משרד האוצר/הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה

 מבוא .בסעיף 12 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 (להלן]נוסח משולב[ - החוק), נקבע כי בכל .שנה - במועד שיקבע המבקר, אולם לא יאוחר משישה חודשים לאחר תום שנת הכספים של .המדינה - ימציא שר האוצר למבקר המדינה "דין וחשבון כולל על ההכנסות וההוצאות של .המדינה באותה שנה". עוד נקבע בסעיף כי במועד שיקבע המבקר, אולם לא יאוחר מתשעה .חודשים לאחר תום שנת הכספים של המדינה, ימציא שר האוצר למבקר המדינה את "מאזן .זכויותיה והתחייבוי ותיה של המדינה למועד תום שנת הכספים". הדוחות הכספיים המאוחדים .של המדינה ליום 31.12.2020 (להלן- הדוחות הכספיים ל- 31.12.2020 ) הוגשו למבקר המדינה .ופורסמו ביולי 2021 . . )להלן תמצית הנתונים הכספיים העיקריים של מדינת ישראל (במיליארדי ש"ח1: .1 הנתונים הכספיים בגין שנת2020 כוללים את השפעת משבר נגיף הקורונה. . .| 968 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה לוח 1 ,: נתוני הביצוע הכספי 2017 - 2020 (במיליארדי ש"ח בבסיס מצטבר2 ) . מדינת ישראל, דוח מאוחד .לשנה שהסתיימה ביום 31 בדצמבר . 2017 2018 2019 2020 . הביצוע הכספי .הכנסות ממיסים ומאגרות 384 380 396 389 . הכנסות מהעברות 13 14 13 13 . הכנסות מעסקאותחליפין 89 92 93 85 . הכנסות אחרות 9 10 7 5 . סך הכול הכנסות 495 496 509 492 .שכר עבודה והטבות לעובדים 145 129 130 115 . תמיכות, הקצבות והעברות 283 248 413 383 . הוצאות תפעוליות 111 112 114 130 . הוצאות הנהלה ואחרות 14 12 13 13 . הוצאות מימון, נטו 25 37 23 21 . סך הכול הוצאות 578 538 693 662 . גירעון חשבונאי נטו (83) (42) (184) (170) .על פי הדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנים 2017 - 2020 , משרד האוצר, בעיבוד משרד מבקר המדינה. . .2 הכנסות מוכרות בעת התהוותן, ללא קשר למועד גבייתן, וההוצאות מוכרות בעת היווצרות המחויבות, ללא קשר .למועד הפירעון. .| 969 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . לוח2: ,המצב הכספי 2017 - 2020 )(במיליארדי ש"ח . מדינת ישראל, דוח מאוחד .לשנה שהסתיימה ביום 31 בדצמבר . 2017 2018 2019 2020 .המצב הכספי .נכסים שוטפים 135 131 130 162 . השקעות פיננסיות והלוואות 58 45 45 40 .רכוש קבוע 387 419 505 512 .חייבים ונכסים אחרים לזמן ארוך 8 15 15 18 . סך הכול נכסים 588 610 695 732 . התחייבויות שוטפות 161 171 177 197 . מלוות פנים וחוץ לזמן ארוך 744 780 812 961 . התחייבויות בגין זכויות עובדים 717 680 828 873 . עתודות בגין אירועי ביטוח 712 729 893 952 . התחייבויות אחרות לזמן ארוך 192 202 208 208 . סך הכול התחייבויות 2,526 2,562 2,918 3,191 . התחייבויות נטו / גירעון בהון ( 1,938 ) ( 1,952 ) ( 2,223 ) ( 2,459 ) .על פי הדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנים 2017 - 2020 , משרד האוצר, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהלוחות שלעיל עולה כי בשנת 2020 הסתכם הגירעון החשבונאי נטו בכ-170 ,מיליארד ש"ח .לעומת כ-184 מיליארד ש"ח בשנת2019 וכי ההוןהמאוחד נטו 3 קטן בשנים 2019 עד2020 בכ- .236 מיליארד ש"ח. .3 כמובא בדוחות הכספיים, הגירעון בהון הינו מספר שיורי שאינו מייצג את הגירעון הממשלתי המצטבר, מאחר ומצבת .הנכסים כפי שהיא מוצגת בדוחות הכספיים המאוחדים איננה שלמה. . .| 970 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה נכסי המדינה הכלולים בדוחות הכספיים ל - 31.12.2020 נחלקים לנכסים שוטפים ולנכסים .