חברת נמל אילת בע_מ/אירוח מופעי תרבות בשטח נמל אילת

 מבוא .חברת נמל אילת בע"מ (להלן - החברה) הוקמה ביולי 2004 . עד פברואר 2005 היה נמל אילת חלק מרשות הנמלים. בפברואר 2005 פורסם חוק הספנות חברת נמל אילת בע"מ 1375 . והנמלים שאישר את המבנה הניהולי והענפי של הנמלים. בכך פורקה רשות הנמלים, והחברה החלה להפעיל את נמל אילת. פסטיבל הג'אז הבין-לאומי (להלן - הפסטיבל) מתקיים בשטח נמל אילת מדי שנה בחודש אוגוסט, והוא נמשך ארבעה ימים. בשנת 2008 נכללו בו42 קונצרטים וצפו בהם כ- 80,000 איש. מחיר כרטיס להופעה נע בין80 ש"ח להופעה יחידה ל-600 .ש"ח לכרטיס משולב לכל ההופעות עד שנת 2006 .ריכזה עיריית אילת את ארגונו וניהולו של הפסטיבל ופיקחה עליו החל בשנת 2007 הועבר התפקיד הזה לעמותה ששמה "מינהלת תיירות הים האדום" שחבריה הם גופי התיירות הפועלים באילת: ארקיע, אל על, התאחדות בתי המלון וכו' (להלן - העמותה). לפי הדברים שמסרה החברה למשרד מבקר המדינה, היא רואה בקיום פסטיבל הג'ז ברציפי הנמל אירוע רחב היקף המסייע רבות ליחסי הציבור שלה בכך שהוא חושף אותה לקהל רם המעלה של מקבלי ההחלטות במדינת ישראל. החברה מייחסת חשיבות רבה לכך שאורחים מכובדים אלה שמגיעים לפסטיבל הג'ז יפקדו את רציפי הנמל, ויקיימו שם מפגשים מעניינים עם כל המי ומי בעולם העסקי שיביאו לידי יצירת הזדמנויות עסקיות. משרד מבקר המדינה בדק בחברת נמל אילת, בחודש אוקטובר 2008 , את סדרי האירוח של הפסטיבל על ידי החברה בשנים 2006 -2008 . .חוזה הרשאה .1. מדי שנה נחתם חוזה הרשאה לשימוש במקרקעין של החברה (להלן - חוזה הרשאה), בין החברה ובין עיריית אילת, והחל בשנת 2007 בין החברה ובין העמותה. תקופת ההרשאה כללה את ארבעת ימי האירוע, את תקופת ההתארגנות ובניית הבמות עשרה ימים לפניו, וכן ארבעה ימים נוספים לפירוק ולהחזרת המצב לקדמותו (סה"כ - 18 .)ימים בחוזה נקבעו דמי הרשאה ותמלוגים שהגיעו בשנת 2007 לסכום של כ- 142,500 ש"ח: 45,000 ש"ח בגין הרשאה לקיום האירוע; 55,000 ש"ח בגין הקמת שטחי האירוע בעזרת מכולות ופירוקן בתום האירוע; 27,500 ש"ח תמורת שירותים נוספים וכיסוי הוצאות נוספו ת שנגרמו לחברה בתקופת ההרשאה, כגון הפעלת מלגזות וגנרטורים, ו- 15,000 ש"ח החזר הוצאות ביטחון מיוחדות של החברה. לפי נתונים שמסרה החברה למשרד מבקר המדינה, בשנת 2004 , לפני הקמת החברה, היו הכנסות נמל אילת מפסטיבל הג'ז כ- 81,000 .ש"ח הביקורת העלתה כי אין בידי החברה מסמכים המצביעים על אופן קביעת דמי ההרשאה, או נתונים מרוכזים על העלויות בפועל של הקמת מתחם האירוע, הוצאות הביטחון המיוחדות והוצאות אחרות. לפי הערכת החברה העלויות שלה בעד הפסטיבל נעות בין 20 ל-30 אלף ש"ח בגין בניית אולמות מהמכולות, תגבור מאבטחים בשערי הנמל והצבת חשמלאי תורן. 1376 דוח שנתי59ב .2. (א) באפריל 2008 כתב ראש עיריית אילת מר מאיר יצחק הלוי (להלן- ראש העירייה), למנכ"ל החברה דאז מר משה מיץ (להלן - המנכ"ל), כי העמותה החליטה לפרסם מכרז ל-250 .