חברת נמל אילת בע_מ/היבטים מנהליים - חברת נמל אילת בע_מ

 חברת נמל אילת בע"מ 1689 . 1690 דוח שנתי61ב .מבוא .עד פברואר 2005 היה נמל אילת חלק מרשות הנמלים. בפברואר 2005 נכנס לתוקפו חוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד- 2004 (להלן- חוק הספנות), שלפיו פורקה רשות הנמלים והוקמו במקומה שלוש חברות נמל וחברת נכסים. אחת מחברות הנמל היא חברת נמל אילת בע"מ (להלן - החברה). להלן הרכב ההכנסות של החברה בשנים 2007 -2009 :)(באלפי שקלים .2009 2008 2007 הרכב ההכנסות השנתי .48,631 78,622 65,558 אגרות רציף .24,844 36,759 23,889 שירותים למטענים .4,343 5,138 5,436 שירותים לאניות .6,878 8,632 10,005 הכנסות מחכירה ומהשכרה .10,783 11,511 10,938 הכנסות ממתקן תפזורת .1,095 852 647 הכנסות אחרות .96,574 141,514 116,473 סך הכול בשנת 2007 הסתכם הרווח הנקי של החברה ב-31.2 מיליון ש"ח, בשנת 2008 בכ-38.9 מיליון ש"ח ובשנת 2009 בכ-18.7 מיליון ש"ח. מצבת העובדים בסו ף דצמבר 2009 הייתה128 .עובדים בחודשים יוני -ספטמבר 2010 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין בחברה כמה נושאים, ובהם : סדרי ניהול החברה ומינוי מנהלים כלליים בחברה; נושאי כוח אדם; הקופה לחיסכון ולעזרה הדדית לעובדי החברה; ועלויות הדירקטוריון. .ניהול החברה .מפברואר 2005 , עת החל נמל אילת לפעול במסגרת חברה ממשלתית, ועד מועד סיום הביקורת, בספטמבר 2010 , כחמש שנים וחצי, נוהלה החברה בידי מנכ"ל קבוע במשך שנה וחצי בלבד (מפברואר 2007 ועד יולי 2008 ). בארבע השנים האחרות נוהלה החברה בידי ממלאי מקום או בידי ועדת ניהול המורכבת מיושב ראש החברה ומחברי דירקטוריון (ראו להלן). מר גדעון גולבר - מנהל הנמל: עד פירוק רשות הנמלים שימש מר גדעון גולבר מנהל הנמל בתנאים של עובד קבוע. בסוף מרס 2005 החליט הדירקטוריון לבחור את מר גולבר לתפקיד מנכ"ל החברה, זאת בכפוף להסכמתו לחתום על חוזה אישי שיסוכם עם רשות החברות הממשלתיות (להלן - הרשות), באישור הוועדה לבדיקת מינויים2 .ובאישור השרים הממונים .__________________ .2 ועדהאותה ממנה שר האוצר, בהתאם לסעיף 18 ,לחוק החברות הממשלתיות לבדיקת כשירותם והתאמתם של מועמדים לכהונת דירקטור, יושב ראש דירקטוריון, או מנהל כללי, בחברה ממשלתית. חברת נמל אילת בע"מ 1691 . באמצע אפריל 2005 החליט דירקטוריון החברה, עוד בטרם מולאו התנאים כאמור לעיל, למנות את מר גולבר כמנכ"ל בפועל של החברה לתקופה בת שלושה חודשים. 1692 דוח שנתי61ב .בתחילת ספטמבר 2005 נערכה ברשות ישיבה בהשתתפות סגן מנהל רשות החברות ומר גולבר, ובה הודיע האחרון כי אינו מעוניין לחתום על חוזה אישי. כעבור כשלושה שבועות החליט דירקטוריון החברה לבטל את בחירתו של מר גולבר לתפקיד מנכ"ל החברה ולצאת למכרז לאיתור מנכ"ל לחברה. בישיבת הדירקטוריון שנערכה בדצמבר 2005 , בעיצומו של ההליך לבחירת מנכ"ל חדש, דיווח אחד הדירקטורים כי מר גולבר חזר בו מהתנגדותו והחליט לחתום על החוזה של הרשות. אותו חבר דירקטוריון המליץ באותה ישיבה, לאור תפקודו של מר גולבר, למנות אותו לתפקיד מנכ"ל החברה ולבטל את ההליכים של המכרז לבחירת מנכ"ל. בהתאם לכך החליט הדירקטוריון לאמץ את ההמלצה. ואולם, עד סוף אוגוסט 2006 .לא קיבל המינוי את אישור הוועדה לבדיקת מינויים והשרים בישיבת הדירקטוריון שנערכה באוגוסט 2006 החליט הדירקטוריון שלא לבחור במר גולבר לתפקיד מנכ"ל, אך הוא המשיך לכהן כמנכ"ל בפועל עד ינואר 2007 , .)מועד בחירתו של מר משה מיץ (ראו להלן מר משה מיץ - מנכ"ל קבוע: בסוף אוקטובר 2006 החליט הדירקטוריון לצאת למכרז לבחירת מנכ"ל. בישיבת הדירקטוריון בסוף ינואר 2007 החליט הדירקטוריון פה אחד לאשר את מועמדותו של מר מיץ לתפקיד מנכ"ל החברה. בסוף פברואר 2007 אישרו השרים את החלטת הדירקטוריון. מר מיץ כיהן כמנכ"ל החברה מסוף פברואר 2007 עד יולי 2008. : ועדת ניהול בעקבות פרישת המנכ"ל החליט הדירקטוריון ביולי 2008 להקים ועדת אד -הוק בת שלושה חברי דירקטוריון בראשות היו"ר, שתנהל את החברה במשך זמן קצוב ושיואצלו לה סמכויות מנכ"ל לכל דבר ועניין. יצוין כי הדירקטוריון לא קצב את משך הזמן שבו תפעל ועדת הניהול. באמצע ספטמבר 2008 פנה משרד מבקר המדינה ליו"ר ולמנהל הרשות והסב את תשומת לבם לכך שההחלטה האמורה של הדירקטוריון ודרך ניהול החברה יוצרים מצב שבו נפגם קיומם של מנגנוני איזונים ובלמים ונפגעת היכולת לערוך פיקוח ובקרה נאותים בחברה. ועדת הניהול ניהלה את החברה במשך כחצי שנה. מר דורון סלונים - מנכ"ל בפועל: בעקבות פניית משרד מבקר המדינה פנה סגן מנהל הרשות, מר אסף רגב, ליו"ר ודרש לבחור מיד וללא דיחוי מנכ"ל בפועל לחברה. בעקבות פניות אלה החליט הדירקטוריון, בישיבה שנערכה באמצע דצמבר 2008 ,, למנות את מר דורון סלונים, סמנכ"ל הכספים של החברה לתפקיד המנכ"ל בפועל. עם קבלת אישור הוועדה לבדיקת מינויים באמצע ינואר 2009 החל מר סלונים לכהן בתפקידו. באותה הישיבה ציין היו"ר כי המינוי הוא לשלושה חודשים עם אפשרות להארכה בשלושה חודשים נוספים. בתחילת אפריל 2009 אישר הדירקטוריון את הארכת תקופת המינוי כמנכ"ל בפועל לשלושה חודשים נוספים מאמצע אפריל ועד אמצע יולי בשנה זו, אך למעשה כיהן מר סלונים עד אמצע מרס 2010 . הדירקטוריון לא אישר את תקופת הכהונה הנוספת, וזאת בניגוד למתחייב מחוק החברות הממשלתיות התשל"ה - 1975 (להלן - חוק החברות הממשלתיות). מר יאיר חזן - יו"ר הדירקטוריון ומנכ"ל בפועל: באמצע מרס 2010 החליט הדירקטוריון למנות את מר יאיר חזן, יו"ר הדירקטוריון, כיו"ר פעיל אשר ייטול את סמכויות הניהול עד מינוי מנ כ"ל לחברה. בסוף מאי 2010 .