מכון התקנים הישראלי/הרפורמה בתחום התקינה

 מ .חלק גדול מכלכלת ישראל מבוסס על יבוא מוצרים ושירותים. ישראל, בדומה למדינות מפותחות .בעולם, סוחרת במגוון רב של מוצרים ומייבאת חלק גדול מהתשומות לייצור, מוצרי הצריכה .ונכסי ההשקעה. סך כל היבוא לישראל 1 ב-2018 היה כ - 107.4 מיליארד דולר; מזה, יבוא .הסחורות עמד על כ-77.1 מיליארדדולר (כ -72% )מסך היבוא2 , ויבוא השירותים- על כ-30.2 .מיליארד דולר (כ-28% ). משקל היבוא בתוצר המקומי3 הגולמי4 היה ב-2018 כ- 22.5% . נתונים .אלו מצביעים על חשיבות היבוא לכלכלת ישראל. .בשנת 2000 זיהו משרד האוצר ומשרד הכלכלה והתעשייה5 (להלן- משרד הכלכלה) כי התקינה .הישראלית המקורית גורמת ליצירת חסמים לא - מכסיים 6 על יבוא סחורות לישראל, ובעקבות .זאת לפגיעה בתחרות, לצמצום מגוון המוצרים העומדים לרשות הצרכנים ולרמת מחירים גבוהה .של מוצרים רבים 7 . בהתאם לכךבינואר 20008 תוקן חוק התקנים, התשי"ג-19539 (להלן- חוק .התקנים או החוק) כך שבקביעת תקן, תאומץ, ככלל, תקינה בין-לאומית אשר נוהגת בקרב .המדינות המפותחות. במהלך השנים הוקמו ועדות שונות 10 כדי לפתור את בעיית הנטל .הבירוקרטי בתהליך היבוא ואת השימוש בתקינה רשמית כחסם סחר , ולהקל את הנטל הכלכלי .על אזרחי ישראל. בהמשך נקבעו גם תיקוני חקיקה בחוק התקנים ובפקודת היבוא והיצוא נוסח [ . התשל"ט ]חדש-1979 (להלן- פקודת היבוא והיצוא) שנועדו לייעל את פעילות המכון, וגם .מעניקים לממונה סמכות להכיר במעבדות מאושרות פרטיות, נוסף על מעבדות מכון התקנים, .בין השאר כדי להוזיל עלויות ולשפר את איכות השירות בלי לפגוע באיכות הבדיקות ובקיום .הנחיות הממונה על התקינה. .הממונה על התקינה (להלן - הממונה) במשרד הכלכלה הוא המאסדר של תחום התקינה .בישראל ופועל במטרה להבטיח את הבטיחות והבריאות של ציבור המשתמשים במוצרים שחלים .עליהם תקנים ר שמיים; להגביר תחרותיות בתעשייה הישראלית בשווקים הבינלאומיים .והמקומיים; להסיר חסמי סחר בין לאומי; ולהקל על ההכרה ההדדית בין ישראל לשותפותיה .בבדיקות התאמה של מוצרים לדרישות התקנים. חוק התקנים הסמיך את השר להכריז על תקן .1 .מוצרי היבוא הנבדקים על ידי מכון התקנים הישראלי הם רק חלק קטן מסך היבוא .2 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, השנתון הסטטיסטי לישראל 2019 ,לוח 13.1 :יבוא ויצוא סחורות ושירותים .(ספטמבר 2019 .) .3 משקלו שלהיבוא בתוצר אינו כולל רק את המוצרים החייבים בבדיקות , אלא את כל המוצרים והשירותים. .4 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, השנתון הסטטיסטי לישראל 2019 , פרק11 ', עמ205 . .5 ראו תיקון5 לחוק התקנים, התשי"ג -1953 , אשר תוקן במסגרתחוק ההסדרים במשק מדינת ישראל (תיקוני חקיקה .להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2000 ,)התש"ס -2000. .6 דרישות נוהל המפלות את היבוא בכך שהן מטילות הגבלות על יבוא טובין לארץ בטענה שהדבר נעשה מטעמי .שמירה על ביטחון המדינה, ואשר קובעות מגבלות ועלויות נלוות אליהן בנוהלי המכס, דרישות מחמירות במיוחד .בתחומי הבריאות והבטיחות ודרישות טכניות ממוצרים מיובאים (בעיקר עמידה בדרישות תקנים). .7 ראו דברי הסבר לתיקון5 , הצ"ח הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות .הכלכלית לשנת התקציב 2000 ) התש"ס-1999 , 'עמ118 (52.) .8 ,בהמשךהסעיף תוקן בתיקון 10 משנת התשע"ד ובתיקון12 .משנת התשע"ז .9 ראו תיקון5 לחוק התקנים, סעיף7()(ב1.) .10 ועדת דויטש (2002 ( ), ועדת טרכטנברג2011,) ( ועדת לנג2014.) . .| 582 | . הרפורמה בתחום התקינה רשמי, וכן הסמיך את הממונה לבקר את התקנים הרשמיים בישראל ולאוכפם. בנוסף הממונה .ושר הכלכלה והתעשייה מפקחים על מכון התקנים הישראלי (להלן המכון), שהוא תאגיד .סטטוטורי. המכון פועל בשלושה תחומים עיקריים: תקינה, בדיקות מעבדה והתעדה של מוצרים .ושירותים. .בנוסף למכון, פועלות בשנת 2020 בישראל עוד שלוש מעבדות מוכרות 11 אשר מספקות שירותים .של בדיקת עמידה של טובין מיובאים בדרישות התקנים הרשמיים החלים עליהם. .בשנים 2016 - 2018 התקבלו תיקוני החקיקה 12 ו-13 לחוק התקנים ותיקון3 לפקודת היבוא .והיצוא, שנהוג לכנותם "הרפורמה בתקינה". אלה נועדו לייעל: את פעילותו של המכון; את הליך .אישור התאמתם של מוצרים לתקנים רשמיים החלים על יבואם; יצירת שינוי מבני בהרכבי ועדות .התקינה הפועלות במכון ובהרכב הוועד הפועל. הרפורמה אף העניקה לממונה על התקינה .סמכות להכיר במעבדה לצורך ביצוע בדיקות התאמה של טובין מיובאים לתקן רשמי, וזאת .במטרה להוזיל עלויות ; לקצר את לוחות הזמנים להכרזה על עדכוני התקנים הרשמיים; לשמור .על בטיחות הציבור ובריאותו, לשפר את איכות השירות הניתן בבדיקות ההתאמה האמורות בלי .לפגוע באיכות הבדיקות ובקיום הנחיות הממונה על התקינה. עוד קבעה הרפורמה מנגנון .לבחינה מזורזת של שינויים לאומיים בלתי מתחייבים בתקנים רשמיים בישראל (ראו להלן), אף .הוא במטרה להסיר חסמי יבוא ובכך לתרום להפחתת יוקר המחיה. דוח זה מסכם את ממצאי .הביקורת שבחנה את תיקוני החקיקה הכלולים ברפורמה שתוקנו במטרה להסיר חסמי יבוא, .ואת המידה שבה החסמים הוסרו כמתוכנן. בדוח זה נבחנה גם פעולתו של הממונה בתחומי .התקינה והפיקוח על המכון. . .פעולות הביקורת .בחודשים אוגוסט 2020 עד ינואר2021 ביצע משרד מבקר המדינה ביקורת על הרפורמה בתחום .התקינה. הביקורת התמקדה בנושאים אלה: יישום הרפורמה על ידי משרד הכלכלה; השיפור .בשירות והגידול בתחרות; תפקוד הממונה על התקינה; פרישה מוקדמת של עובדי מכון התקנים .בהתאם להסכם הקיבוצי המיוחד; קידום רפורמות חדשות ב-2020 ; ומערכות מידע ממוחשבות .ביבוא טובין. הביקורת ביצעה הליך שיתוף ציבור עם כמה יבואנים ומעבדות מוכרות פרטיות .בנושא הרפורמה בתקינה . מטרת ההליך הייתה לבחון את השפעת הרפורמה על עבודת .היבואנים בהיבטים השונים של תהליך היבוא, ובהם ההיבט הכלכלי, ההיבט המקצועי והשירות .שמציעים המכון והמעבדות הפרטיות אשר נכנסו לפעילות במסגרת פעימות פתיחת התחום .לתחרות. הליך השיתוף נעשה באמצעות ראיונות עם שבעה בעלי תפקידים בחברות ישראליות .העוסקות ביבוא ושיווק במגוון תחומים - חלקן מהגדולות והמובילות במשק, הפועלות בהיקפי .יבוא של מיליארד ש"ח בשנה, ואחרות קטנות יותר, הפועלות או מתמחות בתחומים צרים .ומייבאות בהיקפים של עשרות מיליוני ש"ח בשנה. הביקורת נעשתה במינהל התקינה במשרד .11 מעבדהשהממונה על התקינה הכיר בה לביצוע בדיקות התאמה של טובין מיובאים לתקן רשמי לפי פקודת היבוא ., ]נוסח חדש[ והיצואהתשל"ט -1979. .| 583 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 הכלכלה. בדיקות השלמה נעשו במכון התקנים, במשרד האוצר , ברשות התחרות וברשות .המיסים. . .השוואה בין-לאומית .ב-2016 פרסם משרד הכלכלה דוח הערכת השפעות רגולצי ה ( RIA - Regulatory Impact .Assessment )12 (להלן- דוח RIA 2016 ) בנושאפתיחה לתחרות של שוק בדיקות העמידה בתקן13 .ביבוא טובין. הדוח כולל סקירה של פעילות שוק בדיקות היבוא במדינות אחרות, לרבות בחינת .הליך מתן אישור ההתאמה לתקן, הרגולציה ואופן אכיפת ההתאמה לתקן. בסקירה נבדקו .אוסטרליה, מדינות האיחוד האירופי, יפן, סינגפור וקנדה, ונותח דוח ניהול הסיכונים של ה - OECD .מ-2015 . לפי הדוח , רוב המדינות אינן מפעילות מערך אישור מוצרים טרם הכניסה לשוק .( Pre-Market) , אך מפעילות - בתמהילים שונים - מערך ביקורת בגבולות ובמכס, הכולל בדיקות .מסמכים, בדיקות פיזיות ובדיקות על ידי גורם שלישי. ביקורת הגבולות וביקורת המכס מתבצעות .על בסיס פרופיל סיכון של מוצרים ויבואנים מסוימים, ובפוע ל עוצרות רק את תהליך הייבוא של .מקצת הטובין המיובאים לשם בדיקתם. ברוב המדינות מתקיי מים גם מעקב ובקרה בשווקים של .המוצרים המיובאים. . עקרונות היבוא באיחוד האירופי .אחד השווקים המערביים החשובים ביותר שהנהיג ו רפורמות עמוקות בתחום חוקיות היבוא .בעשורים האחרונים הוא השוק האירופי. חלק לא מבוטל מהתקנים הישראליים מאמצים תקנים .אירופיים. הליך היבוא בשוק האירופי מושתת על מודל ניהול סיכונים ואכיפה בשווקים. מודל .ניהול הסיכונים מבוסס על מידע המועבר באופן אוטומטי לרשויות הרלוונטיות בשלב היבוא, .ותהליך היבוא נטול בירוקרטיה כמעט לחלוטין. .המסגרת הרגולטורית בתהליך היבוא של מוצרי צריכה באיחוד האירופי מבוססת על התשתית .החוקית החדשה ( New Legislative Framework , להלן - התשתית החדשה) שמפרטת את הנהלים .לטיפול ביבוא מוצרים 14 , במטרה לשפר את המעקב אחר מוצרים בשווקים וכן את התאמת .המוצרים לרגולציה האירופית. ישנם כמה סקטורים היוצאים מן הכלל כגון רכב וכימיקלים, .שמנוהלים לפי עקרונות הגישה הישנה ( Old Approach). .12 משרד הכלכלה והתעשייה, דו "ח הערכת השפעות רגולצי ה: פתיחה לתחרות של בדיקות התאמה לתקן .ביבוא טובין (יולי 2016 .) .13 אישור בדבר עמידה בבדיקת התאמה לדרישות תקן רשמי המתקבל לאחר המלצת מעבדת בדיקה, כאמור בפקודת .היבוא והיצוא. .14 המסגרת הרגולטורית החדשה לא מתייחסת רק ליבוא אלא היא מפרטת את הכללים (ולא הנהלים ) להוכחת התאמת .המוצר לדרישות הדירקטיבה או הדירקטיבות. . .| 584 | . הרפורמה בתחום התקינה התשתית החדשה מבוססת על שלושה כללים: .Regulation (EC) No 764/2008: רגולציה המבססת את עקרון הקבלה ההדדית ( Mutual .Recognition) , שלפיו מדינות האיחוד צריכות, כברירת מחדל, לאפשר תנועה חופשית ומכירה .של מוצרים שנמכרים באיחוד, גם אם אלה אינם נתונים לסטנדרטים האחידים שלו15, ולמנוע .מעבר מוצרים במקרים מיוחדים, למען שמירה על בטיחות הציבור או הסביבה16. .Regulation (EC) No 765/2008: רגולציה המבססת את עקרון הפיקוח בשווקים, המחייב כל .מדינה לפקח ברמתה על כך שהמוצרים הנמכרים בתחומה עומדים ברגולציה האירופית ואינם .מסכנים את הציבור. שיטות האכיפה נתונות להחלטת המדינות החברות, אך ככלל המוצרים .נבדקים לאחר שכבר הגיעו לשוק והם זמינים לרכישה 17 . רשות אכיפה רשאית - במגבלות .חמורות - לעכב מוצרים ב מעברי גבול לתקופה שלא תעלה על שלושה ימים. .No 768/2008 Decision: החלטה המפרטת את מחויבויות היצרנים והיבואנים לשמירה על .הרגולציה האירופית ביבוא מוצרים ובמכירתם. בהחלטה שני היבטים עיקריים: (א) ביסוס מודל .הצהרה ( Declaration of Conformity - DOC )18 והגדרת אופן השימוש בו. יצרן או ספקהנדרש .להצהיר על עמידתו בדרישות הדירקטיבות19 יעשה זאת באמצעות טופס DOC וסימון ה -CE .הנלווה אליו, שמסמל עמידה בדרישות הדירקטיבות של האיחוד האירופי, בהתאם להליך .שמפורט בדירקטיבה עצמה ושונה בכל אחת מהדירקטיבות 20. עליו לשמור על תיק המוצר 21 .במשך עשר שנים מכניסת המוצר לשוק. בטופס פרטים כלליים כמו מספר ה מוצר ופרטי היצרן .והצהרה שהמוצר עומד ברגולציה. (ב) ההצהרה תוגש בהינתן תיק טכני : תיק המכיל מידע על .עמידת המוצר ברגולציה האירופית (אין הרכב ברור ומוכתב של פרטי התיק אך הוא צריך להכיל .מידע התומך בעמידת המוצר ברגולציה האירופית). על ה תיק להיות מוכן לפני מילוי הצהרה .והכנסת המוצר לשוק. .הרגולציה האמריקנית שונה מזו הנהוגה בישראל: בארה"ב אין תהליך בדיקת תאימות לתקנים .כאשר הסחורה עוברת במכס (למעט מוצרים מסוימים, כגון מוצרי ילדים, חלק ממוצרי החשמל, .מוצרים כימיים ומתכות). הביטוח שמבטח את היבוא נים מווסת (נוסף על הרגולציה הנהוגה .באותה מדינה) את עמידת היבואנים בדרישות התקינה בשל עלויות הביטוח הגבוהות כנגד .תביעות נזיקין של צרכנים אשר נפגעו ממוצרים שלא עמדו בדרישות התקן. .15 הכללחל רק על ו harmonized standards . אם למדינה אירופית כלשהי יש דרישות מיוחדות משלה, ייבדק אם המוצר .עומד בהן. .16 ראו Regulation (EC) No 764/2008 , Article 5 . .17 ראו Regulation (EC) No 765/2008 , Article 15 -29 . .18 ראו Decision No 768/2008 , Article 5 . .19 דירקטיבות אירופיותהן כללים משפטיים שקבעו מוסדות האיחוד האירופי, ומטרתן ליצור הרמוניזציה חקיקתית בין .מדינות האיחוד בנושאים שונים. .20 מלבד במקריםשבהם הוגדר לפי חוקי המוצרים הרלוונטיים כי תהליך בדיקת העמידה בתקנים ייעשה על ידי גוף .בקרה חיצוני. .21 בתיק מוצר נחלק לכמה קבוצות לבדיקת טובין, ובכל קבוצה נכללים מסמכים שונים. המסמכים נקבעו ב הנחיות .ובהוראות של הממונה על התקינה לעניין יבוא טובין שחל עליהם תקן רשמי. קבוצות הבדיקה נקבעו בנוהל בהתאם .לרמת הסיכון שטמונה בטובין ובהתחשב בניסיון המצטבר שבידי הממונה בפעולות האכיפה שהוא מבצע. .| 585 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 יוצא אפוא כי בהתאם לרגולציה האירופית, עבור רוב מוצרי הצריכה, משטר האכיפה .מבוצע בשווקים ולא בכניסה לשוק, על בסיס מודל ניהול סיכונים, והרגולטור נסמך על .הצהרה מטעם היבואן כי המוצר עומד בתקינה המבוקשת. .בהתאם למדיניות הממשלה 22 כפי שבאה לידי ביטוי בהחלטותיה השונות, מינהל התקינה פועל .על מנת לאמץ חלק מעקרונות המודל האירופי, כדי להקל את כניסת הטובין לישראל, תוך .הגברת ההעברה של נטל האכיפה לשווקים ומבלי לפגוע בפיקוח על כניסת טובין מסוכנים - .ראו להלן, קידום רפורמות חדשות בשנת 2020 . .מומלץ כי משרד האוצר, משרד הכלכלה והממונה על התקינה ימשיכו בבחינת חלופות .להקלות ברגולציה על הליכי היבוא לישראל, בשים לב לתשתית החדשה שהונהגה .באירופה ולמדיניות הנהוגה בארה"ב ובמדינות נוספות. מומלץ לבחון מדיניות היבוא .לישראל באופן עיתי למול השוואות בינלאומיות. . .יעילות יבוא טובין בישראל ביחס למדינות ה- OECD . יעילות יבוא הטובין במדינות שונות נבדקת על ידי הבנק העולמי בדוחות השנתיים של Doing .Business (דוח הבנק העולמי). אחד הפרקים בדוחבחן את מדדי יעילות היבוא בזמנים ובעלותם .ליבואנים בחלוקה לשתי קטגוריות, התאמת מסמכים ובדיקות של המכס. להלן בתרשים 1 מדדי .יעילות היבוא בזמן ובעלות בשתי קטגוריות, התאמת מסמכים ובדיקות במכס, בישראל לעומת .הממוצע ב מדינות ה- OECD בשנים2015 ו-2020 , כפי שהוצגובדוח הבנק העולמי: .22 משרד הכלכלה והתעשייה, דוח הערכת השפעות רגולציה: עדכון קבוצות יבוא, טיוטא להערות הציבור, .קובץ RIA קבוצות יבוא 7.2020 (2020,) 'עמ2. . .| 586 | . הרפורמה בתחום התקינה תרשים 1: זמן יבוא הטובין23 לישראל ועלותו לעומת הממוצע .במדינות ה- OECD. מדדי יעילות היבוא בזמן ובעלות בשתיקטגוריות - .התאמת מסמכים ובדיקת מכס בייבוא - בישראל לעומת הממוצע במדינות .ה- OECD , 2015 ו- 2020 . על פי נתוני Doing Business 2020 ., בעיבוד משרד מבקר המדינה .מהתרשים עולה כי במדדים של התאמת מסמכים ובדיקות מכס ביבוא , זמני היבוא .ועלותם בישראל היו גבוהים פי כמה לעומת הממוצע ב- OECD ; כלומר בישראל נדרש .ליבואנים זמן רב יותר כדי לייבא טובין ועלות הבדיקות בתהליך היבוא גבוהה יותר. יתר .על כן, המצב היחסי של ישראל ביחס לממוצע ה- OECD הורע בין השנים2015 ו-2020 : .לדוגמה, ב-2015 עלויות בדיקות היבוא לישראל היו גבוהות ב - 250% מעלויות בדיקות .היבוא למדינות ה- OECD ,וב-2020 הפער התרחב לכדי 300%. . משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר, למשרד הכלכלה ולממונה על התקינה .לפעול לשיפ ור במדדי ה יבוא של ישראל על מנת להביאם לממוצעי ה- OECD ואףלשפרם .מעבר לכך. .23 .השגת, הכנת והגשת מסמכים במהלך הובלה, אישור, בדיקות וטיפול בנמל או בגבול במדינת המוצא השגה, הכנה .והגשת מסמכים הנדרשים על ידי כלכלת מדינת היעד וכלכלת מדינת המעבר. כולל את כל המסמכים הנדרשים על .פי החוק ובפועל, כולל הגשת מידע אלקטרונית. .| 587 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תקינה וולונטרית בישראל ובעולם .התקינה של מוצרים משפיעה על כל תחומי החיים ומסייעת בשמירה על הבטיחות, הבריאות .והסביבה. התקנים הם כלי חיוני להבטחת מקומה של ישראל בין המדינות המפותחות, והם .מבטיחים סחר חופשי ויוצרים בסיס לחדשנות. .מכון התקנים קובע תקנים ישראליים וולונטריים (המגדירים דרך נאותה לייצר מוצר או את .תכונותיו הרצויות באמצעות ועדות תקינה). לשר הכלכלה הסמכות להכריז על תקנים ישראליים .שגובשו במכון התקנים כעל תקנים רשמיים (להלן - תקן רשמי), אם נוכח לדעת כי הדבר דרוש .להשגת אחת או יותר מהמטרות המפורטות בחוק התקנים, כגון שמירה על בריאות הציבור; .שמירה על בטיחות הציבור; הגנה על איכות הסביבה; אספקת מידע, כאשר לא קיים מידע או .מנגנון חלופי העשוי להקנות הגנה לצרכן; הבטחת תאימות או חליפיות של מוצרים; מניעת נזק .כלכלי משמעותי העלול להיגרם לצרכן כתוצאה משימוש במערכות, בחומרים או במוצרים .המשמשים לבניה, הגלויים לעין. וכן מניעת נזק כלכלי העלול להיגרם לצרכן כתוצאה משימוש .בחומרי בניה שאינם גלויים לעין. ובלבד שאם התקן אינו תקן בין-לאומי, יחווה הממונה לשר את .דעתו המנומקת בכתב כי אין תקן בין -לאומי מתאים שניתן לאמצו ולקבוע אותו כתקן . תקן רשמי .חל הן על מוצרים המיוצרים בישראל והן על מוצרים מיובאים. תקן שקבע המכון אך לא הוכרז .בידי שר הכלכלה כתקן רשמי הוא תקן וולונטרי. יש גם תקנים וולונטריים, שחקיקה ראשית או .חקיקת משנה בתחומים שונים שבאחריות משרדי הממשלה מפנה אליהם, ותקנים אלה, הגם .שאינם רשמיים, מחייבים את הציבור, והפיקוח על העמידה בהם נתון בידי המשרדים .הממשלתיים הרלוונטיים (להלן - תקנים מחייבים). אחת ממטרות התקינה הוולונטרית היא .להנהיג שפה טכנית אחידה המאפשרת שיח בין הסוגים השונים של התעשייה והמשק. .