מכולות שישמשו את הפסטיבל בשנים הבאות בפנייתו ביקש ראש העירייה לאשר את אחסנת המכולות בשטח הנמל ללא תשלום וללא הגבלת זמן כל עוד ימשיך הפסטיבל להתקיים בנמל אילת. בסוף אפריל 2008 השיב לו המנכ"ל דאז כי אין באפשרותו להיענות לבקשתו, משום שהנמל היא חברה ממשלתית המחויבת לפעול כגוף עסקי על פי שיקולים כלכליים, בעוד שהוצאות אחסון המכולות לל א תמורה עשויות להסתכם במיליון ש "ח לשנה. עם זאת ציין המנכ"ל כי הוא מוכן לדון עם נציגי העירייה בדבר מתן הנחה של ממש תמורת אחסון המכולות, או לנסות לאתר פתרונות חלופיים. במאי 2008 .התנהל ויכוח בדירקטוריון החברה בנושא עלות האחסון של המכולות המנכ"ל דאז דיווח כי העלות השנתית הממוצעת ספציפית לאחסון זה מוערכת כמיליון ש"ח לשנה על פי תעריף האחסון ללא הנחות, משום שהמכולות תופסות שטח אחסון של כ-100 מכוניות. יו"ר הדירקטוריון, עו"ד יאיר חזן, טען שהחברה אינה מפסידה הכנסה של כמיליון ש"ח כתוצאה מאחסון המכולות. לדבריו מסר סמנכ"ל הכספים של החברה כי החברה מפסידה הכנסה בגובה של 200 אלף ש"ח בלבד. באותה ישיבה החליט הדירקטוריון להסמיך את הנהלת החברה להגיע לסיכום עם עיריית אילת בנוגע לאחסון המכולות בשטחי הנמל בתמורה לסכום שיוסכם בין הצדדים. (ב) ביולי 2008 הודיע מר דורון סלונים, סמנ כ"ל הכספים של החברה, למר שמואל תגר, יו"ר העמותה כי החברה תשמח לאפשר את קיום הפסטיבל בתחום הנמל כפי שהיה נהוג כל השנים בתנאים הבאים: (1) .התנאים של ההסכם וסדרי התשלומים ימשיכו להתקיים כמו בשנה שעברה (2) עקב מספרם הרב של כלי הרכב החונים בנמל, וכ- 28,000 כלירכב נוספים הצפויים להגיע אליו בחודשים יולי-אוגוסט, לא תוכל החברה להקצות לפסטיבל את היקף השטחים שהקצתה בעבר. (3) יש למצוא פתרונות חניה מחוץ לנמל לרכבי ייבוא נוספים החונים בשטח שעליו אמורים להתקיים אירועי הפסטיבל. עוד ציין הסמנכ"ל כי ללא תוספת שטחי אחסנה יקשה על החברה להקצות אפילו את השטחים הנדרשים לקיום הפסטיבל עצמו. (ג) ביולי 2008 , לקראת פרישתו של המנכ"ל, החליט דירקטוריון החברה פה אחד להקים ועדת אד-הוק שתנהל את החברה (להלן - ועדת הניהול) במשך זמן קצוב, ויואצלו לה סמכויות מנכ"ל לכל דבר ועניין; חברי הוועדה יהיו: עו"ד יאיר חזן - יו"ר, עו"ד שמעון בן נעים - חבר, הגב' פארן - חברה. כמו כן נקבע כי היו"ר ינהל בפועל את ענייני החברה בעזרת חבריה. הדירקטוריון לא קצב את משך הזמן שבו תפעל ועדת הניהול. באמצע יולי 2008 .