שאינם שוטפים4 . סך כל נכסיהמדינה המוצגים הוא כ -732 מיליארד ש"ח, מהם נכסים שוטפים .בהיקף של כ-162 מיליארד ש"ח, ובהםסעיף חייבים ויתרות חובה בסך של כ-69 מיליארד ש"ח .(בניכוי הפרשה לחובות מסופקים 5.) .סעיף החייבים בדוחות הכספיים מייצג חיובים וחובות של ג ורמים שונים כלפי הישויות .הממשלתיות השונות, ובכלל זה משרדי הממשלה, שטרם נפרעו עד ליום המאזן. מדובר בנכס .שעומד בכללי ההכרה כנכס בדוחות הכספיים של המדינה אך על המדינה לגבות אותו. סעיף .חייבים ויתרות חובה מוצג בניכוי הפרשה לחובות מסופקים, כלומר הפרשה בגין חובות שגבייתם .מוטלת בספק, וזאת במטרה לשקף בדוחות הכספיים באופן אמין ככל האפשר את סכום החוב .הניתן לגבייה בפועל. .עיקר הסעיף הוא יתרת חייבים בגין עסקאות שאינן חליפין 6 (23.9 מיליארד ש"ח נכון .ל- 31.12.2020 ), וחייבים בגין עסקאות חליפין7 (19.2 מיליארד ש"ח נכון ל-12.202031. ), שהם כ- .52% .מכלל החייבים ויתרות החובה לפני ניכוי הפרשה לחובות מסופקים .תרשים 1 : הרכב נכסים שוטפים ל- 31.12.2020 )(במיליארדי ש"ח .על פי נתוני הדוחות הכספיים לשנ ת 2020 ., בעיבוד משרד מבקר המדינה .4 ,הנכסים השוטפים הם מזומנים ושווי מזומנים, פיקדונות והשקעות לזמן קצרחלויות שוטפות של הלוואות לזמן ארוך, .חייבים ויתרות חובה לזמן קצר ומלאי שוטף. הנכסים שאינם שוטפים הם הלוואות לזמן ארוך, השקעות בישויות .מוחזקות, נכסים פיננסיים ואחרים, חייבים ויתרות חובה לזמן ארוך, מלאי בלתי שוטף, השקעה בפרויקטים בשיתוף .המגזר הפרטי, רכוש קבוע ונכסים בלתי מוחשיים. .5 סעיף זהמסתכם ב -83.3 מיליארד ש"ח לפני הפרשה לחובות מסופקים. .6 עסקאות שאינן חליפין הן עסקאות שאינןכוללות חליפין של ערכים, השווים בקירוב זה לזה, בין הצדדים לעסקה. בעסקה .שאינה חליפין, משרד מקבל ערך, בעיקר מזומנים, סחורות, שירותים או שימוש בנכסים, מבלי לספק במישרין כל תמורה, .או שהוא מספק תמורה סמלית. דוגמאות לעסקאות שאינן חליפין הן מסים, אגרות, העברות חד - צדדיות והכנסות מתקציב. .7 בעסקאות חליפין משרד מוסר נכסים או שירותים ובתמורה מקבל ערך (מזומנים, סחורות, שירותים או נכסים) השווה .בקירוב לערך שמסר. .| 971 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . פעולות הביקורת .בחודשים יולי - נובמבר 2021 בדק משרד מבקר המדינה את המגמות השונות העולות מהדוחות .הכספיים ואת סדרי הטיפול של הממשלה ברישום החובות בסעיף "חייבים ויתרות חובה", .המופיע בדוחות הכספיים המאוחדים של המדינה ובדוחות הכספיים של משרדי הממשלה8 . .הבדיקה נעשתה באגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - אגף החשכ"ל) וברשות האכיפה .והגבייה (להלן גם - הרשות) וכן בכמה משרדי ממשלה, יחידות סמך וישויות ממשלתיות אחרות, .ובכלל זה משרד המשפטים, משרד הכלכלה והתעשייה, המשרד לביטחון הפנים, הנהלת בתי .המשפט, משרד הבינוי והשיכון, רשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י), משרד התחבורה .והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), משרד הבריאות, משרד האנרגייה, הרשות .הממשלתית למים ולביוב, רשות המיסים בישראל (להלן - רשות המיסים), משרד החינוך, משרד .הפנים, משרד התקשורת ומשרד התיירות. בדיקות השלמה נעשו בחברת דואר ישראל בע"מ. .ניתוח מגמות העולות מהדוחות הכספיים ליום .31.12.2020 .הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל אמורים לשקף ל ציבור מקבלי ההחלטות מבט כולל על .מצבה הכלכלי של המדינה בסוגיות פיננסיות חשובות. דוחות אלו מסייעים בקבלת החלטות .