסה לבניין עד השעה 10:00 , ובו על העובדים לציין את שעת הגעתם. עובד רשאי לאחר ארבע פעמים בחודש, עד רבע שעה ביום. מעבר לכך ינוכו האיחורים המצטברים מיתרת ימי החופשה שלו. הביקורת העלתה כי בניגוד להסכם הקיבוצי, גיליון הנוכחות נמצא בכניסה לכל אחד משלושת הבניינים עד השעה 8:30 , כך שעובדים המגיעים עד שעה זו רושמים בטופסי השעות הנוספות שהם הגיעו בשעה 8:00. )(א כאשר העובדים מסיימים את יום עבודתם, אין בנמצא טופסי רישום, והעובדים אינם חותמים בצאתם, בניגוד להוראות התקשי"ר. כל עוד אין תיעוד לגבי שעת סיום העבודה, אי- אפשר לפקח על שעת עזיבתם של העובדים. עם זאת, בטופס השעות הנוספות שאותו ממלאים בסוף החודש עובדים התו בעים תשלום עבור שעות נוספות, הם מדווחים על שעת הגעתם לעבודה ועל שעת סיום העבודה, ועל פי דיווח זה מחשבים להם את השעות הנוספות. הדיווח של העובדים על שעת עזיבתם הוא על סמך הצהרתם בלבד. (ב) מבדיקת גיליונות המאחרים בבניין הטלוויזיה עולה כי בניגוד למה שנקבע בהס כם הקיבוצי, העובדים אינם מציינים את שעת הגעתם. מבדיקת רישומי הנוכחות של העובדים במחשב - רישומים המשמשים לחישוב יתרת ימי החופשה - עולה שעובדים החותמים על גיליון המאחרים מחויבים רק בחצי שעה של איחור, כאילו הגיעו בשעה 8:30 . רק עובד שהגיע לאחר השעה 10:00 צריךלהביא אישור למחלקת כוח אדם המצדיק את האיחור או, לחלופין, לדווח על חצי יום חופשה. עוד נמצא כי בכמה מקרים הוחלף גיליון הנוכחות בגיליון המאחרים רק בשעה 9:00 , דהיינו באיחור של 45 דקות, וכתוצאה מכך לא נוכה זמן זה משעות העבודה של המאחרים. גם גיליון המאחרים לא נלקח בזמן, אלא באיחור של שעה. יוצא אפוא שגם עובדים שאיחרו בשלוש שעות חויבו ב-30 דקות בלבד. הביקורת העלתה כי מבין כ-40 עובדים הרשומים בגיליון, תשעה עובדים איחרו באופן קבוע. עובדים אלו חויבו בכל הימים ב-30 דקות איחור בלבד. יש לציין שגם בימים שבהם איחר העובד, יום העבודה מחושב, לצורך התשלום עבור שעות נוספות, מהשעה 8:00 בבוקר. לעומת זאת, בבניין "שערי צדק" שבו שוכנות יחידת משאבי אנוש ויחידות המטה, הוחלפו הגיליונות בזמן, והעובדים שאיחרו רשמו את שעת הגעתם בגיליון המאחרים באופן מדויק. לדעת משרד מבקר המדינה, ההתנהלות כ פי שמעלים הממצאים עשויה להוות תמריץ לאחר לעבודה: מי שמתחיל את יום העבודה באיחור של עד חצי שעה - מקבל תשלום עבור יום עבודה מלא, ומי שמגיע באיחור של שלוש שעות - נזקפות לחובתו רק 30 דקות איחור. התוצאה היא שעובדים מקבלים תשלום עבור שעות שלא עבדו בהן. (ג) במרבית הגיליונו ת שנבדקו בבניין הרדיו נמצא כי עובדים שהגיעו בין 8:30 ל- 10:00 , השעה שבה מסירים את גיליון המאחרים, חתמו בגיליון המאחרים, אולם רק המאחר הראשון ציין את השעה, ואילו המאחרים שבאו אחריו חתמו את שמם ולא ציינו את שעת הגעתם, ובטופס השעות שהם מילאו בסוף החודש הם ציינו שהגיעו ב -8:30 , השעה שבה מוחלף גיליון הנוכחות בגיליון המאחרים. מכאן עולה שגם גיליון המאחרים אינו משקף נכוחה את שעת הגעתם של העובדים, ועשוי להוות תמריץ לאחר לעבודה. 1030 דוח שנתי57ב .לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את חוסר ההקפדה על הרישום בגיליונות הנוכחות בבניין הטלוויזיה ובבניין הרדיו, שכן זהו האמצעי היחיד שיש בידי הרשות לקבלת מידע על מועד הגעתם ועזיבתם של העובדים. על הנהלת הרשות להדק את הפיקוח גם על העובדים בבניינים של הרשות, המרוחקים מיחידות המינהל והמטה. בספטמבר 2006 הוציאה הביקורת הפנימית ברשות דוח ע ל ביקורת שנעשתה בשירותי המינהל בטלוויזיה ועסקה בין השאר בנוכחות, בהיעדרויות ובצבירת חופשות. בעקבות דיון שהתקיים בספטמבר 2006 בוועדת הביקורת של מליאת הרשות, שבמהלכו דנה הוועדה בדוח זה, הוציא סמנכ"ל כוח אדם בפועל, מר צבי צימרמן, באוקטובר 2006 הודעת רענון בנושא "חתימה בגיליון נוכחות" ובה הנחיה להחליף את גיליון הנוכחות ואת גיליון המאחרים בזמנים שנקבעו וכן הנחיה כי על המאחרים להקפיד לציין את שעת הגעתם. 2. עובדי חטיבת ההנדסה : הטכנאים עובדים במשמרות, ועל פי דפוס פעולה הקיים ברשות אינם חותמים בגיליונות הנוכחות. המעקב אחר נוכחותם נעשה על ידי מנהלי המחלקות, על פי שיבוצם למשמרות. רישום נוכחות העובדים נעשה על פי התייצבות העובדים למשמרות או היעדרותם מהמשמרות, אולם אין מעקב לגבי השעה שבה החלו לעבוד ולגבי השעה שבה סיימו. 3. עובדים בדירוג עיתונאים ועיתונות הפקה : (א) חל ק מהעובדים בדירוג זה משובצים לעבודה במשמרות במשך שעות היום והלילה בהתאם לשעות השידור - בטלוויזיה משעות הבוקר ועד השעה 24:00 , וברדיו במשך כל שעות היממה. כל העובדים בדירוג זה חותמים בגיליון הנוכחות פעם אחת, ובהם גם אלה העובדים בשעות העבודה הרגילות. גיליון הנ וכחות נשאר בדלפק בכניסה במשך כל שעות היממה. העובדים אינם מציינים את שעת ההחתמה, ולכן לא ניתן לדעת מהי השעה שבה הם הגיעו או עזבו. (ב) במחצית הראשונה של שנת 2005 נערך הליך גישור בין הרשות לבין איגוד עיתונאי ישראל לגבי דרישתם לתוספת שכר בשיעור של 16% , כפי שניתנה לעובדי מדינה "בלתי ייחודיים". במהלך הגישור הסכימה הרשות לשלם את התוספת, בתנאי שהעובדים יסכימו לחתום בשעון נוכחות. איגוד העיתונאים הסכים לקבל תוספת בשיעור של 12% בלבד, בתנאי שלא יוכנס שעון נוכחות, וכך גם נקבע בהסכם שנחתם. 4. עובדים בתפקידי ניהול : על פי הוראת מנכ"ל הרשות דאז, החל מנובמבר 1998 .כל עובדי הרשות חייבים לחתום בגיליון נוכחות פעם ביום, לרבות המנהלים הביקורת העלתה כי בכניסה לבניין הטלוויזיה ברוממה מונח מדי יום "פנקס מנהלים" ובו מצוינים שמות העובדים בתפקידי ניהול: מנהלי הטלוויזיה בעברית ובערבית, מר מוטי עדן ומר שלמה גנור, מנהלי מחלקות ומנהלי חטיבות. משרד מבקר המדינה בדק את הטפסים של החודשים ינואר -יולי 2006 והעלה כי שום מנהל לא חתם בגיליון הנוכחות. עובדים אלו דיווחו למחלקת כוח אדם בסוף כל חודש רק על השעות הנוספות שעבדו במהלך החודש ועל ימי היעד רות עקב חופשה או מכל סיבה אחרת (ראו להלן בפרק על ימי חופשה). לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שמנהלים בטלוויזיה, ובהם גם מנהלי הטלוויזיה בעברית ובערבית, האמורים לשמש דוגמה לכל שאר העובדים, אינם מקיימים את הוראות הרשות בנוגע לחתימה בגיליון הנוכחות. רשות השידור 1031 . בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 הודיע מנכ"ל הרשות, מר מוטי שקלאר, כי בעקבות דוח הביקורת ניתנה הנחיה לכל המנהלים לחתום בגיליון הנוכחות. בישיבת ועדת הביקורת האמורה, שבמהלכה נדונו ממצאי הביקורת הפנימית, הודיע סמנכ"ל כוח אדם בפועל, מר צבי צימרמן, כי הוא הונחה על ידי המנכ"ל, מר מוטי שקלאר, להכין תכנית להפעלת שעון נוכחות, וכי בעקבות זאת הוא נפגש עם נציגי הממונה על השכר במשרד האוצר כדי לקבל הנחיות מתאימות. בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע מנכ"ל הרשות כי הנהלת הרשות החלה לדון עם הממונה על השכר בעניין הכנסת שעון נוכחות. עם הכנסת שעון נוכחות יחויבו גם הטכנאים להחתים כרטיס עובד כמו כל העובדים, ולגבי עובדים בדירוג עיתונאים ועיתונות הפקה יידרשו, בחלק מהמקצועות, הסדרים מיוחדים בשל אופי העבודה המיוחד. לדעת משרד מבקר המדינה, הדרך שבה פעלה הרשות עד כה בנוגע לדיווח על נוכחותם של העובדים בעבודה אינה מספקת להנהלה כלים יעילים לפיקוח ולמעקב אחר מספר שעות עבודתם. עם זאת, משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את התחלתו של התהליך להנהגת שעון נוכחות, שבסופו יידרשו עובדי הרשות להחתים את השעון הן בשעת הגעתם לעבודה והן בשעת עזיבתם. יש לפעול באופן נמרץ כדי לסיים את התהליך בהקדם. עד להתקנת שעון נוכחות על הרשות לאכוף את הכללים שהנהיגה, ובכלל זה לדרוש מכל העובדים לחתום בטופסי הנוכחות הנמצאים בכניסה לבניין הן בשעת הגעתם לעבודה והן בשעת עזיבתם, כדי שתתאפשר בקרה על שעות נוכחותם. כמו כן מן הראוי לאחד את שיטות הדיווח על הנוכחות לכל העובדים תוך קביעת הסדרים מיוחדים לעובדי חוץ, כפי שמקובל בשירות המדינה. .תשלום עבור עבודה בשעות נוספות .עובדי רשות השידור מקבלים תשלום עבור עבודה בשעות נוספות על פי התנאים שנקבעו בהסכמי השכר ובנוהלי הרשות שהתגבשו ע ם השנים. חישוב השעות והתשלום בגינן אינם זהים לכל קבוצות העובדים, והם תלויים בכמה גורמים: מכסת שעות העבודה השבועית שנקבעה לכל קבוצת עובדים, עבודה במשמרות, מספר ימי עבודה בשבוע למשרה מלאה וכדומה (ראו פירוט בטבלה מס' 2.) 1. להלן נתונים לגבי מספר השעות הנוספות ועלותן בש"ח על פי הצעת התקציב של רשות השידור לשנת 2006 ודוח ביצוע התקציב של שנת 2005 :, לכל אחת מיחידות רשות השידור טבלה מס' 1 : נתוני תקציב על שעות נוספות .ביצוע התקציב .עבור .שעות נוספות .בשנת 2005 .בש"ח הצעת .תקציב 2006 . עבור .שעות נוספות .בש"ח שעות .