חדל מר משה מיץ לשמש מנכ"ל החברה יצוין כי עד מועד פרישתו של המנכ"ל לא נחתם הסכם בין החברה ובין העמותה בעניין ההרשאה לאירוח הפסטיבל בתחומה בשנת 2008. )(ד ביולי 2008 , לאחר פרישתו של המנכ"ל, הכין סמנכ"ל הכספים של החברה אומדן של הוצאות הנמל בגין הפסטיבל, הכולל הוצאות נוספות על אלו שהוסכם עליהן. לפי מסמך זה יסתכמו הוצאות הנמל הנוספות בכ- 700,000 ש"ח. מתוכם חברת נמל אילת בע"מ 1377 .153,000 ש"ח לשכירת מגרש לאחסון מכוניות לחצי שנה, 210,000 ש"ח להקמת גדר, 180,000 ש"ח להעברת רכבים לשטח השכור, 95,000 ש"ח לאחסון המכולות בנמל עד הפסטיבל והעברתם לאחסון לאחריו, 12,000 ש"ח להוצאות אחסון לשנה, ולהוצאות שונות בלתי צפויות מראש - 50,000 ש"ח. החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה, כי ההוצאות בסך 700,000 ש"ח שמעבר להוצאות החברה עבור הפסטיבל אינן הוצאות נוספות, אלא הוצאות כספיות לצורך שכירת שטח והכשרתו בשביל אותם אלפי כלי הרכב שהיו מיועדים להגיע לנמל לפני הפסטיבל ולאחריו. בסוף יולי 2008 דיווח יו"ר דירקטוריון החברה לדירקטוריון כי על השטח המיועד לפסטיבל יש 3,000 מכוניות, וצפויות להגיע עוד 8,000 מכוניות עד פתיחתו, ולכן יש למצוא פתרון ליותר מ - 20,000 מכוניות נוספות. עוד ציין היו"ר כי יש צורך להוציא 3000 מכוניות משטחהנמל, וכי החברה מקווה שהפסטיבל אכן יתקיים. היו"ר הסביר כי יום לפני פרישתו אמר לו המנכ"ל בתשובה לשאלתו כי לא חתם על כל הסכם בעניין הפסטיבל. יו"ר הדירקטוריון העיר למנכ"ל כי הוא מתנגד לביטול הפסטיבל מבחינה ציבורית, מוסרית, חברתית וקהילתית, משום שאינו רוצה שיטענו כי החברה הפסיקה מסורת בת למעלה מ -20 .שנה הביקורת העלתה כי לא דווח לדירקטוריון על אחסון 250 מכולות אזרחיות ללא הגבלת זמן וללא כל תמורה בשטח הנמל, אף שבהחלטת הדירקטוריון ממאי נקבע כי על הצדדים להגיע להסכמה בנוגע לתמורה. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי מ ן הראוי היה שיו"ר הדירקטוריון ידווח לדירקטוריון על ההוצאות בגין פסטיבל הג'ז ובגין פינוי כלי הרכב משטחי הנמל עקב אירועי הפסטיבל. הדירקטוריון הסתפק בדברי היו"ר, ולא קיים כל דיון בנושאים שהועלו לעיל. לאחר סיום הפסטיבל אוחסנו המכולות ששימשו לארגון הפסטיבל בשטחי הנמל. בסוף יולי 2008 נחתם חוזה הרשאה בין החברה ובין העמותה בנוגע לארגון פסטיבל הג'אז לשנת 2008 , והוא התקיים מ- 25.8.08 עד 28.8.08. .כרטיסים להופעות .1. בחוזה ההרשאה לשנת 2006 לא נקבעו הסדרים להעברת כרטיסים לחברה על ידי העירייה. בשנת 2006 מסרה העירייה לחבר ה כ - 2000 כרטיסי חינם להופעות בכל ימי הפסטיבל. 2. בסוף יולי 2007 הודיע מנכ"ל העמותה מר יוסי האני למנכ"ל החברה דאז מר משה מיץ, כי העמותה תזמין 1000 .