החליט הדירקטוריון למנות את יו"ר הדירקטוריון כמנכ"ל בפועל לשישה חודשים יו"ר הדירקטוריון כיהן כמנכ"ל בפועל עד תחילת ספטמבר 2010. חברת נמל אילת בע"מ 1693 . בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 הסביר היו"ר כי לא כיהן מעולם כמנכ"ל בפועל או כיו"ר פעיל, אלא כי ב התאם להחלטת הדירקטוריון קיבל את סמכות הניהול לתקופה קצרה בהתנדבות וללא שכר. 1694 דוח שנתי61ב . משרד מבקר המדינה העיר לחברה ולרשות כי ניהול החברה על ידי היו"ר פוגע בהפרדה הנחוצה בין הדירקטוריון שאמור לקבוע מדיניות ולפקח על התנהלות החברה, לבין מי שמנהל את החברה ואחראי לניהולה השוטף. לפיכך היה מקום לקצר תקופה זו ככל האפשר ולהביא בדחיפות למינוי מנכ"ל לחברה. איתור מנכ"ל חדש: בתחילת אוגוסט 2008 החליט דירקטוריון החברה למנות ועדת איתור בת שלושה חברי דירקטוריון, שבראשה יעמוד היו"ר, לבחירת מנכ"ל לחברה (להלן - ועדת האיתור). בישיבת הדי רקטוריון שנערכה בסוף אוקטובר אותה שנה דיווח היו"ר כי ועדת האיתור קיימה הליך של מכרז בליווי הרשות ובפיקוחה. למכרז ניגשו 33 מועמדים, ורק11 עברו את תנאי הסף. מתוכם הוזמנו חמישה מועמדים לראיונות, אך ועדת האיתור החליטה שלא להמליץ על שום מועמד. הדירקטוריון החלי ט באותה ישיבה שלא לבחור באף לא אחד מהמועמדים למשרת מנכ"ל החברה. בתחילת מאי 2009 החליט הדירקטוריון להקים ועדת איתור נוספת בראשות היו"ר לבחירת המנכ"ל (להלן - ועדת האיתור השנייה). באוגוסט אותה שנה דיווח היו"ר לדירקטוריון כי ועדת האיתור השנייה החליטה להזמין 11 .מועמדים לראיונות לאחר שיחות עם ממליצים היא החליטה להמליץ על מר אבישי כהן לכהונת מנכ"ל החברה. הדירקטוריון החליט באותה ישיבה כי הוא מאמץ את המלצת ועדת האיתור השנייה. מישיבה זו נעדרו עובדי המדינה המכהנים בדירקטוריון החברה ונציג הרשות. לאחר הישיבה הזו פנתה הרשות לחברה ודרשה שיתקיים דיון מחדש בבחירת מנכ"ל לחברה, מאחר שסדר היום של הישיבה הקודמת שנשלח מבעוד מועד לכל המוזמנים לא כלל נושא זה, לא נכחו בישיבה כל חברי הדירקטוריון ולא הועבר מבעוד מועד חומר רקע מתאים. בעקבות זאת העלה היו"ר פעם נוספת את נושא בחירת המנ כ"ל בישיבת דירקטוריון שנערכה בדצמבר 2009 . בישיבה זו החליט הדירקטוריון פה אחד לקבל את המלצת ועדת האיתור השנייה ואישר מחדש את מועמדותו של מר כהן לכהונת מנכ"ל החברה. החלטת הדירקטוריון הועברה לרשות ולוועדה לבדיקת מינויים. בישיבת הוועדה ממרס 2010 הוחלט כי יש צורך בהשלמת מידע. ביוני אותה שנה התקיימה ישיבה טלפונית של הוועדה הציבורית לבדיקת מינויים שהחליטה: "לאשר את מועמדותו של מר אבישי כהן לתפקיד מנכ"ל חברת נמל אילת. הוועדה תפנה את תשומת לב השרים כי חלף זמן מאז החלטת הדירקטוריון, ויתכן שהנושאים והבעיות העומדות כיו ם בפני הוועדה השתנו". בתחילת ספטמבר 2010 התקיימה ישיבת דירקטוריון שבה צוין כי עד אותו מועד לא חתמו שרי התחבורה והאוצר על המינוי. באותה הישיבה החליט הדירקטוריון למנות את מר אבישי כהן למנכ"ל בפועל. כעבור כעשרה ימים אישר מנהל הרשות את מינויו למנכ"ל בפועל לתקו פה בת שלושה חודשים שהחלה ב - 6.9.10 , ובתחילת דצמבר אישר הארכה בשלושה חודשים נוספים עד 7.3.11 . עד דצמבר 2010 , לאחר מועד סיום הביקורת, טרם אישרו השרים את מינויו של מר כהן כמנכ"ל קבוע. מהאמור לעיל עולה כי הליך האיתור של מנהל כללי לחברה ארך שנתיים בקירוב, זמן לא סביר לכל הדעות. בתקופה זו נוהלה החברה על ידי המנהל הכללי בפועל ועל ידי חברי דירקטוריון. חברת נמל אילת בע"מ 1695 . התחלופה הרבה של המנכ"לים בחברה לאורך זמן כה ממושך(רק מנכ"ל אחד קבוע והיתר מנהלים בפועל) הביאה לכך שהניהול השוטף של החברה הופקד בידי אנשים שמעמדם היה זמני , על כל המשתמ ע מכך. בנסיבות שבהן נוהלה החברה נוצר מצב שבו נפגם קיומם של מנגנוני איזונים ובלמים, ונפגעה היכולת לערוך פיקוח ובקרה נאותים בחברה. 1696 דוח שנתי61ב .משאבי אנוש .1. גיוס עובדי תפעול - נמלנים 3 : (א) במשך שנים רבות הפעילה חברת ספנות גדולה (להלן - חברת הספנות) קווי מכולות לנמל אילת. ביולי 2007 הפסיקה חברת הספנות את פעילותה זו. בעקבות זאתחלה ירידה ניכרת בפעילות הנמל והלכה למעשה אנשי התפעול עובדים רק כשמונה ימי עבודה בחודש . בעקבות ניהול משא ומתן בין חברת הספנות לבין החברה הודיעה חברת הספנות כי ברצונה לחזור ולהפעיל קו מכולות לנמל אילת החל באוקטובר 2008. בספטמבר 2008 התקיימה ישיבת דירקטוריון שדנה בין היתר בנושא: "היערכות לנמל אילת". בדיון צוין כי בשלב ]חברת הספנות[ לקראת חזרת קו המכולות של ראשון יפקדו את הנמל שתי אניות בעלות קיבולת של 1,100 .מכולות כל אחת האניות יגיעו לנמל לסירוגין מ די 17 .יום. בשלב השני תתווסף אנייה שלישית בישיבה הוצגו ההשקעות הנדרשות להיערכות: כלים תפעוליים כ - 40-56 מיליון ש"ח; השקעות נוספות 3.6 מיליון ש"ח; גיוס עובדים והכשרתם כ-3-2 .מיליון ש"ח הדירקטוריון אישר להתקשר עקרונית עם חברת הספנות ולפתוח בהליך של גיוס עובדים ושל בדיקות שונות לגבי רכישת ציוד. בנובמבר 2008 התקיימה ישיבת דירקטוריון שבה הוחלט לקלוט 24 עובדים למחלקת תפעול עבור תוספת הפעילות של חברת הספנות; העובדים יועסקו בחלקיות משרה בהיקף של עד 65% משרה. בנובמבר 2008 הגיעה אנייה ראשונה ופרקה מכולות. קו זה פעל עד חודש מאי 2009. בסוף מרס 2009 ,פנה ראש מחלקת מתקן תפזורת אל המנכ"ל בפועל, מר סלונים בנושא "קליטת עובדים לחברה - בקשה לעצירת הקליטה". בין היתר ציין במכתבו כי אמנם פוקדות את הנמל אניות בעלות קיבולת של 1,100 מכולות אך הלכה למעשה מועמסות על אניות אלו 250-200 מכולות בלבד ונפרקות 250-300 מכולות, במקום900 מכולות לטעינה ו-900 מכולות לפריקה כפי שסוכם עם חברת הספנות. כך שכמות זאת אינה בסיס לקליטת עובדים. כמו כן ציין כי חלה ירידה במספר כלי הרכב המיובאים המגיעים לנמל. על כן הציע להקפיא את תהליך קליטת העובדים עד שתגדל כמות המטענים. הביקורת העלתה כי למרות מכתב זה, שנכתב עוד לפני קליטתם של העובדים, לא נערך דיון בדירקטוריון אם להפסיק את תהליך הקליטה, והחברה המשיכה את תהליך קליטתם. (ב) בסופו של דבר החליטה החברה לקלוט 15 עובדים שהחלו את עבודתם באפריל 2009 , וזאת במקום24 עובדים (על תהליך הקליטה ראו להלן). במאי 2009 הודיע היו"ר למנכ"ל בפועל מר סלונים כי חברת הספנות עומדת להחליט על הפסקת פעילות קו המכולות לנמל אילת כיוון שנגרמים לה הפסדים מהפעלתו. היו"ר ביקש ממר סלונים להכין תכנית להתמודדות עם הפסקת פעילות קו המכולות; על התכני ת להתייחס להיבטים תפעוליים, לכוח אדם (העובדים החדשים שנקלטו) ולנושאים נוספים. בסוף אותו החודש פנה היו"ר לחברי הדירקטוריון וציין כי חברת הספנות נאלצת להעביר את קו המכולות מאילת למרכז הארץ. .