הרשות הממשלתית למים ולביוב/היערכות משק המים לשעת חירום

 ♦ . .מבוא .חוק המים, התשי"ט - 1959 (להלן- חוק המים), קובע כי מנהל הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים או הרשות) רשאי להכריז על אירוע פגיעה במים4 (להלן- אירוע פגיעה במים או משבר מים); ומשהכריז כאמור רשאי הוא לצוות על כל אדם הנוגע בדבר לעשות את הדרוש לשם טיפול באירוע כאמור5 . ביולי 1986 החליטה הממשלה (החלטה 1716 ) במסגרת ארגון משק המדינה לשעת חירום (להלן - מל"ח) וסדרי הפעלתו, כי כל משרד ממשלתי אחראי להפעלת המשק החיוני בשעת חירום בתחומים שהוא מופקד עליהם בעת רגיעה. עוד החליטה הממשלה להקים ועדת מל"ח עליונה, שתופקד על התיאום בין המשרדים ועל הכוונתם בתחום זה. במרבית משרדי הממשלה הוקמו רשויות ייעודיות6 , .וכפועל יוצא רשות המים הוגדרה רשות ייעודית למים לעניין זה בנובמבר 2006 הטילה הממשלה (החלטה633 ) על נציב המים7 להכין הצעת כללים בעניין ההכרזה על אירוע פגיעה במים ולהגישה למועצת הרשות לאישור, וכן להקים מינהלה ארצית לביטחון מים שתשמש מטה מקצועי אשר יסייע לנציב להיערך אל מול איומים, לפעול למניעת אירועי פגיעה במים ולתאם ולנהל את הטיפול באירועים כאלה. באוקטובר 2009 הועברו מינהל המים והממונה על תאגידי מים וביוב ברשויות המקומיות, וכך גם תחום ביטחון מים וחירום, ממשרד הפנים לרשות8. בדצמבר 2007 /החליטה הממשלה (החלטה ב 43 ) על הקמת רשות חירום לאומית (להלן - רח"ל) - גוף מטה מתאם שיפעל ליד שר הביטחון ויסייע לו לממש את אחריות העל שלו לטיפול בעורף בכל מצבי החירום; באוגוסט 2009 החליטה הממשלה (החלטה706 ), על מיזוג מל"ח ברח"ל; בינואר 2011 החליטה הממשלה (החלטה 2745 ) להקים את המשר ד להגנת .__________________ .4 אירוע הגורם או העלול לגרום לפגיעה ממשית באספקת מים המיועדים לשתייה ואיכותם, או ביכולת של מקור מים ותשתית מים המיועדים לשתייה לשמש לייעודם. תשתית מים לפי סעיף 35 .א(א) לחוק המים היא מתקנים ומערכות להולכה, להספקה ולאיגום של מים 5 לשם מניעתו, הפסקתו, החזרת המצב לקדמותו ומניעת הישנותו, ולשם הסדרת אספקת מים לצרכנים שנפגעו כתוצאה מהאירוע האמור. 6 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 58ב ( 2008 ), בפרק "היערכות לשעת חירום בתח ומי תשתיות האנרגיה והמים" (להלן - דוח 58 'ב), עמ 1224. 7 כתוארו אז. בינואר 2007 הוקמה רשות המים, ולמנהלה הועברו סמכויות נציב המים, בהתאם להחלטת הממשלה 4101 מיום 9.8.05. 8 על פי חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006 ), התשס"ו- 2006 . 796 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: היערכות משק המים לשעת חירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . העורף, ובמרץ אותה שנה החליטה (החלטה 3048 ) להעביר את פעילות רח"ל ממשרד הביטחון למשרד להגנת העורף. עוד לפני כן, בסוף אוגוסט 2010 אישר ראש רח"ל "תרחיש ייחוס ענפי [9] משולב" למשק המים 10 ואת המענה המבצעי שהכינה רשות המים כרשות ייעודית, לרבות הנחיותיה לתאגידים ולרשויות המקומיות. משרד מבקר המדינה בדק בחודשים יולי-דצמבר 2012 .את היערכות משק המים לשעת חירום הבדיקה נעשתה ברשות המים, במקורות חברת המים הלאומית בע"מ (להלן - מקורות), ובכמה תאגידי מים. בדיקות השלמה נעשו במשרד להגנת העורף; באגף התקציבים במשרד האוצר; בצה"ל - בפיקוד העורף, באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (להלן - אט"ל) ובזירת העורף שבאגף המבצעים; וכן בכמה רשויות מקומיות11 .ובמשרד הבריאות .קביעת כללי המים .לפי סעיף 18 א(ג) לחוק המים (תיקון התשס"ו), מועצת רשות המים תקבע "כללים לענין הכרזה על אירוע פגיעה במים, דרכי הטיפול באירוע כאמור, הדרכים למניעתו, להפסקתו, להחזרת המצב לקדמותו ולמניעת הישנותו, ולהסדרת אספקת מים לצרכנים שנפגעו כתוצאה מאירוע כאמור". בחוק גם נקבע שמועצת הרשות תקבע כללים ראשונים עד 30.6.08. במרץ 2010 אישרה מועצת רשות המים נהלים האמורים לשמש להנחיית הגורמים הנוגעים בדבר ברמה הארצית וברמה המקומית (להלן - הנוהל)12 , עד לאישור הכללים בתוך שישה חודשים (עד ספטמבר 2010 ), לאחר שוועדת משנה של המועצה תדון ותמליץ בעניינם 13 . המנהל הנוכחי של הי חידה לביטחון המים ברשות היושב בראש הצוות העוסק בכתיבת הכללים, הסביר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2012 , כי "תהליך הניסוח, העברת הגרסאות השונות לגורמים פנימיים וחיצוניים כדי לקבל תגובתם הוא מורכב וארוך"; וכי במועד הודעתו "טיוטת הכללים הועברה ליועצת המשפטית של ר שות המים כדי לקבל הערותיה לפני העברתם אל משרד המשפטים". הועלה שבמועד סיום הביקורת טרם אישרה מועצת רשות המים את הכללים בעניין ההכרזה על אירוע פגיעה במים והטיפול בו. .