כרטיסים מיוחדים לחלוקה יומית לעובדי הנמל מנכ"ל העמותה ציין כי עלות הכרטיס לעמותה היא 40 ש"ח, אך הוא מוכן לגבו ת עבורם 25 ש"ח. בחוזה ההרשאה לאירוח הפסטיבל לשנים 2007 ו- 2008 נקבע כי העמותה תמכור לחברה 1500 כרטיסים (או יותר, לפי בקשת החברה) למופעים 1378 דוח שנתי59ב .שונים תמורת 25 ש"ח לכרטיס. בשנים 2007 -2008 נרכשו על ידי החברה בכל שנה 1,500 כרטיסים, ושולם עבורם 37,500 .ש"ח לכל שנה הביקורת העלתה כי כל נושא קבלת הכרטיסים ואופן חלוקתם לא דווח לדירקטוריון וממילא לא אושר על ידו. לדעת משרד מבקר המדינה, חלוקת כרטיסים שמחירם הכולל לציבור הרחב עומד על למעלה ממאה אלף שקלים, חינם אין כסף, מחייבת הסדרה ופיקוח שכן ההתנהלות הלקויה בעניין חלוקת הכרטיסים עלולה לפתוח פתח לפגיעה בטוהר המידות. 3. להלן נתונים על כרטיסים שהחברה חילקה חינם לגורמים שונים בשנים 2006 -2008 :, כפי שמסרה החברה למשרד מבקר המדינה .2006 2007 2008 .675 546 740 עובדים וגמלאים .80 124 140 עובדי רשות המיסים באילת (מכס .ומע"מ) .450 * 150 אורחים .1205 670 1030 סה"כ כרטיסים שחולקו .2000 1,500 1500 מספר כרטיסים שהתקבלו .795 830 470 הפרש לא מוסבר .* אין נתונים בחברה. .מהנתונים דלעיל עולה כי קיים הפרש לא מוסבר בין מספר הכרטיסים שהתקבלו ובין מספר הכרטיסים שניתנו לגורמים השונים כפי שמשתקף מנתוני החברה: 795 כרטיסים בשנת 2006 ,830 בשנת 2007 ו-470 בשנת 2008 . יצויין כי שווי של הפרש זה לפי סכום של 80 ש"ח להופעה הסתכם בשנת 2006 בכ- 64,000 ,ש"ח בשנת 2007 בכ- 66,000 ש"ח, ובשנת 2008 בכ- 38,000 ש"ח. אין בידי החברה מסמכים המצביעים על מספר הכרטיסים שנשארו לאחר חלוקתם לגורמים השונים, ועל מה שעשתה החברה בהם, כפי שמחייבים סדרי מינהל תקינים. בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 הסבירה החברה כי בכל שנות קיום הפסטיבל הושמדו עודפי הכרטיסים שנותרו בחברה לאחר חלוקתם, כיוון שהיו חסרי ערך לאחר תום הפסטיבל. משרד מבקר המדינה העיר לחברה שלפי כללי מינהל תקין יש לערוך פרוטוקול של תהליך השמדה, הואיל ולכרטיסים היה ערך כספי. בפרוטוקול יפורט מספר הכרטיסים שהושמדו, ותיעשה בקרה נאותה של מספר הכרטיסים שהתקבלו, מספר הכרטיסים שחולקו, מספר הכרטיסים שהושמדו והסיבות להפרש הלא מוסבר אם יש כז ה. החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה שתכין נוהל מדויק לטיפול בכרטיסים לפסטיבל, כולל רישום מדויק ותיעוד של הכרטיסים הנותרים. (א) (1 ). נמצא כי בשנים 2006 -2008 ניתנו לרוב העובדים עד ארבעה כרטיסי חינם, ולגמלאי החברה ניתנו שניים. הועלה כי בשנת 2006 לשני עובדים ניתנו שישה כרטיסים, לשניים נוספים שמונה ולארבעה עובדים בין 11 ל-44 כרטיסים חברת נמל אילת בע"מ 1379 . לעובד. לשישה עובדים ניתנו בשנת 2007 מעל ארבעה כרטיסים, לחמישה מהם ניתנו עשרה, ולעובד אחד ניתנו 22 .