נוספות .בממוצע .לחודש .לעובד המכסה .החודשית .של שעות .נוספות .בתקציב 2006 מספר .עובדים .בתקציב .2006 שם היחידה .1,015,100 1,087,000 42 1,474 35 הנהלה .23,401,900 24,121,000 56 29,015 515 רדיו 1032 דוח שנתי57ב .35,470,200 37,671,000 86 44,735 522 טלוויזיה בעברית .2,206,200 2,753,000 46 3,131 68 ערוץ33 .5,557,000 5,717,000 43 8,716 202 מינהל, כספים וגבייה .67,650,400 71,349,000 65 87,071 1,342 סה"כ . בשנת 2005 הייתה ההוצאה עבור שכר, הכולל שעות כוננות ופיצוי עבור עבודה במשמרות וללא שעות נוספות, כ-224 מיליון ש"ח, ואילו ההוצאהעבור תשלום שעות נוספות היית ה כ- 81 ( מיליון ש"ח 67.6 מיליון ש"ח בתוספת 20% עלויות מעביד). לפיכך תשלומי הרשות עבור שעות נוספות הן תוספת של כ-36% .על ההוצאה עבור שכר רגיל יש לציין כי בנובמבר 2006 עדיין לא היה בידי הרשות תקציב מאושר לשנת 2006 , והיא פעלה על בסיס הצעת תקציב ראשונית, אף על פי שרוב כספי התקציב כבר הוצאו. המנכ"ל השיב למשרד מבקר המדינה כי הרשות פועלת על פי הצעת התקציב, כיוון שעד כה לא מונה ועד מנהל לרשות השידור שתפקידו לאשר את התקציב. 2. התקשי"ר מגדיר את השעות הנוספות כ"שעות שהעובד עבד למעשה מעל למכסת שעות העבודה הרגילות... אשר הוא חייב בה". מכסת שעות העבודה הרגילות היא בהתאם להסכמי העבודה של הדירוגים השונים. להלן פירוט, לפי קבוצות העובדים, של מכסות שעות העבודה השבועיות והתמורה בגין שעה נוספת בהשוואה לשעת עבודה רגילה בימי חול ובימי מנוחה. רשות השידור 1033 . 'טבלה מס2 שיעורי תשלום עבור עבודה נוספת בימי מנוחה ומועד ביחס לשכר הרגיל שיעורי תשלום עבור שעת עבודה נוספת בימי חול ביחס לשכר הרגיל מכסת העבודה השבועית קבוצת עובדים 225% 125% עד 175% ועוד שעת חופשה (משעה 24:00 עד7:00) 4 ימי עבודה (עד 12 שעות ליום) כתבי חדשות (רדיו); 225% 125% עד 275% 4 ימי עבודה (עד 12 שעות ליום) כתבים ועורכי חדשות (טלוויזיה); במאים (חדשות) 225% 125% עד 275% 5 ימי עבודה 40 שעות צלמי ENG* 175% 100% עד 150% פיצוי עבור עבודה במשמרת - 50% 4 ימי עבודה 7 שעות ליום 28 שעות בשבוע עורכי חדשות וקשבים (רדיו) 225% 125% עד 275% פיצוי עבור עבודה במשמרת - 30% עד 50% 6 ימי עבודה 40 שעות עורכי תכניות (רדיו) מפיקים ובמאים (טלוויזיה) 175% 100% פיצוי עבור עבודה במשמרת - 50% משעה 22:00 עד שעה7:00 6 ימים 28 שעות קרייני רדיו 225% עד 325% 125% עד 275% פיצוי עבור עבודה במשמרת - 30% עד 75% 6 ימים 40 שעות עובדי הנדסה (רדיו וטלוויזיה) 225% 125% עד 275% פיצוי עבור עבודה במשמרת - 30% עד 50% 42 שעות עבודה (בקיץ 40 )שעות הדירוג המשולב (עובדים מינהליים) 225% 125% עד 275% פיצוי עבור עבודה במשמרת - 30% עד 50% 6 ימים 36 שעות עבודה טלפנים 225% 125% עד 275% פיצוי עבור עבודה במשמרת - 30% עד 50% 5 ימים 41.25 שעות עבודה כתבנים בחדשות (רדיו) .* מצלמות ENG .נישאות על הכתף ומשמשות בעיקר את צלמי החדשות 1034 דוח שנתי57ב .יש לציין שהבסיס לחישוב השכר לשעת עבודה לצורך תשלום שעות נוספות וכוננויות חושב לכל העובדים (למעט קריינים ועורכי חדשות) על פי 35 שעות עבודה בשבוע. מספר שעות העבודה הממוצע בשבוע לדירוגים השונים גבוה יותר - כ-40 שעות. כתוצאה מכך העובדים מקבלים על כל שעה נוספת ושעת כוננות תוספת של כ-14% נוסף על התוספות שהם מקבלים על פי הסכמי השכר, כמפורט בטבלה. דירוג עיתונאים ועיתונות הפקה והדירוג המשולב בשנת 1979 פרסמה הרשות נוהל שבו נקבעו סדרי העבודה והתמורה עבור עבודה בשעות נוספות לעובדים המדורגים בדירוג עיתונאים ועיתונות הפ קה ובדירוג המשולב. נוהל זה מבוסס על הסכם העבודה לשנים 1970 -1972 ועל ההסכם הקיבוצי שנחתם בשנת 1979 לשנים 1976 -1978 . :בנוהל נעשית הבחנה בין כמה קבוצות עובדים בדירוגים הללו 1. עובדים בדירוג המשולב : עובדים בדירוג זה אמורים לעבוד בימים ראשון עד רביעי עד 15:30 , ביום חמישי עד 15:00 וביום שישי עד 13:00 . משרד מבקר המדינה בדק את דיווחי השעות הנוספות של עובדים בדירוג המשולב, ובהם עובדות בתפקידי מזכירּות. הבדיקה העלתה כי במחצית הראשונה של 2006 , שלוש מזכירות דיווחו בכל חודש על מספר שעות נוספות גבוה במיוחד ועל סיום העבודה בשעות מאוחרות מאוד. מספר השעות הנוספות בכל אחד מהחודשים היה כמעט זהה. להלן כמה דוגמאות: .עובדת בטלוויזיה דיווחה שהיא עזבה את מקום העבודה במרבית ימי החודש בשעה 20:00 כביכול. על פי דיווחים אלה הסתכמו השעות הנוספות שלה בכ -70 .שעות בממוצע לחודש עובדת אחרת קיבלה שכר עבור 97 שעות נוספות בממוצע לחודש. היא דיווחה שהיא עבדה במשך כעשרה ימים בממוצע בחודש עד השעה 22:00 , והיו ימים שבהם היא אף דיווחה שעבדה עד השעה 24:00 , אף על פי שבמשרד שבו היא עובדת, העבודה מסתיימת בדרך כלל בשעה 17:00 . עובדת ברדיו דיווחה שעבדה עד ה שעה 20:00 , ומספר השעות הנוספות בממוצע לחודש הסתכם בכ -75 שעות. על דיווחי השעות של עובדת זו חתם מנהל שאינו הממונה הישיר שלה, אף על פי שלא עבדה אתו, והם אף אינם נמצאים באותו הבניין. מהדיווח האחיד עולה החשש שלא כל השעות הנוספות שדיווחו עליהן העובדות האמורות אכן בוצעו בפועל, וכי עובדות אלה נהגו כאילו הן זכאיות לתוספת שכר קבועה בלי קשר למספר השעות שעבדו בפועל. מתלונות שהגיעו למשרד מבקר המדינה ומבדיקות של הביקורת עולה שבמרבית הימים הן סיימו את יום העבודה בשעות הרגילות. בתשובותיהם של שניים מהממונים נטען כי על העוב דות מוטלות משימות שונות מעבר לתפקידיהן כמזכירות, וכי מדי פעם הן נשארות לאחר לשעות העבודה הרגילות. לדעת משרד מבקר המדינה, תשובות אלה אינן מתיישבות עם ממצאי הביקורת. ממונה שלישי הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי עוד בטרם כניסתו לתפקיד נהגו קודמיו לאשר לעובדת שעות נוספות בסדר גודל כזה, והוא רק המשיך בנוהג הזה. לדעת משרד מבקר המדינה, במקום שבו אין אמצעי בקרה על הנוכחות כמו שעון נוכחות או שתי חתימות - בשעת ההגעה לעבודה ובשעת היציאה - תפקידם של הממונים המאשרים את הדיווחים הוא לבדוק בקפדנות יתרה שהשעות שהכפופים להם מדווחים עליהן אכן תואמות את שעות הנוכחות שלהם. על הנהלת הרשות להורות לממונים להפסיק לאשר לעובדים שעות נוספות שהם לא עבדו בפועל, עליה לברר עם הממונים את פשר הדיווח של העובדים על עבודה בשעות רשות השידור 1035 .מאוחרות, ואם יתברר שהעובדים לא ביצעו את השעות שדיווחו, אין לאשר אותן. יש להתריע בפני הממונים ובפני העובדים על נקיטת אמצעים משמעתיים בגין דיווחים כאלה, ובמקרים מסוימים אף לנקוט הליכים משמעתיים. 2. " תשלום במסגרת "שעת הסכם : בספטמבר 1989 נחתם הסכם עם העובדים המדורגים בדירוג עיתונאים ועיתונות הפקה, שקבע את הסדרי הכוננויות והתשלום בגינן בחטיבת החדשות לכתבים, לקריינים, לעובדי הפקה ולצלמים. לדברי סמנכ"ל כוח אדם בפועל, מר צבי צימרמן, למשרד מבקר המדינה, משרד האוצר לא אישר בזמן החתימה על ההסכם תשלום כוננות לעובדים שאינם עובדים במשמרות. הרשות החליטה לפצות עובדים אלה בדרך אחרת, ובמרס 1990 הוציא סמנכ"ל כוח אדם ומינהל דאז, מר עמרם עמר, מכתב לכל מנהלי החטיבות ברדיו ובטלוויזיה. במכתב נאמר שעל פי החלטת הנהלת הרשות, החל מפברואר 1990 יוארך יום העבודה לכל העובדים המדורגים בדירוג עיתונאים ועיתונות הפקה בימים ראשון עד חמישי בשעה אחת - היא "שעת הסכם" - כך ששעות העבודה יהיו מ-8:00 עד 16:00 במקום עד 15:00 . העובד ידווח על "שעת הסכם" כעל שעה נוספת אם אכן עבד בפועל באותו יום. ביוני 1990 הורחב הסדר זה והוחל גם על עובדים בדירוג המשולב. הסדר זה נעשה ללא אישור משרד האוצר, אף על פי שעל הסדר כזה חל סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, כמפורט לעיל. במהלך 16 השנים שחלפו מאז, המשיכו העובדים שעליהם חל ההסדר לעבוד עד השעה 15:00 , אבל דיווחו על שעה נוספת, שתמורתה קיבלו תשלום בשיעור של 125% . משמעותו המעשית של הסדר זה הייתה אפוא תוספת שכר לעובדים, שניתנה ללא אישורם ושלא על דעתם של הגורמים המוסמכים לאשר תוספת כזו. במהלך הביקורת, באוגוסט 2006 ,', הודיעו לעובדיהם היועצת המשפטית, גב' חנה מצקביץ וסמנכ"ל כוח אדם בפועל, מר צבי צימרמן, כי מאותו חודש הם יקפידו יותר על יישום ההוראה, ויאשרו להם רק שעות נוספות שהם יבצעו בפועל. בעקבות זאת כתב לרשות באותו חודש משרד עורכי דין המייצג את ועד עובדי הרשות בדירוג המשולב, כי בחודשים האחרונים הממונים הישירים מודיעים לעובדים שלא יאשרו את השעות הנוספות שהעובדים מצהירים עליהן כדרכם מימים ימימה, אלא אם כן יפחיתו את שעת ההסכם. הפסקת התשלום מהווה לטענתם שינוי לרעה בתנאי ההעסקה של העובדים. על כך השיבה הרשות באותו חודש: "ככל שהיה נוהג לכבד דיווחי כזב, בין בנושא 'שעת הסכם' ובין כל שעה אחרת, הרי שאנו רואים בכך בנציבות [ בהתאם להנחיות אגף המשמעת נוהג פסול ובלתי חוקי ולפיכך אנו פועלים ונפעל לתיקונו. רק ]שירות המדינה, ראו להלן עובדים שיהיו נוכחים בעבודה ב'שעת ההסכם' כמו בכל שעה נוספת אחרת יקבלו תשלום "]עמר, סמנכ"ל כוח אדם ומינהל דאז[ עבורה כמתחייב ממכתבו של מר עמרם. צעדים אלו של הנהלת הרשות מעידים על כך שהנהלת הרשות הגיעה סוף סוף למסקנה שיש לתקן את דפוסי הפעולה הפסולים שהשתרשו במהלך השנים ולבטל תשלומים ששולמו לעובדים במשך שנים על שעות שהם לא עבדו בהן, כמו התשלום על "שעת הסכם". לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהרשות תפעל במרץ לביטול דפוסי פעולה פסולים שהשתרשו בה, גם בנוגע לעובדים בדירוגים אחרים. 