נמצא כי מספר התקנים הוולונטרי ים הישראליים קטן מאוד יחסית למספר התקנים .הוולונטריים הבין-לאומיים הקיימים היום בעולם. ארגוני התקינה ISO 24 ו-IEC 25 פרסמו .קרוב ל - 30,000 תקנים וולונטריים בין -לאומיים, ובגרמניה26 לבדה יש כ - 34,000 תקנים .וולונטריים, ואילו מספר התקנים הוולונטריים הישראליים שפורסמו עד היום הוא כ- 3,500 . .התוצאה היא שמוצרים ושירותים רבים בישראל אשר אינם נכללים בתקינה רשמית או מחייבת27 . ולעיתיםמחויבים מכ וח דין אחר , מסופקים בלא שיש תקן כלשהו החל עליהם. מאחר שצורכי .התקינה של מדינה קטנה כישראל זהים לאלו של מדינה גדולה, המצב הקיים עלול להביא לכך .שמוצרים ושירותים יסופקו בישראל שלא בהתאם לתקנים הנהוגים בחו"ל וברמת איכות נמוכה, .וצרכנים הצורכים מוצרים ושירותים אלה עלולים להיפגע מכך. .24 ארגון בין-לאומי לא -ממשלתי בלתי תלוי, שחברים בו 165 .גופי תקינה לאומיים .25 ארגון בין-לאומי שלא למטרות רווח להכנה ופרסום של תקנים בין -לאומיים לטכנולוגיות החשמליות והאלקטרוניות , .המאגד 170 מדינות ומתאם את עבודתם של כ- 20,000 .מומחים ברחבי העולם .26 https://www.din.de/en/about -standards/a -brief-introduction -to-standards .27 תקנים שאינם מחייבים מכוח חוק התקנים, אבל מחייבים מכ וח דין אחר . . .| 588 | . הרפורמה בתחום התקינה משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הכלכלה ולממונה על התקינה לאמץ יעד של הגדלת .מספר התקנים הוולונטריים בישראל, הנותנים מענה לצורכי המשק , ובפרט על ידי אימוץ .תקינה בין -לאומית. מומלץ למפות את תחומי התקינה בעולם ואת צורכ י בעלי העניין .במשק הישראלי, לעבד את המידע, לאתר את התחומים החופפים בעולם ולקדם את .אימוץ התקנים, כדי לצמצם כניסת מוצרים ושירותים באיכות נמוכה לשוק בישראל ולמנוע .פגיעה בצרכנים הצורכים מוצרים ושירותים אלה וגם להנהיג שפה טכנית אחידה .המאפשרת שיח בין סוגי התעשייה והמשק . . גיבוש תוכנית רב -שנתית לאימוץ התקינה הבי ן-לאומית הוולונטריים .המטרה של תוכנית עבודה רב-שנתית היא לקבוע דרכים להשגת יעדי הארגון באמצעות משימות .שונות המבוצעות על פני כמה שנים. .הממונה על התקינה קידם פעילות לגיב וש תוכנית רב -שנתית לאימוץ התקינה הבין -לאומית .בתקנים הישראליים הוולונטריים. הוא ביקש מהמכון לסקור את התחום, לזהות פערים בין .התקינה הבין-לאומית לתקינה הישראלית ו להכין את התוכנית הרב -שנתית. .בדוחות על ביצוע משימות הנכללות בתוכנית העבודה של הממונה לשנת 2020 דווח כי .לא גובשה תוכנית רב -שנתית לאימוץ התקינה הבי ן-לאומית בתקנ ים הישראליים .הוולונטריים בגלל שינוי בסדרי העדיפויות מטעם המכון ו מינהל התקינה שבמשרד .הכלכלה, וכי ביצוע משימות אלה נדחה לשנת 2021 . .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הכלכלה לגבש את התוכנית הרב-שנתית לאימוץ .התקינה הבין-לאומית ב מסגרת התקנים הישראליים הוולונטריים וליישמה בהקדם. . .הרפורמה בתקינה28 - תיקוני חקיקה .רקע .חוק התקנים קובע כי אין לייצר מצרך שחל עליו תקן רשמי, לייבאו, לייצאו, למכור אותו או .להשתמש בו אלא אם כן הוא עומד בדרישות התקן. יבוא טובין לישראל נתקל בקשיים לאורך .השנים, בשל התקינה הלאומית הקיימת. בדוח מבקר המדינה 29 מ-2014 צוין כיטענות בדבר .28 נהוג לכנות את תיקוני החקיקה12 ו-13 לחוק התקנים ותיקון3 .לפקודת היבוא והיצוא בתור הרפורמה בתקינה .29 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 65א (2014 '), "חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין", עמ419. .| 589 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 קשיים בתהליך היבוא ובעיכובים ביבוא הנגרמים עקב בירוקרטיה מיותרת, אשר מייקרת אותו .ומהווה חסם של ממש ביבוא טובין, היו בין הגורמים לקבלת כמה החלטות ממשלה בתחום. .הוועדה לבחינת בדיקות התאמה לתקן של טובין מיובאים בראשות פרופ' סיני דויטש (ועדת .דויטש), שהוקמה ב-2002 מכוח החלטת ממשלה 30 , נדרשה לבחון את הליך היבוא החייב .בתקינה רשמית, ולהמליץ על שורת צעדים כדי להקל אותו ו לשנות את הבלעדיות שיש למכון .התקנים. במסגרת ההמלצות שפורסמו ב -2002 הציעה הוועדה לחלק את הטובין המיובאים .לארבע קבוצות יבוא, לפי רמת הסיכון הטמון בהם לבריאות הציבור ובטיחות ולאיכות הסביבה, .ולקיים את בדיקות היבוא בהתאם. המלצה זו התבססה על המלצות דומות של מינהל התקינה .במשרד הכלכלה. הוועדה ציינה כי השיטה המוצעת לא תסיר את חובת העמידה של הטובין .בדרישות התקנים הרשמיים, אלא תביא לקיצור ולייעול של הליך האישור הרגולטורי הנדרש .טרם שיווק מוצר ים בארץ. באפריל 2004 אימצה הממשלה את מסקנות הוועדה והמלצותיה .בהחלטת ממשלה 31. .הוועדה לשינוי חברתי-כלכלי בראשות הפרופסור מנואל טרכטנברג (ועדת טרכטנברג) שהוקמה .ב-2011 ., בחנה וגיבשה צעדים שיביאו להקלת נטל המחיה בישראלהמלצותיה פורסמו באותה .שנה ואומצו בהחלטת ממשלה 32 . במסגרת33 דיוניהוועדה בראשות מנכ"ל משרד הכלכלה עלה .כי תקנים ישראלי ים אשר הוכרזו על ידי שר הכלכלה כתקנים רשמיים משמשים במקרים .מסוימים גם ככלי להגבלת התחרות, הן לגבי מתחרים קטנים ובינוניים מהתעשייה המקומית והן .לגבי מוצרים מיובאים. במסגרת דיוני הוועדה, ובבחינות אחרות שערכו משרדי הממשלה, עלו .דוגמאות לכך שתקינה שהוכרזה כתקינה רשמית שימשה למעשה כחסם סחר. במקרים מסוימים .התעורר החשש כי תרם לכך הרכב ועדות התקינה, שהיה מוטה לטובת גורם דומיננטי הפעיל .בשוק הרלוונטי לאותה ועדת תקינה. .התהליכים המפורטים לעיל היו חלק ממדיניות ארוכת טווח של ממשלות ישראל להסרת חסמי .יבוא, הגברת רמת התחרויות במשק והפחתת יוקר המחיה. כך, ועדת לנג 34 שפרסמה דוח ב- .2014 והמלצותיה אומצו בהחלטת ממשלה35 מצאה כיקיים חוסר התאמה בין ישראל לעולם .בדרישות החוקיות ליבוא טובין, והצביעה על הבעייתיות בתקינה בפרט, אשר החילה תקנים .רשמיים מקוריים הסוטים מהתקינה הבין-לאומית הנהוגה בשווקים מפותחים בעלי גודל .משמעותי. כמו כן, הצביעה ה וועדה על תהליך האכיפה הרגולטורי שמחייב קבלת אישורי .התאמה לתקן טרם הכניסה של הטובין לשוק, לעומת הגישה האירופית שמתבססת על תהליך .ניהול סיכונים ואכיפה בשווקים עצמם. המסקנה שעלתה בפרק הדן בחסמי יבוא ממשלתיים .הייתה כי עדיין יש תקנים רבים אשר ייחודיים לישראל או שבתקנים שאומצו מתקינה בין-לאומית .ישנן דרישות ייחודיות לישראל (National Deviations). .30 החלטת הממשלה1341 ( ", "תיקון צו יבוא חופשי בענין בדיקות התקינה של היבוא 27.1.02.) .31 החלטת הממשלה 1782" , בדיקות התאמה לתקן של טובין מיובאים" ( 4.4.04). .32 החלטה הממשלה3756 , "אימוץ המלצות דוח הוועדה לשינוי כלכלי-חברתי - המשך הדיון (דוח ועדת טרכטנברג)" .( 9.10.11 .) .33 ראו דברי הסבר לתיקון12 .לחוק התקנים .34 הוועדה להגברת התחרות והסרת חסמים בתחום היבוא. .35 החלטת הממשלה 2318 ( ", "הגברת התחרות וייעול תהליכי האסדרה בתחום הייבוא 11.12.14). . .| 590 | . הרפורמה בתחום התקינה העלות הנוספת למשק במצב שלפני הרפורמה: בדוח RIA של משרד הכלכלה מ-2016 , .שבדק את השפעות הפתיחה לתחרות של שוק בדיקות ה התאמה לתקן רשמי ביבוא טובין, עלה .כי העלויות הישירות של היבואנים מוטות מעלה מכמה סיבות: חוסר היעילות בהקצאת כוח אדם .באגף התעשייה במכון התקנים; תמחור גבוה של עלות שעות עבודה המתבסס על עלויות השכר .הגבוהות במכון; ו ירידת מחירים ניכרת בשירותים בתחומים דומים שנפתחו לתחרות. הדוח אמד .את העלות הישירה למשק במצב הקיים בכ-96 מיליוןש"ח לשנה. בצד אלה מצא הדוח עלויות .עקיפות: משך בדיקות הדגם בפועל ארוך באופן ניכר מזמן הבדיקה הנדרש , ובעקבות זאת .יבואנים נאלצים לאחסן את הסחורה במחס ני הנמל או היבואן , דבר הגורר תוספת בעלויות .אחסון ובעלויות מימון. יבואנים נאלצ ו גם להמתין שלושה עד שישה חודשים לאישור הדגם .ממעבדת המכון, אף שבדיקות המעבדה יכולות להתבצע תוך חודש עד חודשיים בלבד 36 . . התמשכות ה המתנה לאישור גורר ת צמצום בכמות הדגמים המיובאים , ויתור על הזדמנויות .עסקיות וצמצום בפועל של יבוא מקביל , שנובע לרוב מהזדמנויות עסקיות המצריכות הליכי יבוא .קצרים. הדוח אמד את העלות העקיפה לשנה למשק במצב הקיים בכ-480 מיליון ש"ח במחירים .לצרכן 37 . סך כל העלויות שייחסכו בשנה לצרכנים, אם ייפתח שוק בדיקות היבוא לתחרות, נאמד .ב-576 .מיליון ש"ח .תקינה ייחודית לישראל: עד 1999 מרבית התקנים בישראל היו מקוריים ולא התבססו על .תקנים בין-לאומיים. במסגרת תיקון 5 לחוק התקנים משנת2000 , נקבע כי בקביעת תקן יאמץ .המכון ככלל תקינה בין-לאומית, ורק בנסיבות מיוחדות, לנוכח תנאים ייחודיים למדינת ישראל, .הוא רשאי לשנות תנאים מסוימים הקבועים בתקינה בין -לאומית, ועליו לפרט את הנימוקים לכך .בדברי הסבר אשר יצורפו לתקן. למרות זאת, עלה כי המכון המשיך לאמץ תקנים בין-לאומיים .עם שינויים ייחודיים לישראל, ובדוח מבקר המדינה 38 מ-2014 צוין בהקשר זה: "רק כ-30% מכלל .התקנים המאומצים אומצו כלשונם, והיתר אומצו עם שינויים ותוספות הייחודיים לישראל. יתרה .מזאת, מתוך התקנים הרשמיים המאומצים רק 5% אומצו כלשונם". .משרד הכלכלה ומשרד האוצר, א שר נדרש גם הוא לבעיות בתהליך התקינה, זיהו, בין היתר על .בסיס דוח RIA :, כמה בעיות עיקריות בתהליך הבדיקה והאישור של יבוא הטובין בישראל .1. אורגנים של ועדות התקינה במכון - הועלה חשש להטיה בהרכב ועדות אלה לטובת גורם .דומיננטי הפעיל בשוק הרלוונטי לאותה ועדה. ההטיה נוצרה בשל הרכב ועדות התקינה39 .הקבוע בחוק התקנים . מספרם הרב של חברי הוועד הפועל (גוף מקביל לדירקטוריון) .הקשה על ניהול המכון, וכך גם הרכב הוועד, שכלל ריבוי נציגים מהתעשייה, המכון, .הממשלה וההסתדרות - גופים שלחלקם אינטרס מובנה בשימור ההסדר הקיים. .36 דוח הערכות השפעות רגולציה 2016 ', עמ14 - .חסמי יבוא .37 העלות ליבואנים, לפי אומדן הדוח, נחלקת לכ-48 מיליון ש"ח עלות ישירה ו-240 .מיליון ש"ח עלות עקיפה .38 דוחשנתי 65א (2014 '), "חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין", עמ419. .39 יש שלושה סוגים של ועדות תקינה: ועדות מרכזיות שמקים הוועד הפועל, ועדות טכניות שמקימות הוועדות המרכזיות, .וועדות מומחים שמקימות הוועדות הטכניות. נוסף על אלה פועלת במכון ועדה לתיאום עבודת התקינה ב ו, אשר .הוקמה על ידי הוועד הפועל (מתוך דברי ההסבר לתיקון 12, עמ' 378). .| 591 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 2. תקינה לאומית ייחודית לישראל - דבר שגרם להכרזה על תקינה רשמית ישראלית אשר .שימשה למעשה כחסם סחר 40. .3. חוסר יעילותבתפעול המכון בחלק מיחידותיו , והפסדים באגף הבניין במכון. .4. .מונופול של המכון בבדיקות ההתאמה לתקן של טובין מיובאים . .תיקון 12 לחוק התקנים .לאור הבעיות שזיהו משרדי הכלכלה והאוצר, הם קידמו את חקיקת תיקון 12 לחוק התקנים41 . (להלן- תיקון 12 ), שתוקן בדצמבר 2016 ונכנס לתוקף בינואר 2017. בתיקון לחוק הוסד רו .עניינים רבים, ובמסגרתו התקבלו כמה תיקונים בחוק שמטרתם הסרת החסמים שתוארו לעיל: .בחינת קביעתו של תקן רשמי המתבסס על תקן בין-לאומי; ייעול 42 פעילות המכון ויצירת שינוי .מבני בהרכבי ועדות התקינה הפועלות בו; ושינוי בהרכב הוועד הפועל. .משרד מבקר המדינה בדק אם תיקוני החקיקה בתיקון 12 :לחוק התקנים השיגו את מטרתם .1. :תקינה לאומית במסגרת תיקון 12 תוקן בין השאר סעיף8 לחוק. התיקון קבע הוראות .לעניין עדכון של תקן רשמי המתבסס על תקן בין-לאומי. כמו כן, תוקנו הוראות מעבר .לעניין בחינתם והתאמתם של תקנים רשמיים שההכרזה לגביהם פורסמה לפני 12 באוגוסט .2016 , לתקינה בין -לאומית 43 . נמצא כי יעד זה הושג בחלקו (ראו להלן). ביטול תקינה .לאומית כולל שני חלקים: .א . תקינה לאומית חדשה: נמצא כי בינואר 2021 (להלן- מועד סיום הביקורת) קשה יותר .לגורמים שהם בעלי עניין 44 להכריז על תקן רשמי חדש הכולל שינויים לאומיים שאינם .הכרחיים, מאחר שתיקון 12 קובע45 כי לשם כך נדרשת הסכמת שר האוצר וראש .הממשלה. .ב. התאמת תקינה לאומית רשמית קיימת לתקינה בין-לאומית: חוק התקנים קובע46 מנגנון .להכרזה על תקן רשמי בהתאם לעיקרון שלפיו על התקינה הרשמית בישראל להיות .תואמת לתקינה הבין-לאומית. בתיקון 12 נקבע47 כי שר הכלכלה לא יכריז על תקן .40 ראו דברי הסבר לתיקון12 במסגרת הצעת חוק התכנית הכלכלית, הצ"ח הממשלה, התשע"ו-2016 בעמוד370. .41 החוק תוקן במסגרת חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2017 ו- .2018 ), התשע"ז-2016. .42 ראו דברי הסבר לתיקון12 ', עמ373. .43 'הדברים פורטו גם בדברי ההסבר לחוק התקנים (תיקון מס13 ), התשע"ח-2018 ,, הצ"ח הממשלה התשע"ח238. .44 כל מי שמעוניין להקשותאת הייבוא למדינה. .45 ראו סעיף 8 (ה3( )1 ) :לחוק התקנים"לא יכריז השר על תקן המתבסס על תקן בין-לאומי כתקן רשמי לפי סעיף זה, .אם הוא כולל שינוי מהתקן הבין-לאומי האמור, למעט שינוי לאומי מתחייב, אלא אם כן הסכימו ראש הממשלה ושר .האוצר... להכללת השינוי הלאומי בתקן הרשמי כאמור". .46 ראו סעיף8. .47 ראו סעיף 8(ה3 .) . .| 592 | . הרפורמה בתחום התקינה המתבסס על תקן בין-לאומי כעל תקן רשמי אם הוא שונה מהתקן הבין -לאומי, אלא .במקרים שמדובר בשינוי לאומי מתחייב או בהסכמת ראש הממשלה ושר האוצר .במקרים שפורטו בחוק48 . כמו כן נקבעו הוראות לעניין פרסום שינויים של תקנים .שהוכרזו כתקנים רשמיים, החלפתם בתקנים אחרים או ביטולם. נמצא כי התאמת .תקינה לאומית רשמית קיימת לתקינה הבין-לאומית לא בוצעה בקצב הרצוי (ראו .להלן). .2. :אורגנים של המכון הרכבן של ועדות התקינה , המורכבות מוועדות טכניות ומו ועדות .מרכזיות, והרכבו של הוועד הפועל של המכון, שונו בהתאם לתיקון, ובכך לכאורה נמנעה .הטיה של הרכב הוועדות לטובת גורמים בשוק 49 . נמצא כישינוי זה התבצע תוך כשנה .מקבלת התיקון, עד ינואר 2018. .שינוי הרכב ועדות תקינה בהתאם להחלטת הממשלה : החלטת הממשלה 50 2318 מ- .2014 , שמטרתה הגברת התחרות בתחום היבוא ואשר התקבלה לפני תיקון 12 , הטילה על .שר הכלכלה 51 להגדיל את מספרנציגי הממונה על התקינה , או מי מטעמו, המשתתפים .בוועדות התקינה הציבוריות 52 המתכנסות במכון התקנים הישראלי לשם קביעת תקנים .רשמיים, וכן לקבוע בדין את השתתפותם כחברים קבועים בוועדות 53. . נמצא כי הגדלת מספר נציגי הממונה על התקינה, בהתאם להחלטת הממשלה .מ-2014 לא נכלל בתיקון לחוק ובמועד סיום הביקורת, כללי התקנים של מכון .התקנים54, המחייבים את פרוצדורת התקינה במכון התקנים, קובעים55 כילממונה .אין זכות הצבעה בישיבות הוועדה וכי א חד מנציגיו רשאי להשתתף בישיבות .הוועדות. .בתשובת משרד הכלכלה ממאי 2021 (להלן- תשובת משרד הכלכלה) נמסר כי נציגי .הממונה על התקינה חברים בכל הוועדות המרכזיות וברוב הוועדות הטכניות שבהן נדונו .תקנים רשמיים. כמו כן חל גידול במספר נציגי הממונה בוועדות, ובהתאם לכך גויס כוח .אדם מקצועי במינהל התקינה. עוד מסר המשרד בתשובתו כי להבנתו הנושא אינו טעון .הסדרה נוספת. .48 ראו הנימוקים המפורטים בתוספת הראשונה לחוק התקנים וכן המטרות המנויות בסעיף (א)8(1 )-(6 )לחוק. .49 ראו דברי ההסבר לתיקון13 ', עמ370. .50 'החלטת הממשלה מס2318" , הגברת התחרות וייעול תהליכי האסדרה בתחום היבוא" ( 11.12.14.) .51 ראו בסעיף10 .להחלטת הממשלה .52 במכון התקנים פועלות ועדות תקינה שייעודן קביעת תקנים ישראליים בתחומים שונים. בראש כל תחום עומדת ועדה .מרכזית והיא מקימה בתחום פעולתה ועדה טכנית אחת או יותר. הוועדה הטכנית פועלת בתחומים אשר הגדירה לה .הוועדה המרכזית, ומטרתה עיבוד תקנים וקביעתם. הוועדה הטכנית רשאית להקים תחתיה ועדות מומחים אשר יסייעו .לה בעבודתה. .53 .חבר קבוע יכול להשתתף בהצבעות הוועדה .54 כללי התקנים (עיבוד תקנים ישראל יים), התשנ״א -1991 , תוקנו בהתאם לסעיף 7 לחוק התקנים וקובעים את .הפרוצדורה לקביעת תקן על ידי המכון. .55 ראו סעיף 17 (א) לכללי התקנים(עיבוד תקנים ישראלים) , התשנ"א-1991 ., של מכון התקנים .| 593 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מומלץ כי משרד הכלכלהיבחן הסדרת נציגי הממונה על התקינה בוועדות התקינה .הציבוריות של המכון לשם הגדרת מעמדם כחברים קבועים, בהתאם להחלטת .הממשלה. .3. :שיפור במצבו הפיננסי של המכון בעקבות הסכם קיבוצי עם משרד האוצר, שהמכון .חתם עליו ב -2017 בהמשך לתיקון 12 ותיקון3 ,)לפקודת היבוא והיצוא (ראו להלן עד .נובמבר 2020 המכון הוציא לפרישה מוקדמת 140 עובדים. 160 נוספיםיפרשו עד אוקטובר .2022, .בהתאם להתקדמות תהליך הרפורמהנמצא כי בשל הפרישה המוקדמת והתייעלות .מסוימת שביצע המכון, שופר מצבו הפיננסי56 (ראו להלן בפרק עלפרישה מוקדמת של .עובדי המכון). .משרד מבקר המדינה מציין כי היעד של שיפור במצבו הפיננסי של מכון התקנים הושג .בחלקו. עם זאת, דוח מבקר המדינה מ -202057 מצא כיב-2018 מעבדותרווחיות באגף .הבניין סבסדו שתי מעבדות אחרות באותו האגף שהיו מופסדות (מעבדת הבנייה ומעבדת .הקרקע), וההפסד השוטף של שתי המעבדות, בשנת 2018 , הסתכם בכ-14 .מיליון ש"ח . בדיקת שיפור השירות בעקבות התיקון ה -12 לחוק .אחת ממטרות התיקון ה-12 לחוק הייתה שיפור רמת השירות הנמוכה הנובעת מהמונופול של .המכון, לרבות בבדיקות המעבדה לאישור עמידתם של טובין בתקנים רשמיים, לצורך יבואם .וזאת מבלי לפגוע באיכות הבדיקות ובקיום הנחיות הממונה על התקינה. .