__________________ .9 "תרחיש ייחוס ענפי- תיאור סיפורי של התפתחות אפשרית של מתקפה, אירוע חירום או משבר בעורף, הכולל משך זמן והמענה הנדרש. מטרתו העיקרית היא לקבוע תכנית עבודה לתכנון ההיערכות, תורת ההפעלה, סד"כ, רמות מלאי ואמצעים. תרחיש ייחוס ייכתב על ידי הארגונים הרלוונטיים לעורף (ארגוני החירום, משרדי הממשלה, רשויות מקומיות) כנגזר מאיום הייחוס ובהתייחס אליו". מתוך חוברת "איום הייחוס הלאומי לעורף לשנים 2009 -2012 " שפרסמה רשות חירום לאומית (רח"ל) - ראו דוח שנתי 63א (אוקטובר 2012 '), עמ483 . 10 רעידת אדמה (כתרחיש החמור מבחינת היקף הפגיעה בתשתיות המים). 11 ,ראו גם מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי ( 2010,) 'עמ36 ,37 ,46 ,48. 12 מבקר המדינה כבר העיר לרשות בנושא כתיבת הכללים להיערכות לשעת חירום בתחומי תשתיות האנרגיה והמים, לאחר שבדצמבר 2007 אישרההמועצה נהלים שהציג מנהל תחום בכיר (ביטחון מים) דאז ברשות המים תא"ל (מיל) אהרון ורדי, כתחליף זמני בלבד לכללים - ראו דוח שנתי 58ב, עמ' 1235. 13 ;המועצה הטילה על יושב ראשה למנות ועדת משנה שתפקידיה יהיו ללמוד את האיומים על המים לבחון את ההיערכות והמוכנות של משק המים למשברי מים; ללוות את יחידת ביטחון המים ואת הלשכה המשפטית בהכנת הכללים; ולהמליץ למועצה בנושאים הקשורים לביטחון מים. הרשות הממשלתית למיםולביוב 797 .שם הדוח: שם הדוח: היערכות משק המים לשעת חירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי היא לא עמדה בהוראות החוק בעניין הכללים והשתהתה בניסוחם, וזאת על אף חיוניותם לתפקודו הראוי של משק המים בשעת חירום. על הרשות לסיים את הכנת הכללים ולפרסמם ברשומות בהקדם. .פעולות רשות המים להבטחת אספקת מים לשעת חירום .החזקת מי שתייה בבתים לפי הנוהל שאישרה מועצת הרשות במרץ 2010 , הנדבך הראשון בהתמודדות עם משבר מים הוא "טיפוח נחוש ועקבי ע"י הדרג הארצי והמקומי של הרגלי אגירת מים דרך קבע במשקי הבית (4 ליטר לאדם ליממה למשך שלושה ימים)" (להלן- נוהל אגירה). התאגידים והרשויות המקומיות אמורים להכין תכנית אופרטיבית להספקת מי שתייה, בהתבסס על כך שמשקי הבית יחזיקו בבתים מי שתייה לשעת חירום. באפריל 2012 הודיע מנהל היחידה לביטחון המים למנכ"לים של תאגידי המים ושל הרשויות המקומיות במדינה, כי לפי הנחיית רח"ל, על כל משפחה לאחסן בביתה כ-50 ליטר מים לשעת חירום, כדי להבטיח מים לשתייה עד לפריסת נקודות חלוקה של מים באמצעים חלופיים. בהודעתו ציין מנהל ביטחון המים, כי "בפועל הנחייה זו כמעט ואינה אפשרית ואינה מתקיימת במרבית בתי האב בישראל" (ההדגשה אינה במקור), וכי בדיונים שקיים נבחנה האפשרות להקטין את כמות המים שעל פי ההנחיה יש לאחסן בבתים. משרד מבקר המדינה מצא כי לרשות המים אין נתונים בדבר כמות מי השתייה האגורים לשעת חירום בבתי התושבים. בבדיקה בכמה תאגידי מים נמצא כי הם לא פעלו להבטיח החזקת מי שתייה בבתים לפי הנוהל. תאגיד הגיחון, שהוא תאגיד המים הגדול במדינה, האחראי לאספקת מים לכ- 900,000 איש14 , מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי לפני כשלוששנים צירף לחשבונות המים של התושבים הנחיה בעניין זה, אך לא בדק אם אכן התושבים מקיימים את ההנחיה. עוד מסר תאגיד הגיחון, כי בביקורת השנתית מטעם מל"ח ורשות המים הוא לא נדרש מעולם לבחון אם התושבים מקיימים את ההנחיה. התאגיד ציין כי יוסיף לסקרים שהוא מקיים מפעם לפעם שאלה בדבר אגירת מים למצבי חירום. מנהל רשות המים הודיע למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 , כי נוהל האגירה הוא "נוהל גיבוי" בלבד, שנועד לצמצם את ההזדקקות לחלוקת מים, וכי הרשות נערכת לחלוקת מים בעת משבר באמצעים חלופיים ואינה מסתמכת על אגירת מים בבתי האזרחים. מנהל הרשות גם ציין כי כבר בעת קביעת נוהל האגירה היה ברור שלרשות המים אין דרך מעשית לאכוף את ביצועו, אין בידיה כלים מעשיים או משפטיים המאפשרים לה לתת לאזרחים הוראות בעניין זה, ועליה להסתפק בהסברה ובהדרכה. .__________________ .14 .