ניהוליות ובבחינת השאלה אם המדינה נהגה באחריותיות ( accountabilit y ) בעת השימוש בסך .המשאבים שהופקדו בידה. .תהליכי הגלובליזציה , שהחלו בעשורים האחרונים של המאה העשרים , חיזקו את הצורך .באחידות הדיווח החשבונאי ברחבי העולם ובקיומו של גוף תקינה אחד, שישרת מטרות משותפות .של כל המדינות החברות בו. לפני כשני עשורים החלה ממשלת ישראל בתהליך של רפורמה .מקיפה בחשבונאות הממשלתית, שמהותה אימוץ התקינה החשבונאית הבין-לאומית למגזר .הציבורי9 . כך למעשה היא הצטרפה למספר רב של ממשלות מובילות בעולם שביצעו אף הן .רפורמה מקיפה בחשבונאות הממשלתית. לתקינה בין-לאומית אחידה בין מדינות בעלות אופי .כלכלי ועסקי דומה, לאמור שפה עסקית בין - לאומית אחת, יכולים להיות יתרונות חשובים ביחס .לתקינה מקומית נפרדת בכל מדינה ומדינה, בהם שיפור יכולת ההשוואתיות בין דיווחים כספיים .של מדינות שונות. .8 יצוין כי הנושא אף נבדק בדוח שנתי 68ג (2018 ), "מאזן המדינה ליום 31.12.16 - ."חייבים ויתרות חובה .9 החלטה2375 /(בק70 ) מיום5.8.04 , "תקינה חשבונאית ממשלתית למשרדי הממשלה, חברות ממשלתיות ותאגידים .סטטוטוריים - דו"ח מס. 53 ב' של מבקר המדינה". . .| 972 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה משרד מבקר המדינה בחר לערוך השוואה רוחבית בין הדיווחים הכספיים של חמש ממשלות - .ארצות הברית, אוסטרליה, ניו זילנד, קנדה ובריטניה10 אל מולדוחות ממשלת ישראל. .יש לציין כי השוואת הדוחות הכספיים של הממשלות האמורות לדוחות הכספיים המאוחדים של .ממשלת ישראל (הכוללים למעשה את כל משרדי הממשלה, י חידות הסמך, החברות .הממשלתיות והתאגידים הסטטוטוריים) מוגבלת מהבחינה החשבונאית, וזאת בשל אי-הצגת .כמה מהנתונים הכספיים המהותיים בדוחות של המדינה. משרד מבקר המדינה ציין בדוחותיו .הקודמים 11 כי בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל חסרים נתונים בהיקף כספי נרחב, כגון של .שווי קרקעות (שאומדן שוויין ההוגן ב- 31.12.2020 נאמד ב-615 מיליארד ש"ח) ושל נכסים בלתי .מוחשיים (המוצגים ב - 31.12.2020 ב-6.4 מיליארד ש"ח, אך אינם כוללים נכסים ששוויים עשוי .להיות מהותי). כמו כן, ה דוחות הכספיים המאוחדים עדיין אינם כוללים את נתוני כל הישויות .הממשלתיות. .בתשובת אגף החשב הכללי מינואר 2022 (להלן- תשובת אגף החשכ"ל) צוין כי הוא פועל .באופן שוטף לאיחוד ישויות ממשלתיות נוספות ככל שנדרש ולהשלמת המידע החסר בדוחות .הכספיים. אגף החשכ"ל הוסיף כי אומנם ההשוואה שבוצעה הייתה בין הדוחות הכספיים .המאוחדים של מדינת ישר אל לדוחות הכספיים של מדינות מפותחות מבחינה חשבונאית, אך .אין בהכרח מדובר במדינות הייחוס שאליהן ניתן להשוות את הנתונים הכספיים המוצגים בדוחות .הכספיים. .להלן מגמות העולות מהדוחות הכספיים ל- 31.12.2020 וכן ממצאי השוואה שערך משרד מבקר .המדינה בין נתונים אלו לנתוני הדוחות הכספיים של מדינות נבחרות: .10 רק בחלק מהניתוחים בוצעה השוואה לבריטניה, מאחר שהדוחות הכספיים של בריטניה הם לשנת2019 , הדוחות .הכספיים האחרונים שפורסמו במועד כתיבת הדוח. .11 ,ראו: מבקר המדינהדוח שנתי 71ג (2021 ), "הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.19 - התחייבויות ארוכות .טווח של המדינה", עמ' 274 ; ,מבקר המדינה דוח שנתי 70ב (2020 ), "הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום .31.12.18 '", עמ57 ,; מבקר המדינהדוח שנתי 66ג (2016 ), "מאזן המדינה ליום 31.12.14 - נכסים בלתי מוחשיים", .