__________________ .3 נמלנים- עובדים המועסקים במחלקת תפעול והעוסקים בפריקת מטענים מהאנייה ובהטענת מטענים לאנייה. חברת נמל אילת בע"מ 1697 .)(ג בסוף מאי 2009 התקיים דיון בנושא הסטת קו המכולות מנמל אילת ובנושאים שוטפים. בדיון זה, שבו השתתפו כל בכירי החברה, צוין כי השנים 2007 ו- 2008 היו רווחיות וכי בשנת 2009 חלה ירידה במספר כלי הרכב המיובאים דרך הנמל. החברה נדרשת להשקיע מאמצים בהגדלת הכנסותיה ובצמצום הוצאותיה. אשר ל-15 העובדים החדשים שנקלטו במחלקת התפעול ציין המנכ"ל בפועל כי אין כוונה לפטרם אלא למצוא פתרונות שיתאימו לעובדים ולחברה, דוגמת 1698 דוח שנתי61ב .הכשרת העובדים למצב שבו יחזור קו המכולות; ההנהלה תציג לחברי הדירקטוריון את המלצותיה, והדירקטוריון יכריע בעניין. לקראת ישיבת הדירקטוריון באמצע יוני 2009 הכין המנכ"ל בפועל מסמך בנושא "עדכון - הפסקת קו המכולות של חברת הספנות". בין היתר ציין כי הנהלת החברה ממליצה שלא לפטר את העובדים החדשים אלא לשבצם כך: תשעה עובדים ישמשו בתפקיד שומרים במקום שומרי "מודיעין אזרחי". שניים -ארבעה עובדים יועברו למתקן התפזורת; אחד -שניים יועברו למדור ציוד ובינוי. כמו כן נבדקה האפשרות שאחד מעובדי החברה יבצע את העבודות המבוצעות בדרך כלל על ידי נציגי היבואנים. כעבור ימים אחדים התקיים דיון דירקטוריון בין היתר בנושא הפסקת קו המכולות. בדיון ציין יו"ר הדירקטוריון כי החברה השקיעה בהכשרת העובדים וכי עלות העסקתם נמוכה יותר מזו של שומר בחברת האבטחה. הדירקטוריון החליט להנחות את הנהלת החברה לשבץ את העובדים החדשים בתפקידי ביטחון ושמירה או בחלופות האחרות, ולקדם את שיבוץ העובדים במתקן התפזורת. הביקורת העלתה כי לאחר הפסקת קו המכולות לא נערך תחשיב כדי לבחון אם המשך העסקת העובדים יביא לחיסכון בהשוואה למצב הקיים. כאמור עובדי התפעול עובדים שמונה ימי עבודה בחודש בלבד. באמצע יולי 2009 דיווח סמנכ"ל משאבים ליו"ר על שיבוצם של 15 :העובדים עשרה עובדים שובצו במתקני שמירה, עובד אחד הועסק בסיוע במדור הרכש, עובד אחר כמכונאי, עובד במחלקת תפעול ולשני עובדים נוספים נמצאו תפקידים אחרים. במועד תחילת הביקורת - ביוני 2010 - נמצא כי 14 העובדים החדשים (אחד פרש בינתיים) משובצים כולם במחלקת התפעול ומועסקים בהיקף של 100% משרה, אף שהדירקטוריון החליט בנובמבר בעת קליטתם להעסיקם במשרה חלקית של עד 65% משרה. יו צא אפוא כי החברה קלטה עובדים למחלקת תפעול בו בזמן שהעובדים הוותיקים עובדים שמונה ימים בלבד בחודש. (ד) החברה החלה בתהליך קליטת עובדי התפעול, באמצעות פרסום מודעות בעיתונות, בספטמבר 2008 והשלימה את קליטת15 העובדים באפריל 2009. המבקר הפנימי של החברה נדרש לבדיקת נושא תהליך גיוס העובדים, והכין דוח ביקורת בנושא כוח אדם ושכר שהוגש באמצע אוגוסט 2009 . בדוח הביקורת הזה נכלל פרק העוסק בקליטת 15 העובדים הללו. המבקר הפנימי העלה ממצאים חמורים בקשר לתהליך המיון שעיקרם: (1) .בפרסום המכרז לא נכללו כל תנאי הסף הנדרשים בנוהל (2) ניגשו למכרז 259 מועמדים שנבחנו על ידי חברה למיון והערכת עובדים (להלן - חברת המיון). ציוני המועמדים ניתנו בחמש דרגות. חברת המיון המליצה שלא לקבל עובדים שהגיעו לשתי הדרגות האחרונות (התאמה נמוכה מאוד ואי - התאמה). למרות זאת, החברה ראיינה את כל המועמדים, עובדה שפגעה במטרת כלי המיון וגרמה לבזבוז משאבי אנוש וכספים. (3) לא תועדו פרוטוקולים של ועדת המיון שראיינה את המועמדים למעט הישיבה האחרונה. חברת נמל אילת בע"מ 1699 .(4) ועדת המיון שינתה את שקלול הציונים שניתנו לעובדים מ -60% לריאיון בוועדה ו-40% לציון במבחן ל-70% ול-30% בהתאמה בלי לנמק החלטה זו. 1700 דוח שנתי61ב .(5) שניים מתוך 15 .העובדים שהתקבלו, חברת המיון המליצה שלא לקבלם המבקר ציין כי אילולי שינתה הוועדה את המשקל שניתן לריאיון בוועדת המיון (מ- 60% ל-70% .) עובדים אלו לא היו מתקבלים מממצאי המבקר הפנימי עולה כי תהליך מיון המועמדים לא היה תקין. בתשובתה מאוקטובר 2010 הודיעה החברה למשרד מבקר המדינה כי הפיקה את הלקחים מתהליך קליטתם של 15 העובדים החדשים, וכי מחלקת משאבי אנוש בחברה התמקצעה והשתפרה מאז כניסתו לתפקיד של סמנכ"ל משאבים מנוסה. 2. : עובדים בכירים (א) נהלים: ( 1 ) בחוק החברות הממשלתיות נקבע כי בכפוף לכללים שיקבע שר האוצר ולפי הצעת הרשות, חובה על דירקטוריון של חברה ממשלתית לקבוע את אופן בחירת הבכירים4 על פי הגדרתם בחוק ואת הכישורים הנדרשים מהם. ביולי 2001 פרסמה הרשות חוזר בנושא "מינוי עובדים בכירים ע"י הדירקטוריון", ובו הבהירה כי בכל חברה ממשלתית חייב להיות נוהל מחייב לבחירת עובדים בכירים שהדירקטוריון אישר. בפברואר 2005 פרסם שר האוצר את תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר אופן בחירתם של פקידים בכירים), התשס"ה - 2005 (להלן- התקנות). בתקנות נכתב כי על דירקטוריון חברה לקבוע, בתוך 60 יום מכניסתן לתוקף, נוהל בדבר תנאי כשירות של פקידים בכירים בחברה ובדבר אופן איתורם בתוך החברה או מחוצה לה ואופן בחירתם. עוד נקבע בתקנות כי בנוהל יוגדר הגוף המופקד על ניהול כל שלבי הליך הבחירה וכי מינוי של פקיד בכיר יובא בידי מנכ"ל החברה לאישור הדירקטוריון. כן נקבע בתקנות כי עותק מן הנוהל יימסר לרשות. ערב הקמת החברה, בנובמבר 2004 , הוסדרו ברשות הנמלים איתורם ומינויָם של הפקידים הבכירים בנוהל איוש משרות הפטורות ממכרז (להלן - נוהל רשות הנמלים). הדירקטוריון החליט בפברואר 2005 לאמץ את נוהלי רשות הנמלים, ובין היתר את הנוהל הזה, והוא הוחל על החברה. (2) ביולי 2005 התקיים דיון בדירקטוריון, שבמסגרתו נידון נושא נוהל "בחירת פקידים בכירים ותנאי כשירותם" (להלן - הנוהל החדש). על פי הנוהל החדש , לצורך בחירת פקיד בכיר תוקם ועדת איתור על ידי הדירקטוריון , שתכלול את מנכ"ל החברה ו שני חברי דירקטוריון ושתהיה אחראית לכל שלבי האיתור. הדירקטוריון החליט לאשר את הנוהל בכפוף לאישור הרשות. יצוין כי נוהל זה לא אושר על ידי הרשות אך נשאר בתוקף עד מועד סיום הביקורת. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי הנוהל האמור אינו קובע מהם תנאי הכשירות הנדרשים לפקידים בכירים בתפקיד ים השונים כפי שנקבע בתקנות. בסוף אוקטובר 2010 פנה מנהל הרשות החברות דאז לכל יושבי הראש של הדירקטוריונים בחברות הממשלתיות וביקש להעלות על סדר היום של .__________________ .4 פקיד בכיר- בעל תפקיד או מועמד לאחד התפקידים כמפורט בסעיף 32 ()(א4 ) לחוק החברות הממשלתיות וכן כפי שאישרה רשות החברות הממשלתיות, דהיינו מנכ"ל, המשנה למנכ"ל, סמנכ"ל, מנהל אגף, מנהל ענייני הכספים מבקר פנימי, מזכיר החברה ונושאי תפקידים אחרים שקבעו לעניין זה הש רים לאחר התייעצות עם הרשות. חברת נמל אילת בע"מ 1701 . הדירקטוריון את הנושא של קביעת נוהל בדבר תנאי הכשירות ואופן הבחירה של פקידים בכירים על פי התקנות. הובהר כי הגוף המופקד על ניהול כל שלבי הליך הבחירה לא יכלול חברי דירקטוריון. 1702 דוח שנתי61ב .בעקבות התכתבות בין היועץ המשפטי של החברה לבין הרשות העבירה בינואר 2009 , הממונה על שכר וכוח אדם בחברות של הרשות, נוהל מתוקן וביקשה לאשרו בדירקטוריון. יצוין כי בנוהל זה נקבע כי ועדת האיתור המוצעת תכלול את המנכ"ל, את סמנכ"ל הכספים ואת סמנכ"ל המשאבים. עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2010 .לא אושר נוהל זה בדירקטוריון הלכה למעשה הנוהל התקף הוא הנוהל שאושר ביולי 2005 , המאפשר הכללת חברי דירקטוריון בוועדת האיתור, בניגוד להנחיות הרשות. יו"ר הדירקטוריון ה סביר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מיולי 2010 כי נכון למועד אישור הנוהל לא היו בחברה מנכ"ל וסמנכ"לים, והיא הייתה בתהליך הקמה. לפיכך אי-אפשר היה להקים ועדת איתור המורכבת מפקידים בלבד. על כן החליט הדירקטוריון כי הפקידים הבכירים "ייבחרו על ידי ועדה שתכלול שני חבר י דירקטוריון". אף שחלפו חמש שנים ממועד הנחיית הרשות בדבר קביעת נוהל לבחירת פקידים בכירים בהתאם לתקנות, לא הכינה החברה נוהל כאמור. לדעת משרד מבקר המדינה על החברה לפעול ללא דיחוי לתיקון הנוהל בהתאם להנחיות רשות החברות הממשלתיות. (ב) סמנכ"ל משאבים: (1 ) בישיבת הדירקטוריון במרס 2009 דיווח יו"ר הדירקטוריון כי החברה יוצאת להליך של בחירת סמנכ"ל משאבים שיהיה אחראי לכל משאבי הניהול בנמל אגב הדגשת משאבי אנוש ומערכת מידע מחשוב ולוגיסטיקה. הדירקטוריון החליט באותה ישיבה שהמבנה הארגוני של החברה יכלול תפקיד סמנכ"ל משאבים בכפיפות ישירה למנכ"ל החברה. לצורך איתור סמנכ"ל משאבים הוקמה ועדה שכונתה "ועדת הדירקטוריון לאיתור עובדים בכירים" (להלן - ועדת איתור בכירים), שבראשה עומד יו"ר הדירקטוריון מר יאיר חזן, וחברים בה הדירקטור מר שמעון בן נעים, והמנכ"ל בפועל מר דורון סלונים. ניהול הליך בחירת עובד בכיר בידי ועדה שחברים בה חברי דירקטוריון אינו תואם כאמור את הנחיית הרשות, ויש בו גם משום פגיעה בסדרי בקרה נדרשים. המנכ"ל אמור לנהל את הליך הבחירה, ואילו הדירקטוריון אמור לבחון את ההליך ולאשר אותו. (2) ועדת איתור הבכירים קיימה שלוש ישיבות (במרס וראשית אפריל 2009 ) שבמהלכן נבחנו 33 מועמדים. בסופו של התהליך החליטה הוועדה להמליץ על מועמדותו של מר מיכאל אילון מתוך שישה מועמדים סופיים. בעקבות החלטת ועדת האיתור נערך באמצע אפריל 2009 משאל טלפוני בקרב חברי הדירקטוריון שאישרו פה אחד את בחירתו של מר מיכאל אילון. כעבור שלושה ימים החל מר אילון לכהן בתפקידו כסמנכ"ל משאבים, וזאת בהתאם לכתב המינוי שקיבל. (3) בדוח מבקר המדינה 5 צוין כי מר מיכאל אילון, יועצו של שר החקלאות לשעבר, שימש יו"ר צוות ההקמה של מועצת הצמחים בסמכויות מנכ"ל ממועד .__________________ .5 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55ב ( 2005 '), עמ 655-676 . חברת נמל אילת בע"מ 1703 . הקמתה. בראשית אוגוסט 2004 אישרה הוועדה לאישור מינויים את מינויו כמנכ"ל זמני. עוד צוין בדוח כי בתקופת כהונתו כמנכ"ל המועצה מינה מר אילון שלושה עובדים חדשים שהיו בעלי זיקה פוליטית לשר החקלאות בהליכים לא תקינים. עוד נכתב בדוח כי הייתה לעיתים מעורבות לא תקינה מצד יועץ השר בקליטת עובדים, במשרד החקלאות וברשות לפיקוח חקלאי, שלרובם זיקה פוליטית למפלגת השר. 1704 דוח שנתי61ב .בעקבות הדוח קבע היועץ המשפטי לממשלה בסוף מאי 2005 כי לנוכח הקביעות החמורות שניתנו לגבי מר אילון בדוח מבקר המדינה הקשורות במישרין למילוי תפקידו ולנוכח חקירה פלילית שעליה הורה היועץ המשפטי, יש להימנע מלמנות את מר אילון לכל תפקיד במשרד החקלאות או בגופים הקשורים בו או להאריך את מינויו. החברה לא שאלה את מר אילון, המועמד לשאת בתפקיד בכיר ומשפיע בחברה, אם תלויים ועומדים כנגדו הליכים פליליים, ומר אילון מצדו לא דיווח על חקירה פלילית אשר התנהלה נגדו בשנת 2005. בתשובתו מיולי 2010 של מר אילון למשרד מבקר המדינה הוא הסביר כי במעמד של ריאיון קבלה לעבודה קיימים מתח והתרגשות, ולכן התמקד במתן תשובות על השאלות הרבות. הוא ציין כי לא עלה על דעתו לדווח בלי שנשאל על כך. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי בנושא של מינוי סמנכ"ל משאבים ראוי היה שהחברה תוודא קיום גילוי מלא. (4) במאי 2010 הוגש נגד מר מיכאל אילון כתב אישום הכולל בין היתר האשמות בדבר עבודתו במועצת הצמחים בנושאים האלה: מינויים והעסקת עובדים שלא על פי נוהל העסקת עובדים בשירות המדינה (וללא מכרז); מינויים ש ל חברי מרכז ליכוד; מרמה; הפרת אמונים; זיוף; ושימוש במסמכים מזויפים. (5) בישיבת הדירקטוריון בסוף מאי 2010 דיווח יו"ר הדירקטוריון כי הוגש כתב אישום נגד מר אילון על מעשיו במשרד החקלאות. הדירקטוריון החליט באותה ישיבה כי לנוכח כתב האישום שהוגש נגד מר אילון יש להעביר ממנו את סמכויותיו בעניין גיוס עובדים ומיונם לגורם אחר שהדירקטוריון יחליט עליו בהמשך, וזאת לתקופה בת שישה חודשים. בתום ששת החודשים יתקיים דיון נוסף בדירקטוריון בעניין זה. (6) הביקורת העלתה כי הרשות לא הוציאה הנחיות לדירקטוריונים של חברות ממשלתיות בעני ין ההחלטות שיש לקבל באשר לעובדים בכלל, ולעובדים בכירים בפרט, שהוגשו נגדם כתבי אישום. (7) בעקבות הביקורת הודיעה הרשות ביולי 2010 ליו"ר דירקטוריון החברה כי הגשת כתב אישום נגד מר אילון בגין עברות חמורות שיש עמן קלון אינה מתיישבת עם המשך כהונתו של אדם בתפקיד כ ה בכיר ורגיש כשל סמנכ"ל משאבי אנוש בחברה ממשלתית. לפיכך דרשה הרשות כי דירקטוריון החברה ידון פעם נוספת, לאחר קבלת כל המידע הרלוונטי ולאחר שימוע למר אילון, בהמשך העסקתו בתפקיד זה. לנוכח דרישת הרשות , התקיימה בנובמבר 2010 ישיבת דירקטוריון בעניין שימוע למר אילון ובעניין המשך העסקתו. בישיבה דווח כי מר אילון ויתר על זכותו לשימוע וכי הוצג מסמך שהכין היועץ המשפטי , ובו פורטו הרקע העובדתי ועיקרי האישומים המיוחסים למר אילון . כמו כן הוצגו במסמך השיקולים לחובה ולזכות ש צריכים לדעת היועץ המשפטי של החברה להנחות את חברי הדירקטוריון בהכרעתם בעניין מר אילון. בתום הישיבה קיבל הדירקטוריון החלטה פה אחד , ולפיה למרות חומרת כתב האישום טובת החברה היא השארתו של מר אילון בתפקידו. חברת נמל אילת בע"מ 1705 .(8) משרד מבקר המדינה המליץ בעבר 6 כי ראוי שהרשות תפרסם הנחיות או נהלים המחייבים מועמד למשרה בכירה לדווח על הליכים פליליים או משמעותיים שהתנהלו נגדו וכיוצא בזה. ביקורת מעקב שערך משרד מבקר המדינה בנושא זה העלתה כי הרשות לא הוציאה עד סוף ינואר 2011 .הנחיות כאמור בעקבות הביקורת הודיעה הרשות בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי היא פנתה בסוף יולי 2010 למשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט כלכלי -פיסקלי) כדי לקבל את עמדתו בסוגיה אם על הרשות להנחות חברות ממשלתיות לבקש מן המועמדים למשרה בכירה למסור מידע בדבר הליכים פליליים המתנהלים נגדם. (ג) מזכיר הדירקטוריון: (1 ) בישיבת הדירקטוריון מינואר 2005 נבחר מר יאיר חזן ליו"ר הדירקטוריון. באותה ישיבה העלה היו"ר הנבחר בקשה להעסיק עבורו עוזר. הדירקטוריון החליט כי "לישיבה הבאה יוגשו קורות חיים והצעות שכר". בישיבת הדירקטוריון בסוף ינואר 2005 העלה היו"ר את מועמדותו של עובד א ' לתפקיד עוזרו ומזכיר הדירקטוריון (להלן - המזכיר). בישיבה האמורה אישר הדירקטוריון את בקשת היו"ר. רק כעבור כארבעה חודשים, באמצע מאי, נחתם הסכם עבודה אישי בין החברה לבין עובד א' שלפיו תשלם לו החברה החל בינואר 2005 שכר של 7,500 ש"ח בחודש עד סוף דצמבר אותה שנה. בסוף ינואר 2006 הוארך החוזה בין החברה לבין עובד א' בשנה נוספת. על פי נוהלי רשות הנמלים שהיו בתוקף בעת התחלת העסקתו של המזכיר, שהוא תפקיד בכיר, איוש משרה תקנית מחייב מכרז פנימי או מכרז חיצוני. הביקורת העלתה כי החברה לא פרסמה מכרז ולא נקטה הליך בחירה אחר. לפיכך המועמדות של עובד א' הייתה המועמדות היחידה שנשקלה. יצוין כי עובד א' עבד בעיריית אופקים מפברואר 2001 עד פברואר 2004 בתקופה חופפת שבה כיהן היו"ר כראש עיריית אופקים (בשנים 1998 -2003 ), ולכן הייתה היכרות מוקדמת ביניהם. בתשובתה מדצמבר 2010 הודיעה החברה כי קבלתו של עובד א' לא חייבה מכרז כיוון שהתקבל לתפקיד עוזר ליו"ר הדירקטוריון שהוא משרת אמון. לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שיהיה בחברה נוהל בדבר מינויים למשרות אמון, סוגיהן, דרך הבחירה למשרה לרבות ההשכלה, הניסיון ושאר הכישורים הנדרשים לאיוש עובדים במשרות אלה. כמו כן יפרט הנוהל את תנאי העסקת העובדים המאיישים אותן. (2) בנובמבר 2008 התקיימה ישיבת ועדת הניהול של החברה בראשות יו"ר הדירקטוריון, שבה חברים עוד שני דירקטורים. בישיבה זו הוחלט להעביר את המזכיר למעמד של עובד קבוע במסגרת ההסכם הקיבוצי, בדירוג בכירים בדרגה ב1 . בסוף דצמבר 2008 אישר הדירקטוריון את ההחלטה. עוד לפני החלטת הדירקטוריון פנה בסוף נובמבר 2008 יו"ר הדירקטוריון לסמנכ"ל כספים והודיע לו כי המזכיר יעבור ממעמד של חוזה אישי למעמד עובד קבוע וכי יהיה זכאי לרכב שירות כמקובל בקרב עובדים בכירים, להחזקת טלפון קבוע ונייד ולתוספת ניהול. בינואר 2009 ניתן למזכיר כתב מינוי לתפקיד מזכיר הדירקטוריון ועוזר יו"ר הדירקטוריון. .__________________ .6 ,ראו בעניין זה מבקר המדינהדוח שנתי 60 א( 2010 '), עמ441. 1706 דוח שנתי61ב .משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי אין זה תקין שעובד המועסק במשרת אמון יוע בר למעמד של עובד קבוע. מעצם טבעה משרת אמון יכולה להימשך רק כל עוד שורר האמון בין הצדדים , ורק כל עוד יו"ר הדירקטוריון מכהן בתפקיד. חברת נמל אילת בע"מ 1707 . (3) משרד מבקר המ דינה השווה בין שכרו השנתי ברוטו לפני העברתו של המזכיר מחוזה אישי בשנת 2008 לשכרו השנתי בשנים 2009 ו- 2010 , כעובד בכיר קבוע. מההשוואה עולה כי שכרו עלה פי 2.3 מכ- 146,000 ש"ח בשנת 2008 לכ- 331,000 ש"ח בשנת 2009 , ופי2.1 , לכ- 312,000 , בשנת 20107, בלא שהיה שינוי בתפקידו של העובד. (ד) עוזר מנכ"ל: באוקטובר 2004 נקלט עובד ב' כנמלן בנמל אילת. בסוף פברואר 2006 הוציאה החברה לעובד ב' כתב מינוי כעובד קבוע התקף מראשית אותו החודש. באמצע מרס 2006 נבחר עובד ב' ליו"ר ועד עובדי תפעול של החברה. בישיבה, שנערכה בינואר 2008 בהשתתפות המנכ"ל דאז, ממלא מקום ראש מחלקת משאבים ועובד ב' עצמו, סוכם שעובד ב' יועבר לתפקיד עוזר מנכ"ל החברה. כעבור כחודש מונה עובד ב' לתפקיד לתקופת ניסיון בת שישה חודשים. ביולי אותה שנה הודיע לו המנכ"ל דאז על סיום תפקידו זה. עם זאת כעבור מספר ימים הודיע היו"ר לעובד ב' כי ועדת הניהול של החברה החליטה שימשיך בתפקידו. בסוף אוגוסט הודיע לו היו"ר כי במסגרת תפקידו כעוזר מנכ"ל הוא ימשיך לרכז את נושאי כוח אדם ומשאבי אנוש בחברה וזאת עד כניסת מנכ"ל חדש לתפקיד; לפיכך מעתה הגדרת תפקידו תהיה עוזר מנכ"ל ומרכז תחום משאבי אנוש. באמצע ינואר 2009 הודיע המנכ"ל בפועל מר סלונים לעובד ב' כי ראש מחלקת תפעול יוצא לחופשה בימים 29.1.09 -26.2.09 ועל כן הוא מתמנה בזאת כממלא מקומו של ראש המחלקה לתקופה זו, וזאת נוסף על תפקידו כעוזר מנכ"ל וכאחראי משאבים. במרס 2009 התמנה עובד ב' כממלא מקום של ראש מחלקת תפעול. התברר כי נוסף על כך היה עובד ב' אחראי, מהמחצית השנייה של שנת 2009 , על מדור ציוד ובינוי של החברה וכפוף ישירות למנהל הכללי. החברה לא הוציאה לו כתב מינוי לתפקיד זה. בסוף אפריל 2009 הוציאה החברה למר מיכאל אילון כתב מינוי של סמנכ"ל משאבים. לפיכך האחריות למחלקת משאבי אנוש הועברה למר אילון. יוצא אפוא כי העובד החזיק לעתים אף שלושה תפקידים בעת ובעונה אחת. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי אחד האמצעים של בקרה פנימית נאותה בארגון הוא הפרדת תפקידים של עובדים. מצב שבו עובד אחד מחזיק בכמה תפקידים - כגון עוזר מנכ"ל, מרכז משאבי אנוש ואחראי על מדור ציוד ובינוי - עלול לפגוע בסדרי הבקרה הפנימיים הנאותים של החברה. כמו כן העובד עלול להיקלע למצב של חשש מניגוד עניינים מוסדי. .__________________ .7 על פי נתוני השכר של החברה בסוף ינואר 2011. 1708 דוח שנתי61ב .במהלך הביקורת, בעקבות הערת משרד מבקר המדינה, הודיע יו"ר הדירקטוריון ביוני 2010 (שכיהן באותו מועד גםכמנכ"ל בפועל) לעובד ב' כי הוא מבטל את המינוי שלו כעוזר המנכ"ל, והודיע לעובד אחר על מינויו לתפקיד של ממלא מקום ראש מדור ציוד ובינוי עד הוצאת מכרז לתפקיד. עובד ב' ממשיך למלא תפקיד של ממלא מקום ראש מחלקת תפעול. יצוין כי כעבור שלושה ימים התפטר העובד האחר שמונה לממלא מקום ראש מדור ציוד ובינוי, והאחריות חזרה לידיו של עובד ב'. בעקבות הביקורת מונה בינואר 2011 ,עובד אחר לממלא מקום ראש מדור ציוד ובינוי ובתשובתה מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה, הודיעה החברה כי היא החלה בהליך של מכרז חיצוני לתפקיד ראש מדור ציוד ובינוי. יצוין כי גם בתפקיד ראש מחלקת שיווק ופיתוח עסקי מונתה עובדת כממלאת מקום לפני כשנתיים. מינוי של בעלי תפקידים כממלאי מקום לאורך זמן יש בו משום פגיעה בניהולה התקין של החברה. חברת נמל אילת בע"מ 1709 .משמרות נוספות .השכר בחברה מורכב משכר בסיסי ומתשלום עבור שעות נוספות. על פי הסכמי העבודה בנמל זכאים העובדים בתנאים מסוימים לשעות נוספות, גם אם לא ביצעו אותן בפועל. כך למשל עובד במחלקת התפעול או התפזורת, ששובץ למשמרת8 נוספת ועבד במשמרת זו רק שעתיים, ולאחר מכן שוחרר מהעבודה כיוון שלא הייתה עבודה נוספת, יהיה זכאי לתשלום עבור אותן שעתיים לפי שיעור של 125% ולתשלום נוסף של שש שעות נוספות בשיעור של 100% ; עובד במחלקת ים שהוזמן לעבוד בשבת, אך עבד רק שעה אחת זכאי לתשלום של 16 שעות נוספות בשיעור של 200% ; שיטה זו שנקבעה בהסכמי עבודה יוצרת מצב שבו עובדים מסוימים מגיעים להיקף שעות נוספות ניכר, וחלקם אף מגיע ים למאות שעות נוספות בחודש. יוצא אפוא כי לסדרני העבודה במחלקות השונות המשבצים את העובדים למשמרות נוספות יש השפעה גדולה על שכרם של העובדים, ובעקיפין גם על הוצאות החברה (ראו להלן). להלן בטבלה התפלגות המשמרות הנוספות לפי מחלקות לשנה, בשנים 2009 ו- 2010 (תשעה חודשים) לפי מחלקות. .מספר העובדים שביצעו את המשמרות הנוספות מספר .המשמרות .הנוספות .בשנה מחלקת ים מחלקת תפזורת מחלקת תפעול .2010* 2009 2010* 2009 2010* 2009 .- - - - 19 8 24 .3 3 - - 18 25 36 .3 7 - 5 4 6 48 .5 7 2 8 1 5 60 .2 2 4 5 - - 72 .3 - 6 - - - 84 .2 - 3 - - - 96 .- - 2 - - - 108 . * עבורתשעת החודשים הראשונים של שנת 2010. . מהטבלה עולה כי הייתה שונּות בין המשמרות הנוספות שמבצעים העובדים, וכי היו עובדים בכל מחלקה שביצעו עשרות משמרות נוספות בשנה, מעבר לאלה שביצעו עובדים אחרים. יצוין כי את רוב המשמרות הנוספות מבצעים עובדים ותיקים ששכרם גבוה. עובדה זו משפיעה על הוצאות החברה. הביקורת לא קיבלה הסברים מספקים על הסיבות להבדלים בין העובדים בביצוע המשמרות הנוספות, דבר שיש לו גם כן השפעה ניכרת על שכר העובדים ועל הוצאות החברה. .__________________ .8 .אורכה של כל משמרת הוא שמונה שעות 1710 דוח שנתי61ב .בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 ציינה החברה כי היא מודעת להערות משרד מבקר המדינה וכי היא יצרה כלים לפיקוח ובקרה על שוויוניות בניהול סידור העבודה במטרה להביא לכך שמספר השעות הנוספות יעמוד על ההכרחי ביותר, תוך כדי הקפדה על איזון ועל שוויוניות בין העובדים. .הקופה לחיסכון ולעזרה הדדית לעובדי החברה .1. בחודש יולי 1965 הוקמה הקופה לחיסכון ולעזרה הדדית של עובדי רשות הנמלים בישראל (להלן - הקופה). הקופה הוקמה כאגודה עותומנית שמטרתה להעניק הלוואות מוזלות לעובדי רשות הנמלים הזכאים להצטרף לקופה. תקנון הקופה קבע כי יהיו בה שני סוגי חברים. הסוג הראשון "חבר תמידי אחד", שהוא רשות הנמלים עצמה, והסוג השני "חבר רגיל" שהם עובדי רשות הנמלים כמפורט בתקנון, שחתמו על טופס בקשה להצטרף כחברים לקופה, ובקשתם אושרה. מקורות המימון של הקופה היו כספי העובדים וכספי רשות הנמלים כדלהלן: החל בדצמבר 19869 כנגד כל שקל שהעביר חבר רגיל העבירה רשות הנמלים שני שקלים. תשלום דמי החבר החודשיים בשנת 2005 היה68 ,ש"ח לחבר רגיל ותשלום חודשי שהועבר על ידי רשות הנמלים הסתכם ב -136 .