חברת החשמל לישראל בע_מ/שכר עידוד - חברת החשמל לישראל בע_מ

 ♦ . . מבוא .חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - חח"י, חברת החשמל או החברה) היא חברה ממשלתית כמשמעותה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 (להלן - חוק החברות הממשלתיות). בדצמבר 2008 העסיקה חח"י כ- 12,000 ,עובדים ובדצמבר 2009 - כ- 12,600 .עובדים תנאי העבודה והשכר של עובדי החברה מעוגנים ב"חוקת העבודה" של החברה ובהסכמי השכר שנחתמים עמם מפעם לפעם. עלות השכר בחח"י בשנים 2008 ו- 2009 הסתכמה בכ -4 מיליארד ש"ח ובכ-3.6 .מיליארד ש"ח בהתאמה אחד מרכיבי השכר בחח"י הוא שכר עידוד. שכר זה, על שיטותיו השונות, הוא אחד הכלים להנעת ה עובד להגביר את פריון עבודתו באמצעות תגמול כספי. כלומר, שכר העידוד הוא תוספת לשכרו הבסיסי עבור ייעול עבודתו או עבור הגברת תפוקתו. ב"חוקת העבודה" נקבע כי "עובד זכאי לתשלום שכר עידוד בהתאם לנוהלי החברה". החברה משלמת שכר עידוד לכל עובדיה, והוא נכלל בשכרם החודשי. סך התשלומים עבור שכר עידוד בשנים 2008 ו- 2009 היה כ-370 מיליון ש"ח וכ-386 מיליון ש"ח בהתאמה, שהם כ-9% וכ-11% בהתאמה מעלות השכר בחח"י בשנים אלה. על פיתוחן של שיטות שכר עידוד בחברה מופקד מגזר איכות ושיטות (להלן - או"ש) שבאגף ארגון איכות ובטיחות, השייך לחט יבת ארגון, לוגיסטיקה, ביטחון ומל"ח (להלן - החטיבה). נושאים עקרוניים הקשורים לשכר עידוד בחח"י נקבעים במועצה המרכזית לייעול וחיסכון שבחברה (להלן - המועצה המרכזית או המועצה) ובמזכירות המועצה, הנבחרת מקרב חברי המועצה. במועצה ובמזכירות המועצה יש ייצוג שווה להנהלה ולעובדים . בחודשים פברואר -ספטמבר 2010 בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות לקביעתן של שיטות שכר עידוד ואת התשלומים בעבורו בחח"י. הבדיקה נעשתה בחח"י, באגף הממונה על השכר במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר) וברשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות). .__________________ .1 חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 , וחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985. 1534 דוח שנתי61ב .קביעת המדיניות והפיקוח על ההסדרים בעניין שכר עידוד .רשות החברות הממשלתיות בסעיפים 54(5) ו-54(8 ) שבחוק החברות הממשלתיות, נמנו תפקידיה של רשות החברות, ובהם נקבע בין היתר כי הרשות תעקוב "ברציפות אחרי הפעילות של כל אחת מן החברות הממשלתיות... מצבה הכספי ומדיניות השכר שלה, ותודיע על ממצאיה לשרים... תמלא לגבי חברה ממשלתית כל תפקיד שיטילו עליה הממשלה או השרים". בשנת 1976 החליטה ועדת שרים לענייני שכר 2 לאשר כללים למתן שכר עידוד ומענקי פריון לעובדים בחברות ממשלתיות. באותה החלטה נקבע כי תוקם ועדה מרכזית שקולה (פריטטית) (להלן - ועדה מרכזית), משותפת לרשות החברות הממשלתיות ולהסתדרות הכללית, והיא תכוון את פעולותיהן של מועצות הייצור3 בחברות הממשלתיות ותפקח עליהן. בדוח מבקר המדינה בנושא תנאי ההעסקה של עובדי חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - דוח מבקר המדינה על השכר) 4 נכתב כי "בנושא של שכר עידוד בחברות ממשלתיות עסקה עד תחילת שנות התשעים ועדה פריטטית, משותפת לרשות החברות ולהסתדרות העובדים הכללית. מאז ועדה זו אינה פעילה, ואין גוף מרכזי אחר העוסק בקביעת מדיניות בנושא זה ובפיקוח על ההסדרים בעניין שכר עידוד ותמריצים הנקבעים בכל אחת מהחברות הממשלתיות". מבדיקת משרד מבקר המדינה בשנת 2010 עולה כי אין רשות החברות מעורבת בנושא שכר העידוד בחברה. מאחר שהוועדה המרכזית למועצות הייצור אינה פעילה ומאחר ששיטות שכר העידוד מאושרות רק בתהליך פנימי בחברה, אין לרשות החברות מידע על קביעתו של שכר העידוד ועל מדיניות החברה בנושא. לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החברות להיות מעורבת בקביעת שכר העידוד בחברות הממשלתיות. לשם כך מוצע לשקול את חידוש פעילותה של הוועדה המרכזית או הקמת גוף שיעסוק בפיקוח, בהדרכה ובהכוונה בנושא, כדי לוודא שקביעתו של רכיב שכר זה נעשית כדין ועל פי אמות מידה מקצועיות. בנובמבר 2010 השיבה רשות החברות למשרד מבקר המדינה כי החלה בחינה כוללת של נושא שכר העידוד, ובמסגרתה: "תישקל, בין היתר, חידוש פעילותה של הוועדה העליונה לשכר העידוד בחברות הממשלתיות בהתאם להחלטת הממשלה מס' ש/ 4 .... תוך מתן ביטוי לשינויים שחלו בתחומים הרלוונטיים מאז ועד היום ...הואיל ולא חל שינוי בשיטת חישוב שכר העידוד, לא נדר שה רשות החברות למתן אישורים בעניין זה... הגורם יוזם הפנייה בעניין... לוועדה או בהעדרה לרשות, הינו החברה". .__________________ .2 /החלטת ועדת שרים לענייני שכר מס' ש4 מאוקטובר 1976. .3 גוף בארגון המורכב מנציגי ההנהלה וארגון העובדים העוסק, בין היתר, בנושאים הקשורים לשכר עידוד. .4 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 50א ( 1999 '), עמ 27-54. חברת החשמל לישראלבע"מ 1535 ./משרד מבקר המדינה מעיר כי כפי שנקבע בהחלטת הממשלה מס' ש4 , על הוועדה המרכזית- שגם נציגי רשות החברות חברים בה - לפקח על מועצות הייצור בחברות הממשלתיות, והפיקוח על החברה מתחייב גם מהתפקידים שנקבעו לרשות בחוק החברות הממשלתיות. לפיכך גם אם לא השתנתה שיטת חישובו של שכר העידוד, וגם אם לדעת רשות החברות, החברה היא האמורה ליזום את הפנייה, אין הרשות פטורה מפיקוח ובקרה על מדיניות השכר של החברה גם בתחום זה. על רשות החברות לוודא ששכר העידוד אינו, למעשה, תוספת שכר גרידא, כלומר הטבה שאינה תלויה בתפוקת העובדים. 