נציג משרד הכלכלה מסר באוקטובר 2020 לצוות הביקורת כי המשרד בחן את יישום התיקון .באמצעות שיחות עם יבואנים, ובאמצעות בדיקת פרק הזמן עד השלמת מתן השירות ליבואנים .(עד קבלת אישור שחרור מותנה ואישור שיווק טובין) במערכת המחשוב של המכון. לדבריו, הם .מצאו כי חל שיפור בשירות ליבואנים וחל קיצור בפרקי הזמן של מתן השירות. .הנפקת אישור עמידה בתקן של הטובין על ידי מעבדה נשלח לממונה על התקינה באופן מקוון .ונקלט במערכת המחשוב. משרד מבקר המדינה בי קש לברר אם יש בידי הממונה על התקינה .נתונים על משך הטיפול של המעבדות (מכון התקנים והמעבדות הפרטיות) בבקשות של .היבואנים. .56 מבקר המדינה, דוח שנתי 71א (2020" ,) מכון התקנים- ביקורת פיננסית ". .57 שם. . .| 594 | . הרפורמה בתחום התקינה נמצא כי לממונה על התקינה אין נתונים על פרקי הזמן שחולפים מרגע הגשת בקשות .של יבואנים למעבדות ועד סיום הטיפול בהן, או על פרקי הזמן שנדרשו למעבדות לטפל .בבקשות היבואנים. כמו כן, לא נמצאו בידי הממונה תיעוד לבחינות שבוצעו על ידו בעניין .טיב השרות. .משרד מבקר המדינה מ מליץ למשרד הכלכלה לקיים הליך שיטתי לבדיקת השיפור ברמת .השירות בהתאם למטרות התיקון בחוק58, ,באופן עיתי לתעד את תהליך העבודה במלואו .ולשמור את ממצאי הבדיקות, כדי לתרום לשיפור השרות. . .תיקון 3 לפקודת היבוא והיצוא .עד אוקטובר 2016 , מכון התקניםהיה הגורם הבלעדי המעניק מטעם הממונה על התקינה אישור .על עמידת טובין בהוראות תקן רשמי, לצורך אישור יבוא ם לישראל. אישור זה מייצג עמידה .בבדיקות מעבדה הנערכות למוצרים, בדיקות של מסמכים ויישום הוראות רגולטוריות של .הממונה, לפי העניין59. .בדצמבר 2016 , במסגרת חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית .לשנות התקציב 2017 ו-2018 ), התשע"ז-2016 ( להלן- חוק התוכנית הכלכלית ), אושר תיקון 3 . לפקודת היבוא והיצוא (להלן - תיקון 3) . התיקון שנכנסלתוקף באפריל 2018 עוסק בהליך .שחרור טובין שחל עליהם תקן רשמי, והוא מעגן בחקיקה ראשית הוראות שהיו קבועות עד כה .בנוהל 40160 - בדיקת טובין מיובאים (מתן אישור ת"ר61) של מכון התקנים. .התיקון העניק לממונה סמכות להכיר במעבדה לצורך ביצוע בדיקות התאמה של טובין מיובאים .לתקן רשמי. בדברי ההסבר62 לתיקון3 נכתב כימטרתו היא שילוב מעבדות פרטיות בביצוע .בדיקות טובין שחל לגביהם תקן רשמי ואשר בהתאם לצו פיקוח נקבעה לגביה ם הוראה .המחייבת קבלת אישור בדבר עמידה בדרישות הממונה על התקינה. הדבר נעשה במטרה להוזיל .עלויות, תוך שמירה על בטיחות ו ובריאותו של הציבור ולשפר את איכות השירות הניתן בבדיקות .ההתאמה האמורות. .58 בדברי ההסברלתיקון מס' 12 , המובאים במסגרת דברי ההסבר להצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוניחקיקה .ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018 ,)התשע"ז - 2016 ,ה"ח הממשלה, התשע"ז, עמ' 184 , נכתב .כי "המצב הקיים שבו מכון התקנים מתקיים בסביבה נטולת תחרות ... מביא לפגיעה במגזר העסקי, בין השאר. ..וכן .רמת שירות נמוכה יחסית, המתבטאת בין השאר בהתארכות משמעותית של הליך הבדיקות לצורך יבוא ". .59 ראו דברי ההסבר לתיקון12 ,שם עמ' 370. .60 בהמשך הנוהל הוחלף בהנחיות והוראות של הממונה על התקינה לעניין יבוא טובין שחל עליהם תקן רשמי. .61 אישור הנדרשכדי ל שחרור מהמ כס טובין מיובאים שחלים עליהם תקנים רשמיים. בלעדיו לא ניתן לשחרר ם. .62 ראודברי הסבר לתיקון 3 המובאים במסגרת דברי ההסבר להצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום .המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018 ), התשי"ז-2016, ,ה"ח הממשלה, התשע"זעמ' 184 . .| 595 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מטרה נוספת של תיקון3 הייתה הקלת הנטל הרגולטורי על יבואנים, בכך שעד התיקון, כל .דרישה מטעם הממונה לתצהיר תוחלף בדרישה להצהרה בלבד, שלא תאומת על ידי עורך דין, .והיבואן יידרש להחזיק אצלו " תיק מוצר" שמסמכיו מוכיחים כי המוצר עומד בתקן רשמי, כפי .שמפורט בפקודה. .אגב כך קובע התיקון חובת רישום במרשם חדש, מרשם היבואנים63 , המנוהל על ידיהממונה על .התקינה. כל יבואן חדש המעוניין לייבא לישראל מוצר שחל עליו תקן רשמי, חייב ברישום .במרשם היבואנים בטרם יתחיל את תהליך היבוא. התיקון גם מחיל על היבואנים חובות נוספות .על אלה שהחיל עליהם חוק התקנים, כמו שמירת מסמכים להבטחת יכולת עקיבות, תיעוד .רשימת העוסקים שאליהם הועברו הטובין, החובה לאפשר למעבדת הבדיקה לבצע בדיקות .בהתאם לאישור שחרור מותנה ו החובה שלא לעבור ממעבדת בדיקה אחת לאחרת במהלך .בדיקת משלוח. .התיקון לפקודה החליף את "אישור ת"ר "64 שהיה נדרש עד אז לשחרור טובין מחזקת המכס .ב"אישור עמידה בדרישות הממונה". אישור זה ניתן לאחר שהיבואן הגיש את המסמכים .הנדרשים למשלוח ששחרורו מבוקש (בדיקת מעבדה או הצהרה בצירוף מסמכים שונים, בהתאם .לנסיבות). .התיקון הסמיך את הממונה לבטל אישור בדיקת מעבדה או להתנותו בתנאים בנסיבות מסוימות .המפורטות בפקודה ובהן - אם האישור ניתן על יסוד מידע כוזב, שגוי או מטעה; אם התעורר .חשד כי היבואן הפר תנאי מתנאי האישור או הוראה מהוראות הפקודה או חיקוק אחר; או אם .קיים חשש ממשי לפגיעה מיידית בבריאות הציבור, בביטחון או באיכות הסביבה. .במסגרת התיקון הוקנו לממונה סמכויות אכיפה נרחבות, לרבות הסמכות להשית עיצומים .כספיים על יבואנים וגם על מעבדות במקרים מסוימים. כמו כן, התיקון מרחיב את הוראות .הענישה ומחמיר את הסנקציות הפליליות הקיימות בפקודת היבוא והיצוא . . .תיקון 13 לחוק התקנים .על פי חוק התקנים ותיקוני ם שונים65 שנעשו בו לאורך השנים, על התקינה הרשמית במדינת .ישראל להיות תואמת ככל הניתן לתקינה הבין-לאומית . לכן נדרש כי כל התקנים הרשמיים .יאמצו תקינה בין-לאומית מקובלת, הרלוונטית לתחומם, ללא כל שינויים, במידת האפשר. עד .63 רישום יבואנים למרשם היבואנים החל באפריל 2018. .https://www.gov.il/he/departments/news/importers_registry_opens .64 .אישור הנדרש כדי לשחרור מהמכס טובין מיובאים שחלים עליהם תקנים רשמיים. בלעדיו לא ניתן לשחררם .65 ראו תיקונים5 ,10 ו-12 .לחוק התקנים . .| 596 | . הרפורמה בתחום התקינה שהתקבלו תיקוני החקיקה, לרוב התקנים הרשמיים אשר אימצו תקינה בין-לאומית מקבילה .נוספו בעת האימוץ בישראל שינויים לאומיים, חלקם מתחייבים 66 וחלקם אינם מתחייבים67 . . ערב כניסת 68 תיקון12 לתוקף בינואר 2017 , נמצאו כ -300 תקנים בתהליך בחינה לעניין .התאמתם לתקינה בין -לאומית, מהם כ -150 היו בשלבי התייעצות שונים, ומהם כ -80 נמצאו .בהמתנה מעבר לתקופה הקבועה בחוק להעברת התייחסות השרים הממונים69 - כלומר יותר מ- .90 .ימים .בינואר 2017 , עם כניסתו70 של תיקון12 ,לתוקף300 התקנים שהיו בעיצומו של תהליך הבחינה .כאמור הוחזרו לתחילת הליכי הבדיקה כפי שנקבעו במסגרת התיקון. ואולם סיום בדיקתם .התעכב; זאת, בין השאר, בשל ההמתנה הממושכת לדיון בתקנים בוועדת האימוץ71 , שנבעה .במידה רבה מהעומס הרב המוטל על הוועדה עקב ה חזרת כל התיקונים כאמור לבדיקתה, נוסף .על עבודתה השוטפת. העיכוב בסיום בדיקת התקנים נבע גם מהעובדה שהשרים הממונים לא .העבירו את התייחסותם במועד - מצב שכמוהו כהבעת התנגדות לעדכון רשמיות התקן72 . מסיבה .זו משרד הכלכלה ומשרד האוצר החלו לקדם שינוי חקיקה חדש. .בפברוא ר 2018 אושר תיקון13 לחוק התקנים(להלן - תיקון 13). התיקון, שנכנס לתוקף באפריל .2018 , קבע מנגנון לבחינה מזורזת של שינויים לאומיים בלתי מתחייבים בתקנים רשמיים .בישראל, במטרה להסיר חסמי יבוא ובכך לתרום להפחתת יוקר המחיה, תוך שמירה על בריאות .הציבור ובטיחותו. תיקון 13 חל על תקנים ישראליים רשמיים שאימצו תקן בין -לאומי ועדכונם .האחרון היה לפני 12.8.16. הוא לא חל עלתקנים רשמיים מקוריים (שלא אימצו כל תקן או .מסמך בין-לאומי) או על תקנים רשמיים שעודכנו לאחר 12.8.16 (הכרזת רשמיות, פרסום גיליון .תיקון או רביזיה73) . .סעיף 8(ה5 ,)כפי שתוקן בתיקון 13, קבע74 " כיתקנים רשמיים קיימים ייבחנו בעניין התאמתם .לתקנים בין-לאומיים לפי הוראות סעיף קטן זה, בתוך זמן סביר מיום תחילתו של תיקון מס' 13 . ובחינתם תושלם לא יאוחר מיום י"א באב התשע"ט (12 באוגוסט2019)". .66 שינוי לאומימתחייב מוגדר בתוספת הראשונה לחוק והוא שינוי שמופיע רק בחלק העברי של התקן הישראלי הרשמי , .ושהוא הכרחי להתאמת התקן הבין-לאומי לישראל מבחינות אלה: התאמות שפה להוראות הפעלה, לדרישות סימון, .לאזהרות וכדומה; דרישות הנגזרות מהוראות חיקוק בישראל; התאמת הפניות בתקן המאמץ תקן בין -לאומי לחקיקה .של מדינת חוץ או למסמך מחייב של גורם בין-לאומי או לדרישות המופיע ות בחקיקה או במסמך מחייב כאמור, .הרלוונטיות לתקן; הפניה לתקנים בין- לאומיים אחרים או לחלקים בהם, ובלבד שההפניה היא לתקן הבין-לאומי .עצמו או שהתקן הבין -לאומי אומץ כלשונו, או מכיל שינויים לאומיים מתחייבים. .67 שינוי לאומישאינו מתחייב הוא שינוי ש מופיע רק בחלק העברי של התקן הישראלי הרשמי, ואשר אינו עונה להגדרות .של שינוי לאומי מתחייב והוא טעון אישור של ראש הממשלה ושר האוצר ויבוצע לצורך מטרות שנקבעו בסעיפים .8()(א1) -(6 .) .68 מתוך דברי ההסבר לתיקון13 ', שם עמ370 . .69 ראו סעיף8(ה1) (2 .) לחוק התקנים .70 מתוך דבריההסבר לתיקון 13 ', שם עמ370 . .71 ועדה שממנה שר הכלכלה כדי לבחון את השינויים בתקנים הבין-לאומיים . ראו סעיף 8 א(א)(2) לחוק התקנים. .72 ראו דברי ההסבר לתיקון 13. .73 .שינוי כולל של תקן או החלפתו .74 ראו סעיף8(ה5()2 )לחוק התקנים . .| 597 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 התאמת תקינה לאומית רשמית קיימת לתקינה בין -לאומית בעקבות תי קון 13 .לנוכח העיכוב הרב המתואר לעיל בתהליך בחינת תקנים לעניין התאמתם לתקינה בין-לאומית , .עלה צורך בהליך מהיר ויעיל המעוגן בחוק שיאפשר להשלים את התאמת התקנים. לכן נקבע .בתיקון 13 כיבסקירת התקינה הרשמית הקיימת בישראל , אם יימצא שוני בינה לבין התקינה .הבין-לאומית, השוני יוסר בדרך של הסרת רשמיות של השינוי מהתקן 75 או בהתאמת דרישות .התקן הישראלי לאלה הקיימות בתקן הבין-לאומי. לעניין סיום הטיפול, תיקון 13 קבע: "תקנים .רשמיים קיימים ייבחנו בעניין התאמתם לתקנים בין-לאומיים לפי הוראות סעיף קטן זה, בתוך .זמן סביר מיום תחילתו של תיקון מס' 13 ( ובחינתם תושלם לא יאוחר מיום י"א באב התשע"ט12 . באוגוסט2019.") להלן פירוט תהליך התאמת תקנים קיימים לתקינה בין-לאומית, על פי תיקו ן .13 : .החוק76 קו על תקן ]הכלכלה[ בע כי "לא יכריז השרהמתבסס על תקן בין-לאומי כתקן רשמי .לפי סעיף זה, אם הוא כולל שינוי מהתקן הבין-לאומי האמור, למעט שינוי לאומי מתחייב, אלא .אם כן הסכימו ראש הממשלה ושר האוצר... להכללת השינוי הלאומי בתקן הרשמי כאמור". .אישור של שר האוצר וראש הממשלה נעשה לאחר שוועדת האימוץ ממליצה על השינוי על סמך .מסמכים המוצגים בפניה 77 ועליהם להשתכנע כי השינוי נדרש לצורך הבטחת מטרה מהמטרות .המנויות בחוק. אולם לא נקבעו בחוק מנגנון או מתכונת פעולה שישמשו אם הגורמים השונים .לא הגיעו לכדי הסכמה. באפריל 2018 , מועד תחילת יישום תיקון 13, היו בישראל439 תקנים .מאומצים, מהם 344 תקנים שתיקון 13 חל עליהם. המכון הגיש לממונה על התקינה מיפוי של .השינויים הלאומיים ב-344 התקנים עד 30.6.18 . המיפוי כלל טבלת שינוייםלאומיים המפרטת .את מהות השינוי, נימוקי ועדת התקינה לשינוי וסיווג השינוי (מתחייב או לא -מתחייב) , והממונה .פרסם את הטבלה להערות הציבור באוגוסט ובספטמבר 2018 . מבין התקנים שנכללו במיפוי .שהגיש המכון לממונה , 76 תקנים קיימים לא כללו שינויים לא -מתחייבים ולכן לא נדרש .פרסומם; בשני תקנים הטיפול הוקפא והמכון התבקש לפתוח אותם לרביזיה; וב-266 תקנים .מיפוי השינויים פורסם להערות הציבור. .75 .הפיכה של תקן רשמי לתקן וולונטרי .76 סעיף8(ה3()1 .) לחוק התקנים .77 סעיף 8(ה3()2 .) לחוק התקנים . .| 598 | . הרפורמה בתחום התקינה יישום תיקון 13 עדיוני 2020 מפורט להלן בלוח1. . לוח1: נתונים על תהליך התאמת התקנים הקיימים לתקינה בין-לאומית .מספר התקנים הסטטוס .135 הטיפולהסתיים ב מלואו וה תקנים פורסמו ברשומות (ביטול רשמיות, עדכון .רשמיות, פרסום גיליונות התיקון, החלפת התקנים) .6 הטיפול הסתיים ללא צורך בפרסום ברשומות .10 הטיפול הופסק והתקנים הוחזרו לטיפול במכון .115 התקנים הועברו לקבלת אישור ראש הממשלה ושר האוצרלשינויים לא - .מתחייבים שנשארו בהם ושיש כוונה כוונתה להשאירם או להכריז עליהם .כרשמיים .על פי נתוני דוח חופש המידע של משרד הכלכלה בעיבוד משרד מבקר המדינה. .בדוחות על ביצוע משימות בתוכנית העבודה של הממונה על התקינה ל-2020 צוין כי משימת .השלמתו של יישום תיקון 13 (קבלת הסכמות ראש הממשלה ושר האוצר לשינויים לאומיים לא- .מתחייבים) לא התבצעה, והממונה ממתין לקבלת חוות דעת של הממונה 78 על חוקיות היבוא .במשרד הכלכלה ולאישור שר האוצר וראש הממשלה. .נמצא כי כעבור שנתיים וחצי מקבלת תיקון 13 , ואף שהתיקון קבע כי בחינתהתקנים .הרשמיים הקיימים בעניין התאמתם לתקנים בין-לאומיים תושלם עד אוגוסט 2019 , טרם .הסתיים הטיפול ב-115 תקנים מתוך 266 התקנים הרשמיים (כ -43% מהתקנים שתיקון13 . חלעליהם) . תקנים אלה הועברו לבחינת הממונה על חוקיות היבוא במשרד הכלכלה, .והוא העבירם לאישור משרד האוצר. מאחר שבתקנים אלו נותרו שינויים לאומיים שלדעת .משרד האוצר אין מקומם בתקן הרשמי, הוא אינו מאשר אותם. .נוכח אי-ההסכמות והעמדות המקצועיות השונות של ועדות האימוץ ושר האוצר, ממליץ .משרד מבקר המדינה למשרד הכלכלה להסדיר מנגנון שיאפשר הכרעה במצב של .חילוקי דעות בין ועדות התקינה לשר האוצר ולראש הממשלה, על מנת שניתן יהיה לקדם .את השינויים בתקנים השנויים במחלוקת. מנגנון כזה נדרש כדי להכריע אם לקבל את .השינויים הבלתי מתחייבים או לא לקבלם וכדי למנוע מצב שתקנים אשר כוללים שינויים .בלתי מתחייבים ייוותרו בתוקף, דבר המקשה את יבוא הטובין. אם לא יוסדר מנגנון .הכרעה בנושא, המחלוקות יופנו למנכ"ל משרד ראש הממשלה, ואם מדובר במחלוקת .משפטית היא תופנה ליועץ המשפטי לממשלה. .78 בחינה של הממונה על חוקיות היבוא היא חלק ממסלול קבלת אישורם של ראש הממשלה ושר האוצר לשינויים לא- .מתחייבים שנשארו ב תקנים ושבכוונתו להשאירם או להכריז עליהם כרשמיים. .| 599 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 אגף התקציבים במשרד האוצר מסר במאי 2021 (להלן- תשובת משרד האוצר) כי עבור 45 . ,התקנים שהועברו לשר האוצר, משרד האוצר קובע בימים אלובשיתוף עם מנהל תקינה ומשרד .רוה״מ, תהליך מתודי שיכריע לגבי עתידם - הכרזת רשמיות מלאה או הכרזה על התקן ללא .השינוי שאינו מתחייב. .משרד הכלכלה מסר במאי 2021 כיבחינת התקנים הרשמיים במסגרת תיקון ה -13 על ידי .הממונה על התקינה הסתיימה עד אוגוסט 2019. לאחר הבחינה והתאמת חלק מהתקנים לתקנים .הבין-לאומיים כפי שנדרש בחוק, נשארו 115 תקנים אשר עדיין כוללים שינויים לא מתחייבים .שלעמדת הממונה על התקינה או לעמדת השרים הממונים יש בהם היבט בריאותי או בטיחותי. .ולכן לעניינם נדרשת הסכמה של ראש הממשלה ושר האוצר. כדי להגיש תקנים אלו לאישור .השרים, אנו נדרשים לצרף את הבחינה הכלכלית של ממונה חוקיות היבוא. אם קבלת חוות .הדעת של ממונה חוקיות היבוא, התקנים מועברים לבחינה ואישור של שר האוצר, ובהמשך .לאישור ראש הממשלה. עד מאי 2021 , הועברו לשר האוצר45 תקנים והתקבלה הסמכה לתקן .אחד בלבד. . .דוח RIA של משרד הכלכלה משנת 2016 . משרד הכלכלה הכין את דוחRIA 2016 , שבדק את השפעות הפתיחה לתחרות של שוק בדיקות .ההתאמה לתקן ביבוא טובין , לפני שהוחל תיקון 12 לחוק התקנים ותיקון 3 לפקודת היבוא .והיצוא . הדוח העריך כי החיסכו ן בעלויות העודפות לצרכנים הצפוי מ פתיחת שוק בדיקות .המעבדות לתחרות עשוי להסתכם ב-576 .מיליון ש"ח לשנה הדוח מצא כי במכון התקנים יש .תמחור גבוה של עלות שעות עבודה המתבסס על עלוי ות השכר הגבוהות בו; וכי המצב הקיים .מביא לצמצום מספר הדגמים המיובאים , ויתור על הזדמנויות עסקיות וצמצום בפועל של יבוא .מקביל, שנובע לרוב מהזדמנויות עסקיות המצריכות הליכי יבוא קצרים. .נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, משרד האוצר ומשרד הכלכלה לא בדקו אם התממשו .הערכות דוח RIA 2016 לגביהחיסכון הצפוי למשק בעקבות תיקוני החקיקה. .מומלץ כי משרד האוצר ומשרד הכלכלה יבצעו בדיקה אם הערכות דוח RIA 2016 בדבר .החיסכון הצפוי למשק התממשו ואילו חסמים עומדים בפני מימושם, בפרט לקראת מימוש .דוח RIA 2020 , אשר יפורט להלן. בדיקה זוחשוב ה גם לאור ההסכם שעליו חתם משרד .האוצר ב-2017 עם המכון, ובו התחייב לממן 80% - 90% מעלות הפרישה המוקדמת של .300 עובדי המכון (ראו להלןבפרק על פרישה מוקדמת של עובדי המכון). בעקבות הסכם .זה פרשו 100 מעובדי המכון פרישה מוקדמת ב-2018 ותחילת2019 ( שלבים א' ו-ב'), ו-40 . עובדיםנוספים פרשו ב-2019 עד נובמבר2020 ( 'שלב ג). עלות הפרישה המוקדמת עד .נובמבר 2020 היא כ-264 ,מיליון ש"חמהם משרד האוצר מימן כ-219 מיליוןש"ח. . . .| 600 | . הרפורמה בתחום התקינה מעבדות .פעילות מעבדות מפוקחת בישראל על ידי שני מאסדרים: הרשות הלאומית להסמכת מעבדות79 .מסמיכה מעבדות באמצעות הכרה רשמית ביכולתן המקצועית לבצע בדיקות, כיולים, פעילויות .