כרטיסי חינם בשנת 2008 )הועלה כי לשמונה עובדים בכירים של החברה (ראשי מחלקה ומעלה ניתנו, לפי נתונים שמסרה החברה למשרד מבקר המדינה, 120 כרטיסים; בין עשרה ל-20 .כרטיסים לכל אחד החברה הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 כי חלוקת כרטיסים לגורמים מסחריים שונים התקיימה לאורך השנים לא רק ע"י המנכ"ל (או מנהל הנמל מקודם לכן), אלא גם על ידי מנהלים בכירים אחרים, וכל העובדים שהוזכרו על ידי הביקורת היו חברי הנהלת החברה באותו זמן. משרד מבקר המדינה מציין כי אין בידי החברה רישום של מספר הכרטיסים שהעניקו העובדים הבכירים לגורמים מסחריים שונים, ושל מספר הכרטיסים שהשתמשו בהם בעצמם. (2) לפי סעיף2 (2 ,) לפקודת מס הכנסה כל טובת הנאה שניתנו לעובד ממעבידו בין במישרין ובין בעקיפין, בין בכסף ובין בשווה כסף, מהווה הכנסה החייבת במס הכנסה, והמעביד חייב לדווח עליה כחלק מהכנסות העובד ולנכות בגינה מס במקור. הביקורת העירה לחברה כי שווי כרטיסי הכניסה לפסטיבל שנתנ ה החברה לעובדים לא נכלל בדיווח על הכנסתם של העובדים, ולא נוכה מהם מס במקור כנדרש בפקודת מס הכנסה. החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי ניתנו הנחיות מתאימות לגילום הטבה לעובדים. (ב) (1 ) בשנת 2006 ניתנו80 ,)כרטיסי חינם לעובדי רשות המסים (מכס ומע"מ בשנת 2007 ניתנו124 ובשנת 2008 ניתנו140 כרטיסים. יצוין כי בשנת 2006 ,ניתנו למנהל המכס והמע"מ באילת, מר יעקב אווסטר25 .כרטיסים בידי רשות המסים אין מסמכים שיצביעו על כך שעובדי הרשות קיבלו אישור מההנהלה הבכירה של רשות המיסים לקבל כרטיסי חינם מהחברה. החברה הסבירה כי חלוקת כרטיסים לעובדי רשות המיסים הייתה נהוגה במשך שנים רבות. החברה ראתה את עובדי רשות המיסים העובדים בתוך שטח הנמל כעובדיה, והחליטה לצרף אותם לחלוקה בשל יחסי שכנות טובה. החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי להבא תפעל בעניין זה תוך תשומת לב להערותיו. מנהל המכס והמע"מ באילת הודיע למשרד מבקר המדינה כי כבר עם הגיעו לאילת היה נהוג שכל עובד מכס מקבל שני כרטיסים לאחד המופעים. משום שכמות הכרטיסים שמסרה החברה לרשות המיסים לא הספיקה לכל העובדים, ביקש כרטיסים נוספים וחילק ליתר העובדים, ומשום כך, כנראה, נרשמו על שמו 25 כרטיסים בשנת 2006 . 1380 דוח שנתי59ב .