1036 דוח שנתי57ב .3. ) שידורי הבוקר (משמרת שחר : בשנת 1991 , בזמן מלחמת המפרץ הראשונה, החלו לשדר בטלוויזיה בשעות 6:30 עד8:00 , בעיקר חדשות ותכניות בנושאים אקטואליים. ב- 1991 נחתמו הסכמים בין הרשותלבין ארגוני העובדים בטלוויזיה 5 , שעל פיהם המשמרת בטלוויזיה תתחיל בשעה 4:00 כאשר השידור מתחיל ב -6:30 , ותסתיים בשעה 16:00 . עבור השעות4:00 עד8:00 העובדים זכאים לתשלום לפי תעריף של 175% . הביקורת העלתה כי כאשר השידורים החלו ב-6:30 , רוב העובדים הגיעו לעבודה רק חצי שעה לפני תחילת השידורים ועזבו לאחר שש שעות. חרף זאת, הרשות שילמה לעובדים עבור 12 שעות עבודה, ובכלל זה חמש שעות נוספות, ובסך הכול היא שילמה סכום שווה ערך ל-19.5 .שעות רגילות עבור שש שעות עבודה בפועל בגלל העלויות הגבוהות של שידורי הבוקר, הנובעות, בין ה שאר, מההסכמים ומדפוסי הפעולה שהשתרשו עם השנים, החליטה הנהלת הרשות לבטל את שידורי הבוקר הקבועים, והחל ביוני 2003 מקיימים אותם רק כאשר יש אירועים חדשותיים מיוחדים, בשעה ששידורים כאלה מתקיימים באופן קבוע בערוצי השידור המסחריים. לדעת משרד מבקר המדינה, זו דוגמה לקשיים ולמגבלות שבמסגרתם פועלת הרשות, המקשים עליה לקיים את ייעודה כרשות שידור ציבורית ולספק מגוון גדול יותר של שידורים לאורך שעות היממה, כנדרש במציאות של שנות האלפיים. 4. צלמי וידאו : בטלוויזיה יש שתי מחלקות של צלמים, ואחת מהן היא מחלקת צלמי וידאו. הצלמים מפעילים את המצלמות שבאולפנים ואת המצלמות שעל הניידות. במחלקה זו יש 41 עובדים- צלמים, עוזרי צלם ומנהלי אולפן - שעליהם חל ההסכם של העיתונאים ועיתונו ת ההפקה, קרי שישה ימי עבודה בשבוע, שבע שעות עבודה ביום רגיל וחמש שעות עבודה ביום שישי. העובדים מוצבים בשתי משמרות: משמרת בוקר מ -8:00 עד 16:00 , והעובדים במשמרת זו זכאים לשעה אחת נוספת; ומשמרת ערב מ- 14:00 עד 24:00 , .והעובדים במשמרת זו זכאים לשלוש שעות נוספות מנהל המחלקה הסביר למשרד מבקר המדינה, כי צלמי וידאו המוצבים באולפני JCS במשמרת ערב (אולפנים שבהם מצלמים את שידורי ערוץ 33 ואת שידורי הטלוויזיה בערבית) עובדים בפועל עד השעה 20:00 . בדיקת טופסי השעות הנוספות שלהם העלתה כי הם דיווחו שעבדו עד השעה 24:00 , עשר שעות עבודה במקום שש שעות בפועל. בצילומים באולפן נקדי (ראו להלן) דיווחו העובדים בקביעות שסיימו את עבודתם ב- 24:00 , גם במקרים שבהם הסתיימו הצילומים לפני כן. בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע מנכ"ל הרשות, מר מוטי שקלאר, כי בסוף שנת 2006 מסתיים חוזה השכירות של אולפני JCS , וכי הטלוויזיה בערבית תשוב לפעול מבניין הטלוויזיה ברוממה, ולא יפעלו יותר צלמים באולפני JCS. 5. עובדי ם בתפקידי ניהול : על פי דפוס פעולה שהשתרש ברשות במהלך השנים, עובד המתמנה לתפקיד ניהולי מקבל הקצבה של שעות נוספות: מנהלי מדורים6 ומנהלי מחלקות עד 90 שעות נוספות לחודש, ומנהלי חטיבות וסמנכ"לים עד 115 שעות נוספות .__________________ .5 הסתדרות ההנדסאים וועד עובדי ההנדסה בטלוויזיה, האיגוד הארצי של עיתונאי ישראל וועד עיתונות הפקה בטלוויזיה. 6 חטיבה היא היחידה הארגונית הגדולה ביותר ברשות; מתחתיה נמצאת מחלקה ומתחתיה מדור. רשות השידור 1037 .לחודש. נוסף על כך עובדים אלו זכאים לשעות כוננות בכל יום שבו הם נוכחים בעבודה. עובדים המתמנים לתפקיד ניהולי מקבלים מכתב מיחידת כוח אדם ובו נרשם כי מכסת השעות הנוספות צריכה להיות בהתאם לצורכי העבודה, על פי דיווח של העובד ובאישור הממונה. משרד מבקר המדינה בדק את תשלומי השעות הנוספות לעובדים בתפקידי מנהלי מ דורים, מנהלי מחלקות ומנהלי חטיבות בנובמבר 2005 - מרס 2006 , לא כולל עובדים ברדיו ובאגף הגבייה. הבדיקה התייחסה לעשרה מנהלי מדורים ומחלקות ולמנהל חטיבה אחד, שנבחרו באופן אקראי. נמצא כי כל המנהלים שנבדקו דיווחו במרבית החודשים על מכסת השעות המרבית - מנהלי המדורים ומנהלי המחלקות דיווחו על 90 שעות, ומנהל החטיבה דיווח על 115 שעות. לפיכך הם קיבלו בגין השעות הנוספות סכום קבוע מדי חודש. הדבר בולט בחטיבת התכניות בטלוויזיה, כי בתקופה הנדונה הצטמצמה מאוד כמות ההפקות של הטלוויזיה בגלל בעיות תקציביות. למרות זאת דיווחו ארבעה מנהלי מחלקות בחטיבת התכניות בטלוויזיה על 90 .שעות נוספות מדי חודש מהדיווח האחיד לאורך זמן עולה החשש, כי לא כל השעות הנוספות שדווחו אכן בוצעו בפועל, וכי הן לא ניתנו רק לפי צורכי העבודה, ולפחות חלק מהעובדים נהגו כאילו הם זכאים לקבל תוספת קבועה לשכרם כשעות נוספות. לדעת משרד מבקר המדינה, השיטה שבה דיווחו עובדי הרשות על השעות הנוספות, שנעשתה בגיבוי הממונים, פסולה ונוגדת נורמות ציבוריות תקינות. דירוג הנדסאים, טכנאים ומהנדסים בספטמבר 1979 נחתם הסכם בסיסי המסדיר את תנאי עבודתם של המהנדסים, ההנדסאים והטכנאים (להלן - עובדי ההנדסה) בטלוויזיה וברדיו, את סדרי העבודה במשמרות ואת התמורה עבור שעות נוספות וכוננויות. בהסכם נכתב לגבי העבודה במשמרות כי "הוסכם לאפשר גמישות בסידור העבודה בהתאם לצרכי העבודה (יום עבודה גמיש)". נוסף על כך נקבעו שלוש משמרות: בוקר - 8:00 עד 16:00 , ערב- 14:00 עד 22:00 ולילה- 22:00 עד 8:00 . על פי ההסכם הממונים אחראים על שיבוץ העובדים למשמרות, והם מוסמכים לקבוע את מועדי תחילת העבודה בהתאם לצורכי העבודה. עובדי ההנדסה משובצים למשמרות קבועות של שבע שעות. בסעיף הנוגע לתמורה עבור עבודה בשעות נוספות נרשם בהסכם כי "הנהלת הרשות רשאית להעסיק עובדים בשעות נוספות מעבר ליום העבודה הרגיל בהתאם לצרכי העבודה". להלן טבלה המרכזת את המשמרות שנקבעו לפי העמדות שבהן מוצבים העובדים, והבסיס לכך: טבלה מס' 3 - נתונים על המשמרות של עובדי ההנדסה .הבסיס שווה .ערך .בשעות שעות המשמרת שם העמדה .דפוס פעולה 21.25 8:00 עד 16:00 .16:00 עד 24:00 . כאשר הצילומים מסתיימים אחרי השעהאולפן נקדי 1038 דוח שנתי57ב .17:10 רושמים העובדים8:00 עד 24:00 . (חישוב השעות לתשלום כאשר המשמרת .מסתיימת אחרי השעה 17:10.) .דפוס פעולה 22.41 שעות עבודה- 12:00 עד 24:00; . כוננות- 6:00 עד 12:00. ניידות שידור קטנות .רישום עד 1:00 - . דפוס פעולה; רישום .עד 3:00 - הסכם כל עובדי המשמרת רושמים שעת סיום .1:00 . כאשר השידור מסתיים אחרי .00:30 כל עובדי המשמרת רושמים .שסיימו בשעה 3:00 . מטלות בניין .הטלוויזיה .הסכם 21.25 8:00 עד 24:00 ניידותשידור .גדולות .הסכם 19.5 4:00 עד 16:00 משמרת שחר .1. אולפן נקדי : אולפן נקדי הוא האולפן הגדול של הרשות, והוא מאפשר צילום תכניות בנוכחות קהל. שעות העבודה באולפן נקדי הן בשתי משמרות בשעות קבועות. .על פי דפוס פעולה הקיים ברשות, אם הצילומים באולפן מסתיימים אחרי השעה 17:10 , העובדים המוצבים במשמרת באולפן רושמים שהם הסתיימו בשעה 24:00 ומקבלים תוספת של שבע שעות נוספות שבהן לא עבדו. עובדים המשובצים לעבודה רק בשעות אחר הצהריים מדווחים על שעות עבודה מ -8:00 עד 24:00 . כתוצאה מדפוס פעולה זה, וכדי להימנע מתשלום לעובדים עבור שעות הבוקר מבלי שעבדו בהן, הנהלת הרשות נאלצת לתכנן את לוח הזמנים כך שביום שבו מתקיים שידור מאולפן זה בשעות הערב, האולפן מופעל לצורך צילום תכנית אחרת בשעות הבוקר. הדבר נעשה אף שמבחינת יעילות ונוחות העבודה עדיף היה לצלם את התכנית ביום אחר, שבו האולפן אינו מועסק בכלל, ואין צורך להתקין שתי תפאורות באותו היום. 2. משמרת ערב של טכנאים בטלוויזיה : שעות משמרת הערב הן מ- 14:00 עד 24:00 . התמורה בגינן מחושבת כדלהלן: שבע שעות עבודה לפי תעריף של 130% , שעתיים נוספות לפי תעריף של 150% ועוד שעה נוספת לפי תעריף של 175% . )(א בהסכם הקיבוצי מ - 1979 נקבע כי "עובד הממשיך את עבודתו לאחר 24:00 ,בלילה שעת סיום עבודתו תחשב עד השעה 1:00 בלילה". מדי יום משודרת מהדורת "מבט" עד השעה 21:45 . לאחר סיום השידור היקף העבודה קטן, ומרבית העובדים מסיימים את עבודתם מיד אחרי מהדורת "מבט". משרד מבקר המדינה בדק את דיווחיהם של עובדי משמרת הערב של הטכנאים בחודשים ינואר-יוני 2006 והעלה כי בכל הדיווחים שנבדקו דיווחו העובדים, גם אלו שסיימו את העבודה מיד אחרי שידור מהדורת "מבט", שהם סיימו לעבוד בשעה 1:00 אחר חצות, וקיבלו שכר עבור שלוש שעות נוספות שאותן לא ביצעו. (ב) בעקבות הארכת השידורים בטלוויזיה לאחר השעה 24:00 , נחתם בנובמבר 1987 זיכרון דברים בין הרשות לבין ועד עובדי הנדסה בטלוויזיה, ובסעיף המסדיר את התמורה בגין שידור שנמשך אחרי השעה 24:30 , נקבע שהתמורה שתינת ן לעובדים ששובצו באותה משמרת תהיה עד 3:00 לפנות בוקר. בהתאם לכך, בימים שבהם הסתיימו השידורים לאחר השעה 24:30 , דיווחו כל עובדי המשמרת, כולל אלה שסיימו מוקדם יותר, על סיום עבודה בשעה 3:00 , וקיבלו בתמורה לשעות הנוספות תשלום לפי תעריף של 275% . יוצא אפוא שההסכם מאפשר לעובדים שסיימו את עבודתם בשעה 22:00 , מיד לאחר סיום מהדורת רשות השידור 1039 . "מבט", ביום שהשידורים הסתיימו בו לאחר השעה 24:30 , לקבל שכר עבור חמש שעות נוספות שהן שוות ערך ל-11.5 שעות רגילות, אף שלא עבדו בשעות אלו. בגלל ההסדרים האמורים אין לעובדים תמריץ לעבוד בשעות הערב המאוחר ות, שהרי ממילא הם יקבלו תמורה בגין שעות אלה גם אם לא יעבדו בפועל. הנהלת הרשות, שנאלצה לשאת בעלויות הגבוהות של משמרות הערב, החליטה להורות לעובדים שלא להאריך את השידורים לאחר השעה 24:30 . כתוצאה מכך, לעתים, כאשר היה צורך לשדר אירוע חדשותי חשוב, הופסקו השידור ים לפני השעה 24:30 . לדוגמה, ב - 24.5.06 , בעת ביקור ראש הממשלה בארצות הברית, נמשכה מסיבת העיתונאים שקיים ראש הממשלה עם נשיא ארצות הברית עד אחרי 24:30 (לפי שעון ישראל), אולם שידורי הטלוויזיה הופסקו בשעה 24:29 , ונקטע שידור הביקור כדי להימנע מתשלום לעובדי המשמרת עד השעה 3:00 . לדעת משרד מבקר המדינה במקום לבצע "תמרונים" בלוח השידורים ובניצול האולפנים כמתואר לעיל, על הרשות לפעול להפסיק את הדיווחים על שעות עבודה שלא בוצעו בפועל ואת תשלומי היתר בגינם. 3. ניידות שידור : לרשות יש שתי ניידות קטנות המכונות "רקפת 1 " ו"רקפת 2 ," שבהן ניתן לצלם במצלמה אחת. ניידות אלו משמשות בעיקר את חטיבת החדשות. בצוות המפעיל כל אחת מהן יש תשעה עובדים. לניידות שידור אלה, על פי דפוס פעולה שאינו מגובה בהסכם, יש משמרות קבועות כמפורט בטבלה 3 . מתברר כי העבודה בשתי הניידות מתחילה רק על פי קריאה של חטיבת החדשות, אולם העובדים מדווחים על שעות עבודה על פי שעות המשמרת גם כאשר הם מגיעים מאוחר יותר או יוצאים מוקדם יותר. מממצאי הביקורת עולה שבחסות הסכמים ודפוסי פעולה שנקבעו עם השנים, עובדי ההנדסה מדווחים על שעות עבודה שלא נכחו בהן בפועל - לעתים עד 11 שעות כ אלה ביום עבודה. יוצא אפוא שההסכמים, המנהגים ודפוסי הפעולה שהתגבשו במהלך השנים בנוגע לעובדי ההנדסה צמצמו במידה משמעותית את יכולתם של הממונים להתגמש ולקבוע את צורכי העבודה על פי צורכי הרשות, דבר הפוגע גם בצופי הטלוויזיה. לדעת משרד מבקר המדינה, הנהלות הרשות לדורותיהן שהסכימו לדפוסי הפעולה שנוצרו, העדיפו לשמור על "שקט התעשייתי" ובכך פגעו בצורכי הרשות ובאינטרס הציבורי. שידורי הגרלת הלוטו של מפעל הפיס להלן דוגמה הממחישה את יישום ההסדרים ברשות בנוגע לעובדי ההנדסה ולעובדי עיתונות ההפקה: הרשות משדרת בערוץ הראשון זה כמה שנים את הגרלת הלוטו של מפעל הפיס על פי הסכם בינה לבין מפעל הפיס על תשדירי שירות, המתחדש בכל שנה. הגרלת הלוטו מתקיימת פעמיים בשבוע בימי שלישי ובמוצאי שבת ופעם בחודש גם בימי חמישי, והיא משודרת בשידור חי בשעות הלילה המאוחרות במשך כחמש דקות מבניין מפעל הפיס בתל אביב, המרוחק רק כמה מאות מטרים מבניין רשות השידור בתל אביב. הרשות שולחת ניידת שידור מירושלים לתל אביב לצורך הפקת התשדיר. בהפקת התשדיר משתתפים באופן ישיר 20 ,עובדים של הרשות: עשרה עובדים של חטיבת שירותי הנדסה 1040 דוח שנתי57ב .שלושה צלמי וידאו, מפיקה ושישה עובדים אחרים (מנהל במה, נהגים, מאפר, גרפיקאי ואיש אביזרים). רוב העובדים יוצאים מירושלים לתל אביב בשעה 17:30 וחוזרים לירושלים מעט אחרי השעה 24:00 ., והעובדים מתל אביב מתחילים לעבוד שעתיים מאוחר יותר משרד מבקר המדינה בדק את דיווחי העובדים על השעות הנוספות בימי השיד ור בחודשים ינואר-יולי 2006 :. להלן פירוט הממצאים 1. על פי דיווחי העובדים, מרביתם עבדו ביום השידור רק על הפקת תשדיר זה ולא עסקו במטלות נוספות, אולם הם דיווחו על שעות שבהן לא עבדו. עוד התברר כי עבור אותן שעות עבודה דיווחו העובדים על מספר שונה של שעות, בהתאם למה שנקבע לגבי שעות נוספות בהסכם השכר של הדירוג שאליו הם משתייכים, כמפורט: (א) עובדי ההנדסה רשמו שעבדו משעה 8:00 עד1:00 - 17 שעות על עבודה של6.5 שעותבלבד, לפי החלוקה הבאה: שעתיים לפי 125% , שעתיים לפי 150% , חמש שעות לפי 175% ושעה לפי 275% , ובסך הכול עשר שעות נוספות. עבור העבודה במוצאי שבת הם רשמו 17 שעות לפי 225%. )(ב עובדים של חטיבת שירותי ההפקה רשמו שעבדו מ- 12:00 עד1:00 ובסך הכול13 שעות, מהן שש שעות נוספות, לפי החלוקה הבאה: שעתיים לפי 125% , שעתיים לפי 150% , שעה לפי 175% ושעה לפי 275% . בשבת הם רשמו13 שעות לפי 225%. מכיוון שהתשלום אינו מחושב לפי שעות העבודה בפועל, נוצר מצב אבסורדי שבו עובדים ששהו בעבודה אותו מספר שעות מדווחים על מספר שעות עבודה שונה. 2. עבודתה של מפיקת שידורי ההגרלה מסתכמת בתשעה או בעשרה שידורים בחודש שאורך כל אחד מהם כחמש דקות. במהלך השבוע המפיקה עוסקת בפן הלוגיסטי של השידורים - תקצוב, רכב ותיאומים בין אנשי הצוות למפעל הפיס וקביעת לוחות הזמנים. מבדיקת טופסי השעות הנוספות שלה לחודשים ינואר-אפריל 2006 עולה שהיא דיווחה על כ- 75 שעות נוספות בממוצע לחודש, מרביתן עבור שעות עבודה בשבת, כאשר כל שעה מחושבת לפי 225% . כבר באוקטובר 2001 , בדוח של רואה חשבון חיצוני (ראו להלן), הומלץ להעביר סיב אופטי מבניין מפעל הפיס לאולפני הרשות בתל אביב, הנמצאים במרחק כמה מאות מטרים מבניין מפעל הפיס, ולהתקין מצלמות קבועות, כדי שניתן יהיה לצמצם את מספר העובדים הטכניים המשתתפים בשידור. אולם עד היום לא נעשו פעולות לקידום הנושא. מכאן עולה שהפקת התשדירים ושידורם אינם יעילים, ושניתן היה לצמצם את המשאבים שהרשות משקיעה בהם. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון מחדש את המשאבים שהיא משקיעה בהפקת השידור של הגרלת הלוטו ואת האמצעים הטכניים, כדי לייעל את העבודה ולצמצם את העלויות הכרוכות בשידור זה. רשות השידור 1041 .תוכנה לסידור עבודה ולדיווח על שעות נוכחות .באפריל 2002 החלה הרשות לפתח מערכת תוכנה לסידור עבודה ולמחשוב הדיווח על שעות נוכחות. מטרות המערכת כפי שנקבעו על ידי הרשות היו קבלת תמונה כול לת של ניצול השעות הנוספות ברמת התכנון והביצוע וקיום בקרה עליהן; חישוב ממוכן של השעות; קבלת תמונת שיבוץ של כלל הרשות; וממשק למערכת השכר לצורך העברת נתוני השעות. פיתוח התוכנה הסתיים בנובמבר 2003 , פרט לממשק למערכת השכר שטרם בוצע, משום שרק חלק מהעובדים מדווחים באמצעות המערכת. אז גם החלו ברשות להטמיע את המערכת במחלקות השונות. בדצמבר 2003 הוטמעה המערכת במחלקת צלמי וידאו, בינואר 2004 - במחלקה לשירותי אמנות, ובפברואר 2004 - .בחטיבת ההנדסה בטלוויזיה הביקורת העלתה כי נכון לאוקטובר 2006 רק כ-200 מתוך כ- 1,350 עובדים הזכאים לשעות נוספות הגישו טופס שעות נוספות ממוחשב, וגם במחלקות שבהן הוטמעה המערכת עדיין דיווחו באופן ידני, אף על פי שהמערכת הוטמעה בהן לפני כשנתיים וחצי. יש לציין כי חטיבת ההנדסה בטלוויזיה הייתה היוזמת העיקרית של המערכת, ובמקור היא תוכננה על פי דרישות החטיבה, ועם זאת גם שם לא השתמשו במערכת. משיחות של צוות הביקורת עם מנהלי המחלקות ועם מנהל החטיבה עולה שהם אינם משתמשים בתוכנה בגלל התנגדות ועד העובדים. גם מחלקות שהגישו במשך כמה חודשים דוחות ממוחשבים הפסיקו לעשות זאת, לדברי מנהלי המחלקות, על פי הוראת ועד העובדים. כך לדוגמה, מחלקת הקול הגישה דוחות ממוחשבים עד מרס 2006 , ובהוראת הוועד, החל מאפריל 2006 .חזרה לדווח בדוחות ידניים יש לציין שהדיווח הידני יעיל פחות מהדיווח הממוחשב וגרם לטעויות בדיווח השעות, כגון סיכום מוטעה של סך השעות המדווחות בטופס החודשי, חלוקה מוטעית של השעות הנוספות לפי שיעורי התגמול ודיווח כפול על אותן השעות - פעם כשעות נוספות ופעם כשעות כוננות. משרד מבקר המדינה בירר עם כמה מנהלי מחלקות בחטיבות אחרות מדוע הם אינם משתמשים בתוכנה אף על פי שהיא יכולה לחסוך להם זמן ולמנוע טעויות במילוי הדוחות הידניים ובחישוב השעות הנוספות. להלן כמה מהתשובות שהתקבלו: התוכנה עדיין אינה מותאמת לצרכים; טרם ניתנה הנחיה להתחיל להשתמש בה; לא ניתנה הדרכה לעובדים כיצד להפעילה. בתשובתו למשרד מבקר המדינה אישר מנכ"ל הרשות, מר מוטי שקלאר, כי התוכנה אכן מצויה בשימוש חלקי, וכי המגמה היא להטמיע את השימוש בתוכנה ברשות כולה. הוא הוסיף כי בהיעדר שעון נוכחות, המאמת את שעות הכניסה והיציאה, אין בדיווח הממוחשב משום בקרה על שעות העבודה בפועל. לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת הרשות להאיץ את הטמעת התוכנה במחלקות השונות של הרשות ולקבוע תאריך יעד שלא חריו יחויבו כל עובדי הרשות לדווח על השעות הנוספות באמצעות המערכת. התוכנה תשפר, בתנאים הקיימים, את הבקרה על דיווחי השעות הנוספות ותצמצם את היקף העבודה הידנית בתחום מילוי הדוחות ובדיקתם ואת הטעויות הנובעות מדיווח ומחישוב ידני של השעות הנוספות. לכשיופעל שעון נוכחות - ועל הרשות לפעול שהדבר ייעשה בהקדם - תשתפר הבקרה עוד יותר. 1042 דוח שנתי57ב .