ש"ח לחודש ההלוואות שניתנו לעובדים עד נובמבר 2009 היו עד סכום של 50,000 ש"ח בתוספת 1% לשנה בגין דמי ניהול. כלהסכומים הצבורים בקופה לזכות העובד, שהופקדו על ידיו ועל ידי רשות הנמלים, מוחזרים לו ולרשות בנמלים בהתאמה, במועד פרישתו. לקופה היו חמישה חשבונות בנק לצורך הענקת ההלוואות לחברים הרגילים: חשבון נפרד לעובדי כל אחד מהנמלים חיפה, אשדוד ואילת וכן לעובדי המשרד הראשי. החשבון החמישי היה חשבון מרכזי, ונועד לתשלום הוצאות הניהול של קופת רשות הנמלים (כגון לרואה החשבון ולמבקר הפנימי). נציגי כל נמל קבעו את חלוקת ההלוואות לעובדי אותו נמל מתוך המשאבים העומדים לרשות אותו נמל, וכך גם היה במשרד הראשי. בהתאם להוראות חוק הספנות הופסקה פעילות רשות הנמלים, ובמקומה הוקמו כאמור, ארבע חברות ממשלתיות בבעלות מלאה של מדינת ישראל. בהתאם לסעיף 7 לצו רשות הספנות והנמלים (העברת זכויות, חובות והתחייבויות מהמדינה), התשס"ח - 2005 (להלן- צו העברת הזכויות), הזכויות והחובות הכספיות כלפי הקופה יפוצלו בין תאגידי הנמלים בהתאם ליחס שבין מספר העובדים של התאגיד החברים בקופה לבין מספר עובדי רשות הנמלים החברים בקופה ערב פירוקה. על אף פיצול הזכויות והחובות של הקופה בין תאגידי הנמלים כאמור בצו העברת הזכויות, נוהלה הקופה במרוכז גם לאחר פברואר 2005 על ידי חברת נמלי ישראל (להלן - חנ"י). יצוין כי גזבר הקופה (ראש אגף הכספים של חנ"י) פנה בשנת 2005 .__________________ .9 עד דצמבר 1986 כנגד כל שקלשהעביר חבר רגיל העבירה רשות הנמלים שקל אחד בלבד. חברת נמל אילת בע"מ 1711 . כמה פעמים לחברות הנמל לצורך קבלת החלטות לגבי המסגרת לניהול ולמתן הלוואות בכל אחת מחברות הנמל. 2. בנובמבר 2006 פנה ראש אגף הכספים של חנ"י לחברות הנמל וציין: "ביום 25 בינואר 2006 כונסה אסיפה כללית אשר על סדר יומה עמדה לדיון ההחלטה בדבר הפסקת פעילות הקופה. באסיפה הוחלט, כי לנוכח העובדה שחלק מחברות הנמל טרם השיבו תינתן לכולם ארכה נוספת של 90 יום להשיב וכי אז תכונס האסיפה הכללית. על אף שחלפו למעלה מתשעה חודשים ממועד כינוס 1712 דוח שנתי61ב .האסיפה הכללית האמורה (וכשנה וחצי ממועד משלוח המכתב הראשון בעניין) לא נתקבלה תשובה נוספת כלשהי מחברות הנמל. לפיכך, הננו מתכבדים להודיעכם כדלקמן: (א) חנ"י תחדל מלנהל הפעילות המשותפת של הקופה על כל המשתמע מכך ומוותרת על כל זכויותיה כחבר תמידי בקופה. (ב) כל חברת נמל תהיה אחראית לחשבון המיוחס לה בקופה ולהמשך פעילותה בקשר עם עובדיה. (ג) חנ"י תחדל החל מיום 1 בינואר 2007 מלהיות חבר בקופה ותעבור לפעול באופן עצמאי. (ד) בכוונת חנ"י לכנס אסיפה כללית חד פעמית של הקופה לצורך אישור הדוחות הכספיים לשנים 2005 -2006 לאחרהשלמה הכנת הדוח לשנת 2006 ." 3. רואי החשבון של הקופה הכינו טיוטת דוח כספי של הקופה לשנת 2006 , ולפיה הסתכמו הנכסים של הקופה בכ -77.6 מיליון ש"ח, שמתוכם כ -55 מיליון ש"ח הלוואות לחברים, כ-19.6 מיליון ש"ח מזומנים בבנק והיתר כ-3 מיליון ש"ח הם כספים במעבר וחייבים שונים. 4. במרס 2007 התקיימה ישיבת ועדת ההלוואות של חברת נמל אילת בנושא "המשך פעילות הקופה לעזרה הדדית". בישיבה האמורה החליטה הוועדה, לנוכח מכתבו של ראש אגף כספים של חנ"י מנובמבר 2006 , לאמץ את תקנון הקופה ובכלל זאת את כל ההנחיות שניתנו מעת לעת באספות הכלליות של הקופה. עוד החליטה הוועדה כי כדי למנוע זעזועים תימשך פעילותו של משרד רואה החשבון שביקר את דוחות הקופה וכי בנובמבר 2007 ירוענן הרכב חברי הוועדה בהתאם לתקנון. באפריל 2008 חזרה ועדת ההלוואות שוב על החלטותיה מהישיבה במרס 2007 . כמו כן מונו חברים חדשים לניהול הקופה. משרד מבקר המדינה העיר כי מאחר שהמבנה המשפטי המקורי של הקופה לעזרה הדדית השתנה, אימוץ תקנון הקופה כפי שהוא אינו מתאים. בעלי התפקידים והגורמים המוזכרים בתקנון העמותה אינם קיימים עוד. כמו כן הביקורת העלתה כי לא היה בחברה נוהל למתן הלוואות על ידי הקו פה שיתייחס בין היתר לנושאים האלה: הזכאות לקבלת הלוואה; תקרת ההלוואות ותקופת ההחזר; מינוי חברי ועדת ההלוואות ותקופת כהונתם; וסדרי ניהול הקופה. בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 הודיעה החברה כי היא שוקדת על הכנת נהלים למתן הלוואות מכספי הקרן. 5. בישיבה מנובמבר 2009 , בהשתתפות סמנכ"ל משאבים של החברה, יו"ר ועד עובדי מחלקת התפעול וגזבר הקופה, סוכם על פי בקשת העובדים, על הגדלה של תקרת ההלוואות לחברים בקופה מסכום של 50,000 ש"ח לסכום של 70,000 ש"ח. במסמך שתמצת את הישיבה האמורה צוין כי לאחר בדיקה נמצא שגם בנמל אשדוד הוגדלה תקרת ההלוואות לאותו סכום, וכי יתרת הכספים בקופה מאפשרת זאת. עוד הוחלט באותה ישיבה להגדיל את תקופת ההחזר של ההלוואה על פי התקרה החדשה מארבע שנים ועד שמונה שנים לכל היותר. הביקורת העלתה כי הגדלת תקרת גובה ההלוואות לעובדים ב-40% , מ- 50,000 ש"ח ל- 70,000 ש"ח, וההגדלה של תקופת ההחזר לא קיבלו את אישור דירקטוריון החברה, כמתחייב מסעיף 32 (א) של חוק החברות הממשלתיות, הואיל ושני שלישים מן ההלוואות הללו ממומנים מכספי החברה. חברת נמל אילת בע"מ 1713 .6. ניהול כספי הקופה של חברת נמל אילת עד סוף שנת 2009 , נעשה על ידי משרד רואי חשבון פרטי חיצוני, ומאז שנת 2010 כספי הקופה מתנהלים על ידי החברה. בסוף שנת הכספים 2009 הייתה היתרה בקופה של חברת נמל אילת כ-3 .