בירושלים, מבשרת ירושלים ואבו גוש 798 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: היערכות משק המים לשעת חירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . משרד מבקר המדינה מעיר, כי הסברי מנהל הרשות אינם מתיי שבים עם נוהל האגירה, המדגיש את החיוניות של אגירת המים בבתי התושבים, ו"לו רק בכדי למזער ולמתן את תופעות הבהלה והחרדה בתחילת משבר גם אם לא לסלקן לחלוטין". משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים, שעליה להשלים בהקדם את הבחינה בדבר כמות המים המזערית שיש לאחסן בבתים ו להגביר את מאמצי ההסברה וההדרכה שלה בנושא. לחלופין, אם לדעת הרשות ההנחיה בדבר אגירת המים בבתים אינה בת יישום, עליה לשקוד על מציאת פתרונות חלופיים שיבטיחו אספקת מים כבר בתחילת המשבר. הסדר הבקבוקים לפי סעיף 21 ,)בפקודת העיריות (אספקת מים 1936 , מחובתה שלמועצת הרשות המקומית 15 לדאוג כי לכל בית בתחום שיפוטה תהא אספקת מים. לפי סעיף31 ,לחוק תאגידי מים וביוב התשס"א- 2001 ., על תאגיד המים לדאוג לאספקת מים ברציפות וביעילות לכל צרכן בתחומו לפי הנוהל, האחריות להיערכות למשבר מים והאחריות לטיפול בו חלה על תאגיד המים - מקום שבו הוקם16 - ועל הרשות המקומית. אספקת המים לשתייה בשעת משבר מים מתבססת כאמור על החזקת מי שתייה בבתים - בכמות של 12 ליטר לאדם- ועל אספקת מים חלופיים בכל האמצעים הקיימים. לפי הנוהל, ההיערכות למצב חירום 417 מחייבת את הרשות המקומית או תאגיד המים להיערך לח לוקת מים בכמות של 15-20 ליטר לנפש ליום ל -10% מהאוכלוסייה שבאחריותם; ההיערכות למצב חירום 5 , המאופיין בחוסר יכולת לספק מים ברשת המים לאוכלוסייה רבת היקף, מחייבת את הרשות המקומית או תאגיד המים להיערך לספק 4 ליטר לנפש ליום לכל האוכלוסייה שבאחריותם למשך שלושה ימים. לפי הנוהל, שעל בסיסו הוכנו תכניות החירום בתאגידי המים וברשויות המקומיות, 50% מהכמות הנדרשת 18 , שהם שני ליטר לאדם ליום, יסופקו באמצעות מכלים ניידים ונייחים ומכליות כביש. יתרת המים תסופק בבקבוקים, בהתבסס על המלאי שבמרכולים או אצל ספקי מים בבקבוקים או כדים. משרד מבקר המדינה כבר העיר בדוח על ביקורת שנעשתה ברשות המים שעד מועד סיום אותה ביקורת בספטמבר 2007 לא היה למדינה מלאי בקבוקי מים, לא היה לה הסדר כספי שיאפשר לשפות את המפעלים לייצור מים מינרליים אם תרצה להשתמש במלאי הבקבוקים שלהם בעת מחסור, ולא הייתה באות ה עת דרך מוסכמת לפעולה בעת מחסור במי שתייה במשק בעת חירום19. הועלה שבמועד סיום הביקורת הנוכחית טרם הסדירה רשות המים את אספקת המים בבקבוקים עם הגורמים הנוגעים בדבר, בהם אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - אגף .__________________ .15 הוראה בדבר החלת הוראות הפקודה על מועצות מקומיות ראו בסעיף 43 לפקודת המועצות נוסח ח[ המקומיות. ]דש 16 עד מועד סיום הביקורת הוקמו כ-55 תאגידי מים המשרתים148 מ-258 .הרשויות המקומיות 183 .רשויות מקומיות מחויבות להקים תאגיד מים 17 ראו לעניין זה נוהלי רח"ל - קונטרס מים וביוב, אספקת מים במשברי מים ברגיעה ובחירום, ספטמבר 2007 . מצב זה מאופיין בפגיעות פי זיות חלקיות במקורות מים וברשת אספקת המים המקומית או האזורית או בפגיעות חלקיות באיכות המים הגורמות להפרעות ושיבושים באספקת המים. 18 הכמות הנדרשת אינה כוללת את המים הדרושים לתפעול המפעלים החיוניים בעיר, ואלה נדרשים להחזיק מאגרי מים עצמאיים המספיקים ל-72 שעות. 19 ראודוח שנתי 58ב, עמ' 1238 . הרשות הממשלתית למיםולביוב 799 .שם הדוח: שם הדוח: היערכות משק המים לשעת חירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . התקציבים) ורח"ל, ולא חתמה על הסכמים שיבטיחו את אספקת המים בשעת חירום, אף על פי שהנחיותיה לרשויות המקומיות ולתאגידי המים לא שונו. יצוין שתקצוב מראש נחוץ לשם חתימה על ההסכמים בין רשות המים ובין ספקים של בקבוקי מים ובעלי המרכולים האמורים לשמש נקודות חלוקה בשעת חירום - כדי שכל הגורמים הנוגעים בדבר ייערכו מבעוד מועד לאספקה יעילה של הבקבוקים בשעת חירום. באוקטובר 2012 ניסה מנהל ביטחון המים ברשות לתרגל תקצוב רכישת בקבוקים מול אגף התקציבים, (תרגול שאינו כרוך בתקצוב בפועל) בעלות של כ -20 מיליון ש"ח, במהלך תרגיל היערכות לאחר רעידת אדמה (נקודת מפנה 6 ) באוקטובר 2012 , שבו תורגלה גם פעילות משק המים. באותו חודש הודיע אגף התקציבים למנהל ביטחון המים ברשות על סירובו לכך. הממונה על התקציבים במשרד האוצר הודיע למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 , כי "בדיונים שנערכו בין הצדדים בנושא סוכם כי אין צורך שהמדינה תחזיק במלאי בקבוקי מים באופן קבוע", וכי "בשעת חירום יועמד הכסף הנדרש לרכישת הבקבוקים". עוד ציין הממונה, כי "אין טעם בפתיחת תקנה תקציבית וירטואלית רק לצורך תרגיל לשעת חירום", וכי התנגדות אגף התקציבים הייתה רק לפתיחת התקנה ולא להעמדת התקציב הנדרש. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים ולמשרד האוצר, כי ההחלטה להעמיד את הסכום הנדרש לרכישת הבקבוקים רק בהתרחש אירוע חירום מונעת היערכות מוקדמת של כל הגורמים הנוגעים בדבר ותרגולם, והדבר עלול לגרום לתקלות בשעת החירום עצמה. לפיכך על רשות המים ומשרד האוצר לפעול על מנת להבטיח את אספקת המים בבקבוקים בעת חירום ולהיערך מבעוד מועד בכל הקשור לתקצוב הנושא. הקמת עתודה לאמצעי אספקת מים תרחיש הייחוס של רעידת אדמה הוא תרחיש הייחוס העיקרי של רשות המים. היחידה לביטחון המים ברשות החליטה ביולי 2010 להיערך לסיוע לרשויות הנתונות במצוקה עקב מחסור באמצעים או בכוח אדם, וכן לאתרים שאליהם יתפנו מי שבתיהם נפגעו. על פי תרחיש הייחוס נדרשת הרשות לתת מענה לכ- 400,000 אזרחים באמצעות מכלי מים, ברזיות, משאבות מים ותאי שירותים כימיים (להלן - עתודות מרחביות), שעלותם נאמדה בכ-6.4 מיליון ש"ח. במאי 2012 הודיע מנהל היחידה לביטחון המים במכתב ל חשבת הרשות שהעתקו נשלח למנהל הרשות, כי ליחידתו לא הועבר תקציב למיזמים לשנים 2011 ו- 201220 , "וכתוצאה מכך נפגעת מוכנות משק המים"; הודעתו נתמכה במכתב ראש רח"ל בפועל מאפריל 2012 . באוקטובר 2012 הודיע מנהל ביטחון המים למשרד מבקר המדינה, כי באותה שנה לא קיבלה יחידתו תקציב לתכניותיה. מנהל רשות המים הודיע למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 , שהוא "מקיים בימים אלה סדרת דיונים, עוד בטרם אושר תקציב המדינה, בכדי לוודא כי יוקצו המשאבים הנחוצים ליחידה לביטחון המים על מנת להבטיח היערכות משק המים לאירועי חירום". .__________________ .20 מנהל היחידה הציג תכנית עבודה שנתית שעלות ביצועה כ - 6.4 מיליוני ש"ח. לאחר שזו לא אושרה, הוא ביקש במאי 2012 תקציב מיוחד ל"פרויקטים קריטיים" שיבוצעו בשנת 2012 בעלות של כ -3.3 מיליון ש"ח. בעקבות בקשת מנהל הרשות, הציג מנהל ה יחידה ביוני 2012 תכנית חירום מצומצמת עוד יותר, שתקציבה 1.1 מיליון ש"ח, והיא לא כללה תקצוב של העתודות המרחביות. 800 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: היערכות משק המים לשעת חירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . משרד מבקר המדינהמעיר, כי כתוצאה מאי רכישת הציוד לסיוע בחלוקת המים ברשויות שייפגעו בשעת חירום, נפגעה מוכנותה של רשות המים לאירועי חירום. משרד מבקר המדינה העיר למנהל רשות המים, כי עליו לבחון אם המשאבים שעומדים לרשות היחידה לביטחון המים בשנת 2013 מאפשרים לה למלא את חובתה, כדי למזער את הפגיעה בהיערכות משק המים למשברי מים. סיוע צה"ל באמצעות מכליות כביש 1. בדיון שקיים ראש זירת העורף (להלן - רז"ר העורף או הרז"ר) שבאגף המבצעים שבמטכ"ל (להלן - אמ"ץ) בדצמבר 2008 , עם נציגי רשות המים, רח"ל ואט"ל, צוין שיש מחסור במכליות אזרחיות להובלת מים בעת חירום, וצה"ל התבקש לסייע לרשות המים בהקצאת מכליות מן העתודה המטכ"לית, מחציתן 12 שעות מרגע הקריאה ומחציתן האחרת בתוך 36 שעות. כמו כן נקבע כי רשות המים היא שתפנה את המכליות לרשויות המקומיות לפי הערכות המצב שלה. רז"ר העורף סיכם כי הסיוע של צה"ל יתבסס על מצאי המכליות מן העתודה המטכ"לית. באותו דיון ובדיון שקיים הרז"ר ביולי 2011 עם מנהל מרחב המרכז של רשות המים, הוא הודיע שצה"ל יקצה אמצעים לסיוע בעת משבר מים על בסיס הערכת מצב שתיעשה בזמן אמת ובהתאם ליכולותיו בהתחשב בעיסוקיו האחרים. בדיון ביולי 2011 סיכם הרז"ר, שבלי להתחייב לגבי מספר מכליות הכביש הכולל שיוקצה לטובת הסיוע, צה"ל יעשה מאמץ להקצות כשש מהן לרשות המים בתוך שש שעות מרגע הקריאה. עם זאת הנחה הרז"ר את רשות המים למצות קודם פנייתה לצה"ל את יכולותיו של השוק האזרחי לספק מכליות מים. יצוין כי ממסמך ראש מחלקת (להלן - רמ"ח) לוגיסטיקה באט"ל מדצמבר 2012 ,עולה שמספר המכליות המטכ"ליות קטן מזה שצוין בדיון אצל רז"ר העורף בדצמבר 2008 , וכי לא כולן כשירות. צה"ל הודיע למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 , כי הוא אינו מתחייב בעניין מספר המכליות שיעמיד לרשות הרשות ובדבר מועד העמדתן לרשותה, והוא אינו אחראי למתן מענה למשק המים האזרחי בשעת משבר. מנהל רשות המים הסביר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 , כי "ההסתמכות של רשות המים על המיכליות של צה"ל היא חיונית, בהיעדר כמות מספיקה וזמינה של מיכליות מתאימות בשוק האזרחי". הועלה כי עד מועד סיום הביקורת לא גיבשה רשות המים הסכם מחייב עם חברה אזרחית כלשהיא, והיא ממשיכה לסמוך על סיוע צה"ל בכל הנוגע למכליות מים. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים, כי נוכח היעדר מחויבותם של גורמי צה"ל להעמיד לרשותה מספר מספק של מכליות בעת חירום, אין בהמשך הסתמכותה על צה"ל כדי לתת מענה לרשויות מקומיות ולאזרחים במחנות מפונים; ולפיכך עליה לבחון באופן מעמיק את האפשרות להתקשר עם חברות אזרחיות המחזיקות מיכליות מים21 . 2. .העתודה המטכ"לית של מכליות כביש למי שתייה היא באחריות מרכז ההובלה שבאט"ל כדי להבטיח שגורמי אט"ל ומרכז ההוב לה ייערכו להקצאת המכליות לרשות המים בשעת חירום, היה צורך בפקודה צה"לית של אמ"ץ, שתפרט את מספר המכליות שהוקצו לפי לוח .