1536 דוח שנתי61ב .הממונה על השכר במשרד האוצר בסעיפים 33 א(א) ו-33 א(ב) לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), נקבע: "(א) גופים[5] ימסרו לממונה אחת לשנה, במועד ובאופן שייקבעו בתקנות, דין וחשבון ובו פירוט מלא על תנאי העסקתו [6] של כל בעל תפקיד[7] שהם מעסיקים. (ב) גופים ימסרו לממונה לפי דרישתו, במועד ובאופן שייקבעו בתקנות, דין וחשבון ובו פירוט מלא על תנאי העסקתו של כל עובד שהם מעסיקים כמפורט בדרישה". נמצא כי בדוח שחח"י מגישה לממונה על השכר אחת לשנה 8 , רכיב שכר העידוד נכלל בסעיף הנקרא "תוספות שכר" ואינו מוצג בו גם כרכיב נפרד. הממונה על השכר הודיע למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2010 כי עלולה ]שגופים מגישים לו על פי חוק[ "הצגה נפרדת של רכיב כזה או אחר בדוח אף ליצור תמונה חלקית ומעוותת באשר למדיניות השכר הנהוגה בגוף, שכן אין בה כדי ללמד את הקורא הסביר על ההצדקה שעומדת מאחורי המרכיב המדובר לכשעצמו ולמול רכיבי שכר אחרים". לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שחח"י שילמה סכום כה גבוה עבור שכר עידוד, מן הראוי היה שהממונה על השכר ידרוש מן החברה, על פי סמכותו בחוק יסודות התקציב, לפרט בדוח את תנאי העסקתם של עובדיה, פירוט מלא - מתוך הצגת שכר העידוד גם כרכיב נפרד לצד סעיף "תוספות שכר" - כדי לתת לו גילוי נאות וכדי שלא תיווצר תמונה חלקית ומעוותת באשר למדיניות השכר הנהוגה בחברה. דירקטוריון החברה ועדת ארגון כוח אדם ונהלים של הדירקטוריון (להלן - ועדת כוח אדם או הוועדה) החליטה באוגוסט 2005 ", כי על החברה לדווח לוועדה "אחת לתקופה9 על שכר העידוד. משרד מבקר המדינה מצא כי פעמים מספר בשנים 2003 -2007 הציגה החברה לוועדה האמורה מצגות בנושא שכר העידוד, אך משנת 2007 ועד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 ., לא קיבלה הוועדה דיווח כאמור .__________________ .5 ,גוף הוגדר, בין היתר: "גוף מתוקצב", וגוף מתוקצב הוגדר: "תאגיד, רשות מקומית מועצה דתית, בנק ישראל, חברה ממשלתית וחברה עירונית". .6 תנאי העסקה הוגדרו: "שכר לרבות תנאי פרישה, גימלאות או הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה". .7 בעל תפקיד הוגדר: "יו"ר וחבר דירקטוריון, מועצה או הנהלת הגוף המתוקצב... וכן מנהל כללי, משנה או סגן מנהל כללי; מנהל ענייני כספים... מבקר פנימי, יועץ משפטי וכל מנהל אחר הכפוף במישרין למנהל הכללי... וכן כל בעל תפקיד אחר שייקבע בתקנות". .8 הדוח כולל, בין היתר, את עלות השכר השנתית של בעלי התפקידים הנזכרים בסעיף 33 .(א) לחוק יסודות התקציב, של "עובדים בעלי שכר גבוה" ושל יתר העובדים .9 .הדירקטוריון לא קבע את תדירות הדיווח חברת החשמל לישראלבע"מ 1537 . משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שדירקטוריון החברה יקפיד על ביצוע החלטתו מאוגוסט 2005 , המטילה על הנהלת החברה חובת דיווח שוטף. לדעת משרד מבקר המדינה, על הדיווח לכלול נתונים על הנושאים האלה: שיטות שכר העידוד השונות הנהוגות בחברה; מועדי הנהגתן; קבלת האישורים הנדרשים, על פי חוק יסודות התקציב ועל פי הוראות הממונה על השכר ורשות החברות הממשלתיות, לפני כל מתן תוספת לשכר העידוד; שיעורי ההתפלגות של שכר העידוד לפי המגזרים בחברה. בדיווח ייסקרו גם שיטות שכר העידוד החדשות שפיתח או"ש, ובעניינן יש להתייחס גם למצב יישומן, לניתוח עלויותיהן ויעילותן ולשיעור החיסכון שהושג מהפעלתן. החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "דירקטוריון החברה רואה חשיבות בקיום פיקוח ראוי על השכר המשולם לעובדי החברה, לרבות שכר העידוד. בהתאם, יקיים דירקטוריון החברה, על מליאתו וועדותיו, דיונים בנדון, באופן תקופתי ועל פי הצורך... זאת, על מנת ששכר העידוד יבטא את התכלית לשמה הוא משולם, ולא יהווה רכיב שכר אשר אינו קשור לתפוקה". עוד השיבה החברה בינואר 2011 כי בעקבותקבלת דוח הביקורת של משרד מבקר המדינה התכנסה הוועדה באותו חודש והחליטה להמליץ למליאת הדירקטוריון לדון בנושא תשלום שכר עידוד וכן לקיים בנושא דיונים תקופתיים. .שכר העידוד לכלל עובדי החברה .1. או"ש מופקד על פיתוחן של שיטות שכר עידוד לחברה. חלק מן השיטות מבוססות על נורמות - משך הזמן שהוקצב להשגת תפוקות, וזאת על בסיס תצפיות ומדידות שנעשו על תהליכי העבודה; וחלקן " שיטות רב -גורמיות " - המיושמות בעיקר על תפקידים שבנוגע אליהם אי -אפשר לקבוע נורמ ות10. השיטות הרב - גורמיות מבוססות על גורמים הנקבעים לכל יחידה או לכל קבוצת עובדים, ולעתים אף לעובדים יחידים. תשלומי שכר העידוד מחושבים על ידי הכפלת שיעור שכר העידוד במספר שעות העבודה בפועל של כל עובד, לרבות שעות נוספות (להלן - שעות פרמיה). שעות הפרמיה על ימי חופשה והשתלמות מחושבות על ידי הכפלת שיעור שכר העידוד במקדם שכר העידוד בחופשה11. התשלום לשעת פרמיה הוא%120 מערך שעת עבודה רגילה. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי כיום שיעורו של שכר העידוד המרבי בשיטות הרב -גורמיות המשולם לעובדי מינהלה ובאגפי מטה בחברה מוגבל ל - 30% , וזה המשולם למנהלי מחלקות מוגבל ל - 30.5% . בשיטות המבוססות על נורמות ו בשיטות רב -גורמיות המיושמות על בעלי תפקידים מסוימים השיעור המרבי הוא 33% . שיעור שכר העידוד לעובדי כפיים הוא "ללא תקרה". חישובי .__________________ .10 כגוןתפקידי ניהול, תפקידי תכנון ופיקוח ותפקידים המבוססים על עבודת משרד. .11 מקדם שכר העידוד בחופשה הוא היחס בין סך שעות שכר העידוד בחצי השנה האחרונה ובין סך שעות הנוכחות בעבודה בתקופה זו. 1538 דוח שנתי61ב .שכר העידוד למרבית עובדי החברה נעשים באמצעות מערכת ממוחשבת לחישובי שכר עידוד (להלן - ), הפועלת משנת ]יישומי שכר עידוד[ מערכת יש"ע 1991 . להלן שכר העידוד הממוצע של העובדים בחח"י בשנים 2008 ו- 2009 לפי שיעורו המרבי של שכר העידוד בחברה בחלוקה לקבוצות ושיעורו הממוצע של שכר העידוד שקיבלה כל קבוצה12: .__________________ .12 בהתבסס על דוח ממוחשב שהעביר אגף או"ש למשרד מבקר המדינה ביוני 2010. חברת החשמל לישראלבע"מ 1539 . 'טבלה מס1 - שכר העידוד הממוצע לפי קבוצות .% .ממוצע .לכלל .עובדי .החברה ללא תקרה עד 33% עד 30.5% עד 30% .שנה % .ממוצע מס' .עובדים % .ממוצע מס' .עובדים % .ממוצע מס' .עובדים % .ממוצע מס' .עובדים .30.0 30.3 4,495 31.1 3,570 29.2 611 28.9 4,057 2008* .29.9 30.2 4,758 31.0 3,238 29.3 595 28.8 4,016 2009 .* בכלל זה עובדים שעבדו כל השנה או בחלקה (כגון עובדים שפרשואו עובדים שנקלטו בחברה), ומספרם הכולל בשנה זו היה 12,733. . על פי הנתונים בטבלה, שיעור שכר העידוד הממוצע של קבוצות העובדים שתקרת הפרמיה שלהם קבועה היה קרוב מאוד לתקרה שנקבעה. החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 : "בשים לב לכך ששיעורו המרבי של שכר העידוד הינו קבוע, הרי שהוותק שצוברים העובדים והמיומנות שהם רוכשים עם השנים יכולים להוות הסבר לכך ששיעור שכר העידוד המשולם לאותם עובדים מתקרב לשיעור המרבי/האופטימלי שנקבע בהקשר זה. ...בשנים האחרונות... חברת החשמל מתייעלת ועומדת ביעדים השונים, חרף צמצום לא מבוטל ב מצבת כח האדם. משכך, ובהתאם לשיטות שכר העידוד הקיימות, שיעור הפרמיה המשולם לעובדים קרוב לשיעור המירבי". משרד מבקר המדינה בדק לדוגמה את השיעור הממוצע של שכר העידוד בכמה יחידות בחח"י ששיעורו של שכר העידוד בהן מוגבל ל -30% ול-33% ומצא כי בשנת 2009 היה שיעורו הממוצע של שכר העידוד של עובדיהן כלהלן: טבלה מס' 2 - שכר העידוד הממוצע ביחידות שונות בחברה .השיעור .הממוצע .של שכר עידוד .(באחוזים) תקרת שכר .העידוד .(באחוזים) מספר .העובדים היחידה .29.57 30 118 המינהל הכללי .29.87 30 202 אגף משאבי אנוש .29.11 30 269 אגף הייצור .29.90 30 154 אגף השיווק .29.95 30 63 אגף חשבונאות וכלכלה .29.65 30 220 אגף ארגון, איכות ובטיחות .29.97 30 182 אגף תכנון ופיתוח .טכנולוגיות .29.98 30 31 אגף כספים וכלכלה .29.91 30 24 חטיבת כספים וכלכלה .29.16 30 153 חטיבת ארגון, איכות .ובטיחות .29.38 30 53 חטיבת ייצור והולכה .33 33 22 אגף תכנון ופיתוח .טכנולוגיות 1540 דוח שנתי61ב .33 33 10 אגף כספים וכלכלה .32.15 33 38 חטיבת ייצור והולכה . 1,539 סה"כ . חברת החשמל לישראלבע"מ 1541 . מנתוני הטבלה עולה כי שיעורו השנתי הממוצע של שכר העידוד ברוב היחידות האמורות קרוב מאוד לתקרה, ובשתיים מתוך שלוש היחידות שבהן מס פר העובדים נמוך מ -30 שיעורו הוא בגובה התקרה. החברה השיבה: "קבוצת העובדים אשר שיעור שכר העידוד המשולם לה מוגבל לתקרה של 30% מורכבת בעיקרו של דבר מעובדי משרד, לגביהם מופעלות שיטות שכר עידוד רב גורמיות הכוללות בין היתר מדדי איכות ולוחות זמנים. ככלל, היעדים למדדים אלה נקבעים על ידי הנהלות היחידות השונות. גורם הפריון... נקבע על ידי אנשי המקצוע במגזר ... . כאשר העובדים עומדים ביעדים האמורים שנקבעו להם, ]או"ש[ ארגון ושיטות הם זכאים לשיעור המרבי של שכר העידוד אשר נקבע בהתאם לשיטה הרלוונטית". משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח ריבוי שיטות שכר העידוד בחברה, מספרם הרב של העובדים והשוני בכישוריהם ובמיומנותם היה סביר למצוא פיזור רחב יותר של שיעורי שכר העידוד, ומכאן - ממוצע נמוך מהתקרה שנקבעה. על הנהלת החברה לבדוק שמא היעדים שקבעה קלים מדי להשגה, ויש צורך לעדכן את המדדים בשיטות השונות כדי להעלות את התפוקות. בין היתר, על הנהלת החברה לבחון את "מדדי האיכות" בשיטות שכר העידוד המופעלות ביחידות המוזכרות בטבלה מס' 2 .