עמ' 7 ,; מבקר המדינהדוח שנתי 68ג (2018 ), "מאזן המדינה ליום 31.12.16 - 'חייבים ויתרות חובה", עמ204. .| 973 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . הכנסות .תרשים 2 : פילוח הכנסות המדינה בשנים 2015 - 2020 . )(במיליארדי ש"ח . .על פי נתוני הדוחות הכספיים לשנים 2015 - 2020 ., בעיבוד משרד מבקר המדינה .מהתרשים עולה כי בשנת 2020 היו הכנסות המדינה ממיסים 12 ומאגרות, על פי נתוני .הדוחות הכספיים, כ-389 מיליארד ש"ח- קיטון של כ-7 מיליארד ש"ח משנת2019 . . בתרשימיםהבאים מוצג פילוח של הכנסות המדינה ממיסים ישירים ומאגרות וכן ממיסים עקיפים .לשנת 2020 : .12 .מיסים ישירים ומיסים עקיפים . .| 974 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה תרשים 3: פילוח הכנסות המדינה ממיסים ישירים ומאגרות לשנת 2020 . )(במיליוני ש"ח . .על פי נתוני הדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנת 2020 ., בעיבוד משרד מבקר המדינה .| 975 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים4: פילוח הכנסות המדינה ממיסים עקיפים לשנת 2020 . )(במיליוני ש"ח .על פי נתוני הדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנת 2020 ., בעיבוד משרד מבקר המדינה .בתרשים שלהלן מוצג שיעור הכנסות המדינה ממיסים כאחוז מהתוצר המקומי הגולמי13 (להלן .- התמ"ג) בשנים 2015 - 2020 : .13 מונח כלכלי המציין מדידה של הערך הכולל של הסחורות והשירותים שיוצרו בשטח טריטוריאלי מסוים במהלך .תקופה נתונה , לפני הפחתת הבלאי. . .| 976 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה תרשים 5 : שיעור ההכנסות ממיסים מהתמ"ג בשנים 2015 - 2020 )(באחוזים .על פי נתוני מינהל הכנסות המדינה והמבוא לדוחות הכספיים של המדינה לשנים 2015 - 2020 , בעיבוד .משרד מבקר המדינה. .מהתרשים לעיל עולה כי שיעור ההכנסות ממיסים מהתמ"ג ירד מ-23.34% בשנת2015 .ל-22.42% בשנת2020. . בתרשים שלהלן מוצג פילוח של שיעור הכנסות המדינות השונות שנבחרו להשוואה ממיסים .בשנת 2020 כאחוזמהתמ"ג: .| 977 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים6: שיעור ההכנסות ממיסים מהתמ"ג במדינות נבחרות בשנת 2020 . )(באחוזים . .על פי נתוני מינהל הכנסות המדינה לשנת 202014 ,הדוחות הכספיים של ניו זילנד, ארצות הברית, אוסטרליה .וקנדה, נתוני הבנק העולמי, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים לעיל עולה ששיעור ההכנסות ממי סים מהתמ"ג במדינת ישראל בשנת 2020 .הינו גבוה מקנדה וארה"ב (כ-12% וכ-17% , בהתאמה) ונמוך מאוסטרליה וניו זילנד (כ- .23% וכ-26% בהתאמה). .מסגרות ההוצאה החוקיות בשנת 2020 . סעיף3ב לחוק-יסוד: משק המדינה (להלן - חוק היסוד) מעגן את הכללים לביצוע הוצאות .המדינה בשנה ללא תקציב מדינה מאושר (להלן - תקציב המשכי). חוק היסוד מגדיר במצב .כאמור את מגבלת ההוצאה (השנתית והחודשית) וכן קובע מדרג חשיבות להוצאות. היעדר .קביעת תקציב המדינה בחוק כנדרש, מביא לפיזור הכנסת באופן אוטומטי15 . בכדי לא להעמיד .עובדות בלתי הפיכות לפני הממשלה הנכנסת והכנסת הבאה, וזאת כחלק ממכלול השיקולים .שמחייבים את הממשלה היוצאת באיפוק ובריסון בתקופת בחירות וממשלת מעבר, נקבעה .14 משרד האוצר, "ביצוע תקציב והכנסות המדינה ממִסים לשנת2020 ", ינואר2021 . יצוין כי נתוני מינהל הכנסות המדינה .הם של הנתונים בפועל, לעומת נתוני הדוחות הכספיים - שהם על בסיס מצטבר ומבוססים על נתוני מערכות ייעודיות .של הישויות השונות. כעולה מהערת החשבונאי הראשי לביאור 25 לדוחות הכספיים של המדינה לשנת2020 , חלק .