לדעת משרד מבקר המדינה מבחינה ציבורית יש טעם לפגם בכך שעובדי רשות המיסים יקבלו כרטיסי חינם, עקב תפקידם הרגיש. (2) בתקשי"ר נקבע כי עובד ציבור לא יקבל מתנה מעובד אחר, או מכל אדם מקרב הציבור, אלא על פי התנאים שנקבעו לכך בחוק שירות הציבור (מתנ ות), תש"ם 1979 , ובתקשי"ר. יצוין כי מתנה תיחשב לעניין זה, בין היתר, כמתן טובת הנאה שלא בתמורה, וכי מתן טובת הנאה לעניין זה כוללת, בין היתר, גם "הזמנות, כרטיסי מנוי או כרטיסים לאירועים או למתקנים, שהכניסה אליהם היא בתשלום". על פי התקשי"ר על עובד הציבור שקיבל מתנה כזו להעביר אותה לוועדה המשרדית לטיפול במתנות שקיבל עובד, או נושא משרה במשרד (להלן הוועדה המשרדית), בתוך 15 יום מיום שהתקבלה, או מיום שנודע על קבלתה, לפי המאוחר, בצירוף טופס הודעה על קבלת מתנה כמפורט בתקשי"ר. הוועדה המשרדית צריכה לנהל רישום של הודעות ומתנות שקיבלה בספר המתנות של המשרד הממשלתי, וכן של כל החלטה שקיבלה, או פעולה שנקטה בקשר עם המתנה. הביקורת העלתה כי עובדי רשות המסים לא העבירו את הכרטיסים לוועדה המשרדית שבמשרד האוצר, וממילא הן לא נרשמו בספר המתנות של המשרד. מנהל המכס והמע"מ בנמל אילת הסביר כי לא היה מודע לכך שיש לקבל את אישור המשרד לשני כרטיסי הזמנה לעובד, ולכן לא פנה לאישור בעצמו, ולא הפנה עובדים לכך. ואולם, עכשיו כשהדבר ידוע לו יפעל בעתיד בהתאם. (ג) כפי שעולה מהנתונים בשנת 2006 ניתנו450 כרטיסי חינם לאורחיהחברה. עיון ברשימת האורחים שהחברה נתנה להם כרטיסי חינם בשנת 2006 העלה כי ניתנו 42 ,כרטיסים למנהל נמל חיפה דאז, מר מנדי זלצמן בעקבות פנייתו למתן כרטיסים לארבעה נותני שירותים בעבר ובהווה של רשות הנמלים ו/או חברת נמלי ישראל בע"מ ו/או חברת נמל חיפה בע"מ ו/או חברת נמל אילת בע"מ. כמו כן הועלה כי בשנת 2006 ניתנו לכל אחד מ-12 גופים ואישים שניים עד24 כרטיסי חינם. במסמכי החברה לא צוינו הסיבה למתן הכרטיסים, והאופן שבו נקבע מספרם. חברת נמל אילת בע"מ 1381 . .נמצא כי אין לחברה קריטריונים למתן כרטיסי חינם לעובדיה ולאורחיה וזאת - בניגוד לסדרי מינהל תקינים. אין בחברה מסמכים הנוגעים לחלוקת כרטיסי חינם בשנת 2007 , לאלה שהוגדרו בשנים הקודמות כאורחי החברה, ולמספר הכרטיסים שניתן לכל אחד מהם. בנסיבות אלה אי אפשר לדעת למי העניקה החברה בשנת 2007 כרטיסי חינם, ומהי הכמות שניתנה להם. זאת בניגוד לסדרי מינהל תקינים המחייבים תיעוד מפורט על כך. החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי בכוונתה להביא לדיון בדירקטוריון החברה את הנושאים של התמורה הכספית בעבור הוצאות הפסטיבל ואופן חלוקת הכרטיסים, לצורך קביעת נהלים לקיום הפסטיבל וקריטריונים שוויוניים לחלוקת כרטיסים בשנה הבאה. .סיכום .הביקורת העלתה ליקויים רבים בהתנהלות של חברת נמל אילת בע"מ בנוגע לאירוח של פסטיבל הג'ז בשטחה, הן בכל הקשור להסדרת ההתחשבנות בגין הוצאותיה, והן בנוגע לחלוקת אלפי כרטיסי כניסה חינם לעובדים ולאורחים. מן הראוי שהחברה תקפיד על קלה כבחמורה בתחום זה. על החב רה להפיק לקחים ולתקן ללא דיחוי את הליקויים שעליהם הצביע משרד מבקר המדינה בדוח זה.