ולתקנם בהתאם הוועד הארצי של ארגון עובדי חברת החשמל (להלן - ארגון העובדים) השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "בחודשמאי 2008 , הציג מנכ"ל חח"י מסמך עקרונות מנחים לתכנית שינוי ארגוני המכונה 'מצפן ארגוני'". ארגון העובדים הוסיף כי נתוני המסמך מלמדים על "תהליך התייעלות מסיבי ביותר שעברה חח"י, שהביא יחידות עבודה רבות לשיעור יעילות מקסימאלי או קרוב לכך, וכפועל יוצא, שיעור שכר העידוד שמשולם לעובדים בהן עלה עד לשיעור המקסימאלי המקובל ביחידות אלה או קרוב לכך". הביקורת העלתה כי במאי 2008 אישר דירקטוריון חח"י 13 באופן עקרוני מתווה פעולה לשינוי ארגוני בחברה. במתווה נאמר כי אחת ממטרות השינוי היא להתייעל "התייעלות אמיתית, לצורך התאמת עלו יות העבודה לכיסוי התעריפי המוכר, המשקף את ההתייעלות הנובעת משינויים בטכנולוגיה ובתהליכי עבודה". התכנית כללה פרישה מוקדמת של 2,000 עד 2,500 עובדים, שנועדה לחסוך5 עד6.5 מיליארד ש"ח. החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי היא פועלת ותפעל לכך "ששיטות שכר העידוד... ישקפו את מטרות החברה בכל הנוגע לייעול וחיסכון", וכי היא "תוסיף ותעמוד, כנדרש... על כך שתשלום שכר העידוד בחברה יהווה תמריץ של ממש להתייעלות ולא ייהפך לתוספת שכר גרידא". 2. בישיבה של מזכירות המועצה המרכזית בדצמבר 2002 (ישיבה 2/2002 ) נאמר כי תקר ת שיעור שכר העידוד של 3,200 עובדי משרד היא 30% , אבל מתוכם קבוצה של 1,306 עובדים זוכה ל -%33 ""מסיבות היסטוריות 14 . בישיבה הוחלט שקבוצת עובדים זו (להלן - דור א') תמשיך לקבל, על פי רשימה שמית, שכר עידוד שתקרתו 33% , ואילו העובדים הבאים אחריהם יקבלו פרמיה בשיעור של 30% ., כיתר עובדי המשרד .__________________ .13 פרוטוקול מישיבה שלא מן המניין של הדירקטוריון מס' 1248 ממאי 2008. .14 ביוני 1990 החליטה מזכירות המועצה המרכזית כי לקבוצת עובדים העוסקים בעבודות פקידות בעלות נורמות מדודות תינתן פרמיה עד תקרה של 33% . 1542 דוח שנתי61ב .לפי הנתונים שהעבירה החברה למשרד מבקר המדינה, בשנת 2009 'היו בדור א 438 עובדים. משרד מבקר המדינה מצא כי22 מהם החלו לעבוד בחברה לאחר דצמבר 2002 , מועד קבלת ההחלטה האמורה, וארבעה מהם קיבלו במהלך שנת 2009 שיעורי פרמיה גבוהים מ-30% , שלא על פי החלטת המועצה המרכזית. חברת החשמל לישראלבע"מ 1543 . החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי בעקבות פנייתו היא תקנה את תקרת שיעורי הפרמיה של ארבעת העובדים. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה לקיים את החלטת המועצה המרכזית ולהפסיק את התשלום החריג לעובדים שהתקבלו לאחר מועד קבלת החלטה, דצמבר 2002 , ולשייכם לקבוצת העובדים שתקרת שכר העידוד שלהם היא 30% . על החברה לתקן גם את גבול שיעורי הפרמיה של יתר 18 העובדים מקבוצה זו שהחלו לעבוד בחברה לאחר מועד קבלת ההחלטה. קבלת ההחלטות בגופים המשותפים לחברה ולעובדים 1. לחברה תקנון ושמו "ת קנונים-נוהלים ומשמעותם", ועדכונו האחרון היה ב - 1985 . התקנון כולל הסכם לייעול ולחיסכון משנת 1957 בין הנהלת החברה ובין המזכירות הארצית של עובדי החברה (להלן - ההסכם מ- 1957 ,). בהסכם נקבע בין היתר, כי יוקמו הגופים האלה: מועצה מרכזית, שתפקידה בין היתר "ליזום הקמת ועדות ייעול ביחידות החברה, לפקח על פעולותיהן, לבחון ולאשר את המלצותיהן; לפעול במישור החברתי, בשיתוף עם מחלקות או"ש... ליישום שיטות עידוד, לפי עקרונות מקצועיים"; ועדות ייעול, שתפקידן בין היתר "לאשר הפעלת שיטות עידוד חדשות ולעדכן את הקיימות"; מזכירות המועצה המרכזית, אשר "פועלת בסמכות המועצה המרכזית ועל פי מדיניותה, בתחומים הקשורים לייעול ולחיסכון בכל מגזרי העבודה בחברה". בכל הגופים האמורים יש ייצוג שווה להנהלה ולעובדים; ההחלטות מתקבלות "ברוב קולות המשתתפים מכל צד" ומאושרות "ע"י גורם מוסמך מטעם הנהלת החברה". בסעיף 5 נקבע כי "ההסכם יהיה בתוקף ויחייב את הצדדים, כל עוד לא ביקש אחד הצדדים לשנותו או לבטלו". שיטות שכר העידוד שמכין או"ש מובאות לדיון ולאישור של ועדות הייעול הרלוונטיות בחברה. בהסכם מ - 1957 נקבע, שהחלטותיהן של ועדות הייעול יתקבלו "ברוב קולות המשתתפים מכל צד... להחלטות הוועדות תוקף המלצה, אולם כאשר ההחלטה מתקבלת פה אחד ע"י כל המשתתפים, מקבלות ההחלטות תוקף מעשי והן בד"כ מתבצעות"; אם אי-אפשר להשיג הסכמה בוועדה, "תועבר ההכרעה לועדה בדרג גבוה יותר". הצעות שלא הושגה הסכמה בעניינן מועברות לדיון במזכירות המועצה המרכזית. מאחר שבמזכירות המועצה המרכזית יש ייצוג שווה להנהלה ולעובדים, וההחלטות מתקבלות ברוב קולות המשתתפים, ומאחר שבהסכם לא נקבע כיצד על הדרג הגבוה ביותר - המועצה ומזכירות המועצה המרכזית - לפעול כאשר אין הסכמה, התוצאה היא שלעתים לא מתאפשר להפעיל שיטות שכר ע ידוד חדשות (ראו להלן), והחברה ממשיכה לשלם שכר עידוד על פי שיטות מיושנות שאינן מתאימות לציוד חדש או לתהליכי עבודה חדשים. החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 , כי "במקרים רבים מתקבלות בהסכמה החלטות בוועדת הייעול ובמזכירות המועצה המרכזית". 2. מפרוטוקולים של מזכירות המועצה המרכזית עולה, שיותר משלוש שנים היא דנה באישורן של שיטות שכר עידוד שפיתח או"ש, אבל הצדדים לא הסכימו על 1544 דוח שנתי61ב .יישומן. להלן טבלת נתונים על יחידות שבהן מופעלות שיטות שכר עידוד ישנות במקום החדשות שהוצעו, מספר עובדיהן ושנת החלתן. חברת החשמל לישראלבע"מ 1545 . 'טבלה מס3 - שיטות שכר עידוד ישנות שלא הוסכם להחליפן .שנות החלת .השיטות מספר העובדים היחידה .1976 -1994 360 מחלקות הפיתוח באגף מחשבים .