תשלום עבור כוננויות .בנוהל הרשות בדבר סדרי עבודה ותשלום תמורת עבודה בשעות נוספות נקבעה הגדרה לכונן: עובד הנמצא, בתום יום עבודתו הרגיל, בכוננות בביתו, ונכון להתייצב לכל קריאה לעזרה בעבודה. עובדים הנדרשים להיות בכוננות משובצים מדי פעם על ידי מנהל המדיה, בהתאם לצורכי העבודה. סדרי הכוננויות והתשלום בגינן נקבעו במהלך השנים בהסכמים שנחתמו בין הנהלת הרשות לבין נציגי העובדים. לפי הסכמי העבודה התגמול בגין שעות כוננות הוא כדלהלן: עבור כוננות שנמשכת עד 5.5 שעות יקבל העובד שכר של שעת עבודה לכל שעת כוננות. עבור כוננות הנמשכת יותר מ-5.5 שעות יחושב התשלום לפי שני שליש מכמות השעות, ולא פחות מ-5.5 שעות. השכר עבור שעה מחושב על פי השכר הרגיל לחלק ל-35 . בכך יש, כאמור, הטבה של כ-14% .לעובדים 1. כוננויות לעובד ים בדירוג עיתונאים ועיתונות הפקה : ההסכם העיקרי שקבע את הסדרי הכוננויות לעובדים בדירוג זה נחתם בספטמבר 1989 . בהסכם נרשם כי "עקב צרכי העבודה ברשות יוצבו עמדות כוננות... והעובדים ביחידות השונות ישובצו בכוננות". משרד מבקר המדינה בדק את התשלום בגין הכוננויות לע ובדים בתפקידי ניהול ובמחלקת שירותי אמנות בחטיבת מבצעים והפקה: (א) עובד המתמנה לתפקיד ניהולי מקבל מכתב מיחידת כוח אדם ובו נרשם כי ישלמו לו עבור שעות כוננות לכל יום עבודה בפועל, על פי דיווח ובאישור הממונה. מנהלי מחלקות יקבלו שתי שעות כוננות ליום ובסך הכול כ-40 שעות בחודש; מנהלי חטיבות- שלוש שעות כוננות ליום וכ-60 שעות בחודש; וסמנכ"לים- ארבע שעות כוננות ליום וכ-80 .שעות בחודש מתברר כי בשנים האחרונות החלה הרשות, אף על פי שהדבר אינו מעוגן בהסכם, להקציב שעות כוננות גם למנהלי מדורים בדומה למנהלי מחלקות. (ב) בהסכם מספטמבר 1989 נקבע כי במחלקת שירותי אמנות יקבל כל עובד20 שעות כוננות בחודש, ואילו במחלקת צלמי וידאו יקבל כל עובד 64 .שעות כוננות בחודש הביקורת העלתה כי כוננויות אלה לא נרשמו בסידור העבודה, כלומר העובדים לא היו חייבים להיות זמינים למצב של קריאה בשעת הצורך, כפי שמחייבת הכוננות מעצם הגדרתה. למרות זאת דיווחו העובדים על שעות אלו מדי חודש בטופסי הדיווח על שעות נוספות וכוננויות באופן פיקטיבי. מכאן שהתשלום עבור שעות הכוננות ניתן שלא על פי צורכי העבודה, מבלי שהעובדים היו בכוננות בפועל, ובניגוד למה שנקבע בהסכמים. 2. כוננויות לעובדי ההנדסה : לעובדי ההנדסה יש שלושה סוגי כוננויות: (א) כוננות א' - כוננות מבצעית שמנהל המחלקה אמור להציב בה עובדים רק לפי משימות. כוננות זו אינה מעוגנת בהסכמים כתובים. (ב) כוננות ב' - בהסכם שנחתם בנובמבר 1987 בין הרשות לבין הסתדרות ההנדסאים וועד עובדי ההנדסה בטלוויזיה נקבעה מכסה של 35 משמרות כוננות בשבוע בנות עשר שעות כל אחת. מכסה זו אמורה להתחלק בין המחלקות השונות בחטיבת ההנדסה על פי צורכי העבודה בטלוויזיה. (ג) כוננות ג' - בעקבות ההסכם עם העובדים בדירוג עיתונאים ועיתונות הפקה מספטמבר 1989 דרשו עובדי ההנדסה תוספת של משמרות כוננות. נקבע כי כל עובד הנדסה זכאי בחודש אחד לתשלום בגין שלוש כוננויות רשות השידור 1043 . בנות עשר שעות כל אחת, ובחודש שלאחריו הוא זכאי לארבע כוננויות בנות עשר שעות כל אחת. כוננויות אלה אף הן אינן מעוגנות בהסכם כתוב. במאי 1999 , בהסכם שנחתם בין הרשות לבין הסתדרות ההנדסאים והטכנאים וועד עובדי ההנדסה בטלוויזיה, נקבעו סדרי כוננות חדשים לטכנאים במחלקות קול ותאורה. הסכם זה ביטל את ההסדרים שהיו נהוגים עד אז לגבי כוננויות במחלקות קול ותאורה (ולא במחלקות אחרות), ובכלל זה בוטלה גם כוננות ג'. במק ומה נקבע בהסכם כי טכנאי במחלקות קול ותאורה ששובץ לעבודה, ישובץ בשעת כוננות אחת בכל יום עבודה במשך השבוע. הביקורת העלתה כי על בסיס ההסכמים ודפוסי הפעולה שהשתרשו ברשות לגבי תשלום עבור שעות נוספות וכוננויות נוצר מצב אבסורדי, שלפיו טכנאים במחלקות קול ותאורה יכולים לקבל תמורה עבור 25 שעות עבודה וכוננות ביממה. מבדיקה של טופסי השעות הנוספות לחודשים פברואר -מאי 2006 של עובדים במחלקת הקול נמצאו כמה מקרים שבהם דיווחו עובדים על 25 שעות עבודה וכוננות ביממה, הכוללות שעות עבודה רגילות, שעות נוספות ושעות כוננות, על פי הזכאות שנקבעה בהסכמים. במכתב מאוקטובר 2002 של ועד ההנדסה בטלוויזיה אל מנהלי המחלקות הועלתה הטענה שכוננויות ב' ו-ג' הן תוספת שכר בלבד ולא כוננויות מבצעיות, ולכן אין לרשום כוננויות אלה בסידור העבודה. באותו חודש הודיע סמנכ"ל כוח אדם ומינהל דאז, מר עמרם עמר, כי לדברי הוועד בנושא זה אין כל בסיס חוקי, וכי כוננויות ב' ו-ג' מהוות אף הן כוננויות מבצעיות, ולכן יש לשבץ עובדים בכוננויות אלה בסידור העבודה השבועי. הביקורת העלתה כי הרשות ממשיכה לשלם מדי חודש עבור כוננויות ב' ו -ג' לעובדים במחלקות אחרות בחטיבה שבהן לא שונו ה הסדרים, ללא קשר לצורכי העבודה, ומבלי שהעובדים רשומים בסידור העבודה. הרשות שילמה לעובדי ההנדסה בחודשים ינואר-יולי 2006 בממוצע כ-100 שעות בחודש לכל עובד עבור כוננויות. יוצא אפוא שתשלום הכוננויות מהווה למעשה תוספת קבועה של כ- 65% על השכר הרגיל (לפי בסיס של180 שעות לחודש ותוספת של 14% על כל שעה רגילה). הממצאים מראים כי הרשות לא הקפידה לפעול בנוגע לתשלום עבור כוננויות על פי מה שהוגדר בנוהל שהיא עצמה קבעה, כי יש לשבץ את העובד בהתאם לצורכי העבודה, וכי על עובד כזה להיות זמין כדי להתייצב לכל קריאה לעזרה בעבודה. לדעת משרד מבקר המדינה, השינויים הטכנולוגיים והאמצעים האלקטרוניים בתחום התקשורת (כמו טלפון סלולאר י, דואר אלקטרוני ופקס) מאפשרים לעובד המשובץ ככונן לשהות בשעות הכוננות מחוץ לביתו, במקומות שבהם הוא יכול להיות זמין אם יוזעק למקום עבודתו או לתת את השירות באמצעים אלקטרוניים. יוצא אפוא שהעובד חופשי יותר לעיסוקיו הפרטיים בזמן שהוא משובץ ככונן. לאור התנאים הללו על הרשות לבחון מחדש את ההסכמים בדבר הכוננויות, את עצם נחיצותן ואת התשלום בגין שעות הכוננות. בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע מנכ"ל הרשות כי "הרשות מאמצת את הערו ת הביקורת באשר לנושא הכוננויות". 1044 דוח שנתי57ב . .ימי חופשה .על פי ההסכמים והנהלים העובדים זכאים לימי חופשה, ועליהם לדווח ליחידת כוח אדם על הימים שבהם שהו בחופשה. על סמך דיווחים אלה מנהלת יחידת כוח אדם את מאזן ימי החופשה שנצברו לזכותו של כל עובד. משרד מבקר המדינה בדק את דיווחיהם של העובדים בטלוויזיה ואת המעקב שעורכת יחידת כוח אדם אחר ניצול ימי החופשה של העובדים. 1. על פי התקשי"ר, במקרה של עבודה בשעות מנוחה זכאי העובד, נוסף על תשלום עבור אותה שעה, לשעת חופשה אחת תמורת כל שעה שבה הוא הועסק. חופשה זו תינתן לעובד בהיתר להעסקתו על פי חוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א- 1951 (להלן- חוק שעות עבודה ומנוחה). את שעות החופשה יש לנצל בפרק הזמן הנקוב בהיתר להעסקה. הרשות מקבלת מהאגף לפיקוח על חוקי העבודה שבמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה היתר מיוחד להעבדה במנוחה השבועית על פי חוק שעות עבודה ומנו חה (להלן - ההיתר להעבדה במנוחה השבועית). בנוהל בדבר סדרי עבודה ותשלום תמורת עבודה בשעות נוספות לעובדי ההנדסה בטלוויזיה, נקבע כי עבור עבודה ב"תחום שבת, חג ומועד" יקבל העובד שעת מנוחה בתמורה לכל אחת משבע השעות הראשונות, נוסף על התשלום כשעות נוספות. עוד קובע הנוהל כי את המנוחה יש לנצל בתוך ארבעה שבועות. משרד מבקר המדינה בדק בקובץ ניהול ימי "חופש על חשבון שבת" של חטיבת ההנדסה לסוף יוני 2006 את יתרות ימי החופשה שנצברו לעובדים בגין עבודה בשבת, כדי לבחון אם ההוראה יושמה. נמצא כי מבין 185 עובדים הרשומים בקובץ, 150 עובדים צברו במשך השנים יותר מארבעה ימים, מהם 76 עובדים שצברו יותר מ-100 ;ימים16 עובדים שצברו יותר מ-300 ימים; ושלושה עובדים שצברו יותר מ-400 ,ימים. כך לדוגמה, מר יצחק בן יוסף, מנהל חטיבת הביצוע צבר עד סוף יוני 2006 357 ימי חופש על חשבון שבת. מבדיקת טופסיהשעות הנוספות שלו לינואר 2005 - מאי 2006 (74 שבועות) עולה כי הוא דיווח שעבד במשך 61 שבועות שבעה ימים בשבוע, ונצברו לזכותו61 ימי חופשה תמורת ימים אלה. עוד התברר כי בתקופה האמורה הוא לא דיווח על אף יום אחד של היעדרות מהעבודה. הרשות אפשרה לעובדים לצבור את ימ י החופשה, ובכך פעלה בניגוד להוראות הנוהל שהיא קבעה. יש לציין שהימים שנצברו בגלל העבודה בשבת נמחקים לעובדים בעת פרישתם לגמלאות, אולם העובדים מקבלים עבור עבודתם בימים אלה תמורה בדמות שעות נוספות בשיעורים שבין 175% ל- 325% .