__________________ .21 יצוין שבינואר 2012 בחן נציג היחידה לביטחון מים ברשות יכולות של אחת מבין החברות האזרחיות במשק שיש להן מיכליות מים, לצורך הקמת עתודת מים במשבר מים ברגיעה וחירום. הרשות הממשלתית למיםולביוב 801 .שם הדוח: שם הדוח: היערכות משק המים לשעת חירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . זמנים וגזרות מוגדרים מראש, את שיטות ההקצאה וההפעלה ואת זהות הגורם שיקצה ויפעיל את המכליות. ממסמך רמ"ח לוגיסטיקה באט"ל מדצמבר 2012 עולה שחטי בת המבצעים באמ"ץ לא הורתה לאט"ל לקבוע בעניין זה פקודה סדורה, שהיא תוצר של עבודת מטה ונוהל קרב, ולכן לא השלים אט"ל את עבודת המטה עם יתר הגופים בצה"ל כדי שיאפשרו את גיוס צוותי המכליות. הרמ"ח גם ציין, כי תהליך הקצאת המכליות, גיוס צוותיהן והכנת המכליות למילוי מים, יארך כ -24 שעות- ואילו על פי סיכום הרז"ר מדצמבר 2008 , יש להקצות מחצית מהמכליות בתוך 12 שעות. עוד עולה ממסמך הרמ"ח, כי במשך השנים הוקצו מכליות מים לרשות זו או אחרת בכמה אירועים, על פי הנחיה של אמ"ץ לאט"ל, אך "היקף ההפעלות היה 'בטל בשישים'". צה"ל הודיע למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 , כי למתן המענה שהוא קבע לתרחיש הייחוס למשבר מים יידרשו לא פחות מ-24 שעות, אך פרק זמן זה הוא סביר ומידתי, וכי המענה אינו מחייב פקודה מטכ"לית. משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל, כי פרק הזמן שיידרש למתן המענה כאמור בתשובתו אינו תואם את סיכומיו עם רשות המים ( 24 במקום12 שעות). עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי אי -הוצאת פקודה בעניין הקצאת מכליות מים מנעה מגורמי אט"ל, לדבריהם, להיערך להקצאה זו, וממילא הם לא תרגלו אותה 22 . לדעת משרד מבקר המדינה, אי-הוצאת פקודה כזו גם בעתיד ואי -תרגולה בהיקף משמעותי ובאופן שוטף עלולים לפגוע בהיערכות משק המים לשעת חירום. .ביקורת הרשות על ספקי המים - תאגידים ורשויות מקומיות .מטה מל"ח ארצי אישר באפריל 2004 בנוהלי מל"ח, נוהל ביצוע ביקורת ולפיו רשויות ייעודיות ארציות דוגמת רשות המים יבצעו ביקורות במפעלים החיוניים שבתחום אחריותן. על פי הנוהל, על רשות המים לקיים במפעלים חיוניים מסוג א'23 ביקורת אחת לשנה, ובמפעלים מסוג ב' ובהם הרשויות המקומיות ותאגידי המים (מלבד תאגיד הגיחון, שסיווגו הוא א') - אחת לשנתיים. רשות המים מבצעת בכל שנה באמצעות היחידה לביטחון המים ביקורת ברשויות המקומיות ובתאגידי המים. בעקבות כל ביקורת היא מפיצה דוח מפורט על היערכותם של אלה למשבר מים וביוב בכלל התחומים הנדרשים24 . המשרד להגנת העורף מקיים אף הוא ביקורות מוכנות לשעת חירום ברשויות המקומיות. לפי מסמך היחידה לביטחון המים, ביקורות אלה מתמקדות ב"פעילות הרשות המקומית/התאגיד בשיפור ההיערכות למשבר מים וביוב בהשוואה לדו"ח דגש על עיקרי הפערים". דהיינו, ביקורות ]מתן[ הביקורת האחרון של רשות המים, תוך המשרד להגנת העורף מסתמכות על הביקורות שעושה היחידה לביטחון המים ברשות המים. .__________________ .22 לרבות הכנת המכליות והתאמתן לציוד לאספקת המים שברשויות המקומיות; ולרבות שיבוץ החירום של נהגיהן ותרגולם בהגעה לנקודות לחלוקת מים. 23 .את סיווגם של המפעלים החיוניים קובע משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 24 בתחומי ההתארגנות, ההצטיידות, קיום נוהלי הפעלה, תרגול וכשירות תפעולית. היחידה לביטחון מים מקיימת ומתאמת ביקורות ותרגילים ברשויות ובתאגידי המים . 802 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: היערכות משק המים לשעת חירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . ביקורות היחידה לביטחון המים התקשרות עם חברה חיצונית רשות המים עושה את הביקורות הייעודיות באמצעות כמה חברות חיצוניות, הבוחנות את כשירות תאגיד המים שהוקם ואת כשירותה של כל רשות שהתאגיד מספק לה מים. היקף ההתקשרות עם חברות אלה בשנת 2012 היה כ-1.5 מיליון ש"ח. משרד מבקר המדינה העלה שבשנת 2012 אישרה היחידה לביטחון המים להפצה מספר מצומצם מאוד של דוחות ביקורת שעשתה אחת מהחברות, שכן התברר כי צוותי הביקורת שלה אינם מבצעים את ביקורותיהם בהתאם לתנאי ההתקשרות. רשות המים הודיעה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 , כי היא בוחנת את האפשרות לוותר לחלוטין על שירותיה של החברה ולפרסם מכרז לאיתור חברה אחרת. משרד מבקר המדינה מעיר ליחידה לביטחון המים, כי אי -ביצוען של הביקורות ברשויות ובתאגידים כנדרש ובהתאם לתקני רשות המים, כפי שאירע בשנת 2012 , פגע בבקרה של הרשות על היערכותם של אלו למשברי מים. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, שעל הרשות לבדוק בהקדם אם היו כשלים בהתקשרותה עם החברה החיצונית, ואם כן - מה היו גורמיהם, על מנת להסיק מסקנות לגבי התקשרויות דומות בעתיד. ביקורות על רשויות מקומיות ותאגידי מים 1. להלן בטבלה ממצאי משרד מבקר המדינה על מצב הביקורות שביצעה רשות המים ברשויות המקומיות ובתאגידי המים: הרשות הממשלתית למיםולביוב 803 .שם הדוח: שם הדוח: היערכות משק המים לשעת חירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . הביקורות בשנים 2010 -2012 .כל הארץ מרחב דרום מרחב מרכז מרחב צפון .258 46 88 124 סה"כ מספר הרשויות .והתאגידים .השיעור המספר השיעור המספר השיעור המספר השיעור המספר מספר הביקורות ושיעורן .%19 50 3 %13 6 %9 8 2 %29 36 1 רשויות ותאגידים שרשות .המים לא ביקרה בהם .במשך שנתיים או יותר .בשנים 2012- 2010 .%17 43 6 %15 7 %11 10 5 %21 26 4 רשויות ותאגידים שקיבלו .ציון נכשל ושלא קוימה .בהם ביקורת מעקב בשנה .העוקבת .%14 35 %26 12 %17 15 %7 8 רשויות והתאגידים .שקיבלו ציון נכשל .בביקורת עוקבת .1 ב-11 .לא בוצעה ביקורת במשך שלוש שנים 2 ב-2 .לא בוצעה ביקורת במשך שלוש שנים 3 ב-13 .לא בוצעה ביקורת במשך שלוש שנים 4 ב-4 .קוימו בשנה העוקבת ביקורות חלקיות בלבד 5 ב-3 .קוימו בשנה העוקבת ביקורות חלקיות בלבד 6 ב-7 .קוימו בשנה העוקבת ביקורות חלקיות בלבד .מנתונים אלו עולה כי רשות המים אינה מבצעת ביקורות כמתחייב מהנהלים בשיעור גדול של תאגידי מים ורשויות מקומיות. עוד עולה מהנתונים כי חלק מהתאגידים והרשויות נכשלו בביקורת שעשתה רשות המים, והם אינם עומדים בתקנים הנדרשים כדי להבטיח אספקת מים לתושבים בשעת חירום, ואולם הרשות אינה פועלת בעקביות לוודא כי תוקנו ליקויים חמורים שנמצאו בהיערכותם לשעת חירום25 . לעומת זאת, בתאגידים וברשויות רבים שקיבלו ציונים גבוהים בביקורת, דווקא קיימה רשות המים ביקורות בשנה שלאחר מכן26. מנהל רשות המים הסביר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 , ש"למרבה הצער... בידי רשות המים לא נתונים כלי אכיפה מעשיים לאכוף את מרותה על הרשות המקומית". כך לדוגמה, בדוח ביקורת שעשתה רשות המים בביר אל-מכסור באפריל 2010 צוין, ש"לא חל שינוי ושיפור כלשהוא מהביקורת האחרונה. כלל הישוב אינו מוכן לחלוטין לטיפול במשברי מים ובמצבי חירום ברגיעה ובשעת חירום" (ההדגשה במקור), וציון הביקורת היה 16.05 (מתוך100 ). משרד מבקר המדינה העלה, שרשות המים לא עשתה ביקורות ייעודיות חוזרות ביישוב בשנים 2011 ו- 2012. 2. משרד מבקר המדינה גם העלה שקיימים תאגידי מים ורשויות שרשות המים מצאה בהם ליקויים בהיערכות לשעת חירום, אך אלו לא יישמו את הנחיותיה לתיקון הליקויים ונכשלו גם בביקורות חוזרות של הרשות. כך לדוגמה, לפי ממצאי הרשות, היערכות עיריית טייבה .__________________ .25 לעניין הצורך לוודא תיקון ליקויים שעלו בביקורות מוכנות ראהדו"ח שנתי 58ב, עמ' 48. 26 למשל- עין אפק, בית אל, מודיעין עילית. 804 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: היערכות משק המים לשעת חירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . להתמודדות עם מצבי חירום ומשבר מים אינה עומדת בתקנים בעניין זה, והעירייה אינה פועלת בשיטתיות למימוש הלקחים וההמלצות הניתנות בכל ביקורת מחדש; גם המועצה האזורית לכיש אינה מטפלת באורח שיטתי במימוש הלקחים וההמלצות שניתנו בכל הביקורות שנעשו בה; המועצה המקומית לקיה טרם תיקנה ליקויים שעלו בביקורת קודמת, והיא עדיין אינה כ שירה להתמודד עם משבר מים; ובמועצה האזורית שומרון התגלו שנה אחר שנה ליקויים חמורים שבעטיים היא אינה כשירה להתמודדות עם משבר מים. ראש המועצה האזורית שומרון הודיע למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי הקים פורום בראשות מנכ"ל המועצה לטיפול בנושא, וכי יפעל לתיקון ה ליקויים שעלו בביקורות רשות המים ולשיפור הציוד ותכניות החירום. ממצאי הביקורת האחרונה של היחידה לביטחון המים במועצה המקומית ג'סר א -זרקא, שנעשתה באפריל 2011 , העידו על "רמת התייחסות נמוכה וזלזול לגבי המוכנות וההיערכות לטיפול במשבר מים", וניתן למועצה ציון 36.9 (מתוך100 ). מדוח שהכין סגן מנהל מרחב צפון ביחידה לביטחון המים בספטמבר אותה שנה עלה, שלמרות קבלת זימון מראש המועצה המקומית, כל בעלי התפקידים ברשות ובכללם ראש המועצה עצמו לא התייצבו לביקורת, למעט קב"ט המועצה, והקב"ט קיבל הדרכה לגבי הכנת תכנית מפורטת לטיפול במשבר מים. בסיכום הדוח קבע סגן מנהל מרחב הצפון, כי היישוב אינו ערוך לקיים את אספקת המים הנדרשת במצבי החירום השונים. משרד מבקר המדינה מעיר לתאגידי המים ולרשויות המקומיות