ותקשוב .1996,1982 400 מגזרי התכנון באגף תכנון הנדסי .1980 212 השגחה במחוזות .1975 80 בדיקת מתקנים במחוזות .1979 195 אחזקת רשת במחוזות .1989 137 תכנון רשת במחוזות .1986 553 מנהלי מחלקה בחברה . 1,937 סה"כ יוצא אפוא כי בהיעדר הסכמה במועצה המרכזית על עדכון השיטות, החברה ממשיכה לשלם ל - 1,937 מעובדיה (כ -15% מכלל עובדי חח"י בשנת 2009 ) שכר עידוד לפי שיטות בנות14 עד35 שנה. משרד מבקר המדינה מצא כי כ -,300315 מעובדי חח"י בשנת 2009 (כ-%26 מכלל עובדיה) מקבלים שכר עידוד לפי שיטות שהופעלו לפני שנת 2000 (ראו להלן), ורק כ-64% - לפי שיטות שהופעלו בשנים 2005 -2010 . החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי בנוגע ל- 2,490 עובדים הכין או"ש שיטות שכר עידוד מעודכנ ות "אשר ממתינות לאישור לשם הפעלה", ובנוגע לכ -850 עובדים- שיטות שכר העידוד צפויות להתעדכן עד ראשית שנת 2011. ארגון העובדים השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "סוגיית עדכון שכר ל[ העידוד-400 באגף תכנון הנדסי, היתה מצויה בהתדיינות ]עובדים בקירוב משפטית... בבית הדין האזורי לעבודה בחיפה (במסגרת הליך ס"ך 20/08 ...) ."ההתדיינות המשפטית האמורה, עיכבה את מינוי הנציגים בוועדת הייעול באגף עוד העלתה הביקורת, כי אף שאו"ש פיתח שיטות שכר עידוד חדשות ליחידות שונות בחברה, לא פעלה הנהלת החברה בנחישות, בשיתוף שאר הגופים הנ וגעים בדבר, למציאת פתרון שיאפשר את הנהגתן של השיטות המעודכנות. במקום זאת היא העדיפה לשלם שכר עידוד באופן שאינו מתאים לתהליכי העבודה ביחידות שונות בחברה. החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי בשנת 2003 היא גיבשה הצעה "לטיפול במקרים בהם לא מושגת הסכמה בוועדות הייעול ובמזכירות המועצה המרכזית". החברה הוסיפה כי "כוחה... לשנות באופן חד -צדדי, הוראה מהוראותיו של ההסכם הקיים" מוגבל, וכי היא תוסיף לפעול "לקביעת מנגנון להכרעה במקרה של חילוקי דעות במזכירות המועצה המרכזית". עוד השיבה .__________________ .15 ובכללם 1,937 'העובדים הנזכרים בטבלה מס3. 1546 דוח שנתי61ב .החברה בינואר 2011 כי ועדת כו ח אדם של הדירקטוריון החליטה באותו חודש "לפעול אל מול נציגות העובדים לכינון מנגנון" כאמור. ארגון העובדים השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "המועצה המרכזית משמשת כמנגנון הכרעה... שנועד ליישב חילוקי דעות", וכי הוא מתנגד לקביעתו של מנגנון הכרעה נוסף. חברת החשמל לישראלבע"מ 1547 . משרד מבקר המדינה מעיר כי למרות טענת ארגון העובדים שמנגנון הכרעה מוסכם כבר קיים, עינינו הרואות: יש מקרים שבהם לא נמצאה הדרך להסכמה, ומשום כך התעכבה הנהגתן של שיטות שכר עידוד חדשות. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהחברה וארגון העובדים יחליטו יחד מי הגוף שיכריע במקרה של מחלוקת: המועצה המרכזית או גוף אחר. כמו כן ראוי שייקבע בהסכם מהם פרקי הזמן המרביים לדיון ולאישור הצעות לשיטות שכר עידוד בערכאות השונות, ואילו צעדים יינקטו במקרים של אי-עמידה בלוחות הזמנים. 3. משרד מבקר המדינה מצא כי מזכירות המועצה המרכזית לא דנה בעדכונן של שיטות שכר עידוד עבור 762 עובדים מתוך כ - 3,300 האמורים, העובדים לפי שיטות שהופעלו לפני שנת 2000 . החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי או"ש הכין שיטות שכר עידוד מעודכנות לעובדים אלה, וכי "עדכון השיטות יהיה פרויקט אשר יקבל קדימות מבחינת סדרי העדיפויות, תוך העברת דיווחים בנדון להנהלת החברה ולדירקטוריון". עוד השיבה החברה כי ההנהלה פעלה ופועלת לשינוי מנגנוני שכר העידוד הטעונים שינוי. ארגון העובדים השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא מכיר בצורך לפעול עם הנהלת חח"י בעניין זה, והוא אף פועל לשם כך במסגרת ועדות הייעול. לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת החברה, על מזכירות המועצה ועל הדירקטוריון לגרום - בנחישות, בשיתוף הגופים הנוגעים בדבר - להפעלת שיטות מעודכנות ולתיקון המצב שבו משולם לקבוצות עובדים שכר עידוד בהיקף כספי שנתי של מיליוני ש"ח עבור עבודה הנמדדת בשיטות שאינן עדכניות. 4. בחברה נקבעו אלפי שיטות לתשלום שכר עידוד, ועל פיהן היא משלמת לעובדיה. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שנתונים בדבר שיטות שכר העידוד, תקרת הפרמיה שנקבעה לתשלום על פי כל אחת מהן, תאריכי הנהגתן בחברה, תאריכי עדכונן או הסיבות לאי-עדכונן ורשימ ת הזכאים לתשלום - כל אלה קיימים במאגרי מידע שונים בחברה. לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לרכז את הנתונים האמורים למאגר מידע אחד. מאגר כזה יאפשר למקבלי ההחלטות - ההנהלה והדירקטוריון - לעקוב אחר נושא שכר העידוד בחברה ולקבל מידע זמין ועדכני בדבר התאמתן של שי טות שכר העידוד המונהגות בחברה להתחדשות תהליכי העבודה בה. 5. לפני כל דיון בהנהגתה של שיטת שכר עידוד חדשה או"ש מכין הצעה ובה מתוארים, בין היתר, המצב הקיים ומרכיבי השיטה. משרד מבקר המדינה מצא כי אין או"ש מכין תחשיב של העלות והתועלת הצפויות לחברה מהחלת השיטה המוצעת. 1548 דוח שנתי61ב .לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שאו"ש יציג אומדן של עלות הפעלת השיטה החדשה לעומת אומדן התקבולים ממנה - וכל זאת לעומת השיטה הקיימת. כשמקבלי ההחלטות בוחנים את הצפוי לחברה מן השיטה החדשה, תחשיב כזה אמור להיות התשומה המרכזית לקראת קבלת החלטותיהם. חברת החשמל לישראלבע"מ 1549 .