פיקוח והתעדות80 מסוימים (להלן - מעבדה מוסמכת). הממונה על התקינה מאשר שמעבדות .עומדות בתנאים 81 לבדוק את מידת התאמתו של מצרך לתקן או לתקן רשמי ולתת תעודה על .כך (להלן - מעבדה מאושרת). הממונה על התקינה גם מאשר מעבדות שעמדו בתנאים82 ויהיו .רשאיות לבצע את בדיקות ההתאמה לתקן של הטובין המיובאים (להלן - מעבדה מוכרת). . .מעבדות מאושרות .תיקון 1283 קבע כיהממונה ייתן א ישור למעבדה לשמש כמעבדה מאושרת אם מצא כי היא .רשומה על פי דין כתאגיד בישראל, והיא בעלת יכולת וכשירות מקצועית 84 ,והיא ערוכה למלא .את תפקידה כמעבדה בישראל בתחום מתן האישור, בהתאם לתנאים והוראות שיורה הממונה .לעניין זה. אישור מעבדה בידי הממונה תקף לתקופה שאינה עולה על שנתיים 85. חוק התקנים .קובע כי מכון התקנים יהיה מעבדה מאושרת, וכן מי שאושר לעניין זה בכתב על ידי הממונה. .מעבדה מאושרת רשאית לבדוק את מידת התאמתו של מצרך לתקן, או לתקן רשמי, ולתת .תעודת בדיקה על כך. .79 תאגיד שהוקם על פי חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז-1997. .80 התעדה הינה תהליך שבומעבדה בוחנת ומאשר ת, כי תהליך או שירות העומדים בדרישות תקן. .81 ראו הנחיות והוראות הממונה לעניין אישור מעבדות על פי סעיף12 .(א) בחוק התקנים .82 .ראו הנחיות והוראות הממונה לעניין מתן הכרה למעבדות בדיקה על פי פקודת היבוא והיצוא .83 ראו סעיף12()(א2 .) לחוק התקנים .84 כלומר מוסמכת על ידי הרשותהלאומית להסמכת מעבדות לשמש כמעבדה בתחום מתן האישור לפי הוראות חוק .הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז-1997. .85 ראו הנחיות והוראות הממונה לעניין אישור מעבדות על-פי סעיף 12 ( א) (3)א לחוק התקנים - סעיף 9.1. .| 601 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מספר המעבדות המאושרות .בעקבות תיקון 12 , ולאחר שבדק כי המעבדות עומדות בדרישות, הממונה אישר מעבדות חדשות .ובמקביל הסיר את האישור ממעבדות שלא עמדו בדרישות כאמור. להלן בלוח 2 נתונים על כך. .לוח 2: נתונים עלמעבדות מאושרות בתחום התקינה, בשנים 2017 - 2019 . 2019 2018 2017 . )מספר המעבדות המאושרות בדצמבר (מהן חדשות 42 (7 ) 37 (6 ) 31 . חידוש אישורים למעבדות 2 31 - . *הרחבת אישורים למעבדות 14 - - . מעבדות שאישורן הוסר 1 2 1 .על פי מדוח חופש המידע של משרד הכלכלה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .* הרחבה של אישור המעבדה לטיפול בתקנים נוספים. .מלוח 2 ניתן ללמוד כי מספר המעבדות המאושרות עלה מ-31 בשנת2017 ל-42 בשנת .2019. ב-2018 אושרו6 מעבדות חדשות וב-2019 אושרו7. ב- 2018 הממונה חידש אישור .ל-31 מעבדות, וב-2019 .לשתיים . המעבדות המוכרות הפרטיות ו היקף פעילותן פתיחת בדיקות המעבדות לתחרות .מטרת פרק התקינה בהצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית .לשנות התקציב 2017 ו-2018) , התשע"ז-2016 (להלן- חוק התכנית הכלכלית) 86, שבמסגרתו .בוצע תיקון 12 לחוק התקנים ותיקון3 ,לפקודת היבוא והיצוא היא פתיחה לתחרות של תחום .בדיקות המעבדות למוצרים מיובאים. על פי הצעת החוק, לצד מעבדות מכון התקנים יוכלו .לפעול גם מעבדות מוכרות פרטיות (מעבדות מוכרות) . בחוק התוכנית הכלכלית 87 נקבע כי .ההוראות המתקנות את פקודת היבוא והיצוא לחוק התכנית הכלכלית 88 ,יחולו באופן הדרגתי .לגבי סוגים מסוימים של טובין, על מנת למנוע פגיעה דרסטית בהכנסות המכון ולהוביל לפיטורי .עובדים המוניים. החלה הדרגתית ("פעימות") נעשתה לבקשת ועד עובדי המכון וההסתדרות .86 ראו הצעת חוק הממשלה, התשע"ו -2016', עמ 370 . .87 ראו חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018 ), התשע״ז-2016 . .88 ראוסעיף 46 לחוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018 ,) .התשע״ז-2016 . . .| 602 | . הרפורמה בתחום התקינה ובהסכמת משרד האוצר89 . רשימתהטובין וה תחומים שנפתחו לתחרות נקבעה באופן עקרוני .בהחלטה על הפעימות, כמפורט במכתבו של הממונה על התקציבים דאז ליו"ר ועדת הרפורמות .בכנסת בדצמבר 2016. המכתב קבע כי מעבדות פרטיות שיוכרו על ידי הממונה (מעבדות .מוכרות) יוכלו לבדוק טובין מיובאים, לפי תקנים אשר יוספו לתחום ההכרה של המעבדות, .בארבע פעימות , במועדים מוסכמים מראש ב שנים 2018 - 2021. המכתב פירט את רשימת .הטובין והתחומים בארבע הפעימות - למשל הפעימה הראשונה כוללת מוצרים לבנים 90 , .אלקטרוניקה בידורית91 , כלי עבודה חשמליים ומצברים ובנוסף פירוט את ההרכב של שלושת .הפעימות הנוספות 92 . בהמשך הממונהעל התקינה המיר את הטובין והתחומים שהופיעו במכתבו .לתקנים רשמיים. .להלן בלוח 3 .מספרי התקנים וחלקי התקנים שהוחלו בכל פעימה .לוח 3: מספרי התקנים וחלקי ה תקנים שהוחלו בכל אחת מהפעימות .מספר הפעימה תאריך ההחלה מספר התקנים וחלקי התקנים שהוחלו .ראשונה אפריל 2018 9 .שנייה אפריל 2018 11 .הקדמת פתיחת התחרות .על הטובין מ- יולי 2018 24 . מאי2019 1 . אוגוסט2019 1 . שלישית דצמבר 2019 75 .רביעית מרץ 2021 כ-300 התקנים שלא נכנסו לשלוש .הפעימות הראשונות .על פי משרד הכלכלה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .89 'ראו פרוטוקול מס14 מישיבת הוועדההמשותפת לוועדה המיוחדת ולוועדת הכלכלה של הכנסת לדיון בהצעת חוק .התקנים מיום 7.12.16. .90 .'מכונות כביסה ומייבשים, מקררים, מקפיאים, שואבי אבק, מדיחי כלים, תנורי אפייה וכו .91 .'טלוויזיות, מצלמות, מערכות שמע וכו .92 הפעימה השנייה כוללת תקשורת סלולרית, נורות וגופי תאורה, תנורי אפי יה, מתכות יקרות, עגלות ילדים, חיתולים, .מיקרוגלים, מוצרי ניקוי, אופניים חשמליים, ומטהרי מים ומסננים. הפעימה השלישית כוללת צעצועים, עץ וחלונות .(למעט עגלות), טקסטיל (למעט חיתולים) , מערכות אנרג ייה (למעט תנורי אפיה) וציוד משרדי חשמלי (למעט .מיקרוגלים). הפעימה הרביעית כוללת מכלי לחץ וחוזק חומרים, כימיה של מזון ומים (למעט מסנני מים ומטהרים), .כימיה סביבתית (למעט מוצרי ניקיון), מוצרי צריכה חשמליים, מוצרי תעשייה חשמליים, רכב ומוצרי תעבורה (כולל .אופניים ולמעט אופניים חשמליים), מתקני משחקים, קרמיקה, חומרי בניין, עמידות מבנים ו בטיחות אש. .| 603 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מלוח3 עולהכי בשלוש הפעימות הראשונות, שהסתיימו בדצמבר 2019 , נכנסו 121 תקנים וחלקי .תקנים93 לרשימת התקנים שהמעבדות הפרטיות יכולות לבדוק, ובפעימה הרביעית במרץ 2021 .מתכננים להחיל כ-300 תקנים נוספים. עוד עולה מהלוח כי הפעימה הרביעית כוללת את מרב .התקנים שיתווספו לתחרות, ולכן היא המשמעותית ביותר. .פקודת היבוא והיצוא קובעת94 כאמור כ י הממונה על התקינה רשאי לתת למעבדה שאישר הכרה .לביצוע בדיקות התאמה של טובין מיובאים לתקן רשמי. .מתחילת יישומה של הרפורמה בשנת 2018 היו שתי מעבדות מוכרות אשר בדקו עמידה בדרישות .התקן של טובין מיובא ים. ב-2019 נוספה מעבדה אחת לרשימה, ב-2020 לא נוספו מעבדות .מוכרות חדשות. במועד סיום הביקורת יש שלוש מעבדות מוכרות, נוסף על מכון התקנים. צוות .הביקורת בדק כמה תקנים וחלקי תקנים שנפתחו לתחרות נכללים בתחום ההכרה של המעבדות .הפרטיות, כמפורט להלן בלוח 4. . לוח4: מספר התקניםוחלקי התקנים הרשמיים .שבתחום ההכרה של המעבדות המוכרות, ספטמבר 2020 . שם המעבדה מספר התקנים הרשמיים שבתחום .ההכרה של המעבדה* ** שיעור התקנים וחלקי התקנים .שנבדקים על ידי המעבדה 95 . המכון 653 100% . 'מעבדה א 39 6% . 'מעבדה ב 40 6% . 'מעבדה ג 9 1% . על פי נתונימשרד הכלכלה, בעיבוד משרד מבקר המדינה 96 . . * .ראו טבלה מפורטת בנספח א .** תקנים רשמיים וחלקי תקנים רשמיים. .מלוח 4 ניתן ללמוד כי נכון לספטמבר 2020 שיעור התקנים וחלקי התקנים שבודקות .המעבדות המוכרות הפרטיות עומד על עד כ-6% ואילו המכון בודק 100% מהתקנים .הרשמיים. .93 .כל תקן מורכב מחלקי תקנים. כל חלק של תקן מתייחס לסוגים שונים של טובין ומפרט דרישות שונות .94 ראופקודת היבוא והיצוא , סעיף 2י (א). .95 .שיעור בדיקת התקנים של המעבדות מכלל התקנים .96 ראו: https://www.gov.il/he/departments/general/approved_laboratories_standardization . .| 604 | . הרפורמה בתחום התקינה צוות הביקורת בדק את מספר ההמלצות 97 והשורות98 במערכת תקשורת ומידע (להלן - מת" מ) 99 .- שביצעו המכון והמעבדות המוכרות הפרטיות, לגבי תקנים שנכנסו לתחרות וגם אלו שטרם .נכנסו לתחרות. הממצאים מרוכזים בלוח 5 להלן. .לוח 5: מספר ה המלצות / שורות100 במת"משהנפיקו מעבדות בדיקה, .לגבי תקנים שנכנסו לתחרות ו תקנים שטרם נכנסו לתחרות, .מאי 2019 - ספטמבר 2020 . התקופה מכון התקנים מעבדה א' מעבדה ב' מעבדה ג' .1.5.19 - 1.11.19 253,175 1,678 101 0 .1.11.19 - 1.5.20 252,655 2,722 144 5 .1.5.20 - 6.9.20 187,509 3,010 178 1 . סה"כ בדיקות בכל התקופות 693,339 7,410 423 6 . שיעור מכלל הבדיקות 98.88% 1.06% 0.06% 0% .על פי נתוני הממונה על התקינה, משרד הכלכלה בעיבוד משרד מבקר המדינה. .צוות הביקורת בחן גם את הנתונים במת"מ על מספר ההמלצות של מעבדות בדיקה ושורות .לגבי תקנים שנכנסו לתחרות. להלן הנתונים על מספר ההמלצות של מעבדות בדיקה ושורות .במת"מ, נכון ל- 6.9.20, ונתונים על מספר ההמלצות ושורות במת"מ של תקנים שנכנסו לתחרות, .ממאי 2019 עדנובמבר 2020. .97 .בסיום הבדיקה, המעבדה ממליצה לממונה על התקינה לשחרר/לא לשחרר את הטובין לשיווק .98 הזמנה של יבואן כוללת מספר שורות, לכל טובין ובדיקה שנדרשת לצורך בדיקתו. .99 מערכת תקשורת ומידעשמנהל ה ממונה על התקינה. המערכת כוללת מידע בדבר פניות יבואנים רשומים למעבדות .בדיקה לביצוע בדיקות לשם קבלת אישורי בדיקת מעבדה, לרבות רישום תוצאות הבדיקות, מועד קיומן, העתקים .של אישורי בדיקות המעבדה שניתנו וכל פרט זיהוי אחר הנוגע לטובין שנבדקו הנדרש לפי הוראות פקודת היבוא .והיצוא. .100 בכל בקשה שמגיש יבואן ישנן מספר שורות. כל שורה מתייחסת למוצר או שירות שונה. .| 605 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לוח6: מספר ה המלצות / שורות ש הנפיקו מעבדות בדיקה .לגבי תקנים שנכנסו לתחרות , ושיעור ההמלצות של כל מעבדה .מסך הבדיקות, מאי 2019 - ספטמבר 2020 . התקופה המכון התקנים מעבדה א' מעבדה ב' מעבדה ג' .1.05.19 - 1.11.19 .( שיעור מסה"כ) 162,470 (99% ) 1,729 (1% ) 100 (0% ) 0 (0% ) .1.11.19 - 1.5.20 . )(שיעור מסה"כ 164,309 (98% ) 2,769 (2% ) 122 (0% ) 6 (0% ) .1.5.20 - 1.11.20 . )(שיעור מסה"כ 171,980 (98% ) 3,994 (2% ) 1,548 (0% ) 7 (0% ) . .על פי נתוני מכון התקנים, בעיבוד משרד מבקר המדינה .יצוין כי עד מאי 2019 רישום מספר ההמלצות (או השורות) של המכון והמעבדות הפרטיות נעשה .במכון במערכת מיטב 101. להלןנתונים על מספר ה המלצות (או ה שורות) במערכת זו ממאי 2016 . עד מאי2019. . תרשים2: מספר האישורים שהפיק מכון התקנים, מאי 2016 - מאי 2019 . .על פי נתוני הממונה על התקינה ומכון התקנים, בעיבוד משרד מבקר המדינה .101 מערכת המחשוב מיטב המשמשת את המכון להתקשרות עם היבואנים, עם הממונה ועם המכס (ראו להלן). . .| 606 | . הרפורמה בתחום התקינה מתרשים 2 עולה כי מספר האישורים שהפיק המכון עלהבכ- 10% בשנה במהלך 2017 - .2019 . בשילוב נתוני לוח6 ניתן לראות כי שיעור הבדיקות שהפיק המכון, בתקנים שנכנסו .לתחרות, היה כ-98% .מכלל האישורים .מהנתונים לעיל עולה כי נכון לספטמבר 2020 , הרפורמהבתקינה לא הצליחה להשיג את .המטרות שעמדו בבסיסה: מספר המעבדות המוכרות ע ומד על שלוש ושיעור הבדיקות .שהן מבצעות זניח - כ- 1.1% מכלל הבדיקות ו-2% מהתקנים שנכנסו לתחרות. משרד .הכלכלה הגיע למסקנה דומה, ובטיוטת דוח 102 בנושא "הערכת השפעות הרגולציה: עדכון .קבוצות יבוא" ציין כי נכון ליולי 2020 ., התחרות מצד המעבדות הפרטיות זניחה .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי הכלכלה והאוצר לבחון מהם החסמים המונעים את .הגדלת מספר המעבדות הפרטיות הבודקות עמידה בתקן של טובין מיובאים, ולפעול .להגדלת חלקן של המעבדות הפרטיות בבדיקות אלו. . בקרה על המעבדות המוכרות .המעבדות המוכרות נתונות לבקרת הממונה על התקינה 103,104 בשני מסלולים מקבילים: .1. בשלב שבו מכיר הממונה במעבדה מאושרת כמעבדה מוכרת, נבחנות יכולתה לעבוד עם .מת"מ וכן עמידתה בתנאי נוהל "הנחיות והוראות הממונה על התקינה לעניין יבוא טובין .שחל עליהם תקן רשמי". .2. במהלך הפעילות השוטפת של המעבדה, הממונה מבצע בקרה באמצעות בדיקת אישורי .שחרור מותנה והמלצות למתן אישור עמידה בדרישות הממונה על ידי מת"מ (ראו להלן .בפרק על מערכת המחשוב). בחינה כאמור נערכת באופן אקראי ולעיתים בעקבות מידע .שהתקבל במינהל התקינה. בהתאם להערכת הממונה, נעשות עשרות בדיקות בשנה. .הממונה מסר לביקורת כי ביצע בדיקה של עשרות מסמכי אישור שחרור מותנה והמלצות .לשנה. יצוין כי מדובר בכ- 0.02% ביחס לכ- 440,000105 ההמלצות של מעבדות הבדיקה .ושורות במערכת שהמעבדות ביצעו מנובמבר 2019 עד ספטמבר2020. .משרד מבקר המדינה ממליץ לממונה לבחון היקף בדיקות הנדרשות לביצוע על ידו .במהלך השנה וכן לפעול לתיעוד בדיקות אלו במת"מ, בדרך שתאפשר מעקב מיטבי אחר .ביצוע הבדיקות ותוצאותיהן. .102 ראו עמוד2 .בטיוטת הדוח .103 פקודת הייבוא והייצוא קבע בסעיף2 י כי הממונה יאשרלהפעיל מעבדה אם מצא שהיא ערוכה לקיים את ההוראות .לפי פקודה זו בתחומי הפעולה שלגביהם ניתן האישור, לרבות הוראות הממונה על התקינה. .104 ראוסעיף 2 י לפקודת היבוא והיצוא. .105 ראו לוח 5 . .| 607 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 בתשובת משרד הכלכלה נמסר כי מינהל התקינה יבחן את המ לצת המבקר לעניין היקף .הבדיקות, אם ההיקף תלוי בכ וח אדם ובסדרי עדיפויות בביצוע מטלות. כיום רוב פעילות הזרוע .הוא בנושא ״הפרת אמון" ופעולות הבקרה בתחום היבוא מתועדות במערכת באמצעות מודול .ייעודי. . .מכון התקנים .שיפור השירות במכון התקנים לאחר הרפורמה .בדברי ההסבר לתיקון 12106 " :נכתבהמצב הקיים שבו מכון התקנים מתקיים בסביבה נטולת .תחרות... מביא לפגיעה במגזר העסקי, בין השאר... רמת שירות נמוכה יחסית, המתבטאת בין .השאר בהתארכות משמעותית של הליך הבדיקות לצורך יבוא ". רמת השירות נמדדת בפרקי .הזמן של מתן מענה לבקשות יבואנים לשחרור טובין מהנמל ומתן אישור שיווק ליבואנים. .משרד מבקר המדינה בדק אם חל שיפור ברמת השירות, שבא לידי ביטוי בקיצור משך הליך .בדיקות המסמכים במכון לצורך שחרור טובין מיובאים. לשם כך בדק המשרד את פרקי הזמן .שנדרשו למכון לתת מענה ליבואנים (שחרור כל שורות הבקשה שהגישו). להלן בלוח 7 ממצאי .הבדיקה. .לוח 7 : ,משך הליך בדיקות המסמכים במכון לצורך שחרור טובין מיובאים .מאי 2016 - מאי 2019 . התקופה מספר .שעות .העבודה .הממוצע עד .שחרור כל .שורות .הבקשה* שיעור .הטיפול .בבקשות .תוך 12 . שעות** ממוצע .הימים עד .ביצוע .ההזמנה107 שיעורביצוע .ההזמנה תוך .יומיים שיעור ביצוע .ההזמנה תוך .שבוע .1.5.17 - 1.11.17 20 87% 10 55% 71% .1.11.17 - 1.5.18 19 93% 8 57% 76% .1.5.18 - 6.11.18 22 91% 9 54% 78% .106 ראו תיקון12 עמוד370. .107 כלומר, זיהוי ונטילה + ובדיקת ש' . בדיקת ש' מפרט ת את ההוראות ו התנאים המיוחדים לביצוע בדיקות הנדרשות .לקביעה כי הטובין עומדים בדרישות התקן הרשמי, לצורך קבלת אישור עמידה בדרישות הממונה כנדרש בפקודת .היבוא והיצוא. . .| 608 | . הרפורמה בתחום התקינה התקופה מספר .שעות .העבודה .הממוצע עד .שחרור כל .שורות .הבקשה* שיעור .הטיפול .בבקשות .תוך 12 . שעות** ממוצע .הימים עד .ביצוע .ההזמנה107 שיעורביצוע .ההזמנה תוך .יומיים שיעור ביצוע .ההזמנה תוך .שבוע .6.11.18 - 6.5.19 21 86% 9 59% 80% . .על פי נתוני משרד הכלכלה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .* בקשה יכולה לכלול שורות רבות. הטיפול בשורות נפרדות יכול להתבצע על ידי גורמים שונים כי ייתכן .ונדרשת התמחות טכנולוגית שונה לבדיקת השורות השונות. .** תגובה ראשונית ללקוח בין שמדובר בהשלמת נתונים או באישור ההזמנות. .תרשים 3: משך הזמן לביצוע העבודה, מאי 2017 - מאי 2019 . המקור: משרד הכלכלה בעיבוד משרד מבקר המדינה . .| 609 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים4: שיעור הביצוע, מאי 2017 - מאי 2019 . על פי נתונימשרד הכלכלה , בעיבוד משרד מבקר המדינה. .נמצא כי בתקופה שממאי 2017 ועד מאי2019 חל שיפור של כ-10% בשיעור ביצוען של .הזמנות בתוך שבוע, ומספר הימים הממוצע עד ביצוע הזמנה ירד מ -10 ל-9. עם זאת, יצוין .כי אחוז הביצוע של ההזמנות בתוך יומיים בשנת 2018/2019 עמד על כ-60% .מההזמנות .עוד נמצא כי המכון מפרסם אמנת שירות רק ביחידה אחת 108. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי הממונה על התקינה יבחן הצבת יעדים בתחום שרות .הלקוחות למכון התקנים, כמו גם למכונים הפרטיים המאושרים על ידו, כחלק מהאישור .הניתן על ידו ויעקוב אחר עמידת המעבדות המורשות ברמת השרות ללקוחות המכונים. .משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי המלצת משרד מבקר המדינה מקובלת עליו, וכי יפנה למנכ״ל .המכון ליישום ההמלצה. .108 בנייה ירוקה. . .| 610 | . הרפורמה בתחום התקינה עוד מומלץ כי מכון התקנים יגבש יעדים רב שנתיים לשיפור השרות ללקוחות - לרבות .בכל הנוגע למשך הטיפול וביצוע ההזמנות, יפרסם באתר המכון אמנת שירות לכלל .יחידותיו וכי העמידה ברמת השרות תידון בוועד הפועל של המכון אחת לשנה. . .