מיליון ש"ח. יתרה זו אינה כוללת את כספי העובדים בקופה 1714 דוח שנתי61ב . הביקורת העלתה כי במהלך פברואר 2005 ועד דצמבר 2009 לא הטילה החברה על המבקר הפנימי לעשות ביקורת בנושא התנהלות הקופה כדי לוודא שהכספים שהופקדו בה נוצלו בהתאם לתקנון שלה. בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 הודיעה החברה כי הנהלתה תשלב ביקורת בנושא הקופה בתכנית העבודה השנתית של המבקר הפנימי. .משרדי הדירקטוריון .1. עד דצמבר 2008 התקיימו יש יבות הדירקטוריו ן של החברה במשרדים ששכרה ברמת גן. ביוני 2008 התקיימה ישיבת דירקטוריון שבמסגרתה דנו בהצעה להעביר את משרדי הדירקטוריו ן לעיר באר שבע. באותה הישיבה ציין היו"ר כי החוזה עם הנהלת הבניין ברמת גן עומד להסתיים וכי כחברה דרומית ראוי מהבחינה הציבורית ש משרדי הדירקטוריון ישוכנו בדרום. עוד ציין היו"ר שנבדקו כמה חלופות באזור תחנת הרכבת בבאר שבע, כדי שחברי הדירקטוריון יוכלו להגיע לעיר בנקל, ושיש אפשרות לחסוך כ-50% מהעלויות בהעברת משרדי הדירקטוריון מרמת גן לבאר שבע. בישיבה האמורה הגיש מזכיר הדירקטוריון לחברי הדירקטוריון מסמך שהכין ואשר הציג בדיקות שערך לגבי ארבע חלופות לשכירת משרדים עבור ישיבות הדירקטוריון (להלן - מסמך החלופות). ארבע החלופות כללו את החלופה של המשך שכירת המשרדים הקיימים ברמת גן ושלוש חלופות של שכירת משרדים בבאר שבע. מנכ"ל החברה דאז, מר משה מיץ, טען באותה הישיבה כי אם פעם בשבועיים - שלושה ירוכזו ישיבות הדירקטוריון בעיר אילת יחד עם ישיבות ועדות הדירקטוריון, הדבר יהיה זול יותר ב-50% .יותר מאשר העברת המשרדים לבאר שבע בתום הדיון בנושא זה החליט הדירקטוריון פה אחד למנות מקרב חבריו ועדה בת שלושה חברים (לה לן - ועדת הדיור), שתבדוק אפשרויות ותחליט על העתקת משרדי החברה. החלטתה, שתינתן בתוך שבועיים, תחייב את הדירקטוריון. נמצא כי מסמך החלופות הוכן על ידי מזכיר הדירקטוריון ולא על ידי מי שאמּון על בדיקת הצעות מסוג זה, כגון אגף כספים. בסוף יוני 2008 פנה מנכ"ל החברה דאז מר משה מיץ במכתב אל חברי הדירקטוריון, ובו פירט את עלויות החלופה של קיום ישיבות הדירקטוריון במשרדי החברה באילת. המנכ"ל הציג את תחשיב עלויות החלופה של קיום ישיבות הדירקטוריון בעיר הדרומית, ובכלל זאת הטסת כל חברי הדירקטוריון, היועץ המשפטי, נציג הרשות ולעתים גם המבקר הפנימי או רואה החשבון של החברה. עוד ציין המנכ"ל במכתבו האמור לחברי הדירקטוריון כי קיום ישיבות הדירקטוריון במשרדי החברה באילת יהיה נמוך יותר ב - 44,000 ש"ח במונחים שנתיים מן החלופה הזולה ביותר שהוצגה בישיבת הדירקטוריון שדנה בנושא (ראו לעיל). 2. באמצע יולי 2008 הודיע מר שמעון בן נעים, חבר ועדת הדיור, למזכיר הדירקטוריון בדואר אלקטרוני כי בכפוף להחלטת הדירקטוריון בעניין קבלת חברת נמל אילת בע"מ 1715 . החלטה על מיקום משרדי הדירקטוריון, החליטה הוועדה להעביר את המשרדים לבאר שבע הן מטעמי חיסכון לחברה והן מטעמים אחרים. 1716 דוח שנתי61ב .החלטה זו הועברה על ידי מזכיר הדירקטוריון בדואר אלקטרוני לידיעת כל חברי הדירקטוריון. בדצמבר 2008 .עברו משרדי הדירקטוריון מרמת גן לבאר שבע הביקורת העלתה כי החלטת ועדת הדיור להעתיק את משרדי דירקטוריון החברה לבאר שבע לא כללה מסמכים מבססים אשר יסבירו כיצד היא התקבלה, מה היו השיקולים והחלופות שנבחנו ואילו בדיקות נערכו כדי לוודא שאכן יושג החיסכון האמור. .הוצאות הדירקטוריון .1. להלן נתוני החברה בדבר הוצאות הדירקטוריון10 בשנים 2010- 2007. .2010* 2009 2008 2007 הוצאות הדירקטוריון .240,043 318,610 241,874 193,344 הוצאות כלליות ושונות** .108,744 216,909 206,333 123,124 גמול דירקטורים .32,465 67,065 31,728 6,262 ליסינג תפעולי .24,203 35,331 30,510 10,052 דלק .405,455 637,915 510,445 332,782 סך הכול .* עד יוני 2010. ** כולל הוצאות שכירות, ניקיון, אבטחה, משרדיות, הדפסות, צילום מסמכים , דואר ומשלוחים ועוד. .מהטבלה עולה כי בשנים 2007 -2009 ,עלו במידה ניכרת הוצאות הדירקטוריון ובשנת 2009 הסתכמו ב- 637,915 ש"ח (גידול של91% בהשוואה לשנת 2007 .) עוד עולה מהטבלה, בהתאם להיקף ההוצאות במחצית הראשונה של שנת 2010 , .כי מגמת העלייה בהוצאות נמשכת בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 הסבירה החברה בין היתר כי הגידול בהוצאות הדירקטוריון נובע מכך כי החל ביולי 2008 ועד היום לא כיהן מנכ"ל קבוע לחברה, ומתוך אחריות המוטלת על חברי הדירקטוריון בכלל, ועל יו"ר החברה בפרט, נדרש הדירקטוריון ליתר מאמץ ניהולי וליתר פיק וח, וזאת עקב המרחק הגאוגרפי. 2. כאמור בדצמבר 2008 עברו משרדי הדירקטוריון לבאר שבע, אולם רק כעבור שנה הותקן במשרדים אלה שעון נוכחות. בתקופה שלא הותקן שעון ובתקופה שבה היה שעון נוכחות לא תקין דיווחו העובדים על נוכחותם ידנית. שעון הנוכחות פעל במשך חודשים בודד ים, ומזה כשנה הוא אינו פועל. מצב זה אינו מאפשר בקרה נאותה על שעות הנוכחות של העובדים. .__________________ .10 הוצאות הדירקטוריון אינן כוללות את הוצאות השכר של מזכיר הדירקטוריון ושל מזכירת הדירקטוריון. חברת נמל אילת בע"מ 1717 . לדעת משרד מבקר המדינה אין זה סביר שהחברה לא פעלה לתקן את שעון הנוכחות במשך תקופה ארוכה, ויש לנקוט את כל אמצעי הפיקוח והבקרה על נוכחותם של העובדים בעבודה. 1718 דוח שנתי61ב .סיכום .הביקורת העלתה כי במהלך חמש שנים וחצי לא היה לחברה בחלק נכבד מהזמן מנכ"ל קבוע אלא היא נוהלה על ידי ממלאי מקום או באמצעות ועדת ניהול מקרב חברי הדירקטוריון ובראשות היו"ר. צורת התנהלות זו פוגעת הן בקיומם של האיזונים והבלמים בין הדירקטוריון לבין הנהלת החברה והן ביכולתה של החברה לערוך בקרה ופיקוח נאותים. על דירקטוריון החברה ועל הרשות לתת את דעתם לנושא ולדאוג שימונה מנכ"ל קבוע שתפקידו לא יהיה נתון כל העת בחוסר ודאות. על הרשות ועל דירקטוריון החברה לנקוט את כל הצעדים המתחייבים כדי לוודא שהחברה תתנהל בצורה תקינה, יעילה ושהלי קויים שעליהם הצביעה הביקורת, בתחומי ניהול החברה והיבטים של כוח אדם, יתוקנו ללא דיחוי.