כי אי -תיקון הליקויים שנמצאו בביקורת רשות המים, פוגם בהיערכותם לשעת חירום. משרד מבקר המדינה גם מעיר ליחידה לביטחון המים ברשות המים, כי אי -ביצוע ביקורות בתדירות הנדרשת בכלל התאגידים והרשויות מנוגד לנוהלי מל"ח המחייבים אותה. לדעת משרד מבקר המדינה אי -ביצוע ביקורות חוזרות בכלל התאגידים שקיבלו ציון נכשל פוגע במימוש אחריותה של רשות המים להבטיח את מוכנותם הבסיסית של רשויות מקומיות ותאגידי מים אלו לשעת חירום. זאת ועוד, מן הראוי שרשות המים תפעל עם משרד הפנים, כמאסדר לשלטון המקומי, לקידום תיקוני החקיקה הנדרשים כדי להקנות לה סמכויות אכיפה כלפי רשויות מקומיות ותאגידי מים שאינן מתקנות את הליקויים בהערכותן לשעת חירום. .היערכות בתי החולים לשעת חירום .על פי הנחיות משרד הבריאות , על בתי החולים להחזיק מאגרי מים בנפח של 500 ליטר למאושפז בבתי חולים גריאטריים ופסיכיאטריים, ו - 1,500 ליטר למאושפז בבתי החולים הכלליים. נוסף על צורכי שתייה, המים מיועדים לצורכי סניטציה וצ רכים רפואיים אחרים. הועלה כי בכ-25 מכלל62 בתי החולים במדינה אין נאגרים מים בכמות מספקת, וב-6 מהם אין מאגרי מים לשעת חירום כלל, או שהם מחזיקים כמות מזערית של מי שתייה. משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי מאחר שהוא אינו מקפיד שבתי החולים יקיימו את הנחיותיו בדבר קיום מאגרי המים, לא ניתן להבטיח את תפקודם התקין של בתי החולים ואת המשך הטיפול ההולם במאושפזים בשעת חירום בכלל ובעת משבר מים בפרט. הרשות הממשלתית למיםולביוב 805 .שם הדוח: שם הדוח: היערכות משק המים לשעת חירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . . היערכות מקורות לשעת חירום .לפי הנוהל, חברת מקורות משמשת ספקית המים המרכזית במשק ומוליכה את המים ממקורות המים שבאחריותה ועד לראש השטח27 . באירועי חירום הקשורים להפסקה באספקת המים או לפגיעה באיכותם, מקורות מחויבת להמשיך ולספק מים ממקורות חלופיים לרשויות המקומיות ולתאגידי המים שהיא משמשת ספק המים שלהם. כאמור, באוגוסט 2010 אישרה רח"ל את תרחיש הייחוס הענפי למים שהכינה רשות המים. בפברואר 2011 ביקש מנהל היחידה לביטחון המים מחברת מקורות להגיש לו לאישור את תרחיש הייחוס המפעלי שלה. במאי 2012 הוא ציין שהתרחיש שהגישה לו מקורות אינו עומד בדרישות הרשות וביקש לתקנו ולכלול בו את פירוט האיומים והנזקים הצפויים, ניתוח של הפערים ותכנית ההיערכות למענה הנדרש. בנובמבר 2012 הודיע מנהל היחידה לביטחון המים של הרשות למשרד מבקר המדינה, כי הוא טרם אישר את תרחיש הייחוס המפעלי של מקורות, כיוון שתרחיש זה "מחייב עדכון". מקורות הודיעה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 , כי לקראת סוף שנת 2012 היא הקימה עם רשות המים צוות משותף האמור לטפל במחלוקות בנושא וכי היא פנתה לרשות המים כדי לזרז את העבודה. משרד מבקר המדינה מעיר למקורות כי עליה לפעול בהקדם לקבלת אישור לתרחיש הייחוס המפעלי שלה, שלפיו היא אמורה לפעול בשעת חירום, ולהבטיח את היערכותה כזרוע הביצוע של משק המים לשעת חירום, בהתאם להנחיות רשות המים. .שילוב מקורות בהיערכות משק המים לשעת חירום .על פי הנוהל, על חברת מקורות להעביר לרשויות המקומיות ולתאגידים מידע על תכניותיה לאספקת המים בשעת חירום ומשבר מים, כדי שאלו יתארגנו לחלוקת מים. מנגד, על הרשויות והתאגידים להע ביר למקורות את תכניותיהם ונתוניהם בדבר מערכות אספקת המים בשעת חירום, כדי שזו תסייע באספקת מים חלופיים ובחלוקתם. מתשובת מקורות למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 עולה, שטרם עוגן בנוהל תפקידה לסייע לספקי המים המקומיים בעת משבר מים, הגם שבפועל היא ממלאת תפקיד זה. במאי 2011 דיווח סמנכ"ל טכנולוגיה והנדסה במקורות מר רפי איפרגן( להלן- הסמנכ"ל), ששימש באותה עת גם ממלא מקום מנכ"ל מקורות, לראש מטה שר האנרגיה והמים ולמנהל רשות המים, כי נוכח העברת הסמכות והאחריות בתחום ההיערכות לשעת חירום ממקורות לרשות המים, הרשות אינה משתפת את מקורות מאז שנת 2008 בתרגילים, ומקורות אינה מכירה כראוי את מערכות המים של הרשויות המקומיות, והיא תתקשה לסייע להן בשעת חירום. .__________________ .27 חיבורי הצרכן שבכניסה ליישובים או החיבורים למתקניה לאספקת מים שבתוך היישוב. 806 דוח שנתי64א .