מינהל התקינה .איוש משרות במינהל התקינה .בעקבות אישורו של תיקון 3 לפקודת היבואוהיצוא ב דצמבר 2016 , חתם משרד האוצר עם משרד .הכלכלה על הסכם שלפיו בשנים 2017 ו-2018 יתווספולמינהל התקינה, 20 משרות ו-12 משרות .לסטודנטים, לטובת יישום הרפורמה ותפעולה השוטף. .משרד מבקר המדינה בדק אם מינהל התקינה הצליח לאייש את תוספת המשרות שניתנה לו. .להלן בלוח 8 פירוט תקן כוח האדם מול המצבה במינהל התקינה לדצמבר 2017 ו-2020. . לוח8: תקן כוח האדם מול המצבהבמינהל התקינה , לדצמבר 2017 ו- 2020 . התחום דצמבר 2017 דצמבר 2020 . מספר .המשרות .בתקן מצבת כוח .האדם .בפועל הפער מספר .המשרות .בתקן מצבת כוח .האדם .בפועל הפער .הנהלת המטה 5 4 1 4 4 0 . זרוע תחומים .מקצועיים 8 6 2 8 7 1 . זרוע מעמד .התקנים 6 3 3 5 4 1 . זרוע מטה 4 3 1 6 4 2 . זרוע ביקורות .בשטח 7 5 2 10 6 4 . זרוע אכיפה .פלילית 4 1 3 3 2 1 .| 611 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 התחום דצמבר 2017 דצמבר 2020 . מספר .המשרות .בתקן מצבת כוח .האדם .בפועל הפער מספר .המשרות .בתקן מצבת כוח .האדם .בפועל הפער .זרוע ביקורות .נמלים 6 3 3 6 3 3 . זרוע אכיפה .מינהלית 8 5 3 8 4 4 . מטה אכיפה 2 1 1 4 2 2 . סך הכול 50 31 19 54 36 18 . .על פי נתוני משרד הכלכלה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .מלוח 8 עולה כי בזרועות ביקורות בשטח ואכיפה מינהלית במינהל התקינה יש ב-2020 פער של .4 משרותבין המצבה לבין מספר המשרות בתקן בכל אחת מהזרועות. .נמצא כי ב-2020 היובמינהל התקינה 54 משרות, מ הן 36 מאוישות, ואילו 18 משרות שאינן .מאוישות, 14 מהן בזרועות האכיפה של הממונה. .הממונה על התקינה דאז הסביר בספטמבר 2020 צוות הביקורת כי תנאי ההעסקה של מפקחים .שהוא יכול להציע למועמדים לתפקידי אכיפה אינם אטרקטיביים ביחס לנהוג בשוק הפרטי, .בהתחשב ברמת ההשכלה הנדרשת בתיאור התפקיד הרלוונטי, ועל כן הוא מתקשה לגייס .עובדים מקצועיים לאכיפה ולשמר אותם לאורך זמן. .בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה נמצא כי משרד הכלכלה, משרד האוצר ונציבות שירות .המדינה החלו לפעול לשדרוג חוזי ההעסקה של מפקחים. באוקטובר 2020 ,, במהלך הביקורת .המשרדים היו בשלבים סופיים של הליך העברת המפקחים המועסקים במינהל התקינה לחוזי .העסקה חדשים, המשדרגים את תנאי השכר של 15 מפקחים המועסקים במינהל ושל המשרות .שטרם אוישו. .בתשובת משרד הכלכלה נמסר כי גיבוש חוזי העסקה למפקחים במינהל התקינה הושלם, ורוב .המפקחים חתמו על החוזה החדש. .מומלץ כי מינהל התקינה במשרד הכלכלה יפעל לאיוש 18 המשרות שאינן מאוישות .ובפרט בתחומי הביקורת והאכיפה. . . .| 612 | . הרפורמה בתחום התקינה ביצוע האכיפה של מינהל התקינה הסכנות הנשקפות לשלום הציבור מטובין אשר אינם עומדים בדרישות התקן הרשמי .פעילות פיקוח ואכיפה יעילה עשויה למנוע סכנה הנשקפת לבריאותו ושלומו של הציבור משיווק .מוצרים שאינם בטיחותיים. דוגמה הממחישה את הסכנה האמורה היא שיווק מאווררים שלכאורה .לא עמדו בדרישות התקן הרשמי. על מאווררים חל התקן הישראלי הרשמי ת"י 900 חלק2.80 . . המוצר מסווג לקבוצת יבוא1 (בדיקה חלקית בכל משלוח). באוקטובר2020 פורסמו באתר .המכון109 ארבעה מקרים שבהם נפגעו (עד כדי קטיעה) אצבעות ידיהם של ילדים מדגם מסוים .של מאוורר. הממונה הורה למכון לבדוק את המאוורר שממנו נפצע אחד הילדים, ומשרד .הכלכלה פרסם 110 הודעתאזהרה לציבור 111 על שימוש בדגם ה מאוורר אשר גרם לנזק. בפרסום .צוין כי "בבדיקה שנערכה במכון התקנים ... נמצא כי המוצרים אינם עומדים בדרישות התקן .הישראלי הרשמי החל. תוצאות הבדיקה מעידות על ליקוי קרי טי". . היקף פעילות המפקחים שממנה הממונה .תפקיד המפקחים שממנה הממונה (להלן - המפקחים) הוא לבצע אכיפה של תקנים רשמיים, .לרבות נטילה של טובין בשווקים ובחנויות ובדיקת עמידתם בדרישות התקן הרשמי: פתיחת .תיקים כנגד יבואנים שמשווקים טובין שלא עומדים בדרישות התקן הרשמי והנחיות הממונה ; .וביצוע קריאה להחזר ה (ריקול) של מוצרים שלא עומדים בדרישות התקן הרשמי ועלולים לסכן .חיי אדם אך נמכרים בשווקים ובחנויות. חלק מעבודת המפקחים הוא פיקוח על הליכי שחרור .טובין מיובאים. בתקופה של שנה (ממאי 2019 עד מאי2020 ), מספר ההמלצות של מעבדות .בדיקה ושורות במת"מ שמנפיקים המכון והמעבדות הפרטיות עולה על 500,000112. . צוות הביקורת בדק את פעילות המפקחים בשנים2017 - 2019 לאכיפת חוק התקנים. להלן .בלוח 9 .נתונים בנושא זה .109 .הודעה מטעם הממונה על התקינה .110 ,באתר הממונה https://www.gov.il/he/departments/news/warnning -04102020 -ventilators . .111 ב- 3.10.20 על דגם א' של מאוורר וב- 6.1.20 .'על דגם ב .112 ראו לוח 5 .מציג את מספר המלצות של מעבדות בדיקה/שורות במערכת מת"מ .| 613 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לוח9: פעולות לאכיפת חוק התקנים, 2017 - 2019 . 2017 2018 2019 . ביקורות לאכיפת תקנים רשמיים 2,307 1,154 1,692 . נטילות* לאכיפת תקנים רשמיים 256 203 272 .בדיקות מתקני משחקים לילדים במסגרת אכיפת .פעילות הרשויות המקומיות 201 200 200 . תיקיםשנפתחו בעקבות ביקורות ונטילות 241 270 326 . תיקיםש הסתיים הטיפול בהם במהלך השנה 185 230 444 . ריקולים(קריאות להחזרת מוצרים שפורסמו ) .בנושא תקינה 34 25 22 . סך כל פעולות המפקחיםבכל ה תחומים פעילות .(למעט מתן המלצות מקצועיות לבקשות פטור .לפי 2()(ג2 ) ,)לצו יבוא חופשיהתשע "ד-2014 . (להלן- צו יבוא חופשי) 3,224 2,082 2,956 .מתן המלצה מקצועית לבקשות פטור** .לבקשות פטור לפי 2 (ג)(2) ***לצו יבוא חופשי 17,678 כ- 26,000 כ- 20,000 . הטלת עיצומים כספיים 0 0 0 . על פידוח חופש המידע של משרד הכלכלה בעיבוד משרד מבקר המדינה. .* מפקחי הממונה לוקחים טובין מיובאים לבדיקת עמידתם בדרישות התקן. .** יבוא טובין העומדים בתנאים מסוימים פטור מדרישות בהתאם לצו יבוא, כמפורט בסעיף 2 ()(ג2 ) בצו .יבוא חופשי ובהוראת מהמנהל הכללי 2.6 (משרד הכלכלה). .*** צו יבוא חופשי מרכז את הדרישות החוקיות ליבוא מסחרי של טובין ומגדיר את התנאים לשחרור סחורות ., התשל"ט]נוסח חדש[ מהמכס. הצו נחקק מכוח פקודת היבוא והיצוא-1979 ,שלפיה כל מוצר המיובא .לישראל דורש רישיון או אישור. צו יבוא חופשי מאפשר לכל אדם לייבא מוצרים באופן חופשי, למעט .פריטים המפורטים בתוספות הראשונה והשנייה של הצו. כאשר, התוספת הראשונה מגדירה מתי נדרש .רישיון יבוא, והתוספת השנייה מגדירה - את הגורמים שמהם נדרשים האישורים ליבוא הטובין. . .| 614 | . הרפורמה בתחום התקינה מלוח 9 עולה כי מספר הביקורות לאכיפת תקנים רשמיים בשנת2019 - כ- 1,700 - היה .בשיעור של 0.56% מתוך מספר ההמלצות של מעבדות בדיקה באותה השנה (יותר .מ- 300,000 ). עוד עולה כי מספר הביקורות לאכיפת תקנים רשמיים ירד מכ- 2,300 בשנת .2017 לכ- 1,700 בשנת2019 , וכי הממונה אינו מטיל עיצומים כספיים (ראו להלן בפרק על .הטלת עיצום כספי) וכי מספר הקריאות להחזרת מוצרים שפורסמו בנושא תקינה ירד .מ-34 בשנת2017 לכ-20 ב-2019. . ,לצד זאתנמצא כי במהלך 2019 חל שיפור משמעותי בסגירת התיקים. עוד נמצא כי היקף .הפעילות הכולל של המפקחים בכל תחומי הפעילו ת (למעט מתן המלצות מקצועי ות .לבקשות פטור לפי 2()(ג2 )לצו יבוא חופשי) בכל אחת מהשנים 2017 - 2019 עמד על כ- .2,100 עד 3,200 פעולות. .משרד מבקר המדינה בדק את רמת הביצוע של הביקורות והנטילות בבתי עסק, כפי שדווחו על .ידי הממונה בדוחות ביצוע של תוכניות העבודה לשנים 2017 - 2020 ,. בדוחות אין נתונים כמותיים .אלא מדדי ביצוע בארבע רמות: מלא; חסר; חסר מאוד; לא בוצע כלל. הממצאים להלן בלוח .10. . לוח10: רמת הביצוע של ביקורות ונטילות בבתי עסק, על פי דיווחי הממונה .על התקינה בדוחות ביצוע תוכניות העבודה, 2017 - 2020 . 2017 2018 2019 2020 . ביקורות בבתי עסק .בתחום אכיפת תקנים .רשמיים בוצע באופן .חסר בוצע באופן .חלקי בוצע באופן .חסר בוצע באופן .מלא .נטילות ו/או קניית ניסיון .בבתי עסק לאכיפת .תקנים רשמיים בוצע באופן .חסר מאוד בוצע באופן .חסר בוצע באופן .חסר מאוד בוצע באופן .מלא . על פי נתוני משרד הכלכלה בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מלוח 10 עולה כיבשנים 2017 - 2019 רמתהביצוע של ביקורות בבתי עסק בתחום אכיפת תקנים .רשמיים ונטילות , או קניית ניסיון בבתי עסק לאכיפת תקנים רשמיים, הייתה חסרה ואף חסרה .מאוד. נמצא כי ב-2020 היעדים הושגו באופן מלא, אך זאת לאחר שיעדי תכנית העבודההוקטנו .בכ-80% - 90% ביוני2020 ובאוגוסט2020 . הקטנת היעדים נבעה בשל מגפת הקורונה, חוסר .בכוח אדם, "ולנוכח הנחיית הממונה על התקינה להקטין יצירת תיקי פיקוח חדשים ולהסיט .משאבים להשלמת טיפול בתיקים הקיימים". .| 615 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 עוד עלה כי במאי 2019 פנה הממונה לוועדת המכרזים של משרד הכלכלה וציין בפניה כי .בתוכנית העבודה לשנת 2019/2020 מתוכננת פעילות אכיפה מוגברת, כמתחייב מהרפורמה .בתקינה. למרות זאת, בפנייתו ביוני 2020 לוועדת המכרזים ציין כי יתרת התקציב לאכיפת חוק .התקנים לא נוצלה במלואה עקב מחסור בכוח אדם ביחידות הפיקוח אשר תפקידן לבצע נטילת .מוצרים בשטח. .עלה כי היקף פע ולות המפקחים בכל תחומי פעילותם הוא נמוך ביחס להיקף הטובין .שנכנסים למדינת ישראל, ושיעור ה ביקורות לאכיפת תקנים רשמיים ב -2019 עמד על .0.56% מתוך מספר ההמלצות של מעבדות בדיקה באותה השנה. הדבר עולה אף מרמת .הביצוע הנמוכה של תוכניות העבודה שעליה דיווח הממונה. .מומלץ כי הממונה יפעל להגברת פעולות הביקורות והאכיפה המבוצעות על ידו לשם קיום .פעילות פיקוח יעילה שמטרתה לאתר את הטובין שבהם הצהרת היבואן בדבר התאמת .הטובין לתקן הרשמי אינה נכונה. הגברת פעילות האכיפה תתרום להקטנת הסיכונים .לבריאות הציבור. .משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי מינהל התקינה פועל בשני מישורים: הגברת יעילות הפיקוח .והאכיפה ע ל ידי השלמת מצבת כ וח האדם, וביצוע פעולות על בסיס ניהול סיכונים; פיתוח כלים .חדשים שנועדו להבטיח שמירה על הוראות התקנים הרשמיים על ידי ״אכיפה אזרחית״, כפי .שנהוג במדינות מפותחות ( מדינות האיחוד ה אירופי וארה״ב). . הטלת עיצום כספי וקביעת מדיניות אכיפה .עיצום כספי הוא חלק ממנגנון האכיפה המינהלי ומשמש כלי חלופי למשפט הפלילי. בעבר היה .שימוש באכיפה פלילית גם לטיפול בהפרות של הוראות חוק רגולטוריות, שכן ההפרות הוגדרו .כעבירות פליליות, אך עם השנים גברה התפיסה כי הטלת סנקציות בידי רשות מינהלית, ולא .בידי בית משפט, מתאימה יותר לטיפול בהפרות של הוראות חוק רגולטוריות113 . הטלת עיצום .כספי אפשרית לאחר התקנת תקנות הפחתה וכתיבתם של נהלים114 . משרד המשפטים פרסם .ב-2018 מסמך עקרונות מנחים לעיגון אכיפה חלופית בחקיקה115 , שעסק בכללים לשימוש .באכיפה פלילית ומינהלית. על פי העקרונות שפורסמו, קביעת הממונה שלפיה התבצעה הפרה .מחייבת הטלת עיצום כספי בסכום קצוב הקבוע בחקיקה. אם בנסיבות מסוימות הממונה אינו .מעוניין לאכוף את הוראות החוק, עליו לפרסמן במסגרת נוהל שבו מעוגנת מדיניות האכיפה, .כדי שזו תופעל באופן אחיד ושוויוני כלפי כלל המפוקחים. במסגרת מדיניות זו ניתן לדוגמה .לקבוע נסיבות שבהן ייחשבו כמה מקרים כהפרה אחת, נסיבות שבהן לא תיאכף הפרה פעוטה, .נסיבות חריגות שבהן לא הייתה למפר כל שליטה על ההפרה, וכיוצא באלה. אם החוק קובע .113 ליז ברלב-מונטיליו, משרד המשפטים, עיגון אכיפה חלופית בחקיקה - עקרונות מנחים (ספטמבר 2018 .) .114 זאת מאחר שהעיצום הכספי נקבע בסכום קצוב , והממונה רשאי לחרוג ממנו רק בהתקיים הנסיבות המנויות בתקנות .ההפחתה. .115 ליז ברלב-מונטיליו, משרד המשפטים, עיגון אכיפה חלופית בחקיקה - עקרונות מנחים (ספטמבר 2018), 'עמ .21 . . .| 616 | . הרפורמה בתחום התקינה עביר ות פליליות לצד מנגנון אכיפה חלופית, יש לקבוע במסגרת נ והלי מדיניות האכיפה גם .הוראות בעניין ניתוב בין שני הליכים אלו. ניתן לדוגמה לקבוע כי ככל שההפרה בוטה ומעידה .על שיטתיות ותכנון, או ככל שהמפר ביצע הפרות רבות לאורך תקופה מוגדרת מראש - כך סביר .שהמקרה ינותב להליך פלילי חלף הליך מינהלי. . קביעת מדיניות אכיפה .נמצא כי בינואר 2021 טרם נקבעה מדיניות אכיפה כתובה לתחום התקינה, וכי כתיבה של .נוהל אחד 116 טרםהסתיימה . .משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי מדיניות האכיפה תוסדר באמצעות נוהל ניתוב תיקים. הנוהל .נמצא בשלב הסופי לקראת אישור ו. . הטלת עיצום כספי .בתיקון 10 לחוק התקנים, שהתקבל באוקטובר 2013 , נוסף פרק העוסק באמצעי אכיפה .מינהליים. התיקון התיר לממונה להטיל עיצום כספי על עוסק שהפר הוראות מחוק התקנים, .המופיעות בתיקון. תיקון 3 לפקודת היבוא והיצוא שהתקבל בדצמבר 2016 , התיר לממונה להטיל .עיצום כספי על יבואן שהפר הוראות מהוראות הפקודה, המופיעות בתיקון. .באפריל 2018 ,)הותקנו תקנות היבוא והיצוא (הפחתה של סכומי עיצום כספיהתשע"ח -2018 ; . בנובמבר2018 ,)הותקנו תקנות התקנים (הפחתה של סכומי עיצום כספי התשע"ט -2018 ; . ובדצמבר2020 אושרותקנות התקנים (אופן פרסום בדבר הטלת עיצום כספי), התשפ"א -2021 , .בוועדת הכלכלה של הכנסת . שר הכלכלה חתם עליה ן בינואר 2021. פרסום כל התקנות .ברשומות הסתיים בינואר 2021 . .116 נוהל ניתוב תיקים. .| 617 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 נמצא כי עד מועד סיום הביקורת ובחלוף שבע שנים מהמועד שבו ניתנו בידי הממונה .סמכויות להטיל עיצום כספי בחוק התקנים, ושלוש שנים מהמועד שבו ניתנו הסמכויות .בפקודת היבוא והיצוא משרד הכלכלה טרם סיים להיערך להטלת עיצומים כספיים .בהתאם לפקודת היבוא והיצוא ולחוק התקנים ומשכך לא הטיל עיצומים כספיים. בין .התהליכים שעדיין מתנהלים ב משרד הכלכלה בהקשר זה: פיתוח מערכת ממוחשבת .לניהול הטלה וגבייה של עיצומים (נמצא בשלב התארגנות); פרסום מכרז לגיוס עובד .שתפקידו ניהול תהליך ההטלה, הגב ייה והרישום של העיצום; והשלמת כתיבתם של .נהלים המסדירים את אופן פעילותו של העוצם ואישורם על ידי הנהלת המשרד. כמו כן, .על מנת להטיל עיצומים בהתאם לחוק התקנים נדרש להתקין את תקנות הפרסום117 . .לבקשת משרד הכלכלה נתן משרד המשפטים אישור להתקדם עם העיצומים בלי להמתין .לחיקוקן של תקנות אלה. .בדצמבר 2020 מסר הממונה על התקינה דאז כי העיכוב נגרם ממחסור בכוח אדם וקשיים .בהיערכות, וכי הוא מצפה לסיים את כל ההכנות ולהתחיל להטיל עיצומים ברבעון השני של .2021 . . מומלץ כי מינהל התקינה במשרד הכלכלה יפעל להשלמת היערכותו להטלת עיצומים .כספיים ויפעל למימוש סמכויותיו לשם הגברת יעילות האכיפה המבוצעת על ידו. .בתשובת משרד הכלכלה נמסר כי בפברואר 2021 גויסעובד שתפקידו לנהל את תהליך הטל ת .העיצומים, ובימים אלה מתבצעות ההשלמות הסופיות לתחילת הפעלת סמכויות הטלת עיצומים .כספיים על ידי הממונה על התקינה, והצפי הוא שכבר בשנת 2021 יוחל באכיפה המינהלית. .המשרד הוסיף כי בהתאם לפקודת היבוא 118 והיצוא, על מנת שהממונה על התקינה יוכל .להשתמש בסמכות המצאת התראה מינהלית חלף עיצום כספי, עליו לנסח נוהל ״הוראות לעניין .התראות מינהליות והטלת עיצומים כספיים לפי חוק התקנים ופקודת היבוא והיצוא״ שיאשר .היועץ המשפטי לממשלה (או משנהו). הליך אישור הנוהל מול משרד המשפטים החל בשנת .2018 , והנוהל אושר רקביולי 2020. . בדיקות עמידה בתקן רשמי של טובין שנתפסו בשווקים .הממונה על התקינה מופקד על אכיפת חוק התקנים. האכיפה נעשית על פי תוכנית שנתית וגם .בעקבות תלונות. בין היתר כוללת האכיפה עריכת ביקורות בשווקים 119 ונטילת דוגמאות מכל .מצרך שהמפרט שלו נקבע כתקן רשמי , לשם בדיקות התאמתם של המוצרים לתקנים הרשמיים .117 בלא התקנת תקנות הפרסום לא ניתן היה לפרסם שמות של מפרי העיצומים באתר האינטרנט של המשרד - כפי .שמורה החוק בסעיף 16)יז(ה. .118 ראוסעיף 14 יא(א) לפקודת היבוא והיצוא וכן סעיף16 )יב(אלחוק התקנים. .119 סעיף 10()(ב1 ) .לחוק התקנים . .| 618 | . הרפורמה בתחום התקינה החלים עליהם. בדיקת המצרכים שנדגמו בשווקים נעשית במעבדות מאושרות. יצוין כי אין .הגבלה 120 .המונעת ממעבדות פרטיות להתמודד במכרז .נמצא כי לצורך ביצוע אכיפה באמצעות ביקורות בשווקים, בכל אחת מהשנים 2016 - 2020 הגיש .הממונה בקשה לוועדת המכרזים במשרד הכלכלה להכיר במכון התקנים כספק יחיד121 , והגדיר .את המכון "יחיד המסוגל" לביצוע ההתקשרות מכיוון שמעבדות המכון הן היחידות המאושרות .לבדיקת מצרכים לפי כל מגוון התקנים הרשמיים. הממונה ציין כי בחלק מהתקנים רק מעבדות .המכון יכולות לבצע את הבדיקות הנדרשות, וסיכם122 כי "נדרש ספק אחד אשר יעניק למשרד .את שירותי המעבדה בכלל הנושאים תחת קורת גג אחת". לאור בקשת הממונה, ועדת המכרזים .החליטה על מתן פטור ממכרז להתקשרות עם המכון. מכיוו ן שסכום ההתקשרות עולה על .150,000 ש"ח, ההחלטה הייתה טעונה אישור ועדת הפטור המשרדית, וזו החליטה לאשר את .ההתקשרות עם המכון כספק יחיד. היקף ההתקשרות (כולל מע"ם) עם המכון מספטמבר 2016 . ועד אוגוסט2019 היה כ-1.5 מיליון ש"ח לשנה, והביצוע עומד על 700,000 - 900,000 ,ש"ח לשנה .לכל אחת מהתקופות. .משרד מבקר המ דינה ממליץ לבחון את האפשרות לפרסם מכרז לכל המעבדות .המאושרות לבדיקת טובין בתקנים אשר נמצאים בתחרות ולחזק את האיתנות הפיננסית .