היערכות לשינוי בשיטות שכר העידוד עקב המעבר למערכת ERP 1. בשנת 2002 החליטה חח"י להשתמש במערכת ERP - מערכת ממוחשבת אינטגרטיבית לניהול כל משאבי הארגון בתחום הפיננסים, הרכש, הלוגיסטיקה, האחזקה ומשאבי האנוש על בסיס נתונים אחד. באוקטובר 2008 החלה החברה להטמיע את המ ערכת בחלק מיחידותיה. מפרוטוקול של הדירקטוריון מאוגוסט 2008 עולה כי כ - 4,200 עובדים, שהם כשליש מעובדי החברה, אמורים להשתמש במערכת הזאת. עוד נאמר בדיון כי המערכת תשפר את שקיפות המידע, את יכולות הניהול, את דוחות הניהול, את יכולת התכנון, השליטה והבקרה ואת רמת ה התייעלות והחיסכון ותיתן תמונה אינטגרטיבית של הארגון; בעוד שנים מספר היא תכלול את ניהול המשאבים בכל הארגון. משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם באו"ש יש מאגר מידע המכיל נתונים כגון יחידות שחלו בהן שינויים מהותיים בתהליכי העבודה עקב המעבר ל- .ERP או יחידות שצפויים בהן שינויים כאמור, ואולם בסיס הנתונים אינו כולל לוחות זמנים להכנתן של שיטות שכר עידוד חדשות ליחידות אלה ופרטים בדבר מצב הכנתן. נתונים אלה דרושים כדי שעם סיום תקופת ההסתגלות של העובדים לתהליכי העבודה החדשים יהיה אפשר להפעיל את השיטות המתאימות. החברה השיבה ל משרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "לקראת הפעלת המערכת בחברה מונה, בחודש יולי 2008 ]או"ש[ צוות מיוחד במגזר ארגון ושיטות לצורך בחינת משמעויות הפעלת המערכת... עבודתו של הצוות כללה הכנת בסיס נתונים, בו רוכזו כלל הפרטים הנדרשים בהקשר זה". החברה לא פירטה בתשובתה מהם "כלל הפרטים" שהמאגר כולל. 2. לפי הנוהל "תשלום שכר עידוד בתקופת הסבה והסתגלות" של או"ש (להלן- נוהל ההסבה או הנוהל), כאשר חל שינוי מהותי בתהליך העבודה ביחידה הגורם לכך ששיטת שכר העידוד הנהוגה אינה תקפה עוד, יקבל העובד תשלום שכר עידוד מיוחד לתקופת ההסבה (להלן - שכר עידוד בהסבה). על פי הנוהל: "יש להמתין עד ששיטת העבודה החדשה תוטמע ביחידה ולהתאים שיטת שכע"ד כנדרש"; התשלום יתבסס על מקדם שכר העידוד של העובד בחופשה (ראו לעיל). לפי הנוהל, לתשלום שכר עידוד בהסבה דרושים האישורים האלה: אישור לתשלום שכר עידוד בהסבה לתקופה של עד 3 חודשים, והוא בסמכותו של מנהל מחלקת או"ש המטפלת; תשלום שכר עידוד בהסבה בפרק זמן של 3-6 חודשים, באישורו של סגן מנהל האגף לאו"ש; תשלום שכר עידוד בפרק זמן של 6-12 ,חודשים באישורו של מנהל האגף. הנהלת או"ש תדון דיון מיוחד במקרים חריגים שבהם נדרשת הסבה לתקופה ארוכה מ -12 חודשים, ותוצאות הדיון יובאו לאישור מזכירות המועצה לייעול וחיסכון. בספטמבר 2008 כתב סגן מנהל או"ש למנהל האגף כי "בעקבות הכנסת מערכת .ERP לעבודה, צפויים שינויים מהותיים בתהליכי העבודה אצל חלק מיחידות החברה, הן בתקופת המעבר והן לאחר הת ייצבות המערכת". עקב השינויים לא ישקפו עוד שיטות שכר העידוד הנהוגות ביחידות האלה את ביצועיהן, ולכן לא יוכלו השיטות להוסיף ולשמש בסיס לתשלום שכר עידוד לעובדים ביחידות האלה. כאמור, באוקטובר 2008 החלה החברה להטמיע את מערכתERP בכמה יחידות בחברה. ממסמכי החברה עולה כי לבקשת או"ש אישר מנהל החטיבה אחת לכמה 1550 דוח שנתי61ב .חודשים תשלום של שכר עידוד בהסבה. עוד עולה כי בספטמבר 2009 , בתום שנה ממועד תחילתו של תשלום זה, האריך מנהל החטיבה את תקופת התשלום האמורה עד לינואר 2010 , ובמאי 2010 הוא האריך אותה שוב: עד סוף יולי 2010. חברת החשמל לישראלבע"מ 1551 . נמצא כי ש לא על פי הנקבע בנוהל ההסבה, תוצאות הדיונים בנושא הארכת תשלומי ההסבה לתקופה ארוכה מ -12 חודשים לא הובאו לאישורה של מזכירות המועצה לייעול וחיסכון. החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי על הנוהל "שעוסק בתשלום שכר עידוד בהסבה... חתומים מנהל אגף ארגון א יכות ובטיחות וסגנו מנהל [ לארגון ושיטות. השניים כפופים לסמנכ"ל ארגון לוגיסטיקה ביטחון ומל"ח , שנתן את אישורו לתשלום שכר העידוד במתכונת הנוהגת לתשלום שכר ]החטיבה עידוד בהסבה עקב הטמעת מערכת ה -ERP . ...הנוהל... הינו נוהל פנימי של חטיבת ארגון לוגיסטיקה ביטחון ומ ל"ח, ולא נוהל כללי של חברת החשמל. נועד להתגבר על הצורך בקבלת ]מנהל החטיבה[ ...אישורו האמור של הסמנכ"ל האישור בהתאם לנוהל, על ידי מזכירות המועצה המרכזית". משרד מבקר המדינה מעיר כי בנוהל לא נקבע שאישור מנהל החטיבה מייתר את הצורך באישור מזכירות המועצה, וכי על החברה לפעול גם על פי נהליה הפנימיים. עוד השיבה החברה למשרד מבקר המדינה כי "כאשר משולם שכר עידוד בהסבה לתקופות ממושכות, מובא דיווח בנדון למנכ"ל החברה". לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שלהנהלת החברה תהיה בקרה על תשלומי שכר העידוד בעת ההסבה, מוצע לקבוע בנוהל כי ע ל מנהל החטיבה לדווח עליהם למנכ"ל ולדירקטוריון אחת לתקופה שתיקבע. הדיווח יכלול מידע: על פרקי הזמן שבהם משולם שכר עידוד לצורך ההסבות, על סכומם הכולל של תשלומים אלו ועל מספר העובדים המקבלים אותם. .תשלום שכר עידוד לבכירים .1. בשנים 2008 ו- 2009 היו בחברה 177 ו-170 .