שם הדוח: שם הדוח: היערכות משק המים לשעת חירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . ביולי 2012 סיכם מנהל רשות המים בדיון שבו השתתפו מנהל הביטחון של משרד האנרגיה והמים (להלן - המנב"ט) ומנכ"ל מקורות מר שמעון בן -חמו (להלן - המנכ"ל), כי מקורות תשתתף בבקרה על מערכות מים מקומיות שהיא מספקת להן מים כדי לוודא שהן מתאימות לתכניות החירום, תוזמן לתרגילים של ספקי המים ותשתף פעולה עם רשות המים בשלב ההיערכות ובעת אירועי מים. עוד סיכם מנהל הרשות, כי מקורות תפעיל עתודות מרחביות שיתוקצבו, לסיוע בעת חירום לספקי מים מקומיים - על מנת לבצע את הפעילויות המרחביות הנדרשות בעת אירועי חירום. מנהל הרשות גם סיכם, בהתבססו על הסכמות בין הרשות למקורות, שחברת מקורות תפעיל מכליות לאספקת מי שתייה אם יתרחש משבר מים עקב פגיעה במערכות שלה - וחלוקת המים לתושבים תהיה באחריות הספק המקומי (התאגיד) והרשות המקומית. מקורות הודיעה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 , כי היא החלה ביישום ההסכמות עם רשות המים מיולי 2102 , ובחלק מהנושאים מתגבש פתרון המוסכם על הצדדים, בין היתר בדיון שהיא קיימה עם רשות המים באוקטובר 2012. 1. הועלה כי עד מועד סיום הביקורת השתתפה מקורות בשני תרגילים שהתקיימו בשתי רשויות בלבד, ביולי ובספטמבר 2012 , אך לא השתתפה בביקורות בעניין התאמת מערכות המים המקומיות לתכנית החירום. מקורות הודיעה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 , כי בעבר היא לא רק השתתפה בביקורת הכוננות ברשויות ובתאגידים אלא ביצעה אותן בעצמה, אך היא לא שותפה בביקורות מאז החלה הרשות לבצע את הביקורות בעצמה. 2. הסמנכ"ל הודיע למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 , כי טרם נחתם ההסדר שלפיו תסייע מקורות בהפעלת עתודות מרחביות, ובכלל זה לא סוכם מי יתקצב את צוותי כוח האדם במקצועות השונים (אספקת מים, הבטחת איכות המים, הנדסה), את הקמתם והפעלתם של מחסנים ואת הרכישה והתחזוקה של ציוד לשעת חירום. עוד ציין הסמנכ"ל, כי בהתרחש אירוע שיגרום פגיעה נרחבת בתשתיות מקורות (דוגמת רעידת אדמה), צפוי כי צוותיה יגויסו לטיפול בנזקי מערכות המים שבאחריותה, בעיקר הארציות, וספק אם יהיה ביכולתה לסייע לרשויות מקומיות שנפגעו. מקורות הודיעה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 , כי בסוף שנת 2012 טרם הסתיימה עבודת המטה להגדרת העתודה המרחבית, בכלל זה המבנה המוצע שלה ועקרונות הפעלתה. 3. הסמנכ"ל גם הודיע בנובמבר 2012 למשרד מבקר המדינה, שכוונת ההסכמות שעליהן התבסס מנהל רשות המים בסיכומו לגבי מכליות המים הייתה, שחברת מקורות לא תספק את המכליות בעצמה, אלא רק תיערך ותכין מראש בתיאום עם תאגידי המים את נקודות המילוי של המכליות. מנהל רשות המים ומנכ"ל מקורות הסבירו למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 , שאחריות מקורות היא אכן רק לספק מקור מים חלופי כאשר יש בעיה במקורותיה ובתשתיותיה, ולדברי מנהל הרשות לא מקורות אחראית לחלוקת המים אלא ספק המים (התאגיד) והרשות המקומית. הרשות הממשלתית למיםולביוב 807 .שם הדוח: שם הדוח: היערכות משק המים לשעת חירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 . משרד מבקר המדינה מעיר לרשות ולמקורות שעליהן לממש ללא דיחוי את כל הסיכומים ביניהן מיולי ומאוקטובר 2012 , לשם הבטחת היערכותו של משק המים לשעת חירום. במסגרת זו על הרשות ומקורות לקבוע באופן חד-משמעי את היקף אחריותה של מקורות לאספקת המים במקרה של כשל במערכות הספקת המים שלה, את סוגי התרגילים והביקורות שהיא תוזמ ן להשתתף בהם ואת הדרך להבטיח שמקורות תכיר את מערכות המים של הרשויות והתאגידים - כדי שתוכל לסייע להם באופן המיטבי בעת משבר מים. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי הצורך לעגן בכללי המים את תפקידיה ואחריותה של מקורות בעת משבר מים28 , מגביר את הדחיפות שבסיום כתיבתם של כללי המים כאמור לעיל. .סיכום .משבר מים עלול לגרום לפגיעה קשה באוכלוסייה, והוא מחייב את הגורמים האחראים לאספקת מים, ובהם רשות המים, מקורות, הרשויות המקומיות ותאגידי המים, להיערך למזעור הפגיעה. נוכח רמת ההיערכות הירודה של חלק מתאגידי המים והרשויות המקומיות , המתעלמים פעם אחר פעם מהוראות רשות המים ורח"ל לשיפור היערכותם, עולה החשש כי בעת משבר מים קשה, הם לא יוכלו לספק לתושבים מים בכמות הנדרשת לסיפוק הצרכים הבסיסיים ביותר. חילוקי דעות שעיקרם תקציביים מונעים מרשות המים כמפקחת וממקורות כזרוע הביצועית שלה להיערך לסיוע לרשויות ולתאגידים בעת חירום. על רשות המים, משרד האוצר, מקורות, צה"ל, תאגידי המים והרשויות המקומיות, כל אחד בתחומו ובהתאם לסמכותו ולאחריותו, לתקן בהקדם את הליקויים העולים מדוח זה. כמו כן, על רשות המים לפעול לקידום תיקוני החקיקה הנדרשים כדי להקנות לה סמכויות אכיפה כלפי רשויות מקומיות ותאגידי מים. כל זאת, על מנת להבטיח שבעת התרחשותו של משבר מים קשה לא יעמדו אזרחי המדינה בפני שוקת שבורה. .__________________ .28 .הכוונה לכללים בעניין ההכרזה על אירוע פגיעה במים ובעניין הטיפול בו