מהותי מנתוני ההכנסות ממיסים מנוהל במתכונת שאינה מאפשרת, מסיבות שונות, את הצגתם באופן מהימן על .בסיס מצטבר. .15 סעיף36א לחוק-יסוד: הכנסת. . .| 978 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה הוראה בנוגע למסגרת התקציבית שתהיה הממשלה רשאית להוציא, כל עוד לא אושר התקציב. .כמו כן נקבעו מגבלות נוספות לגבי מגבלת ההוצאה החודשית ולגבי סוגי ההוצאה המותרים 16 . . בשנת2020 התנהלה הממשלה במסגרת מנגנון התקציב ההמשכי. בעקבות התפרצות נגיף .הקורונה, החל מחודש מרץ 2020, החליטה הממשלה להוציא סכומים ניכרים מעבר למסגרת .ההוצאה בתקציב המשכי, כך שעיקר האתגר היה בשמירת האיזון בין עקרון ההמשכיות והגבלת .ההוצאה בשנה ללא תקציב מאושר, לבין הזרמת הסיוע המסיבי הנדרש למשק בתקופת משבר .בריאותי וכלכלי. אשר על כן, במטרה לספק מענה למשבר, נעשו כמה תיקונים בחוק היסוד .כהוראת שעה, במסגרתם שונו רכיבי חישוב מסגרת ההוצאה השנתית המותרת והוגדרו ."קופסאות" הוצאה תקציביות נפרדות עבור התוכנית הכלכלית לסיוע למשק להתמודדות עם .משבר הקורונה (להלן - התוכנית הכלכלית). .כאמור, בשל תיקון חוק היסוד, נוצרו שתי מכסות המגבילות את היקף ההוצאה החודשי המותר .לביצוע בשנה ללא תקציב מאושר: (א) מכסת הוצאה בגין הוצאות התקציב ההמשכי; (ב) מכסת .הוצאות בגין התוכנית הכלכלית. .מכסת ההוצאה השנתית בגין הוצאות התקציב ההמשכי עמדה על כ-410.8 מיליארד ש"ח, והיא .משקפת מכסה חודשית של כ-33.3 מיליארד ש"ח עבור כל אחד מהחודשים ינואר עד אוגוסט; .כ-41.6 מיליארד ש"ח בחודש ספטמבר; מכסה חודשית של כ- 34.2 מיליארד ש"ח בחודשים .אוקטובר עד דצמבר. הוצאות הממשלה בשנת 2020 ממכסה זו הסתכמו בכ-410.6 מיליארד ש"ח .(כמעט 100% .)ביצוע .מכסת ההוצאות בגין התוכנית הכלכלית עמדה על כ-84.8 מיליארד ש"ח. סך הוצאותהממשלה .המיוחדות להתמודדות עם משבר הקורונה (להלן הוצאות בגין הקורונה) בשנת 2020 הנכללות .במכסה זו הסתכמו בכ-68.6 מיליארד ש"ח במזומן17 (כ-81% .)ביצוע .השפעת משבר הקורונה על הדוחות הכספיים של .המדינה לשנת 2020 . כפי שעולה מהדוחותהכספיים של המדינה ל - 31.12.2020 , התוכנית הכלכלית חולקה לארבעה .רבדים עיקריים של סיוע - מענה בריאותי ואזרחי; ביטחון סוציאלי; המשכיות עסקית; האצת .המשק - נוסף על חלוקה אחרת לפי מקור ההוצאה: תקציבי, אשראי ותזרים, הוצאה באמצעות .המוסד לביטוח לאומי וכן הקטנת הכנסות. להלן עיקרי הצעדים שביצעה המדינה במסגרת .התוכנית הכלכלית, לצד פירוט אופן השפעתם על הדוחות הכספיים שלה: בין השנים 2019 ל-2020 חלה ירידה בהכנסות המדינה ממיסים ואגרות מ-395,626 מיליון .ש"ח בשנת 2019 ל-388,858 מיליון ש"ח בשנת2020 . ירידה זו נבעה מירידות בהיקף הגבייה .של סעיפים שונים בעקבות משבר הקורונה. הירידה האמורה קוזזה על ידי עלייה בהכנסות .המדינה ממס הכנסה שכירים יחידים וממס ערך מוסף. להלן פירוט הסעיפים העיקריים: .16 מבוא לדוחות הכספיים ליום 31.12.2020 , פרק4. .17 הנתונים האלו מבוססים על נתוני אומדן ביצוע תקציבי שהופקו ממערכת מידע ניהולי ומתבססים על תזרים המזומנים .היומי של הממשלה. .| 979 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . לוח3: )סעיפים נבחרים בהכנסות המדינה ממיסים ואגרות (במיליוני ש"ח . 2020 2019 . ירידה בהיקף .הגבייה מס הכנסה - חברות 34,330 39,855 . מיסי דלק 16,451 18,979 .מכס 64,506 67,726 . דמי ביטוחלאומי וביטוח .בריאות 73,420 75,126 . . עלייה בהכנסות מס הכנסה - שכירים - יחידים 100,139 97,341 . מס ערך מוסף 57,558 54,813 .