עובדים בכירים בהתאמה הקבוצה כוללת את העובדים האלה: המשנה למנכ"ל, סגני המנכ"ל, מנהלי האגפים והמחוזות וסגניהם, מנהלי האזורים, מנהלי המחלקות הגדולות וכיו"ב. העובדים הבכירים מדורגים בחמש קבוצות שכר (א' עד ה'). בדרגה א' מדורגים המשנה למנכ"ל, הסמנכ"לים ומנה לי האגפים והמחוזות. בדרגה ב' מדורגים סגני מנהלי האגפים וסגני מנהלי המחוזות. שאר העובדים הבכירים מדורגים בדרגות ג' עד ה'. שכרם המצטבר ברוטו של העובדים הבכירים הסתכם בשנים 2008 ו- 2009 בכ- 95.5 מיליון ש"ח ובכ-96 מיליון ש"ח בהתאמה, ושכר העידוד שקיבלו בכל אחת מאותן שנים הסתכם בכ -19.3 .מיליון ש"ח 1552 דוח שנתי61ב .2. שכר העידוד של עובד בכיר הוא מכפלת שעות עבודתו (לרבות השעות הנוספות הגלובליות16 המשולמות לו וימי חופשתו) ב-%120 מערך שעה רגילה כפי שקבע הממונה על השכר ביוני 2001. .__________________ .16 העובדים הבכירים מקבלים תשלום בעד 70 שעותנוספות גלובליות בחודש (דהיינו ללא רישום). חברת החשמל לישראלבע"מ 1553 .השיעור המרבי של שכר העידוד למנהל אזור או למנהל מחלקה השייכים לקבוצת העובדים הבכירים - בדרגה ג' עד ה' - הוא %30.517 ושל העובדים הבכירים בדרגה א'-ב' - 30% . 'שכר עידוד המשולם לעובד בכיר בדרגה א -ב' על עבודה הן בשעות רגילות והן בשעות הנוספות הגלובליות יכול להגיע ל-75 שעות, שהן כ- 42% ( משעות העבודה הרגילות בחודש180 שעות). לאחר הכפלת שעות אלה ב - 120% מספר השעות המשולמות יכול להגיע ל -90 שעות, שהן %50 משעות העבודה הרגילות בחודש18'. עובד בכיר בדרגה א-ב' מקבל עוד 7.5 .)שעות נוספות גלובליות לחישוב שכר העידוד (ראו להלן 3. החישובים של שיעור שכר העידוד לעובדים הבכירים בחברה נעשים (באו"ש) לא באמצעות מערכת יש"ע (יישומי שכר עידוד), המשמשת לחישובו עבור יתר עובדי החברה, אלא באמצעות מערכת נפרדת. מדי חודש בחודשו מעביר או"ש למחלקת מינהל הסגל 19 שבאגף משאבי אנוש רשימה ממוחשבת הכוללת את שמות העובדים הבכירים בחברה ואת שיעור שכר העידוד עבור כל אחד מהם. במחלקת מינהל הסגל מזינים על פי הרשימה את שיעור שכר העידוד למערכת שכר הבכירים. מערכת זו נפרדת מן המערכת של שאר עובדי החברה, ובה מחושב שכר העידוד עבורם. החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "מערכות המחשוב בהן מוזנים הנתונים לגבי עובדי הח ברה הבכירים מקיימות ממשק אל מערכות המחשוב הרלוונטיות בחברה, באופן בו ניתן בכל רגע נתון לעקוב, לבדוק ולבקר את תשלומי שכר העדוד". החברה לא ציינה בתשובתה מהן אותן "מערכות המחשוב הרלוונטיות". משרד מבקר המדינה מעיר כי קיום ממשק בין מערכת שכר העידוד לבכירים ובין מערכת השכר שלהם חיוני משום שהנתונים לחישוב שכר העידוד הם חלק ממרכיבי השכר, ויש להציג תמונה שלמה ומלאה של תשלומי השכר. משרד מבקר המדינה סבור גם כי ראוי שתהיה מערכת שכר אחת לכל עובדי החברה, וכך יתאפשרו בקרה ומעקב באמצעות מערכת אחת על כלל תשלומי השכר בחברה. 4. ביוני 1999 חתם המשנה למנכ"ל דאז ד"ר י' רזון על זיכרון דברים (להלן- זיכרון הדברים מ- 1999 ), ובו נאמר: "באישור המנכ"ל מר רפי פלד, ועל דעת יו"ר הדירקטוריון מר אלי לנדאו ויו"ר ועדת ארגון וכ"א של הדירקטוריון מר שלמה רייזמן, בפגישה שהתקיימה ביום 1.6.1999 הוסכם להפעיל במסגרת תשלום שכר העידוד למנהלים בכירים, את מרכיב העמידה ביעדים שבנוסחת שכר עידוד למנהלים... מרכיב העמידה ביעדים יהיה בשיעור של %3 על בסיס של250 שעות כמקובל כך שהשיעור המקסימלי של שכר העידוד יעמוד על %33 ... התשלום יחול על העובדים הבכירים בדרגות א' וב' בלבד ... הקריטריון הקובע לגבי עמידה ביעדים הוא שנה שבה מאזן הסתיים ברווחים". בשולי המסמך הוסף בכתב ידו של מנהל .__________________ .17 .שיעור זהה לזה של מנהלי מחלקות בחברה שאינם בכירים .18 90 שעות= 120% x (70 +שעות נוספות גלובליות180 )שעות בחודשx 30%. .19 מחלקת כוח אדם המופקדת על תנאי ההעסקה והשכר של העובדים הבכירים בחברה. 1554 דוח שנתי61ב .מחלקת מינהל הסגל מר ש' גירון, כי בשיחה עם ד"ר רזון20 בינואר 2002 הודיע לו זה כי "יש להמשיך ולשלם לדרגות א' וב' את מרכיב העמידה ביעדים ללא קשר למאזן" (להלן - החלטת המנכ"ל דאז מ- 2002 .). כל ההדגשות במקור .__________________ .20 באותה העת כיהן ד"ר רזון בתפקיד מנכ"ל החברה. חברת החשמל לישראלבע"מ 1555 .החברה וד"ר רזון השיבו למשרד מבקר המדינה 21 'כי "'מרכיב העמידה ביעדים ששיעורו 3% , אליו כיוון זיכרון הדברים האמור, הוא הגורם שכונה 'עמידה בתקציב החברה'... אשר נדון בשנת 1986 בנוסחת החישוב של שכר הע[ אך]ידוד למנהלים הוחלט שלא להפעילו באותו שלב". לדעת משרד מבקר המדינה, הגורם שכונה "עמידה בתקציב החברה" ושנדון בשנת 1986 שונה מהקריטריון המוזכר בזיכרון הדברים מ- 1999 , והוא "שנה שבה מאזן החברה הסתיים ברווחים". יוצא אפוא כי בזיכרון הדברים הזה קבעה חח"י קריטרי ון שלא אושר, שכן לא חתמו עליו המנכ"ל, יו"ר הדירקטוריון ויו"ר ועדת ארגון וכוח אדם של הדירקטוריון, אף שנכתב בו כי הוא באישור המנכ"ל ועל דעתם של הדירקטורים האמורים, ותוכנו לא הובא לאישור מליאת הדירקטוריון. יש לציין, כי תשלום תוספת כספית זו התקיים עד למועד סיו ם הביקורת, ספטמבר 2010 . בתשובתו מאוקטובר 2010 כתב המנכ"ל דאז, מר פלד: "איני זוכר את הדיון והמסמך אך הוא מדבר בעד עצמו. לא זכור לי אם היה טיפול המשך שלי בנושא". יו"ר ועדת ארגון וכוח אדם של הדירקטוריון דאז השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 ...: "נערך דיוןכמי שהכיר היטב את חברת החשמל ואת שרשרת פיקוד הבכיר... נתתי את הסכמתי". ד"ר רזון השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "אכן זיכרון הדברים משנת 1999 ,... לא נחתם על ידי המנכ"ל יו"ר הדירקטוריון ויו"ר ועדת ארגון וכוח אדם של הדירקטוריון, אולם הוא משקף במדויק את סיכום הדברים של הדיון שהתקיים בין גורמים אלה... תוכנו של המזכר זיכרון הדברים משנת [ 1999 לא הובא לאישור מליאת הדירקטוריון, בשים לב לכך] ."שלא היה מדובר בשינוי של שיטה קיימת לפי חישובי משרד מבקר המדינה, הסתכמה התוספת הכספית לכל העובדים בקבוצה זו - שמנתה בשנ ים 2008 ו- 2009 99 ו-104 עובדים בהתאמה - בכ- 355,000 ש"ח ובכ- 373,000 ש"ח בהתאמה. יוצא אפוא ש"מרכיב העמידה ביעדים שבנוסחת שכר עידוד למנהלים" כרוך בתוספת כספית. החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 כי ועדת כוח אדם של הדירקטוריון החליטה באותו החודש כי "בכפוף לקבלת חוות דעת משפטית בנדון תובא סוגיית גורם תשלום העמידה ביעדים לעובדים בכירים בחברה, במסגרת תשלום שכר העידוד, לדיון בפני מליאת הדירקטוריון". להחלטת המנכ"ל דאז, ד"ר רזון, מ - 2002 .לא צורף מסמך בחתימתו התוספת הנזכרת לשכר העידוד אמורה להינתן בגין עמידה ביעדים, והקריטריון הקובע הוא "שנה שבה מאזן החברה הסתיים ברווחים". לדעת משרד מבקר המדינה, ההחלטה לשלם לעובדים אלו תוספת על "עמידה ביעדים" גם אם לא עמדו בהם מעלה חשש שתשלום זה ניתן כתוספת שכר, ולא כדי לעודד השגה של יעדי החברה. .__________________ .21 החברה ציינה כי תשובתה בעניין זה היא גם על דעתם של ד"ר רזון, מר לנדאו ומר גירון. 1556 דוח שנתי61ב .החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי בשנים 1999 -2000 , שבהן שולם "מרכיב העמידה ביעדים" בשיעור של3% , מאזן החברה אכן הראה רווח. בשנים 2001 -2002 הורה מאזן החברה על הפסד מן הבחינה החשבונאית מאחר שתעריף החשמל שעל יסודו גובה חברת החשמל את דמי השימוש מצרכניה עודכן רק ביולי 2002 . החברה הוסיפה כי לו עודכן התעריף בזמן אמת, "היו גם השנים 2001 -2002 מסתיימות ברווח מבחינת אופן הצגת הדברים בדוחות החשבונאים של חברת החשמל". חברת החשמל לישראלבע"מ 1557 . עוד כתבה החברה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "מדידת התייעלות בחברה אינה צריכה להתבסס רק על הרווח החשבונאי של חברת החשמל". החברה הציגה לפני משרד מבקר המדינה פרמטרים שונים המעידים על התייעלות בשנים 1999 -2009 ,ושלא ניתן להם ביטוי במאזן החברה: כושר הייצור המותקן הייצור, מכירות חשמל, מספר הלקוחות, מספר העובדים, מספר העובדים התפעוליים, מכירות לעובד ומכירות לעובד התפעולי. לדעת משרד מבקר המדינה, הייתה החברה צריכה לסייג את תוקפה של החלטת המנכ"ל מ- 2002 עד למועד עדכונו של תעריף החשמל וכן הייתה צריכה להתנות את תשלום מרכיב העמידה ביעדים בהשגת רווח במאזן שלאחר אישור התעריף. על החברה לקבוע כיצד ובאיזה מועד ייקבע אם הסתיימה השנה ברווחים, כדי ש היא לא תוכל לפרש בכל שנה פרשנות שונה בעניין חישוב הרווח. רשות החברות והממונה על השכר הודיעו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי יבחנו את חוקיותו של מרכיב העמידה ביעדים בשיעור של3% שהוסף לשכר העידוד של העובדים הבכירים בחח"י. .סיכום .ממצאי הביקורת מלמדים כי הגופים הממונים על חברת החשמל - רשות החברות, הממונה על השכר ודירקטוריון החברה - אינם מבצעים כנדרש את המעקב, את הפיקוח ואת הבקרה על פעולות החברה בנושא שכר העידוד ועל התשלום עבורו. למעשה, שכר העידוד משולם בחלק מהמקרים ללא אישור כדין. הממונה על השכר, רשות החבר ות והדירקטוריון חייבים להקפיד על הפיקוח ועל הבקרה בכל הנוגע להנהגתן של שיטות שכר עידוד, כדי להבטיח את השקיפות ואת הכדאיות של הפעלתן, וכדי ששכר העידוד לא ישמש כלי להעלאת השכר ללא קשר לתפוקה. על גופים אלו לנקוט את הצעדים הנדרשים ולעמוד, על פי סמכותם, על אכיפ ת החוקים 22 בכל הנוגע לתשלומי שכר העידוד, לרבות מניעת תשלומי שכר חריגים. שכר עידוד המבוסס על שיטות עדכניות המתאימות לתהליכי העבודה מיועד להניע עובדים להשקיע בעבודה יותר, לייעל אותה ולהעלות את תפוקתה, ואולם ספק אם המטרות האלה מושגות בחברת החשמל. שכר העידוד הפ ך לתוספת שכר שעולה חשש כי אין לה קשר לתפוקה. על החברה לגבש הסכמה עם ארגון העובדים בנוגע לזהותו של מנגנון הכרעה במקרים של אי -הסכמה בנושא הפעלתן של שיטות שכר עידוד חדשות, שכן היעדר גוף מוסכם מביא לידי עיכוב של שנים בהנהגתן בחברה. על הגופים הנוגעים בדבר לנקוט את הצעדים הנדרשים לתיקון הליקויים שהעלה מבקר המדינה בדוח זה ולוודא כי שכר העידוד משולם תמורת תוספת מהותית לתפוקה והתייעלות ממשית בחברה. .__________________ .22 חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 , וחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985. 1558 דוח שנתי61ב .