ביחס לשכר הרגיל עובדים שצברו מאות ימים בגין עבודה בשבת דיווחו אפוא במשך תקופה ארוכה על שבעה ימי עבודה בשבוע. בפסק דין של בית הדין הארצי לעבודה 7 בתביעה של עובד לשלם לו בגין חוק שעות עבודה [ עבודה בשעות נוספות ובמנוחה השבועית נאמר ש"עיקר מטרתו של החוק .__________________ .7 /דבע מט2-7 מישל רבות נ' הורמון שירותי אחזקה (אילת) בע"מ, כא 117. רשות השידור 1045 .ומנוחה, התשי"א - 1951 הוא למנוע עבודה בשע ] ות נוספות, להבטיח מנוחה במסגרת יום העבודה, ולמנוע עבודה במנוחה השבועית". העסקת עובדים ברצף של שבתות נוגד גם את ההיתר להעבדה במנוחה השבועית הקובע כי לפחות אחת לארבעה שבועות לא יעבדו העובדים ביום שבת. לדעת משרד מבקר המדינה, על הממונים ברשות להקפיד שעובדים ל א ישובצו לאורך זמן למשך שבעה ימי עבודה בשבוע, וכן לחייב עובדים לנצל את ימי החופש שנצברו תמורת עבודה בשבת, על פי הנוהל המחייב את ניצולם בתוך ארבעה שבועות. 2. ,חטיבת ההנדסה מדווחת ליחידת כוח אדם בטלוויזיה בסוף כל חודש באמצעות דיווח ידני באילו ימים היה כל עובד בחטיבה בחופשה, על סמך דיווחים של העובדים. במקביל לרישומים ביחידת כוח אדם, קיים קובץ ממוחשב לצורכי ניהול החטיבה, שבו נרשמים מספר הימים שהעובד ניצל בכל חודש והיתרה הנזקפת לזכותו. משרד מבקר המדינה השווה בין היתרות שבשני מאגרי המידע - זה המנוהל ביחידת כוח אדם וזה המנוהל בחטיבת ההנדסה - לסוף יוני 2006 , לגבי98 .מעובדי החטיבה הביקורת העלתה כי רק אצל שניים מבין 98 העובדים הייתה היתרה זהה בשני מאגרי המידע, ואילו אצל יתר העובדים היו יתרות החופשה שונות בשני המאגרים, כמפורט להלן: היתרה של 65 עובדים הייתה גבוהה יותר בקובץ החטיבה, וההפרש נע בין יום אחד ל-71 ימים; היתרה של31 עובדים הייתה גבוהה יותר בקובץ כוח אדם, וההפרש נע בין יום אחד ל-72 .ימים עוד מתברר כי ליחידת כוח אדם אין נתונים על צבירת ימי חופשה בגין עבודה בשבת. המעקב אחר הניצול והיתרות של ימים אלו לגבי העובדים בטלוויזיה ובחטיבת ההנדסה נעשה בחטיבה בלבד. לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדר מידע כזה יחידת כוח אדם אינה יכולה לבצע פיקוח על ביצוע ההוראות, ולמעשה הרשות מפקידה זאת בידי חטיבת ההנדסה, שבה תופעת העבודה בשבת וצבירת החופשות היא הרחבה ביותר. 3. כאמור, עובדים בתפקידי ניהול (מנהלי מחלקות ומנהלי חטיבות) אינם חותמים כלל בדפי הנוכחות, והם מדווחים בסוף כל חודש ליחידת כוח אדם בטופס דיווח על שעות נוספות, על ימי עבודה ועל ימי היעדרות, ובכלל זה על הימים שבהם היו בחופשה. על סמך דיווחים אלה יחידת כוח אדם מחייבת את יתרות החופשה של העובדים במספר ימי החופשה שנוצלו. משרד מבקר המדינה בדק אם עובדים אלה דיווחו על ימי חופשה כאשר נסעו לחו"ל במסגרת חופשתם. הבדיקה נעשתה באמצעות קובץ מרשם האוכלוסין, על פי נתוני ביקורת הגבולות, משנת 2002 ועד יוני 2006 . נבדקו23 עובדים בתפקידי ניהול. בקובץ זה נרשמים, בין היתר, התאריכים שבהם תושבי ישראל יוצאים מהארץ ונכנסים אליה. הבדיקה העלתה כי 15 מנהלים מבין23 ,המנהלים שנבדקו יצאו לחופשה בחו"ל ואחדים מהם אף יותר מפעם אחת, אולם יחידת כוח אדם לא חייבה אותם עבור ימי החופשה. מספר הימים האלה מסתכם ב-87 . מתשובותיהם למשרד מבקר המדינה עולה כי מרביתם דיווחו על החופשות ליחידת כוח אדם, אולם זו לא הזינה את הנתונים למאגר המידע של ימי החופשה, ולכן הימים הללו לא הופחתו מיתרת ימי 1046 דוח שנתי57ב .החופשה. הביקורת העלתה כי העובדים דיווחו באופן לא אחיד: יש עובדים שדיווחו על גבי "טופס בקשה ל חופשה", אחרים דיווחו בטופס שעות נוספות, וחלקם טענו שהם דיווחו לכוח אדם, אולם טופסי הדיווח אבדו. יש עובדים שהסתפקו בהודעה לממונה עליהם לפני צאתם לחופשה, אולם לא דיווחו בסוף החודש לכוח אדם. שניים מהמנהלים שיצאו לחופשה בחו"ל לא דיווחו, כל אחד מהם, על שלושה ימי חופשה. לדבריהם נבע הדבר מטעות. עוד נמצא כי מר מוטי עדן, מנהל הטלוויזיה דאז, נסע בפרק הזמן שנבדק חמש פעמים לחופשה בחו"ל, בסך הכול ל-34 ימים, ועל פי המסמכים הוא דיווח רק על נסיעה אחת של ארבעה ימים; וכי ימים אלה לא הופחתו מיתרת ימי החופשה שלו. בנובמבר 2006 נוכו בעקבות הביקורת34 ימים מיתרת ימי החופשה שלו, במסגרת חישוב התשלומים שהוא זכאי להם עם פרישתו לגימלאות. מנהל חטיבת התכניות בטלוויזיה בערבית, מר ויקטור קמר, דיווח על שמונה ימים שבהם שהה בחופשה כדלהלן: ארבעה ימים כימי עבודה וארבעה ימים כימי מחלה. שלושה מנה לים בחטיבת ההנדסה דיווחו על חופשות בחו"ל על חשבון יתרת ימי חופשה שהצטברה מעבודתם בשבת, בניגוד לנוהל המחייב, כאמור, לנצל ימים אלו בתוך ארבעה שבועות: (א) מנהל שירותי ההנדסה, מר רפי יהושע, דיווח על 19 ;ימים (ב) מנהל חטיבת הנדסה ופיתוח, מר אלי קריתי, דיו וח על שבעה ימים; (ג) מנהל מחלקה בחטיבת הביצוע, מר שמואל כהן, דיווח על שבעה ימים. בדיקה כזו אינה יכולה להיעשות לגבי חופשות בארץ, כיוון שאין מאגר מידע בדומה לזה של ביקורת הגבולות, אולם אם התאפשרה תופעה של אי-דיווח על חלק מהחופשות בחו"ל, ובחלק מהן אף לתקופה של יותר משבוע, ולא הייתה בקרה על כך, הרי תופעה כזו עלולה להתקיים גם לגבי חופשות בארץ. יוצא אפוא שהרשות שילמה כספים לעובדים בגין ימים רבים שבהם שהו בחופשה, כאילו עבדו באותם ימים. לדעת משרד מבקר המדינה, בשל הליקויים שנמצאו בניהול מאזני החופשה, הן של עובדי ההנדסה והן של המנהלים, קיים ספק לגבי נכונותם של מאזני החופשה של העובדים בחטיבות וביחידות האחרות במשרד, שיחידת כוח אדם מנהלת באותו האופן. עולה החשש שכתוצאה מכך יהיו עובדים שיינזקו, ואילו אחרים יקבלו מעבר למגיע להם. בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע מנכ"ל הרשות כי "בעקבות הערות הביקורת, תבדוק הרשות את אי-ההתאמות בנתונים שפורטו. זאת ועוד, לראשי המינהל ברדיו ובטלוויזיה נתנה הנחייה לבדוק דרך קבע את רישומי החופשות בסידורי העבודה ולעדכן הרשומים בהתאם". לדעת משרד מבקר המדינה, יש לערוך בירור לגבי מקרים אלה, ולנכות מימ י החופשה של העובדים ימים שלא נוכו עד כה ושבהם הם היו בחופשה. הממצאים מצביעים גם על צורך בבדיקת הכשלים שהביאו למצב של הזנה חלקית של דיווחי העובדים, ובעקבות זאת ליתרות שגויות של ימי חופשה, ועל צורך בשיפור מידי של ניהול מערכת המאזנים של החופשות ברשות, ובכלל זה הימים הנצברים בגין עבודה בשבת. כמו כן על הרשות לפעול לשיפור הבקרה על הדיווחים והמעקב אחר ימי חופשה של העובדים. רשות השידור 1047 . .התאמת גודל הצוותים להיקף העבודה .תחום שידורי הרדיו והטלוויזיה עבר בשנים האחרונות התפתחויות טכנולוגיות גדולות. השיפורים הטכנולוגיים מאפשרים הת ייעלות וצמצום של מספר העובדים בכל משמרת. עם זאת, סדרי העבודה ברשות לא הותאמו לחידושים הטכנולוגיים. להלן דוגמאות: 1. צלמי וידאו : במחלקת צלמי וידאו היו עובדים שלא שובצו לעבודה ברוב ימי העבודה בחודשים ינואר -יולי 2006 . עובדים שלא שובצו לעבודה שובצו ככוננים. כ ך, לדוגמה, בסוף יוני 2006 נרשמו בשבוע אחד26 ,ימי עבודה של עובדי המחלקה כימי כוננות כלומר בכל יום היו בממוצע ארבעה כוננים. יש לציין שעובדים הנמצאים בכוננות אינם חייבים להתייצב לעבודה, אולם הם מדווחים על ימים אלו כעל ימי עבודה רגילים, ללא שעות נוספות. בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 טען מנהל מחלקת צלמי וידאו כי רמת הפעילות בחודשים יוני -יולי נמוכה יותר, כיוון שחלק מהתכניות בפגרה, וכי עובדים שלא שובצו זמינים לעבודה בשעת הצורך. לעומת זאת, לדבריו, בחודשים אחרים, כאשר רמת הפעילות הייתה גבוהה, היו מצבים שבהם היה מחסור בעובדים. לדעת משרד מבקר המדינה, הסדר המאפשר לעובדים להימצא מחוץ למקום העבודה ולקבל שכר כאילו עבדו אינו ראוי, ויש לבטלו לאלתר. 2. הפעלת צוותי צילום בחו"ל : בזיכרון דברים שנחתם בין הרשות לבין ועד עובדי ההנדסה במאי 1993 נקבעו כללים להפעלת צוותי צילום לחדשות בחו"ל. על פי זיכרון הדברים, לכתב היוצא לצילומים בחו"ל מתלווה צוות הכולל צלם, טכנאי ותאורן. משרד מבקר המדינה בדק את הנסיעות לחו"ל בתפקיד של עובדי הרשות בשנים 2002 -2005 . הביקורת העלתה כי בתקופה זו היו30 נסיעות של צוותי חדשות, ובכולן יצא צוות במתכונת זו. בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע מנכ"ל הרשות כי מאז כניסתו לתפקיד לא יוצא תאורן עם צוותי הצילום לחו"ל, וכי בחלק מהנסיעות אף יוצא כתב ללא צוות צילום. 