על פי הדוחות הכספיים של המדינה לשנת 2020 ,בעיבוד משרד מבקר המדינה. לצורך מימון התוכנית הכלכלית גויס חוב בהיקף של כ-265 מיליארד ש"ח, מתוכו כ-191 .( מיליארד ש"ח בחוב מקומי165 מיליארד ש"ח בחוב הסחיר וכ-26 מיליארד ש"ח בחוב הלא .סחיר) וכ-74 מיליארד ש"ח בחוב חיצוני. צעד זה השפיע על הנזילות של המדינה ובא לידי .ביטוי בין היתר בסעיפי מזומנים, שווי מזומנים, מלוות פנים ומלוות חוץ18. מהדוחות הכספיים של כמה מהישויות המאוחדות בדוחות הכספיים של הממשלה עולה כי .נבחנו גיוסי אשראי לצורך התמודדות עם המשבר. גיוסים אלו באים לידי ביטוי בסעיפים .מזומנים ושווי מזומנים ופיקדונות והשקעות לזמן קצר. מתן תוכניות סיוע מיוחדות למגזר הפרטי במטרה לסייע לעסקים לצלוח את מצוקת הנזילות .שחוו, כדוגמת קרנות לעסקים במסלולים שונים, שבאות לידי ביטוי בסעיפים ערבויות .המדינה וקרנות הון ממשלתיות חוץ תקציביות 19 . כך לדוגמה עמד הגידול במסגרת .הערבויות שהעמידה המדינה מ-14.8 מיליארד ש"ח בתום שנת 2019 לכ-22 מיליארד ש"ח .בתום שנת 2020 . גידול זה נבע בעיקרו מערבויות שניתנו כדי לסייע לעסקים להתמודד עם .הקורונה באמצעות שתי תכניות סיוע מיוחדות: תוכנית Top-Up (קורונה) לביטוח אשראי .ספקים לטווח קצר בסכום מסגרת של כ-2.7 מיליארד ש"ח וקרן להלוואות בערבות מדינה .18 בשל גיוס החובהגבוה השתנתה בשנת 2020 מגמת השנים האחרונות של הקטנת יחס החוב לתוצר. יחס זה עמד .בשנת 2020 על72.4% , לעומת60.0% בשנת2019 (עלייה ב-12.4%). עלייה זו של היחס בין החוב לתוצר בשנים .2019 - 2020 אפיינה אתהרוב המכריע של המדינות המפותחות . .19 קרנות המשמשות לניהול פעילות ייחודית במסגרת הממשלתית, תוך יצירת הפרדה חשבונאית ותקציבית בין פעילות .הקרנות לבין הפעילות הרגילה של הממשלה. תוקפן ומעמדן של קרנות אלו יכול לנבוע מכוח חוק, הוראות חקיקה .או מהחלטה מינהלית. מקורות הכנסתן של קרנות אלו עשויים להיות מפעילות מתוקצבת בהתאם לחוק יסודות .התקציב, התשמ"ה-1985 ., או ממקורות אחרים מחוץ לתקציב המדינה . .| 980 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה לעסקים להתמודדות עם קשיים תזרימיים שנובעים מהתפשטות נגיף הקורונה בסכום .מסגרת של כ-5.8 מיליארד ש"ח. הגידול במסגרת הערבויות קוזז בעיקר על ידי ירידה .במסגרת ערבויות סחר חוץ שניתנו לחברת "אשרא - החברה הישראלית לביטוח סיכוני .סחר חוץ בע"מ" מסכום של כ-12.1 מיליארד ש"ח בשנת2019 לסכום של כ-11.3 מיליארד .ש"ח בשנת 2020 . מתן הקלות בפירעון תשלומי משכנתאות ללווים20 . בכמה מהישויות הממשלתיות נמנעו .מפעולות גבייה אקטיביות של חובות, דבר אשר השפיע ישירות על רישום יתרת ההלוואות .ובא לידי ביטוי בסעיף הלוואות לזמן ארוך. מרבית ההוצאה התקציבית בגין התוכנית הכלכלית קיבלה ביטוי בסעיפי הוצאות של .תמיכות, הקצבות והעברות, והיא כוללת העברות שונות שביצעה הממשלה - הן באמצעות .משרדי הממשלה השונים והן באמצעות המוסד לביטוח לאומי - במתווה של מענקים, .תמיכות, העברות שונות, תשלומי קצבאות וסיוע לקופות החולים, כדוגמת תשלומי אבטלה .וחל"ת, תמיכות בנושא חינוך, תמיכות לרשויות מקומיות, תמיכות בנושא רווחה ותמיכות .לתעשייה. .להלן פירוט הגידול בסעיפים נבחרים בסעיף תמיכות, הקצבות והעברות בהשוואה של .שנת 2019 לשנת2020 :בהם חל גידול משמעותי בהוצאה בשל משבר הקורונה .לוח 4: סעיפים נבחרים בסעיף תמיכות, הקצבות והעברות בשנים 2019 - .2020 )(במיליוני ש"ח . .2020 2019 הסבר לגידול .גמלאות .המוסד .לביטוח .