של המעבדות הפרטיות. ניתן להכיר במכון כספק יחיד רק בכל הנוגע לבדיקות עמידה .בתקנים שאין בהם מעבדות מתחרות. צעד זה יקדם את התחרות ויכול לסייע לשיפור .יכולת הקיום והתחרות של המעבדות הפרטיות. .בתשובת משרד הכלכלה נמסר כי הוא מתכוון לאפשר למעבדות מאושרות אחרות להתמודד .במכרז, בתחומים שבהם יש למעבדות אישור ומענה לבדיקות , אך לדעתו זה לא יחזק את .איתנותן הפיננסית של המעבדות, כי ההיקף הכספי של הבדיקות קטן. . .פרישה מוקדמת של עובדי המכון בהתאם להסכם .הקיבוצי המיוחד .בהתאם לרפורמה בתקינה, בדיקות מעבדה לעמידה בתקן רשמי למוצרים מיובאים אמורות .להיפתח לתחרות, והכנסות המכון בתחום זה עלולות להצטמצם. לצורך התייעלות המכון, הוא .חתם בנובמבר 2017 על הסכם קיבוצי מול ועד עובדי המכון וההסתדרות (להלן - ההסכם או .הסכם הפרישה), ובו נקבע כי המכון יהיה רשאי לפטר עובדים בהתאם לשיעור אובדן הכנסותיו .מבדיקת מוצרים מיובאים. הוסכם כי הפרישה תהיה בשלושה שלבים: שלב א' - פרישה של 80 . עובדים קבועים עד סוף שנת2018 '; שלב ב- פרישה של 20 עובדים קבועים נוספים, לאחר .העמדת מערכת ממוחשבת התומכת בפתיחת בדיקות היבוא לתחרות; שלב ג' - פרישה של עד .120 .בחוק או בתנאי הרישוי .121 תקנה3(29 ) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג -1993 , קובעתכי התקשרות בחוזה לרכישת שירותים אינה טעונה מכרז, .אם היא התקשרות עם מי שלפי זכויות מכוח דין או בהתאם למצב הדברים בפועל הוא היחיד המסוגל לבצע את .נושא ההתקשרות, לאחר שנבחן קיומם של ספקים אחרים. .122 ראו חוות דעת מקצועית במסגרת כוונה להתקשר עם ספק יחיד/ספק חוץ מיום 2.5.19 (טופס 7.8.2.1 .) .| 619 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 200 עובדים נוספים, לאחר מיצוי שלבים א' ו-ב'. לצד הסכם הפרישה נחתם הסכם בין המכון .והחשב הכללי במשרד האוצר (להלן - הסכם המימון) לפיו במסגרת שלב א' ושלב ב' משרד .האוצר יממן 80% מהוצאות הפרישה העודפות שיישא בהן המכון בשל פרישה מוקדמת של .העובדים הקבועים בו, בתנאי שבעת פרישתם תבוטל המשרה במכון. בשלב ג' התחייב משרד .האוצר לממן 90% מהוצאות הפרישה העודפות. בינואר 2018 הוחל בתהליך הפרישה של .עובדים. עוד נקבעו בהסכם שני מסלולי פרישה מוקדמת לעובדים שיצאו לפרישה מוקדמת, .בהתאם לגיליהם ולוותק שלהם במכון: .1. מסלול פנסיית גישור, שלפיו יהיה הפורש זכאי לתשלום של פנסיית גישור ממועד פרישתו .עד גיל 67, וזאת בהתאם לזכויות הפנסייה שצבר בגין תקופת עבודתו במכון בהתייחס .לפורש בקרן פנסייה ותיקה, או בהתאם לצבירה הכספית שלו בגין תקופת עבודתו במכון .בקרן פנסייה חדשה. כמו כן זכאי הפורש להשתתפות המכון במוצר פנסיוני המבוסס על .המשכורת הקובעת למועד הפרישה ממועד פרישתו עד גיל 67, בהתייחס לפורש בקרן .ותיקה, ולמשך שמונה שנים או עד גיל 67 - המוקדם שבהם - בהתייחס לפורש בקרן חדשה. .תשלום פנסיית הגישור והשתתפות המכון במוצר הפנסיוני ייעשו באמצעות חברת ביטוח .שתשמש כקרן משלמת חיצונית תמורת תשלום חד -פעמי של פרמיית ביטוח שישלם לה .המכון מראש. לפיכך, ההתחייבות לתשלומי פנסיית הגישור לפורשים שפרמיית הביטוח .עבורם שולמה לחברת הביטוח אינה נכללת כהתחייבות במסגרת דוחותיו הכספיים של .המכון. נוסף על כך יהיה הפורש זכאי למענק פרישה מיוחד ולמענקי הסתגלות. .2. מסלול פיצויים מוגדלים , ולפיו יהיה הפורש זכאי לתשלום פיצויים בשיעורים מ וגדלים .בהתאם לוותק שלו במכון, ונוסף על כך יהיה זכאי למענק הסתגלות. .ההסכם קבע את אופן בחירת העובדים שיצאו לפרישה מוקדמת: הנהלת המכון תפרסם .לעובדים את מסלולי הפרישה, וכל עובד העומד בתנאי הסף והמעוניין לפרוש יוכל להגיש .בקשת פרישה. המכון יבחן את הבקשות ויאשר א ת אלו העומדות במטרות תוכנית .ההתייעלות ותנאי הזכאות והמתאימות לצרכיו. אם מכסת הפורשים מרצון לא תושלם, .הנהלת המכון תגבש רשימת עובדים שברצונה לסיים את העסקתם, על בסיס שיקולים .עניינים ומקצועיים הנוגעים לפעילות המכון ותוכניותיו ובהתחשב ביעילות העובד ותפוקותיו. .בסוף ינואר 2018 הוחל בתהליך הפרישה של עובדים במסגרת שלב א' ולאחר מכן שלב .ב' בהסכם, ובמסגרתו פרשו 100 עובדי המכון עד יום 31.10.19 . סך תשלומי הפרישה .שהמכון שילם או התחייב לשלם לעובדים (לרבות תשלומים עבור פדיון ימי חופשה וימי .מחלה שלא נוצלו) או כפרמיה לקרן משלמת חיצונית לשלבים א' ו-ב' עד אוקטובר 2019 .היה כ-182 מיליון ש"ח. השתתפות משרד האוצר123 בתשלומים אלה הסתכמ ה בכ-146 ."מיליון שח (כ-0%8 )מהם. סכום תשלום ממוצע לפורש124 עמד על כ-1.8 .מיליון ש"ח .במסגרת שלב ג' של ההסכם, מיוני 2019 ועד נובמבר2020 , פרשו40 עובדים נוספים של .המכון. עלות הפרישה המוקדמת בגינם הסתכמה ב-81.4 מיליון ש"ח, והשתתפות משרד .האוצר - בכ-73 ( מיליון ש"ח90% ). סכום התשלום הממוצע לפורש במסגרת שלב ג' עמד .על 2.035 .מיליון ש"ח .123 הסכם המימון בין משרד האוצר לבין המכון נחתם ב- 3.12.17 . .124 כולל פנסיית גישור, מענק הסתגלות, מענק פרישה ופדיון ימי חופשה ומחלה. . .| 620 | . הרפורמה בתחום התקינה להלן בלוח 11 נתונים לגבי מספר העובדים שפרשו בכל שנה ועלות פרישתם ושיעור השתתפות .משרד האוצר. .לוח 11 : נתונים עלפרישת עובדי מכון התקנים במסגרת הסכם הפרישה .המוקדמת , 2018 - נובמבר 2020 . 2018 .שלבים א' ו- ב' 2019 .שלבים א' ו- ב' 2019 . 'שלב ג 2020 .( )עד נובמבר .שלב ג' .מספר העובדים שפרשו .פרישה מוקדמת (עד 2017 ) 0 0 0 0 . מספרהעובדים שפרשו .פרישה מוקדמת בהתאם .להסכם הקיבוצי המיוחד .(בשנת 2017 ) 96 4 19 21 . העלות הכוללת של .הפרישה המוקדמת .(במיליוני ש"ח) 182 81.4 . חלקו שלמשרד האוצר .במימון עלויות הפרישה .המוקדמת, במיליוני ש"ח .(ובאחוזים מכלל העלות) 146 (80% ) 73.3 (90% ) .על פי נתוני מכון התקנים, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מלוח 11 ניתן ללמוד שמינואר 2018 עד נובמבר 2020 , המכון הוציא לפרישה מוקדמת 140 . מעובדיו הקבועים. העלותהכוללת של פרישתם הייתה כ - 263.4 מיליון ש"ח, ומשרד האוצר מימן .כ- 219.3 .מיליון ש"ח מהעלות . בקרת משרד האוצר על עמידת המכון בתנאי ההסכם .בהסכם המימון נקבע כי עד 30 ביוני בכל שנה יעביר המכון למשרד האוצר דוח המפרט את .עמידתו בתנאים שנקבעו בהסכם125 לגבי מספר העובדים126 שיכול המכון להעסיק, בהתייחס .לשנה הקלנדרית הקודמת. סעיף 4.10 להסכם קובע כי עד תום תקופת הפרישה127 , מספר .125 ראו הסכם מימון מכון תקנים מיום 3.12.17 , סעיפים4.10 ו-4.11 . .126 עובדים קבועים, שירותים מחברת כוח אדם, משתתפים חופשיים (פרילנסרים), יועצים, עובדים שפרשו מהמכון לאחר .גיל פרישה. .127 31 באוקטובר2022. .| 621 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ,משרות העובדים הקבועים במכון לא יעלה על מספר המשרות הידוע במועד חתימת ההסכם .בהפחתת מספר המשרות שבוטלו לפי ההסכם. עם זאת, המכון רשאי להגיש בקשה לאישור .קליטת עובדים קבועים חדשים, וזו תיבחן על ידי נציגי משרד האוצר. .נמצא כי משרד האוצר מפקח על מספר העובדים שמעסיק המכון ומבצע בקרה שנתית .על דיווחי המכון. .בבדיקה שביצע משרד האוצר128 על דיווח של המכון באפריל2019 הוא גילה כי נכון למרץ2019 .מספר העובדים הקבועים במכון גדול ב -14 ממספרם במועד חתימת ההסכם, וכי המכון לא פנה .לנציגי המשרד לקבלת אישור לתוספת זו כנדרש בהסכם. בתשובה לפניית משרד האוצר בנושא .זה השיב129 צוות ניהול המכון130 ,כי לדעתו הבדיקה צריכה להיעשות בתום תקופת הפרישה .דהיינו עד אוקטובר 2022 , וכי החריגות הן במסגרת פערי עיתוי. עוד השיב כי פער של עד חמישה .עובדים 131 ביחס למצבת כוח אדם של כ- 1,000 עובדים הוא "חריגה מינורית... ודאי שעה שמועד .אוקטובר [ הבחינה הסופי והמחייב טרם הגיע2022 ". לאחר דין ודברים בין משרד האוצר והמכון] . הוסכם כי תיחתם תוספת להסכם אשר תבהיר כי לאורך תקופת ההסכם בלבד, ולא בסופו, .ובאופן נקודתי וזמני לתקופות קצובות, המכון יוכל לחרוג ממספר העובדים הקבועים בהיקף של .עד חמישה עובדים מעבר לקבוע בהסכם, ובכפוף לדיווח בכתב למשרד האוצר. אישור זה נועד .לאפשר גמישות נקודתית, לאור צורכי המכון. במאי 2020 חתמו משרד האוצר והמכון על .התוספת להסכם המימון. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד האוצר ימשיך לבצע מעקב אחר עמידת המכון .בהסכם לפרישת עובדי המכון וכי לצד זאת, כאמור, יבחנו משרד האוצר ומשרד הכלכלה .את התועלת המשקית בהסכם הפרישה במימון המדינה לטובת הגדלת התחרות בשוק. . .מערכות מידע ממוחשבות ביבוא טובין .יבואן המעוניין לייבא טובין לישראל נדרש לקבל אישורים מכמה גופים ממשלתיים. פעולות .הגומלין בינו לבין גופים אלה נעשות באמצעות מסרים (תכתובת אלקטרונית) בכמה מערכות .מחשוב של הגופים השונים: ראשית, טופס בקשה ליבוא הטובין שהיבואן מגיש לרשות מוסמכת .או למעבדה נקלט במערכת המחשוב של המכס, "מסלול" (ראו להלן). למערכת זו ממשקים .עם מערכות המחשוב של מכון התקנים (מיטב), של הממונה על התקינה (מת"מ) ושל הרשויות .המוסמכות. מעבדות מוכרות פרטיות (להלן בפרק זה - מעבדות פרטיות) אינן מקושרות למערכת .מסלול (ראו להלן), ו לכן מסרים בינן לבין המכס נשלחים באמצעות מת"מ, מערכת המחשוב .128 ביוני2019. .129 ביולי2019. .130 בתקופה האמורה במכון לא היה מנכ"ל, וצוות הניהול המורכבממספר מבכירי המכון ניהל בפועל את המכון. .131 תשובה זו התייחסה לחלק מהפער במספר העובדים. . .| 622 | . הרפורמה בתחום התקינה של הממונה. בהמשך נשלח אישור שחרור מותנה: דרך מערכת מת״מ, אם המכון ביצע את .הבדיקה, או על ידי מעבדה פרטית. להלן בתרשים 5 .המבנה הסכמתי של הגשת בקשת יבוא .תרשים 5: המבנה הסכמתי של הגשת בקשת יבוא .| 623 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מערכתהמחשוב מסלול .מערכת "מסלול " של המכס מקשרת בינו ובין יבואנים, יצואנים, עמילי מכס ורשויות ממשלתיות . .המערכת מאפשרת ליבואנים, יצואנים וסוכני מכס להגיש באופן מקוון ט ופסי בקשות לרישיונות .ולאישורים מרשויות מוסמכות ולהתעדכן בכל עת במצב הטיפול בבקשות, עד שלב האישור .למכס. בעקבות החלטת הממשלה 2318132 מ-2014 בנושא הגברת התחרות וייעול תהליכי .האסדרה בתחום היבוא, נקבע 133 כי האכיפה והפיקוח בשווקים תתבסס, בין היתר, על מודל .ניהול סיכונים. מסלול משמשת את הממונה והמכס לניהול סיכונים באמצעות עיבוד וניתוח של .פרטי בקשות היבואנים : סטטוס היבואן134.', סוג המוצר וכד .נמצא כי באוקטובר 2020 המסמכים המצורפים 135 שהגישו יבואנים למכון באמצעות .מערכת הגשת הבקשות של המעבדות מועברים למכס ולממונה בקובץ נעול בפורמט .PDF , שלא ניתן לעיבוד ממוחשב. הדבר מקשה על ניתוח סיכונים, למשל באמצעות ניתוח .נתונים משטר מטען על הטובין המיובאים, כאמור. .משרד מבקר המדינה ממליץ לממונה על התקינה ולמכס לפעול לפיתוח שיפורים .במערכת מסלול כדי שבקשות היבואנים יועברו באמצעות קבצים הניתנים לעיבוד .ממוחשב. .משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי יש צורך לבחון מהו המידע החסר ובהתאם לכך יש לפעול .להנגשתו באופן דיגיטלי. .רשות המיסים מסרה בתשובתה במאי 2021 (להלן- תשובת רשות המיסים) כי המכס מקדם .שינויים במערכת מסלול ומתכונן לבצע הערכת סיכונים ברבעון האחרון של שנת 2021 . משרד .הכלכלה וכל רשות מוסמכת שתהיה מעוניינת בכך יוכלו להתחבר למערכת ולקבל את הנתונים . .בדוחות על ביצוע משימות בתוכנית העבודה של הממונה ל-2020 דווח כי המשימה של הגדרת .מודל לזיהוי משלוחים חשודים על בסיס מערכת הערכת סיכונים לא בוצעה. הממונה הסביר כי .החסם לכך היה המכס, שלטענתו מוביל את ביצוע הפרויקט אך לא נתן לו עדיפות גבוהה ב- .2020 , ולכןהפרויקט לא הסתיים. עוד הסביר כי בשל כך הפרויקט הוכנס לתכנית העבודה של .הממונה ושל המכס ל-2021 והוא עתיד להסתייםברבעונים 3 - 4. בשנת2020 ציין מבקר המדינה .בדוח136 כי על משרד הכלכלה לבחון מקרים שבהם ניצלו לרעה יבואנים מפירי אמון את .האישורים המותְנים, ולגבש נהלים להוצאת אישורים מותְנים לשחרור טובין באמצעות מנגנון של .סימנים מחשידים (פרופיילינג). .132 החלטתהממשלה 2318 ( ", "הגברת התחרות וייעול תהליכי האסדרה בתחום הייבוא 11.12.14.) .133 שם, סעיף2.ה .134 האם היבואן בסטטוס מפר אמון (ראו להלן) או היה מפר אמון, ומה תדירות משלוחי יבוא הטובין מאותו יצרן בכמויות .מסחריות. .135 .למשל שטר מטען וחשבון ספק .136 דוח שנתי71א (2020" ,) מכון התקנים- ביקורת פיננסית". . .| 624 | . הרפורמה בתחום התקינה עוד נמצא כי באוקטובר 2020 רק המכון היה מחובר למסלול, ואילו המעבדות הפרטיות לא .חוברו למערכת. יבואנים הפונים למעבדות אלה מגישים בקשות באמצעות המערכות .שהמעבדות פיתחו בעצמן, כאשר לכל מעבדה יש מערכת משל עצמה. לדברי הממונה ורשות .המיסים, המערכות של המעבדות הפרטיות מציגות פרטים חסרים לעומת מסלול. הדבר מקשה .עליהם לבצע ניתוח הערכת סיכונים שמטרתו להעריך אילו טובין עליהם לדגום, כי לצורך .השלמת המידע הנדרש לניתוח שכזה בכל בקשה עליהם לפנות למעבדה הפרטית. .בבדיקה של משרד מבקר המדינה לגבי הסיבה לאי -חיבורן של המעבדות הפרטיות למסלול .נמצאו הסברים סותרים של הממונה ורשות המיסים: הממונה הסביר למשרד מבקר המדינה כי .המצב הקיים נובע מסירובה של רשות המיסים (המכס) לחבר את המעבדות הפרטיות למסלול, .ואילו רשות המיסים הסבירה כי היא סבורה שיש חשיבות בחיבור מעבדות אלה למערכת, .והסיבה למצב הקיים נעוצה בסירובו של הממונה על התקינה. .עלה כי הממונה על התקינה והמכס לא הגדיר מודל לזיהוי משלוחים חשודים על בסיס .מערכת הערכת סיכונים, וכי המעבדות הפרטיות אינן מחוברות למערכת הממוחשבת - ."מסלול", דבר שהיה מוסיף ליכולות המערכת הערכת הסיכונים. .רשות המיסים מסרה בתשובתה כי על פי דרישת המכס, על הבקשות של המעבדות להיות .ממוחשבות ואחידות, וכי הממונה על התקינה דחה דרישה זו עקב אילוצים הנוגעים ללוח הזמנים .כדי לקדם את פתיחת התחרות. כהוכחה לכך, ובמסגרת המדיניות של מערכת מסלול, הוכן .טופס ייעודי למעבדות שעובדות עם משרד התחבורה. בסוף אוקטובר 2020 התקיימה, ביוזמת .המכס, פגישה של הממונה על התקינה עם נציגי המעבדות הפרטיות כדי לחבר את המעבדות .הפרטיות למערכת "מסלול" באמצעות מחשוב תהליך הבקשות. המעבדות סירבו להשתמש .בטופס בקשה והעדיפו לשלוח בעצמ ן את נתוני הבקשות למכס ( XML.) נכוןלמועד סיום .הביקורת, רק מעבדה אחת התקדמה בנושא. המכס פנה למינהל התקינה בבקשה לסייע .לקידום העניין, אולם זה טען כי אין בסמכותו החוקית לחייב את המעבדות. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי הממונה על התקינה ו מינהל המכס ברשות המיסים לפעול .לחיבור המעבדות הפרטיות למערכת "מסלול ", וכן לפעול למציאת פתרון המ חייב את .המעבדות הפרטיות להגיש בקשות באמצעות המערכת , כדי שבקשות היבואנים יועברו .באמצעות קבצים הניתנים לעיבוד ממוחשב . עוד מומלץ , להשלים את הגדרת המודל .לזיהוי משלוחים חשודים , בשלבי יבוא מוקדמים. . .מערכת המחשוב מיטב .מערכת מיטב של המכון משמשת אותו להתקשרות עם היבואנים, עם הממונה (באמצעות מת"מ .- ראו להלן) ועם המכס (באמצעות מערכת מסלול). הגשת בקשות היבואן נעשית ב"מיטב" .בליווי סיווג הפריט ובצירוף כל המסמכים הרלוונטיים, לרבו ת תקנים בין-לאומיים אם יש, אישורי .מעבדה ואישורי בדיקות שהמוצר עבר בחו"ל. המכון מדווח לממונה על תוצאות הבדיקות של .טובין ממערכת מיטב למת"מ של הממונה. .| 625 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 נמצא כי אף שבדיקת עמידת הטובין בדרישות התקן הרשמי שמבצע המכון נעשית .לעיתים לפי חלק עשרוני 137 של התקן הרלוונטי לתקינה של הטובין שנבדקים, הדיווח .שמעביר המכון לממונה כולל מידע רק על התקן שלפיו נבדקו הטובין ולא על החלק .העשרוני של התקן, ולכן לממונה אין המידע המלא על החלק העשרוני של התקן .הרלוונטי. למשל, בסדרת תקני 900138 או תקני20139 , כל חלק דןבקבוצה של מוצרים .שונים, וחשוב לנתח את ה ממצאים בהתייחס לחלק העשרוני של התקן ולא לתקן כולו. .בכך נמנעת מהממונה האפשרות לבצע ניתוח סיכונים מלא. .מומלץ כי מינהל התקינה והמכון יפעלו לשפר את מערכת מיטב, כך שדיווחיה למת"מ .יכללו גם מידע על חלקי התקן הרלוונטיים, על מנת לשפר את יעילות פעולות הפיקוח. .משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי הנושא נכלל בתוכנית העבודה מול מכון התקנים. . .מערכת המחשוב מת"מ .עד החלת הרפורמה בתקינה ב -2016 , בדיקות היבוא בוצעובאופן בלעדי על ידי המכון, והדיווח .עליהן - באמצעות המערכת ה ממוחשבת שלו, מיטב. מערכת זו אפשרה קבלת החלטות על .הבדיקות הנדרשות לגבי כל משלוח, בהתבסס על אישורי הדגמים, היסטוריית היבואן (האם .הוא פועל באופן תקין או מוגדר מפר אמון140 .) ותוצאות הבדיקות בעבר"מיטב" התממשקה .למערכ ות חיצוניות: "ממשל זמין" 141 ו"שער עולמי" 142 . כמו כן, נקלטו בה תוצאות הבדיקות .ובאמצעותה שוגרו ההחלטות והאישורים אל היבואנים ואל המכס. כל הנתונים על אותן בדיקות, .לרבות פרטי היבואנים, פרטי הטובין ותוצאות הבדיקות, נשמרו ב "מיטב". .בסעיף 2יג(א ) לפקודת היבוא והיצוא , אשר תוקן ב-2017 , נקבע כי הממונה על התקינה ינהל .מערכת תקשורת ומידע (מת"מ). האפשרויות שעמדו בפני הממונה היו להמשיך להשתמש .במערכת מיטב של המכון או לבנות מנגנון עצמאי שישרת א ותו ויטייב את ה תחרות. יצוין כי .