3. ניידות שידור גדולות : לרשות יש שלוש ניידות שידור גדולות: "ורד" ו"נרקיס" המכילות עד ארבע מצלמות, ו "אמנון" המכילה עד שלוש מצלמות. בגלל דפוסי פעולה שהתגבשו עם השנים, מצוותים לעבודה בניידות אלו גם עובדים שאינם נחוצים, וגם הם נהנים מתגמול עבור שעות נוספות ומפיצוי על העבודה במשמרות. כך, לדוגמה, בצוות הטכני של ניידת "נרקיס" יש תשעה עובדים. מנהל שירותי ההנדסה אמר למשרד מבקר המדינה כי ניתן לוותר על ארבעה מאנשי הצוות ואף לחסוך רכב להסעת העובדים, אך כל ניסיונותיו לצמצם את צוות העובדים בניידות נכשלו, בשל התנגדות נציגי העובדים. תופעה דומה קיימת גם בניידות השידור הקטנות. בפועל, השיקולים שהנחו את הנהלת הרשות ואת הנה לת חטיבת ההנדסה בתחומי סידור עבודה והקצאת שעות נוספות וכוננויות לא היו רק צורכי העבודה, והם הושפעו גם מהלחצים שהפעילו עליהם העובדים. 1048 דוח שנתי57ב .לדעת משרד מבקר המדינה, הרשות לא התאימה את מערך כוח האדם לצורכי העבודה בפועל, ולפיכך נוצר בזבוז הן בהפעלת הציוד והן בניצול כוח האדם המצוי ברשותה. ההתפתחות שחלה בתחום שידורי הרדיו והטלוויזיה בשנים האחרונות מחייבת את הרשות לשינויים מתאימים באופן הפעלת כוח האדם וניצולו ובצמצום המשאבים המושקעים בהתאם להתפתחות הטכנולוגית. .פעולות שנקטה הרשות בעניין דיווחי השעות הנוספות .נושא תשלומי השעות הנוספות וחוסר הבקרה על נוכחות עובדי הרשות העסיק את הנהלות רשות השידור במשך שנים רבות. במהלך השנים נעשו ניסיונות לטפל בנושאים אלה, ובעיקר בבעיית הכמות הגדולה של השעות הנוספות שעליה מדווחים העובדים מדי חודש. הנהלות הרשות העלו בעיה זו בדיוניהם, הוקמו ועדות לבדיקת הנושא, נערך דוח ביקורת בנושא על ידי משרד רואה חשבון חיצוני והוצאו הנחיות שונות. להלן פירוט של חלק מהפעולות שנעשו בשנים האחרונות: 1. בישיבת סגל של הטלוויזיה בספטמבר 2000 העלה המנכ"ל דאז, מר אורי פורת, את אי-שביעות רצונו מהמצב הקיים. לדבריו, קיי ם "חוסר שיתוף פעולה, חוסר משמעת וחוסר מוסר בעבודה. עובדים רושמים שעות נוספות בפיקציה". הוא הוסיף כי שורש הרע הוא בהסכמי העבודה, בנהלים ובנהגים, וכי מה שנעשה בפועל אינו דומה למה שכתוב בהסכמים המקוריים. 2. בינואר 2000 הרשיע בית הדין למשמעת של עובדי המדינה צ לם שעבד בטלוויזיה החינוכית8 ,, שנהג לדווח בכרטיס הנוכחות שלו על שעות הגעה למקום העבודה ויציאה ממנו שלא תאמו את שעות נוכחותו בעבודה. בנובמבר 2000 , בעקבות ערעור שהוגש, ניתן פסק דין של בית המשפט העליון 9. מפסק הדין עולה כי בטלוויזיה החינוכית היה נוהג שלפיו שעות עבודתם של העובדים נקבעות על פי סידור עבודה שבועי. העובדים לא רשמו בכרטיס הנוכחות את שעות העבודה בפועל, אלא רשמו באופן קבוע 8:00 עד 15:00 , גם אם לא היו נוכחים בעבודה בשעות אלה. נוסף על כך הם רשמו את השעות שבהן עבדו על פי סידור העבודה אחר הצהריים או בערב כשעות נוספות. בפסק הדין קבע בית המשפט העליון, בין השאר, כי "דיווחים כאלה... פסולים בעיקר בשל שלוש סיבות. ראשית, משום שאינם דיווחי אמת... מבחינה זאת הם אינם מוסריים. שנית, משום שהם מפרים את ההוראות המחייבות. לכן הם בלתי חוקיים. ושלישית, משום שהם משמשים את העובדים כדי לקבל מאוצר המדינה שכר שאינו מגיע להם". עוד הוסיף בית המשפט כי "דיווח על נוכחות, ללא נוכחות, גורם לתשלום שכר אף שהעובד אינו זכאי לשכר או מעבר לשכר שהוא זכאי לקבל. ייתכן שיש בכך מעשה עבירה אף מעבר לעבירת משמעת". הנהלת הטלוויזיה החינוכית "לא נאבקה בת קיפות ובהתמדה בנוהג... אף שברור היה לה כי הנוהג פסול, בלתי-חוקי ונוגד את האינטרס הציבורי. היא גילתה אוזלת יד, כנראה משום שביקשה להימנע מסכסוכים עם העובדים". בית המשפט קבע כי "מנהל היודע על עבירות משמעת ממשיות או נמשכות ומשלים איתן, ללא תגובה או דיווח, נושא אף הוא באחריות אישית לעבירה, ויש לזקוף זאת לחובת תפקודו כמנהל". .__________________ .8 הטלוויזיה החינוכית משדרת, בין היתר, בערוץ הראשון מתוקף חוק רשות השידור, התשכ"ה - 1965 , סעיף44.א 9 עש"מ 6978/00- ,מאיר מוטיל נ' נציב שרות המדינה פ"ד נד(4 )865. רשות השידור 1049 . פסק הדין האיץ את התהליך של הנהגת שעון נוכחות בטלוויזיה החינוכית, והחל מיולי 2003 חייבים כל עובדי הטלוויזיה החינוכית לחתום בשעון הנוכחות בעת הגעתם לעבודה ובעת יציאתם. אמנם פסק הדין עוסק בעובד של הטלוויזיה החינוכית, אך דפוסי ההתנהגות העולים מתיאור המקרה דומים לאלו של הרשות, ומה שנפסק שם רלוונטי לרשות. פסק הדין של בית המשפט העליון הביא לכך שמנהלי החטיבות בטלוויזיה סירבו לחתום על טופסי השעות הנוספות לכפופים להם החל משנת 2001 . בעקבות זאת נערכו בשנת 2001 כמה דיונים שבהם אמרו מנהלי החטיבות בטלוויזיה כי השעות הנוספות הן פיקטיביות, והן חלק בלתי נפרד מן השכר באישור ובידיעת ההנהלה. כמו כן התברר בישיבות אלה כי מנהלי החטיבות לא חתמו בעקבות פסק הדין האמור על טופסי השעות הנוספות, כיוון שחששו שחתימה כזו היא עבירה פלילית. באותן ישיבות התברר כי מנהל הטלוויזיה בפועל דאז, מר יאיר אלוני, לקח על עצמו את האחריות וחתם על הטפסים "כדי לא ליצור רעש מיותר". בשל סירוב מנהלי החטיבות לחתום על טופסי השעות הנוספות, איים ועד ההנדסה בטלוויזיה לנקוט עיצומים, ובאוגוסט 2001 קיימה הנהלת הרשות דיון בנושא. הוחלט שצוות מטעם ההנהלה (להלן - הצוות) יבוא בדברים עם נציגי ועד ההנדסה ועם הנהלת שירותי הנדסה בטלוויזיה, כדי ליישב את המחלוקת. בישיבה שקיים הצוות באותו חודש הועלו הבעיות הניהוליות של מנהלי החטיבות בנושא השעות הנוספות. בספטמבר 2001 ,ניתנה חוות דעת של היועצת המשפטית גב' חנה מצקביץ, .שעל פיה הרשות אינה רשאית לשלם שעות עבודה נוספות גלובליות, ועל כן נדרשים הדיווח היומי ואישורם של מנהל מחלקה ומנהל החטיבה וכן חתימה על ריכוז השעות של מנהל שירותי הנדסה ומנהל הטלוויזיה. לדברי היועצת המשפטית, מ החומר העובדתי "עולה שההנהלה יודעת ואף מודה בפירוש שדיווחי הנוכחות של עובדים רבים אינם אמת. לא רק שההנהלה השלימה עם המצב, אלא שניסתה אף לשכנע מנהלים שסירבו לחתום על טופסי לחתום עליהם". ]השעות הנוספות[ .הש.נ הצוות קבע בספטמבר 2001 כי "אין לתת יד יותר לתשלום השעות הנוספות כפי שנעשה עד כה, שכן התנהלות זו היא בניגוד לחוק". בהמלצות הצוות נקבע כי יוחזרו למנהלי החטיבות סמכויות הניהול, בכפוף להטלת האחריות על הפיקוח; מנהלי המחלקות ישובצו למשמרות רק על ידי מנהלי החטיבות; שעות נוספות ושיבוצי עבודה ייקבעו אך ורק לפי צו רכי העבודה ובמסגרת התקציב. 3. במרס 2001 הזמין הוועד המנהל של הרשות דוח ביקורת בנושא כוח אדם ממשרד רואה חשבון. בדוח שהוגש באוקטובר 2001 :ניתנו ההמלצות שלהלן בנושא השעות הנוספות (א) על הנהלת הרשות לפעול להפסקת הסדרים ונהגים שאינם מבוססים על הסכמים כתובים, ואשר פוגעים בהפעלה תקינה וגמישה של המערכת. (ב) על הנהלת הרשות לפעול להפסקת הדיווחים הפיקטיביים על שעות נוספות. (ג) על מנהלי החטיבות לקבל אחריות על סידורי העבודה ולפקח על ביצועם. סידורי העבודה ייקבעו על פי צורכי הרשות ומזמיני העבודה, ויאפשרו גמישות בביצוע העבודה. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שלמרות הדיונים שהתקיימו בהנהלת הרשות והמלצותיו של רואה החשבון, וגם לאחר שניתנו המלצות הצוות, לא חל שינוי: הרשות המשיכה לשלם לעובדים על פי דיווחיהם, שלא תאמו את שעות עבודתם בפועל, אף שהנהלת הרשות הייתה מודעת לכך. תשלום כזה נוגד גם 1050 דוח שנתי57ב .את הדין ואת פסיקתו של בית המשפט העליון שקבע כי המשך התשלומים עבור שעות נוספות פיקטיביות אינו חוקי. 4. הדוח של רואה החשבון העלה גם כי קיים שוני במבנה השכר של עובדי הרשות בהשוואה לעובדי המדינה. כך לדוגמה, החלק הפנסיוני של שכר עובדי הרשות הוא נמוך בהשוואה לחלק הפנסיוני הממוצע של עובדי המדינה. בשעה שאצל עובדי המדינה שיעור החלק הפנסיוני הוא בממוצע כ- 60% מהשכר הכולל שלהם, אצל עובדי הרשות שיעורו הממוצע הוא 43% בלבד. כמו כן בעת כתיבת הדוח היו כ-300 עובדים ברשות שקיבלו השלמת הכנסה בהתחשב ברכיביהשכר שנקבעו לצורך זה בחוק שכר מינימום, התשמ"ז - 1987 , אף על פי שחלקם קיבלו באותה התקופה שכר הגבוה מ- 20,000 .ש"ח בחודש משרד מבקר המדינה בדק מדגם מקרי של תלושי שכר של 35 עובדים בכל הדירוגים, שקיבלו תשלום עבור מספר גדול יחסית של שעות נוספות במחצית הראשונה של שנ ת 2006 . בבדיקה נמצא כי השכר הממוצע לחודש של עובד בדירוג הנדסאים וטכנאים נע בין כ - 13,000 ש"ח לכ - 36,000 ש"ח; שכר מנהל מחלקה בדירוג הנדסאים וטכנאים היה כ- 41,000 ש"ח; השכר הממוצע של העובדים שנבדקו בדירוג עיתונאים ועיתונות הפקה נע בין כ- 16,000 ש"ח לכ- 40,000 "שח; השכר הממוצע של שתי מזכירות היה כ - 12,000 ש"ח; ושל שני נהגים כ - 23,000 ש"ח; השכר הממוצע של 35 העובדים היה כ- 25,000 ש"ח, ואילו השכר הפנסיוני הממוצע היה כ- 28% בלבד מזה (כ- 7,000 .)