לאומי אבטלה 23,940 3,872 בהתאם לשינויי חקיקה שבוצעו במהלך שנת2020 . הורחבו באופן זמני תנאי הזכאות לדמי אבטלה .המשולמים על ידי המוסד ביטוח לאומי. .הקצבות .בגין .חוקים .והסכמים .שונים 22,233 10,322 הגידול בסעיף זה נובע בעיקרו מתשלום מענק .לכל אזרח ומענק חד פעמי (פסח) ששולמו .במסגרת התוכנית הכלכלית. .העברות חד-צדדיות .מכוח חוקים ותקנות 26,661 2,723 מתוכם כ-23.8 מיליארד ש"ח מענקי קורונה .מרשות המיסים. .מטרות תשתיות 7,511 3,688 עיקר הגידולנובע מסיוע של משרד הפנים .בתשתיות הרשויות המקומיות אשר מומנו במסגרת .התוכנית הכלכלית. .20 ההקלות שניתנו הן בין היתרדחיית תשלומי משכנתא לתקופה מצטברת של עד 24 חודשים, פריסת תשלומים .והארכת התקופה לפירעון. .| 981 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . על פי הדוחותהכספיים של המדינה לשנת 2020 ., בעיבוד משרד מבקר המדינה .על אף הגידול בשיעור התמיכות כאמור לעיל, חלה בין השנים 2019 ל-2020 ירידה .בסכום הכולל של סעיף גמלאות המוסד ביטוח לאומי בתוך סעיף תמיכות, הקצבות .והעברות, הנובעת מקיטון של כ-105 מיליארד ש"ח במחויבות האקטוארית של .המוסד לביטוח לאומי לזכאים 21 . לפיכך, סך ההוצאות בגין תמיכות, הקצבות .והעברות ירדו מ-412,431 מיליון ש"ח בשנת2019 ל-383,022 מיליון ש"ח בשנת .2020 . השפעה על הסעיפים מלאי והוצאות תפעוליות בשל ההצטיידות שנדרשה במסגרת .ההתמודדות עם המשבר, מצד משרדי הממשלה, בהם משרד הבריאות, משרד הביטחון, .המשרד לביטחון הפנים, משרד החינוך, משטרת ישראל ומשרד החוץ. נוסף על הוצאות .משרדי הממשלה, היו הוצאות של ישויות אחרות הנכללות בדוחות הכספיים המאוחדים של .המדינה, הוצאות אשר לא מומנו באופן ישיר מתקציב המדינה אלא מתוצאות פעילות .הישויות. .סך ההוצאות התפעוליות עלו מ-114,476 מיליון ש"ח בשנת2019 ל-129,864 מיליון .ש"ח בשנת 2020 . חלק גדול מהגידול בהוצאות התפעוליות נבע מגידול של צריכת .חומרים וביצוע עבודות מ - 33,623 מיליון ש"ח בשנת2019 ל-46,139 מיליון ש"ח .בשנת 2020 .בגין רכישת ציוד רפואי להתמודדות עם מגפת הקורונה חלק מהוצאות המשרדים כולל הוצאות בגין פרסום וקמפיינים בנושא הסברה וסיוע למשק. .מנגד, חל צמצום בעלויות המשרדים והגופים הציבוריים, בין היתר בעלויות נסיעה לחו"ל, .וזאת לצד עלויות שהיו כרוכות בהתאמת אותם גופים למתכונת העבודה מרחוק. במהלך שנת 2020 נחתמו הסכמים קיבוציים ייחודיים במגזר הציבורי נוסף על הסכמים .ייחודיים במערכת הבריאות לשם התמודדות עם משבר הקורונה. להסכמים אלו השפעה .על הוצאות השכר השוטפות בתקופת המשבר ועל רכיבי מחויבות מסוימים של המדינה .בגין זכויות עובדים, בהם הפרשה לחופשה ומחלה. .סך הוצאות שכר עבודה והטבות לעובדים ירדו מ-130,498 מיליון ש"ח בשנת2019 .ל-115,419 מיליון ש"ח בשנת2020 .הקיטון נבע מירידה בהוצאות בגין תוכנית .להטבה מוגדרת 22 מ-19,086 מיליון ש"ח בשנת2019 ל-2,427 מיליוןש"ח בשנת .2020 .הקיטון קוזז חלקית על ידי גידול בהוצאות שכר עבודה מ-108,273 מיליון ש"ח .בשנת 2019 ל-110,119 מיליון ש"ח בשנת2020 שנבע מגיוס נטו חיובי של עובדים, .בין היתר במערכת הבריאות ובמשרד החינוך בע קבות משבר הקורונה. .21 יצוין כי לולא קיטון זה, הגידול בתשלומי גמלאות המוסד לביטוח לאומי המופיעים בלוח4 .היה גדול עוד יותר .22 הכוונה לשינויים בתחשיב שכר העבודה ובהטבות לעובדים, כגון זכויות שנצברו לעובדי המדינה הזכאים לפנסייה .תקציבית בשנה השוטפת, ושינוי בערך הנוכחי של ההתחייבות לפנסייה התקציבית. . .