מערכת מיטב שמרה על כל פרטי היבואנים, הטובין והבדיקות, ובכך חשפה את המידע העסקי .הרגיש של המעבדות הפרטיות לידיעת המכון. כינון מנגנון מחשוב עצמאי של הממונה ניתק את .137 .חלק עשרוני הוא חלק מתקןתקן יכול לכלול כמה חלקים עשרוניים אשר נוגעים לנושאים שונים. .138 תקן900 , העוסק במכשירי חשמל ביתיים ומכשירים דומים, כולל51 .חלקיםלמשל, חלק 2.2 - בטיחות מכשירי .חשמל ביתיים ומכשירים דומים: דרישות מיוחדות לשואבי אבק ולמכשירי ניקוי שואבי מים; וחלק 2.3 - בטיחות מכשירי .חשמל ביתיים ומכשירים דומים: דרישות מיוחדות למגהצים חשמליים. .139 תקן20 , העוסק במנורות, כולל25 חלקים. למשל, חלק2.1 - מנורות: מנורות קבועות למטרות כלליות; וחלק 2.2 - . מנורות: דרישות מיוחדות- מנורות גומחה. .140 יבואן מפר אמון - מי שהוגדר כך על ידי הממונה, לאחר ש הפר את הוראות פקודת היבוא והיצוא, לרבות הנחיות .הממונה (הנחיות והוראות הממונה על התקינה לעניין יבוא טובין שחל עליהם תקן רשמי, ס' 2.13.) .141 מערכת אשר מנגי שה שירותים ממשלתיים ומידע לאזרחים ולעסקים, מחברת את גופי הממשל לשירותי אינטרנט .ואחראית להבטחת איכות ול אבטחת המידע הרגיש המצוי בשרתים. .142 מערכת של המכס. . .| 626 | . הרפורמה בתחום התקינה תלותו במערכות המכון, שמר על נתוני המעבדות הפרטיות כך שלא יהיו חשופים למכון ואיפשר .מהלך פתיחה לתחרות של בדיקות הטובין המיובאים וקידום של תחרות חופשית. .הממונה החליט ב-2018 לפתח מערכת עצמאית, ובתקופת הביניים עד סיום הפיתוח להמשיך .להשתמש במערכת של המכון. הוא פנה למכון 143 לבקש הצעת מחיר לפיתוח המערכת .והמערכות המתממשקות אליה. לאחר שהצעת המכון לא ענתה לציפיות משרד הכלכלה .מבחינת העלות ומבחינת לוחות הזמנים, החליט המשרד לפתח את המערכת בעצמו, ולשם כך .פרסם מכרז להעסקת 13 עובדים בתחום המחשוב. באפריל2017 אמדמשרד הכלכלה את .עלות הקמתה והתאמתה של המערכת בכ-15 מיליון ש"ח. ב- 1.4.18, בהתאם להוראות פקודת .היבוא והיצוא , הופעלה מערכת תקשורת ומידע זמנית שפיתח המכון על בסיס מערכת מיטב .ושנועדה לפעול עד שתושלם הכנת מת"מ. מערכת זו נתנה מענה להוראות פקודת היבוא והיצוא .בדבר הקמת מערכת התקשורת והמידע. מועד הפעלת מת"מ תוכנן ל- 1.10.18 , אולםהוא נדחה .פעמיים (ל- 28.2.19 ול- 1.5.19 ,) בשל אילוצי מערכת מסלול אשר נדרשת לפעול בהלימה .למת"מ, ואי-מוכנות מעבדות בדיקה פרטיות להתממשק למערכת. ב - 1.5.19 הופעלה מת"מ. .המערכת החדשה מ אפשרת משלוח אישורי שחרור מותנה , הפקת אישורי עמידה בדרישות .הממונה ואגירה של מידע ונתונים על משלוחי טובין , ממצאי בדיקות ואישורים. היא יוצרת .ממשקים עם מעבדות בדיקה, עם הממונה על התקינה , עם המכס ועם מערכות (מודולים) .שפותחו במקביל לפיתוח ליבת המערכת, כמו מרשם היבואנים, פורטל היבואנים ופורטל .המעבדות. המערכת מאפשר ת פיקוח על יבואנים ומעבדות בדיקה. כל מעבדת בדיקה פרטית .נדרשה לייצר ממשק עם לקוחותיה. .משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולתו של משרד הכלכלה בפיתוח מת"מ. . .הליך שיתוף ציבור - יבואנים ומעבדות מוכרות .משרד מבקר המדינה ביצע הליך שיתוף ציבור עם כמה יבואנים ומעבדות מוכרות פרטיות (להלן .- מעבדה פרטית) בנושא הרפורמה בתקינה (להלן - השיתוף או שיתוף הציבור). מטרת ההליך .הייתה לבחון את השפעת הרפורמה על עבודת היבואנים בהיבטים השונים של תהליך היבוא, .ובהם ההיבט הכלכלי, ההיבט המקצועי והשירות שמציעים המכון והמעבדות הפרטיות אשר .נכנסו לפ עילות במסגרת פעימות פתיחת התחום לתחרות . הליך השיתוף נעשה באמצעות .ראיונות עם שבעה בעלי תפקידים בחברות ישראליות העוסקות ביבוא ושיווק במגוון תחומים 144 .- חלקןמהגדולות והמובילות במשק , הפועלות בהיקפי יבוא של מיליארד ש"ח בשנה, ואחרות .קטנות יותר, הפועלות או מתמחות בתחומים צרים ומייבאות בהיקפים של עשרות מיליוני ש"ח .בשנה. הטובין המיובאים על ידי היבואנים שנבדקו נמצאים בקבוצות יבוא שונות: רובם הגדול .143 לפי סעיף2יד(א) לפקודת היבוא והיצוא, הממונה רשאי להורות למכון להפעיל את מערכת התקשורת והמידע למשך .חמש שנים. .144 ריהוט, גופי תאורה, צעצועים, כלי אוכל, כלי בית, מוצרי תינוקות, צנרת לתעשייה, אינסטלציה ובתים, מי שתייה, .מערכות סולריות, ביוב, מזגנים, מוצרי חשמל לבנים וקטנים, מסכים, טקסטיל, כלי בית והלבשה תחתונה, ציוד הגנה .אישי - ציוד ממוגן לעובד, כלי עבודה ומוצרי אחסון. .| 627 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 משתייכים לקבוצה1145, ולחלק מהיבואנים יש טובין מקבוצה 2146 ומעט מוצרים מקבוצה 3147 . . התקיימו גםראיונות עם שני בעלי תפקידים ב כירים במעבדות הפרטיות. שיתוף הציבור אינו .מייצג ולמסקנותיו אין תוקף סטטיסטי, אך לעמדות שנשמעו בו יש חשיבות לשיפור תהליך יישום .הרפורמה. .להלן הממצאים שעלו מסיכומי הראיונות: .1. שלושה מתוך שישה היבואנים מבצעים בדיקות רק עם המכון, בגלל מספר התקנים המועט .שהמעבדות הפרטיות בודקות. .א . המעבדות המתחרות אינן מוסמכות לבדוק את רוב התקנים (הפעימה הרביעית - .והעיקרית - טרם התבצעה במועד סיום הביקורת), ולכן אין אפשרות לעבוד עימן .במקרים רבים (בין השאר צוינו דוגמאות אלה: סירי לחץ, צנרת ממתכת, מזגנים, מוצרי .תינוקות שונים, כלי בית, ציוד הגנה אישי וחלק ממכשירי החשמל). .ב. חלק מהיבואנים מעדיפים לרכז את הבדיקות במקום אחד מסיבות של נוחות, היכרות .עם נוהלי העבודה והצוות וקשרים אישיים ארוכי טווח במכון. .ג. חלק מהיבואנים הביעו חשש כי עבודה במקביל עם מכונים מתחרים עלולה לפגוע .ביחס שהם מקבלים במכון, בשירות שלו ובקשרים שלהם עימו. .2. השיקולים המרכזיים של היבואנים לעבודה עם המעבדות הפרטיות היו: הוזלת עלויות, .שירות טוב יותר, זמני תגובה מהירים יותר והיכולת לפצל עבודה בין שתי מעבדות כדי .להאיץ אותה; זאת נוסף על פער בגישה ללקוח, שבא לידי ביטוי בנכונות לבוא לקראת .היבואן, בשיטות העבודה ובגמישות המחשבתית לגבי נושא התקינה בכללותו. .3. זמני תגובה: בשיתוף הציבור נמצא הבדל בין חברות גדולות ומובילות, אשר הביעו שביעות .רצון מהמכון והצביעו על זמני מענה וטיפול מהירים יחסית, לבין חברות קטנות יותר, אשר .לא טופלו על ידי המכון ביעילות ומהירות דומות. .4. מקצועיות עובדי המעבדות: כניסת מעבדות חדשות לתחום נתפסת כמשפיעה לרעה על .רמת המקצועיות בכלל ובמכון בפרט, שכן אין מספיק אנשי מקצוע מיומנים ביחס לדרישה .בשוק, והדבר מביא לדילול בכוח האדם האיכותי המיומן במעבדות ובמכון. .5. המכון נתפס כבעל רמ ה מקצועית לא מספיק טובה , הבאה לביטוי בתהליכים שלא .מתעדכנים ובחוסר השקעה בפיתוח טכנולוגי. יצוין כי דוח מבקר המדינה 148 שפורסם ב- .2020 מצא כי מגמת ההשקעות ברכוש קבוע בניכוי פחת של המכון היא שלילית, והתריע .כי אם המכון יתמיד במדיניותו זו, הציוד המשמש לבדיקות במעבדותיו יתיישן ויגרום לירידה .ברמה המקצועית של שירותיו ו ביכולתו להתחרות בספקים אחרים. .145 בקבוצה1 טובין שרמת הסיכון שלהם (לבריאות הציבור ובטיחותו או לאיכות הסביבה) היא הגבוהה ביותר. .146 בקבוצה 2 טובין שרמת הסיכוןשלהם בינונית. .147 בקבוצה 3 טובין שרמת הסיכוןשלהם נמוכה. .148 דוח שנתי71א (2020" ,) מכון התקנים- ביקורת פיננסית". . .| 628 | . הרפורמה בתחום התקינה 6. מערכת המחשוב מסלול של המכס: לתחושת המשתתפים, המערכת משקפת שיפור ניכר .ביחס לטפסים שהיו נהוגים בעבר. ממשק המשתמש נתפס כנוח, העלאת הטפסים .והאישורים יעילה, וכך גם הגיבו י ושליפת המסמכים. שלוש טענות מרכזיות עלו ביחס .למערכת: .א . המערכת לא יציבה והיא קורסת או נתקעת במקרים רבים; .ב. התקנים במערכת לא מתעדכנים והדבר גורם לקשיים רבים בעבודה; .ג. המערכת לא מאפשרת להתמודד עם מספר רב של פריטים שונים. .7. החיסכון הכספי: למרכיב הכספי הכרוךבתקינת מוצרים חשיבות והשפעה הן מבחינת .היבואנים, הן מבחינת הצרכן הסופי. במרבית המקרים ההצעות שקיבלו היבואנים .מהמעבדות הפרטיות היו זולות במידה ניכרת ביחס למכון, ולכן העדיפו לעבוד איתם ככל .שיכלו. .8. הרוב הגורף של המשתתפים בהליך הביעו עניין רב בשילוב מעבדות נוספו ת בתהליך .התקינה של המוצרים שהם מייבאים. . .השינוי בעקבות הרפורמה .היבואנים נבדלו זה מזה בהשפעת הרפורמה עליהם - בהתאם לתחום פעילותם, לכניסת מעבדות .חדשות לתחום זה ולמידה שבה הושפע המכון, מהבחינה המקצועית והשירותית, מהרפורמה .בתחום שלהם. בחלוקה לפי תחומי היבוא של המ שתתפים בשיתוף, עלו ההשפעות האלה: .1. מוצרי חשמל, מיזוג, מוצרי חשמל לבנים- הרפורמה מורגשת, והתחרות השפיעה לטובה .על קיצור זמני הבדיקות בפועל. קיומן של חלופות למכון מאפשר לחלק את העבודה על .פני כמה מעבדות, והשירות הטוב והמהיר של המעבדות המתחרות שיפר גם את השירות .של המכון. .2. מוצרי תינוקות וצעצועים - הציפייה המשמעותית של היבואנים הייתה להחרגת חלק .מהמוצרים מהליך הבדיקה במסגרת פעימות הרפורמה, דבר שטרם קרה. ישנה תחושה .של הקלה בתהליכים והתגמשות של המכון בגלל התחרות. עם זאת, מחירי הבדיקות עדיין .גבוהים מאוד ולא מורגש שינוי משמעותי בעקבות הרפורמה. .3. כלים ומוצרים לבית- הרפורמה השפיעה (בייחוד מאז 2018 ) בכך שפתחה את התחרות .למעבדות נוספות, ואלה הציעו שירות מקצועי וזמין יותר ובכך גם השפיעו לטובה על .העבודה מול המכון, שמשתדל יותר לעמוד ברף שהן מציבות. .| 629 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מהליך השיתוף עם יבואנים ומעבדות פרטיותעלו התובנות הבאות : בתקנים שבהם יש .תחרות בין המעבדות, חל שיפור בשירות שמקבלים היבואנים; המעבדות הפרטיות עדיין .אינן אטרקטיביות דיין עבור היבואנים, עקב חסמים שונים; על הממונה על התקינה לייצר .תנאים זהים בפעילות המכון והמעבדות; ועל המכון להשקיע מתקציבו בשדרוג הציוד .ובפיתוחו הטכנולוגי. .המכון מסר בתשובתו כי לחוק התקנים התווסף סעיף 12 ג(ב2), ולפיו אסור למכון להוריד את .מחירן של בדיקות יבוא עד ששר הכלכלה יקבע בצו את בדיקות המעבדה אשר בהן מתקיימת .תחרות מספקת. זאת, על מנת להקל את כניסתן של מעבדות מתחרות לשוק. לפיכך המכון אינו .יכול להיות תחרותי במחירי הבדיקות כפי שהיה רוצה להיות מול המעבדות המתחרות. .מומלץ כי משרד הכלכלה - הממונה על התקינה ייזום הליכי שיתוף ציבור באופן עיתי .למול היבואנים לשם טיוב פעולותיו לעידוד התחרות ושפור השרות ליבואנים. . .יבוא אריחי קרמיקה לישראל - מקרה בוחן .אריחי קרמיקה הם דוגמה לסוג טובין אחד מני רבים המיובאים לישראל, שבדיקתם בייבוא .מבוצע רק על ידי מכון התקנים (תחום בדיקות מונופוליסטי). ת"י 314149 הוא התקן הרשמי החל .על אריחי קרמיקה (להלן - התקן), והמגדיר את הדרישות שבהם נדרשים לעמוד אריחים .המיובאים למדינה. בהתאם ללוחות הזמנים שנקבעו ברפורמה, ת"י 314 ייפתח לתחרות בפעימה .הרביעית - במרץ 2021 , ומכאן כי ב-2019 ,, התקופה שנבדקה בדיקות ההתאמה לתקן הרשמי .של אריחי קרמיקה בוצעו על ידי המכון בלבד. .משרד מבקר המדינה בדק את ההיקף הכספי וההיקף הכמותי של יבוא אריחי הקרמיקה .לישראל ב-2019 . להלן נתונים על כמות האריחים ששוחררו לשיווק ועל עלות ביצוע בדיקות .עמידתם בתקן. .לוח 12: כמות אריחי הקרמיקה ששוחררולשיווק .ועלות ביצו ע בדיקות עמידתם בתקן, 2019 . המוצר שנבדק עלות הזמנות הבדיקות .(באלפי ש"ח ) כמות הפריטים לשחרור .(באלפים ) .קרמיקה מזוגג ריצוף 17,748 43,765 . קרמיקה מזוגג קירות 370 1,014,602 . קרמיקה לא מזוגג ריצוף 715 1,384 .149 ת"י314 אריחי קרמיקה- הגדרות, מיון, אופיינים וסימון. . .| 630 | . הרפורמה בתחום התקינה המוצר שנבדק עלות הזמנות הבדיקות .(באלפי ש"ח ) כמות הפריטים לשחרור .(באלפים ) .דקורים/פסים 97 371 . קרמיקה לאמזוגג קירות 5 214 . אריחי קרמיקה לריצוף 47 97 .אריחי קרמיקה מזוגגים לריצוף- .בדיקת מחירון 95 . סה"כ 18,982 1,060,529 .על פי נתוני מכון התקנים, בעיבוד משרד מבקר המדינה . .מלוח 12 עולה כי בשנת2019 המכון, שהיה היחידשבדק עמידה של אריחי קרמיקה .בדרישות התקן, שיחרר כמיליארד פריטים וקיבל עבור הבדיקות כ-19 מיליון ש"ח. עלויות .הבדיקה גולמו במחירי אריחי הקרמיקה אשר נמכרו לצרכן הישראלי. .יצוין כי נושא הבדיקות של עמידות אריחי קרמיקה לתקנים ממחישה את חשיבות פתיחת .שוק בדיקות הייבוא של אריחי קרמיקה למעבדות נוספות לשם קידום התחרות לשם .הקטנת העלויות ליבואנים ובהתאם הוזלת המוצרים לצרכנים. . .החסמים להצלחת הרפורמה בתקינה .במועד סיום הביקורת, רמת התחרות בבדיקות הטובין המיובאים - גם לדעת משרד הכלכלה .והאוצר - עדיין נמוכה. משרד מבקר המדינה מצא כי הדבר נובע משילובן של סיבות אחדות: .1. המכון בודק עמידה של הטובין המיובאים בכל התקנים הרשמיים, ואילו המעבדות המוכרות .הפרטיות - רק בחלק מהתקנים. הדבר נובע בחלקו מכך שהפעימה האחרונה של שחרור .תקנים לתחרות טרם התממשה (היא מתוכננת למרץ 2021 ). כמו כן, המעבדות הפרטיות , .המונעות משיקולים כלכליים , בוחרות לאילו תחומי בדיקות להיערך ובהתאם אילו תקנים .לבדוק. במצב הקיים הן נמנעות מלבקש הכרה מהממונה על התקינה כמעבדה מוכרת, .וגם המעבדות המוכרות אשר פועלות, לא מבצעות בדיקות בהתאם לכל התקנים שיצאו .לתחרות. לכן יבואנים גדולים, שמטבע הדברים הם חלק גדול מהשוק ומייבאים מגוון גדול .של טובין, מעדיפים לרוב לעבוד עם המכון, המספק את סל השירותים המלא שאינו מצריך .פיצול הבדיקות בין כמה מעבדות. .2. מעבדה המעוניינת להיכנס לתחום בדיקות הטובין ביבוא נדרשת לקבל הסמכה מהרשות .להסמכת מעבדות (דבר הכרוך בעמידה בדרישות ובעלויות דו -שנתיות), וכן אישור והכרה .| 631 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ,מהממונה על התקינה. עמידה בכל הדרישות דורשת השקעת משאבים רבים ויקרים: זמן .ציוד והכשרת כוח אדם מקצועי, ועם זאת אין ודאות לכך שתהיה דרישה לביצוע בדיקות .בתחום שבו המעבדה הוכרה, ולעיתים הממונה אף משנה סיווגם של טובין בקבוצת יבוא 1 . לרמות נמוכות יותר, כך שלא נדרשת בהם בדיקת מעבדה. כמו כן, הרפורמה החדשה .שמקדמים משרדי הכלכלה והאוצר (ראו להלן) היא דוגמה לאי-ודאות רגולטורית שאינה .מתמרצת את המעבדות לפעול להכרתן על ידי הממונה, כדי שיתחרו במכון. .3. דרישותהרשות הלאומית להסמכת מעבדות 150 אינן אחידות: מעבדות פרטיות נדרשות .להסמכה, שמשמעותה עלויות כספיות דו -שנתיות לא -מבוטלות, ואילו מעבדות המכון .פטורות מכך. עלות ההסמכה הדו-שנתית תלויה במספר גורמים ועלותה היא מ - 18,600 . ש"ח למעבדהקטנה ועד לכ - 500,000 .ש"ח למעבדה גדולה .4. אף שאחת ממטרות הרפורמה הייתה פתיחה לתחרות של תחום בדיקות המעבדה, הממונה .אינו פועל דיו לייצר תנאים זהים בפעילות המכון והמעבדות. הממונה אף הגדיר את המכון .כספק יחיד, ולכן כל בדיקות הטובין שנדגמו בשווקים נשלחות לבדיקה רק במכון. .כדי להביא להצלחת הרפורמה כך שתוביל להגברת התחרות, לשיפור בשירות שניתן .ליבואנים ולהורדת מחירי הבדיקות, על משרד הכלכלה להביא בחשבון את החסמים .שמנעו את הצלחת הרפורמה ולפעול להסרתם. . .קידום רפורמות חדשות בשנת 2020 .הרפורמה של משרד הכלכלה ומשרד האוצר .בשנת 2020 הגיעו משרדי הכלכלה והאוצר למסקנה כי תיקוני החקיקה שיושמו עד אז לא הניבו .תוצאות רצויות, ולכן יבוא הטובין שחל עליהם תקן רשמי ממשיך לסבול מחסמים שונים, דבר .המביא לפגיעה בתחרות ולעלייה ביוקר המחיה. בעקבות זאת החלו המשרדים לקדם רפורמה .חדשה בהליך בדיקת הטובין עצמו, לרבות הליך קבלת האישור הרגולטורי הנדרש במהלך .היבוא טרום שיווק הטובין. ביולי 2020 פרסם משרד האוצר להערות הציבור את טיוטת חוברת .התוכנית הכלכלית לשנת 2020 , הכוללת את טיוטות הצעות המחליטים שבכוונת ו לקדם .במסגרת חוק ההסדרים ותקציב המדינה לשנה זו . בפרק הכלכלה פרסם המשרד תת -פרק .בנושא עידוד התרות והפחתת יוקר המחיה לגבי מוצרי צריכה. עיקרי הצעת האוצר, שתיושם .באמצעות תיקון פקודת היבוא והיצוא, כוללים העברה של מרבית התקנים למסלול פיקוח .מבוסס הצהרה ; הפחתת שיעור ה בדיקות במסלולי ההקלות "ירוק" ו"זהב" 151; ולגבי תקנים .150 ראו נוהל 1-611002 של הרשות להסמכת מעבדות, סעיף3.7 . .151 מסלולי ההקלות הם לדגם או משפחת דגמים. ההקלות במסלול הירוק: בדיקת 50% מהמשלוחים המסחריים בשנה .מאותם דגמים שתיק המוצר שלהם הוגדר ירוק, כמפורט בנספח ה -ש' הרלוונטי (נספח לכל תקן רשמי, הקובע כיצד .מאשרים דגם ומשלוח של מוצר נתון, לרבות הגדרת דגם/משפחה ותוקף בדיקת הדגם ). ההקלות במסלול ה זהב: .בדיקת 33% מהמשלוחים המסחריים בשנה מאותם דגמים שתיק המוצר שלהם הוגדרזהב, כמפורט בנספח ה-ש' .הרלוונטי. שנה רצופה במסלול הירוק מקנה מעבר למסלול הזהב. . .| 632 | . הרפורמה בתחום התקינה שאינם מחייבים מכוח חוק התקנים אבל מחייבים מכוח דין אחר , החלת כללים דומים לאלו .שקיימים בתקנים רשמיים , במטרה לוודא שאינם כוללים דרישות שמגבילות את התחרות שלא .לצורך. במסגרת טיוטת התוכנית הכלכלית פרסם 152 משרד הכלכלה טיוטת דוח הערכת .השפעות רגולציה: עדכון קבוצות ייבוא (להלן - דוח RIA 2020 .) להערות הציבור .דוח RIA 2020 ציין כי ביולי2020 ישנם510 תקנים רשמיים153 , ללא תקני מזון, החלים ביבוא .טובין. נוהל "הנחיות והוראות הממונה על התקינה לעניין יבוא טובין שחל עליהם תקן רשמי" .מאפיין את הטיפול של מעבדות בטובין לפי חלוקתם לארבע קבוצות על סמך רמת הסיכון .