ש"ח ]רואה החשבון [ בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע מנכ"ל הרשות כי "בעקבות דו"ח נעשה מאמץ מצד הנהלת רשות השידור דאז, לתקן את הסכמי השכר בדירוג עיתונאים ובדירוג טכנאים. המו"מ עם נציגי העובדים נמשך מספר חודשים ואף נוסחו טיוטות... לצערנו, המו"מ עלה על שרטון. יצוין כי לצורך שינוי הסכמי שכר יש לקבל אישור הגופים הציבוריים ברשות השידור לרבות ועד מנהל". כדי לפצות את העובדים על שכר היסוד הנמוך, נוספו במשך השנים, מכוח הסכמי שכר ודפוסי פעולה, רכיבים שהגדילו את שכרם הן במסגרת תשלומי השעות הנוספות והכוננויות והן באמצעות הגדרת "משמרות עבודה" שבגינן העובדים מקבלים שכר עבור מספר גדול יותר של שעות מאשר ביום עבודה רגיל. כיוון שרכיבים אלה אינם מוכרים לתשלום לפנסיה, התגמול שהם מקבלים עם פרישתם לגמלאות נמוך בהרבה מהשכר שקיבלו, ולכן בסופו של דבר נוצרת בראייה כוללת (של עובדים פעילים ושל גמלאים) פגיעה בהכנסותיהם בעתיד. לדעת משרד מבקר המדינה, ניסיון לפצות את ה עובדים אסור שייעשה על ידי דיווחים פיקטיביים של העובדים בהסכמת הנהלת הרשות, שכן דיווחים אלה אינם עולים בקנה אחד עם עקרונות המינהל התקין. 5. במרס 2003 .הוקמה ועדה לרפורמה בשידור הציבורי בראשותו של מר רענן דינור בפברואר 2004 היא הגישה את המלצותיה לאישור הממש לה, שמרביתן התייחסו לרשות השידור. בפרק העוסק ב"הוצאה לשכר - תוכנית הבראה" המליצה הוועדה, בין היתר, כי "לא ישולמו שעות נוספות ושעות כוננות שאינן מבוצעות בפועל. תיקבע מכסת שעות נוספות מכסימלית לעובד עפ"י קריטריונים ברורים ושקופים" וכי "כלל העובדים הקבועים ברשות רשות השידור 1051 . יועסקו ע"פ הסכם קיבוצי חדש שיחתם עם הארגונים היציגים. ההסכם יפעל לתיקון העיוותים בשכר וליצירת עקרונות אחידים בתנאי ההעסקה של כלל העובדים". ממצאי הביקורת מראים כי בשנתיים וחצי שחלפו מאז המלצות הוועדה ועד למועד סיום הביקורת, אוקטובר 2006 , לא חל שינוי בדפוסי הפעולה של הרשות בתחום השעות הנוספות והכוננויות, למרות המלצותיהם של הוועדה ושל רואה החשבון. 6. בעקבות חקירות שנעשו באגף המשמעת בנציבות שירות המדינה, שמהן עלה חשד ממשי שכמה עובדים ברשות השידור לא דיווחו דיווחים מדויקים על שעות עבודתם, התקיימה ישיבה באפריל 2006 בפרקליטות המדינה בהשתתפות נציבות שירות המדינה. בסיכום הישיבה נקבע כי נציבות שירות המדינה תפעל להבהרת הדין לכלל עובדי הרשות ולדרגים הניהוליים בפרט. בעקבות ישיבה זו, במכתב מאוגוסט 2006 , התריע מר אסף רוזנברג, ממונה בכיר באגף המשמעת של נציבות שירות המדינה, בפני מר מוטי שקלאר, מנכ"ל הרשות שנכנס לתפקידו ביולי 2006 , על דיווחים כוזבים של עובדי הרשות לגבי שעות עבודתם. בדבריו ציין כי לאגף המשמעת בנציבות שירות המדינה הגיעו כמה תיקים נגד עובדים ברשות השידור, אשר מהם עולה חשד ממשי כי הם אינם מדווחים דיווחי אמת על שעות עבודתם: העובדים נוהגים לרשום שעות עבודה אף על פי שלא ביצעו אותן בפועל, ומדווחים על עבודה מהבית כעל עבודה המבוצעת במשרד. לדבריו, "הטענה העיקרית של העובדים, ומסתבר כי טענתם זו אומתה אף על ידי בכירים ברשות, היא, כי התנהגותם כמפורט לעיל, הינה פועל יוצא של נוהג בן שנים רבות הקיים ברשות, אשר הוא מעוגן בהסכמים או נהלים פנימיים המאפשרים זאת". .במכתבו הביא הממונה באגף המשמעת את המסקנות שגובשו בעניין הדיווח על שעות נוספות בישיבה האמורה: (א) הדיווח צריך לשקף נאמנה אך ורק את שעות העבודה שהעובד ביצע בפועל, וחל איסור על דיווח ביצוע עבודה בשעות שבהן העובד לא ביצע את עבודתו בפועל. (ב) יש לפעול לעקירה מהשורש של הנוהג הקיים ברשות השידור, לדווח על שעות אחרות מאלו שבוצעו בפועל. אף שקיים נוהג לשלם עבור שעות שלא בוצעו בפועל כחלק מהסכם זה או אחר, "נושא זה נבחן בימים אלה במחלקה המשפטית ברשות השידור, אולם תקפותו או אי תקפותו של הסכם מעין זה, אין בו כדי להכשיר את הנוהג של דיווח כזב". (ג) ביצוע של דיווח בניגוד לדין יביא להעמדתו של העובד לדין, בין פלילי ובין משמעתי. 7. באוגוסט 2006 , במהלך הביקורת, הפיץ המנכ"ל חוזר בקרב י חידות המטה בבניין "שערי צדק" בנושא "דיווחי עבודה ונוכחות תקינים ביחידות המטה". המנכ"ל החליט להתחיל את הטיפול בבעיה ביחידות המטה של הרשות כיוון ש"מטה רשות השידור עומד בראש המבנה והמדיניות הנקבעת בו, היא המנחה את רשות השידור בדרכה". עוד הוסיף כי הוא פונה אליהם לאחר שבועות אחדים של עבודה אתם, שבמהלכם הגיע למסקנה שיש להביא לשיפור מהיר ככל האפשר של כמה מהעקרונות הבסיסיים הנוגעים להתנהלות עובדי רשות השידור במקומות עבודתם. הוא ציין בחוזר כי בכל תקופה צף ועולה נושא נוכחות העובדים בשעות העבודה ודיווח אמת, וכי הנושא עלה באגף המשמעת בנציבות שירות המדינה. בחוזר הורה המנכ"ל לעובדים להקפיד על נוכחות מלאה בשעות העבודה חרף היעדרו של שעון נוכחות במטה, ועל מילוי מדויק של טופסי השעות הנוספות. הוא הוסיף כי "עובדים שלא יימצאו בשעות העבודה במקומם, ינוכה שכרם בהתאם. כיוצא מכך, עוב דים שימלאו טופסי שעות נוספות שאינם תואמים את שעות נוכחותם בעבודה בפועל, לא יכובדו דרישותיהם". נוסף על כך ביצע המנכ"ל מעקב אחר נוכחותם של העובדים בבניין "שערי צדק" באחד מימי שישי, ובסוף ספטמבר 2006 ,הוא הודיע לעשרה עובדים שלא נכחו בעבודה בשעת הביקורת כי שעות ההיעדרות ינוכו משכרם. 1052 דוח שנתי57ב .משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעולות הראשונות שנקט מנכ"ל הרשות, מר מוטי שקלאר, עם כניסתו לתפקיד. מן הראוי שמגמה זו תימשך, ושהביקורת תופעל בכל החטיבות ברשות ובכל הבניינים, עד למציאת פתרון חוקי וראוי במטרה לתקן את העיוותים שנוצרו במהלך השנים. כמו כן על הרשות לפעול נמרצות להשגת הסכם קיבוצי חדש עם העובדים, ולנקוט אמצעים משמעתיים נגד עובדים וממונים המדווחים ומאשרים דיווחים פיקטיביים. . במהלך השנים נחתמו בין הרשות לבין נציגי העובדים הסכמי עבודה שבאו להסדיר את שעות העבודה במגזרים השונ ים ואת התגמול בגינן. על הסכמים אלה נוספו הסדרים שונים, נהלים פנימיים ודפוסי פעולה, בכתב ובעל פה, שלא תמיד עלו בקנה אחד עם דיני העבודה ועם כללי המינהל התקין. חלק מן ההסדרים פגעו ביכולתם של המנהלים לקבוע את סדרי העבודה על פי הצרכים, ופגעו בצורכי הרשות ובקופה הציבורית. לרשות אין שעוני נוכחות או אמצעי בקרה אחרים על נוכחות עובדיה, בניגוד לתקשי"ר ולכללי המינהל התקין. בהיעדר בקרה השתרשו נורמות של דיווח למראית עין על שעות שבהן לא עבדו העובדים כלל או שלא נכחו בעבודה, וההנהלה שילמה עבור מאות שעות בממוצע לעובד בשנה מתוך ידיעה שהעובדים לא עבדו בהן ותוך העלמת עין. על הנהלת הרשות לפעול בדחיפות לייעול מערכת הבקרה על נוכחות העובדים באמצעות שעון נוכחות, שימוש במערכת ממוחשבת והידוק הפיקוח של המנהלים על הכפופים להם. במהלך השנים הסכינו הנהלות הרשות עם מצב שבו עובדים מצהירים על שעות עבודה פיקטיביות בידיעת הנהלת הרשות, תוך יצירת נורמות פסולות של הצהרות שאינן אמת כגון הדיווחים על הכוננויות, כדי לזכות בהטבות שכר. גם מאזן ימי החופשה של העובדים אינו משקף נכונה את מספר ימי החופשה שנוצלו על ידיהם. הנהלות הרשות לא נלחמו בנהגים פסולים ובלתי חוקיים אלה, הנוגדים נורמות ציבוריות ראויות, וגילו לאורך שנים אוזלת יד, כנראה משום שביקשו להימנע מסכסוכים עם ועדי העובדים שיש בהם כדי לשבש את מהלך העבודה. התנהלות זו הייתה כרוכה בהוצאות כספיות ניכרות מכספי הרשות, שהם כספי הקופה הציבורית. בשנים האחרונות נעשו ניסיונות לשנות את ההסדרים כך שיהיו תקינים, ולהסדיר את התשלום עבור השעות הנוספות והכוננויות. הניסיונות לא עלו יפה, והתופעה של עובדים המקבלים תשלומים על פי דיווחים פיקטיביים היא עדיין רחבת היקף. עם זאת, בחודשים האחרונים החל המנכ"ל, מיד עם היכנסו לתפקיד, לפעול לשינוי יסודי של הסכמי העבודה ולנקוט צעדי התייעלות. משרד מבקר המדינה רואה צעדים אלו בחיוב, אך ראוי שצעדים אלו יהיו נמרצים ויכללו את כל עובדי הרשות. רשות השידור 1053 . ,משפט העבודה הקיבוצי נועד להקנות לארגון העובדים מעמד הולם מול המעביד אולם בפועל נוצל מעמד זה בצורה פסולה. אין להשלים עם כך שוועדי עובדים בארגונים שהם בגדר נכסים ציבוריים, כדוגמת רשות השידור, יפעלו בצורה כוחנית וינצלו נכסים אלה לרעה. באשר להנהלת הרשות, התנהלות המעדיפה "שקט תעשייתי" בטווח הקצר על פני תפקוד יעיל, מינהל תקין וטוהר מידות בטווח הארוך, פוגעת בציבור הזקוק לשירותי הרשות ובקופה הציבורית, ומהווה פגיעה בקיום חובותיה של הרשות כנאמן הציבור. לדעת משרד מבקר המדינה, דרוש שינוי מהותי בנושאי נוכחות עובדים, תשלומים עבור שעות נוספות וכוננויות וניהול מאזני החופשה ברשות השידור, וזאת כחלק מהמאמצים להבריאה.