הטמונה בהם. קבוצה 1 כוללתטובין שרמת הסיכון הטמונה בהם היא הגבוהה ביותר , בקבוצה .2 רמת הסיכון בינונית, בקבוצה 3 רמת הסיכון נמוכה, וקבוצה 4 כוללתטובין המיועדים לשימוש .בתעשייה בלבד ולא על ידי הצרכן 154. להלן תרשים המציג את מספר התקנים בכל קבוצת יבוא .(יש תקנים שנמצאים ביותר מקבוצה אחת), ומהם את מספר התקנים הייחודיים 155. .תרשים 6 : מספרהתקנים בכל קבוצת יבוא וה תקנים הייחודיים בכל קבוצה 156 , .2020 . על פי נתונימשרד הכלכלה, דוח RIA 2020 ., בעיבוד משרד מבקר המדינה .152 ביולי2020. .153 ראו דוח RIA 2020. .154 https://www.gov.il/he/service/standards_import_groups .155 תקנים ייחודיים הם תקנים שחוק התקנים מתיר למכון לשנות את תנאיהם, בעת אימוץ תקנים בין- לאומיים, בשל .קיומם של תנאים ייחודיים למדינת ישראל. .156 למעט קבוצת יבוא 4 , שלגבי הטובין הנכללים בה שחרור מהמכס אינו מותנה בקבלת אישור עמידה בדרישות הממונה .או אישור שחרור מותנה, וניתן פטור מראש לפי צו יבוא חופשי על ידי הממונה. .| 633 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 דוח RIA 2020 העריך שביצועהשינויים המוצעים צפוי לחסוך ליבואנים כ-210 מיליון ש"ח .בשנה, באופן שצפוי להוזיל את המחירים לציבור הצרכנים בהיקף משוער של כ -420 . מיליוןש"ח בשנה, ואילו עלות השימור המוערכת של המצב הקיים גבוהה בכ-900 מיליון .ש"ח, במונחי צרכן, מעלות ביצוע השינויים המוצעים. במועד סיום הביקורת חוק ההסדרים .ותקציב המדינה לשנת 2020 לא הושלמו, והרפורמה טרם אושרה. .משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי צו היבוא והיצוא (קבוצות יבוא), התשפ"א -2021 (להלן צו .קבוצות יבוא), נחתם על ידי שר הכלכלה במרץ 2021. . משרד האוצר מסר בתשובתו כיהצו שעליו חתם שר הכלכלה הוא גרסה "מרודדת " מאוד של .המלצות דוח ה-RIA ,והרפורמהואינו בבחינת בשורה של ממש בתחום הקלת נטל הבדיקות. .למשל, אשר ל-180 תקנים רשמייםשדוח ה -RIA המליץ להעבירם לקבוצה 3 ,)(מסלול הצהרה .בצו נקבע כי רק כמחציתם יועברו לקבוצה זו. יתרה מזאת, בצו נחלקים התקנים הרשמיים הללו .לשלוש פעימות, והפעימה השלישית בלבד, שצפויה ל התחיל רק בעוד שנתיים, כוללת תקנים .משמעותיים מבחינת היקף הבדיקות וההכנסות מה ן. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד האוצר ומשרד הכלכלה ימשיכו לקדם את השינויים .המוצעים ויעקבו אחר החסמים למימושם, תוך הפקת לקחים מתיקוני החקיקה משנת .2016 ו-2018 .ומהחסמים שעלו בדוח זה . .פעילות רשות התחרות .רשות התחרות (להלן - הרשות) פרסמה ביולי 2020 לשימוע ציבורי ממצאי בדיקהשביצעה .בנוגע לאופן אכיפת התקנים הרשמיים בישראל והשפעתו על התחרות ועל יוקר המחיה. הרשות .בדקה את השפעת משטר אכיפת התקנים על יכולת היבואנים לייבא מוצרים לארץ בקלות, .בנוחות ובזול. .הרשות ציינה כי משטר אכיפת התקנים בישראל משית על היבואנים עלויות ישירות 157 ועלויות .עקיפות158 המושתות בסופו של דבר על הצרכן ומעלות את מחירי המוצרים. עוד ציינה כי מאחר .שהיבואן נדרש לבדוק כל משלוח ולשאת בעלויות בדיקות ואחסון לגביו, נוצר יתרון ברור .ליבואנים גדולים המביאים משלוחים גדולים על פני יבואנים קטנים המבקשים להביא משלוחים .קטנים. עוד ציינה הרשות כי מ כיוון שכל שינוי בדגם המוצר מצריך ביצוע בדיקת דגם מחדש, .התמריץ של יבואנים להביא מגוון רחב של מוצרים לישראל קטן; יבוא מגוון רחב של מוצרים .157 עלויותשמשלם היבואן למעבדת הבדיקה עבור בדיקות הדגם, בדיקות המשלוח ובדיקות נוספות שנדרשות לעיתים. .158 עלויות הנובעות ממשטר הבדיקות הקיים, ובהן תשלומים שמשלם היבואן על אחסון המוצרים ממועד הגעתם לארץ .ועד קבלת אישור המשלוח; עלויות שנובעות מהצורך של היבואן להחזיק מלאי גדול על מנת לצמצם את השפעת .התמשכות הליכי הבדיקות; והימנעות מהזדמנויות עסקיות עקב חוסר ודאות בדבר מועד תחילת שיווק המוצר, הנוב ע .מזמני הבדיקה המשתנים. . .| 634 | . הרפורמה בתחום התקינה בכמויות קטנות הופך לא כדאי כלכלית , ורשתות קמעוניות בי ן-לאומיות מגבילות את מגוון .המוצרים שהן מייבאות לישראל. יבוא מגוון מוצרים נרחב יהיה אף קשה יותר עבור יבואן קטן. .הצרכן הישראלי נפגע פעמיים: הוא אינו נהנה ממגוון מלא של המוצרים , וא ינו זוכה ליהנות .מתחרות המחירים שיכלה להתפתח אם יבואנים נוספים היו נכנסים לתחום. .כאמור, שר הכלכלה מסווג את כל התקנים הרשמיים לארבע קבוצות טובין, בהתאם לרמת .הסיכון במ וצר שעליו חל התקן. רשות התחרות מציינת ב שימוע ציבורי כי "מרבית העלויות .הישירות והעקיפות הנובעות מבדיקות ההתאמה לתקן נוגעות לתקנים הכלולים בקבוצה 1 , בהם .נדרשות בדיקות דגם ובדיקות משלוח. לעומת זאת, תקנים הכלולים בקבוצה 3 דורשים הצגת .הצהרה בלבד של היבואן על כך שהטובין שייבא עומדים בדרישות התקן". לפיכך, העברת רובם .הגדול של התקנים לקבוצת טובין 3 תחסוך ליבואנים עלויות רבות ותקל באופן משמעותי את .הליך היבוא. .לאור ניתוח המבנה הרגולטורי המליצה הרשות לשנות את אופן אכיפת התקנים הרשמיים .מאכיפה מקדימה ( Pre-market Surveil lance ) לאכיפה בדיעבד ( Post-market Surveillance ,) . .באמצעות מתן אפשרות לייבא מוצרים על סמך הצהרת יבואן שהם עומדים בתקן לדעת .הרשות, שינוי זה יקל במידה משמעותית את היבוא לישראל וצפוי להוזיל את מחירם של המוצרים .המיובאים ולהרחיב את המגוון שלהם. עם זאת, במקביל לצמצום דרישות הרגולציה יש לחזק .את מערך האכיפה וכוח ההרתעה של הממונה על התקינה ולפעול להבטחת סמכותו ויכולתו .להמשיך ולשמור על בטיחות הציבור ובריאות ו. יצירת מערך אכיפה אפקטיבי - אם בדרך של .הוספת כוח אדם בעל ההכשרה המתאימה ואם בדרך של חיזוק סמכויותיו על פי חוק, ככל .הנדרש, כדי שיוכל לפעול במהירות ובחומרה כנגד מי שישווק מוצרים שאינם עומדים בדרישות .התקן - תבטיח הקלה של הנטל הרגולטורי מחד והמשך שמירה על האינטרס הציבורי בבטיחות .ובריאות מאידך. . .מעורבות רשות התחרות .תיקון משנת 2014 ,לחוק התחרות הכלכליתהתשמ" ח-1988 (להלן - חוק התחרות הכלכלית) .קבע 159 כיהממונה על התחרות רשאי לערוך בדיקות לגבי רמת התחרות בענפי משק שונים, .לרבות בחינת קיומם של כשלים בתחרות וחסמים לתחרות. .כאמור לעיל, עד אוקטובר 2016, המועד שבו התקבלה ה רפורמה בתקינה, התחרות בענף .בדיקות העמידה בתקן רשמי של טובין מיובאים לא הייתה קיימת ומכון התקנים היה מונופול .בתחום. .159 תיקון מס' 15 לחוק התחרות הכלכלית, התשע"ד-2014 , אשר הוסיף את סעיף 44 .א(א) לחוק .| 635 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 נמצא כימעורבות רשות התחרות בענף בדיקות התקינה של טובין מיובאים החלה ביוני .2020 , בעקבות פניית משרד האוצר, במועד בו פרסמה הרשות טיוטה להערות הציבור .בעניין תחום בדיקות המעבדה. הרשות הייתה מעורבת גם בשני מקרים בעקבות פניית .משרד האוצר: הצגת עיקרי הרפורמה של המשרד בפני הרשות ביולי 2016 ; והשתתפות .הרשות בדיונים על ניסוח סעיף בהחלטת ממשלה 160 שעסק בגיבושנוהל161 . .✰ .במרץ 2021 חתם שר הכלכלה על צוקבוצות יבוא , והוא פורסם ברשומות באותו החודש. בהתאם .לצו היבוא יועברו תקנים מקבוצת סיכון 1 לקבוצות סיכון 2 ו- 3 . לאחר ביצוע הרפורמה יישארו .בקבוצת סיכון 1 כ-150 תקנים והיתר יסווגו בקבוצות2 ו-3 . לקבוצות2 ו-3 יועברו בין היתר גופי .תאורה, סוללות ראשוניות, מזגנים, מכשירי חשמל לבנים 162 ומוצרי אלקטרוניקה 163 . תקנים .למוצרים בעלי סיכון גבוה להשפיע לרעה על בריאותו ובטיחותו של הציבור יישארו בקבוצות .סיכון גבוה וידרשו בדיקות מחמירות. למשל, מוצרי תינוקות רגישים, קרמיקה ומוצרים המופעלים .בגז, שבהם הסיכון הגבוה ביותר באופן יחסי, יישארו בקבוצה שבה נדרשות הבדיקות המחמירות .ביותר. צו היבוא יחול בשלוש פעימות: הראשונה שבהן כעבור 60 ,יום מפרסום הצו ברשומות .השנייה - 12 חודשים מיוםהפרסום, והשלישית - 24 חודשים מיוםהפרסום. ביצוע הפעימות .מותנה בהשלמת הפעולות המתחייבות לשם ביצוע פעולות הפיקוח והאכיפה של הממונה .בהתאם לסמכויותיו לפי חוק התקנים והפקודה לגבי התקנים הנכללים באותה הפעימה. אם .ראה הממונה כי פעולות כאמור לא הושלמו, ימליץ לשר הכלכלה לדחות את החלת הפעימה .למועד שתהיה בו מוכנות אכיפתית כנדרש. משרד הכלכלה צופה כי ביצוע הרפורמה יביא .לחיסכון של כ -300 מיליון ש"ח. במועד סיום הביקורת הצו טרם פורסם ברשומות. .משרד מבקר המדינה ממליץ כי הממונה על התקינה יפעל להשלמת חיזוק מערך הפיקוח .והאכיפה במועד שנקבע בצו, על מנת למנוע שיווק טובין שא ינם עומדים בתקן ופגיעה .בציבור הצרכנים ולאפשר יישום כלל הפעימות שנקבעו בצו במועדן. .משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי הממונה על התקינה פועל בשני מישורים: הגברת יעילות .הפיקוח והאכיפה ע ל ידי השלמת האיוש של מצבת כוח ה אדם וביצוע פעולות על בסיס ניהול .סיכונים; פיתוח כלים חדשים של הבטחת שמירת הוראות התקנים הרשמיים על ידי ״אכיפה .אזרחית״ כפי שנהוג במדינות מפותחות (באיחוד האירופי ו בארה״ב). . .160 ראו החלטת הממשלה1857 ( 11.8.16 .), סעיף כג2 . .161 גיבוש נוהל מוסכם, בתיאום עם אגף התקציבים במשרד האוצר, לעניין אפשרות היוועצות בממונה על ההגבלים .העסקיים טרם הכרזה על תקן רשמי או אימוצו כתקן מחייב בחקיקת משנה, ב מקום שבו התקן אינו מבטא אימוץ .מלא של תקינה בין -לאומית וכולל שינויים מהקבוע ב ה. .162 .'מייבש כביסה, מיקרוגל, מדיח כלים, תנור בישול וכד .163 טלוויזיה, טלפון סלולרי, מערכת וידאו ושמע, מחשב וכד'. . .| 636 | . הרפורמה בתחום התקינה סיכום .הרפורמה בתקינה, שמטרתה הייתה לחולל שינוי של ממש בענף זה, לא השיגה את .ייעודה העיקרי. נכון למועד כתיבת דוח זה, התחרות מצד המעבדות הפרטיות מועטה, .דבר שגם משרדי הכלכלה והאוצר הכירו בו, ומיולי 2020 הם מקדמים רפורמה ממשית .נוספת בתקינה, המרוקנת מתוכן את הרפורמה הקיימת. זאת ועוד , הרפורמה לא עסקה .בהליך בדיקת הטובין עצמו, לרבות בהליך קבלת האישור הרגולטורי הנדרש במהלך .היבוא לפני שיווק הטובין, ובהתאמתו לנהוג במדינות המפות חות. לפיכך הנטל הרגולטורי .המוטל על היבואנים, הכרוך בבדיקות דגמים ומשלוחים של טובין מיובאים, הוקל אך .במעט. .הליך שיתוף ציבור של יבואנים ומעבדות מוכרות בנושא הרפורמה, שביצע משרד מבקר .המדינה, העלה כי בתקנים שבהם יש תחרות, השירות והמחיר שניתנו ליבואנים היו טוב ים .ותחרותיים יותר. .ממצאי הביקורת מעל ים כי רמת התחרות בבדיקות הטובין המיובאים - גם לדעת משרדי .הכלכלה והאוצר - עדיין נמוכה. יש כמה חסמים שמנעו את הצלחת הרפורמה, בין היתר, .המכון בודק עמידה של הטובין המיובאים בכל התקנים הרשמיים, ואילו המעבדות .המוכרות הפרטיות - רק בחלק מהתקנים; עמידה של המעבדות הפרטיות בכל הדרישות .של הממונה דורשת השקעת משאבים רבים ויקרים: זמן, ציוד והכשרת כוח אדם מקצועי, .ועם זאת אין ודאות לכך שתהיה דרישה לביצוע בדיקות בתחום שבו המעבדה הוכרה .ובנוסף מושתות עליהן עלויות אחרות שהמכון פטור מהן. .משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר ולמשרד הכלכלה להמשיך לפעול להגברת .התחרות בתחום בדיקות העמידה בתקינה והגדלת נתח שוק הבדיקות של מעבדות .מוכרות, על מנת לעודד כניסה של מעבדות חדשות לתחום זה, להפחתת הנטל הרגולטורי .על היבואנים, להפחתת יוקר המחיה ולהרחבת מגוון הטובין הנמכרים - כל זאת בד בבד .עם עמידה על המשמר והקפדה על כך שכל הטובין שייכנסו בנמלי המדינה יעמדו .בתקנים רשמיים ולא יסכנו את בריאותו של הציבור. .| 637 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 נספח א - רשימת התקנים הרשמיים שבתחום ההכרה של המעבדה המוכרת נכון .לספטמבר 2020 . . המעבדה רשימת התקנים הרשמיים שבתחום ההכרה של המעבדה המוכרת נכון .לספטמבר 2020164 . .חרמון • ת"י 20 :חלקים1 ,2.1 ,2.2 ,2.3 ,2.4 ,2.5 ,2.6 ,2.7 ,2.8 ,2.10 ,2.11 ,2.18 ,2.20 ,2.22 .- מנורות וגופי תאורה .• ת"י 900 חלק2.24 - בטיחות מכשירי חשמל ביתיים ומכשירים דומים דרישות מיוחדות .למכשירי קירור, למכשירי גלידה ולמכשירים לייצור קרח. .• ת"י 900 חלק2.25 - בטיחות מכשירי חשמל ביתיים ומכשירים דומים, דרישות מיוחדות .לתנורי מיקרוגל לרבות תנורי מיקרוגל משולבים .• ת"י 900 חלק2.5- מדיחי כלים .• ת"י 900 חלק2.6: :בטיחות מכשירי חשמל ביתיים ומכשירים דומים דרישות מיוחדות .לתנורי בישול, לכיריים, לתנורי בישול הכוללים כיריים ולמכשירים דומים נייחים. .• ת"י 900 חלק2.7- מכונות כביסה .• ת"י 900 חלק2.11- מייבשי כביסה .• ת"י 60065- מכשור שמע וחוזי ומכשור אלקטרוני דומה .• ת"י 60950 חלק1 - ציוד טכנולוגיית המידע- בטיחות: דרישות כלליות (לעניין מוצרי .תקשורת סלולרית) .• ת"י 62368 חלק1 / ת"י 60950 חלק1 - ציוד שמע/חוזי, ציוד טכנולוגיית המידע וציוד .תקשורת: דרישות בטיחות- - מחשבים, מדפסות ושאר ציוד מחשבים משרדי. .• ת"י 61347 :חלקים1 ,2.1 ,2.13 - אבזרי הפעלה ובקרה לנורות: דרישות כלליות, .דרישות בטיחות ודרישות מיוחדות .• ת"י 62368 חלק1 - :ציוד שמע/חוזי, ציוד טכנולוגיית המידע וציוד תקשורת דרישות .בטיחות (לעניין אלקטרוניקה בידורית ומוצרי תקשורת סלולרית). .• ת"י 62552 - מכשירי קירור ביתיים- מאפיינים ושיטות בדיקה. .• ת"י 62560 - נורות דיודה פולטות אור בעלות נטל עצמי, לשימושי תאורה (LED) במתח .גדול מ- 50 וולט, כלליים- דרישות בטיחות. .• ת"י 62841 חלק1- כלי עבודה חשמליים מופעלי-מנוע - כלים המוחזקים ביד כלים .ניידים ומכונות לדשא ולגינה - בטיחות: דרישות כלליות. .• ת"י 62841 חלק2.2- כלי עבודה חשמליים מופעלי-מנוע - כלים המוחזקים ביד כלים .ניידים ומכונות לדשא ולגינה - בטיחות: דרישות מיוחדות למברגים ולמפתחות- הולם .המוחזקים ביד .164 ראו https://www.gov.il/he/departments/general/approved_laboratories_standardization . .| 638 | . הרפורמה בתחום התקינה המעבדה רשימת התקנים הרשמיים שבתחום ההכרה של המעבדה המוכרת נכון .לספטמבר 2020164 . .• ת"י 62841 חלק2.4- כלי עבודה חשמליים מופעלי-מנוע - כלים המוחזקים ביד כלים .ניידים ומכונות לדשא ולגינה - בטיחות: דרישות מיוחדות למשחקות ומלטשות (למעט .מטיפוס דיסקה המוחזקות ביד) .• ת"י 62841 חלק2.5- כלי עבודה חשמליים מופעלי-מנוע - כלים המוחזקים ביד כלים .ניידים ומכונות לדשא ולגינה - בטיחות: דרישות מיוחדות למסורים עגולים המוחזקים .ביד .• ת"י 62841 חלק2.11- כלי עבודה חשמליים מופעלי-מנוע - כלים המוחזקים ביד כלים .ניידים ומכונות ש ל דשא ולגינה - בטיחות: דרישות מיוחדות למסורי הלוך ושוב .המוחזקים ביד .• ת"י 62841 חלק2.14- כלי עבודה חשמליים מופעלי-מנוע - כלים מוחזקים ביד כלים .ניידים ומכונות לדשא ולגינה - בטיחות: דרישות מיוחדות למקצעות המוחזקות ביד .ITL • ת"י20 חלקים 1 ,2.1 ,2.2 ,2.3 ,2.4 ,2.5 ,2.8 ,2.22 ,2.23 ,2.6 ,2.7, 2.10 ,2.11 ,2.18 , .2.20- מנורות וגופי תאורה .• ת"י 900 חלק2.24 - בטיחות מכשירי חשמל ביתיים ומכשירים דומים דרישות מיוחדות .למכשירי קירור, למכשירי גלידה ולמכשירים לייצור קרח. .• ת"י 900 חלק2.25 - בטיחות מכשירי חשמל ביתיים ומכשירים דומים: דרישות מיוחדות .לתנורי גלי-מיקרו, לרבות תנורי גלי -מיקרו משולבים .• ת"י 900 חלקים2.6 ,2.9 - בטיחות מכשירי חשמל לשימוש ביתי ולשימושים דומים- .דרישות מיוחדות לכיריים, למשפתים, לתנורי אפייה ולמכשירים דומים נייחים לבישול .• ת"י 900 חלק2.7 - מכונות כביסה .• ת"י 900 חלק2.5 - מדיחי כלים .• ת"י 900 חלק2.11 - מייבשי כביסה .• ת"י 900 חלק2.45 - כלי עבודה מיטלטלים לחימום ומכשירים דומים .• ת"י 60065 - מכשור שמע וחוזי ומכשור אלקטרוני דומה .• ת"י 60065 - תקשורת סלולרית .• ת"י 60950 חלק1 - ציוד טכנולוגיית המידע - בטיחות: דרישות כלליות (לעניין מוצרי .תקשורת סלולרית) .• ת"י 61347 חלקים 1, 2.1 ,2.2 ,2.3 ,2.7 ,2.8 - אבזרי הפעלה ובקרה לנורות .• ת"י 62368 חלק1 - :ציוד שמע/חוזי, ציוד טכנולוגיית המידע וציוד תקשורת דרישות .בטיחות (לעניין אלקטרוניקה בידורית ומוצרי תקשורת ס לולרית) .• ת"י 62552 - מכשירי קירור ביתיים- מאפיינים ושיטות בדיקה .• ת"י 62560 - נורות דיודה פולטת אור (LED) במתח גדול מ-50 ,וולט, בעלות נטל עצמי .לשימושי תאורה כלליים - דרישות בטיחות .| 639 | . ....ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 המעבדה רשימת התקנים הרשמיים שבתחום ההכרה של המעבדה המוכרת נכון .לספטמבר 2020164 . .• ת"י 60968 - נורות בעלות נטל עצמי לשימושי תאורה כלליים דרישות בטיחות .• ת"י 62776 - נורות דיודה פולטות אור בעלות שתי כיפות שנתכנו (LED) להחלפת נורות .פלואורניות לינאריות- דרישות בטיחות .• ת"י 62368 חלק1 / ת"י 60950 חלק1- ציוד שמע/חוזי, ציוד טכנולוגיית המידע וציוד .תקשורת: דרישות בטיחות- מחשבים, מדפסות ושאר ציוד מחשבים משרדי .סיסטם • ת"י 900 חלק2.25 - ,בטיחות מכשירי חשמל ביתיים ומכשירים דומים דרישות מיוחדות .לתנורי מיקרוגל לרבות תנורי מיקרוגל משולבים .• ת"י 900 חלקים2.5 ,2.7 ,2.11 ,2.24 - בטיחות מכשירי חשמל ביתיים ומכשירים דומים .• ת"י 900 חלק2.6 - בטיחות מכשירי חשמל ביתיים ומכשירים דומים: דרישות מיוחדות .לתנורי בישול, לכיריים, לתנורי בישול הכוללים כיריים ולמכשירים דומים נייחים. .• ת"י 60065 - מכשור שמע וחוזי ומכשור אלקטרוני דומה .• ת"י 62552 - מכשירי קירור ביתיים- מאפיינים ושיטות בדיקה .• ת"י 907 - מכשירי גז ביתיים לאפייה, לבישול ולצלייה . . .| 640 | . הרפורמה בתחום התקינה