| 982 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה בתרשים שלהלן מוצגת ההתפתחות של ההכנסות וההוצאות התקציביות כאחוז מהתוצר בין .השנים 2014 - 2020 , כמובא במבוא לדוחות הכספיים של המדינה23: . תרשים7: התפתחות ההוצאות וההכנסות כאחוז מהתוצר בשנים .2014 - 2020 )(באחוזים .המקור: משרד האוצר, המבוא לדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנת 2020 . .מהתרשים לעיל עולה, שרמת הוצאות הממשלה בשנת 2020 עמדה על כ -34.5% תוצר .לעומת כ-28.4% תוצר בשנת 2019 .יחד עם זאת, ללא השפעת משבר הקורונה ותחת .מגבלות התקציב ההמשכי רמת ההוצאה הממשלתית הייתה יורדת בשנת 2020 לכ- .28.0% תוצר. בבחינה של הכנסות המדינה ניתן לראות שבשנת 2020 הרמה עמדה על .כ-22.9% תוצר לעומת כ-24.7% תוצר בשנת 2019 .יחד עם זאת, הכנסות המדינה החזויות .טרם משבר הקורונה צפויות היו לעמוד בשנת 2020 על סך של כ- 24.6% תוצר. .בתרשים שלהלן מוצגת התפתחות הגירעון התקציבי המצטבר כאחוז מהתוצר בין השנים 2014 .- 2020 :, כמובא במבוא לדוחות הכספיים של המדינה .23 יצוין כי בהתאם לדוחות הכספיים של המדינה, נתוני הכנסות המדינה החזויות טרום המשבר מתייחסים לתחזית אגף .הכלכלנית הראשית בתחילת שנת 2020 . נתוני ההוצאות בנטרול הוצאות הקורונה מתייחסים לנתונים בפועל לאור .מגבלת התקציב ההמשכי שאושרה בכנסת נכון לסוף שנת 2020 . כמו כן, צוין, כי נתוני ההכנסות וההוצאות מחושבים .ביחס לתוצר החזוי בתחילת שנת 2020 .שהיה גבוה במידה משמעותית מהתוצר בפועל בשנת המשבר 9 13 ינותנ תוסנכה הנידמה הת ויוזח םורט רבשמה בם ישרת םיסחייתמ תיזחתל ףגא הת ינלכלכ הת ישאר תליחתב תנש 2020. ינותנ תואצוהה לורטנב הת ואצו הנורוקה בם ימישרת 4.3-4.1 מם יסחיית םינותנל לעופב לרוא תלבגמ ביצקתה יכשמהה הרשואש תסנכב ןוכנ ףוסל שתנ 2020. כומ ,ןכ נינות תוסנכהה תואצוהו אול םיבשוחמ סחיב רצותל יוזחה תליחתב תנש 2020 שהיה הובג הדימב תיתועמשמ רצותהמ לעופב תנשב בשמה. ר 9 13 ינותנ תוסנכה הנידמה הת ויוזח םורט רבשמה בם ישרת םיסחייתמ תיזחתל ףגא הת ינלכלכ הת ישאר תליחתב תנש 2020. ינותנ תואצוהה לורטנב הת ואצו הנורוקה בם ימישרת 4.3-4.1 מם יסחיית םינותנל לעופב לרוא תלבגמ ביצקתה יכשמהה הרשואש תסנכב ןוכנ ףוסל שתנ 2020. כומ ,ןכ נינות תוסנכהה תואצוהו אול םיבשוחמ סחיב רצותל יוזחה תליחתב תנש 2020 שהיה הובג הדימב תיתועמשמ רצותהמ לעופב תנשב בשמה. ר .| 983 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים8: התפתחות הגירעון המצטבר כאחוז מהתוצר בשנים 2014 - 2020 . )(באחוזים .המקור: משרד האוצר, המבוא לדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנת 2020 . . מהתרשיםעולה כי פעולות הממשלה לסיוע למשק ולצמצום הפגיעה הכלכלית באזרחי .המדינה בגין משבר הקורונה הביאו להגדלה ניכרת של ההוצאה הציבורית כך שרמת .הגירעון המצטבר בשנת 2020 עמדה על כ-11.5% תוצר לעומת כ-3.7% תוצר בשנת .2019. יצוין כי בהתאם להערכות משרד האוצר , הגירעון המשוער ללא השפעות משבר .הקורונה בשנת 2020 צפוי היה לעמוד על כ-3.3%24. . .מנתוני הדוחות הכספיים עולה כי סך ההוצאות בשנת 2020 בהשוואה לשנת 2019 קטנו .בכ-31 מיליארד ש"ח (בין היתר כתוצאה מגידול בהוצאה הציבורית מחד, ומאידך מקיטון .של כ-105 מיליארד ש"ח בהוצאה בגין המחויבות האקטוארית של המוסד לביטוח לאומי .לזכאים). עוד עולה מנתוני הדוחות הכספיים כי סך הכנסות המדינה פחתו בכ -17 .כמיליארד ש "ח וכי לגי רעון החשבונאי השנתי שעמד על כ-170 מיליארד ש"ח נוספו .שינויים בנכסים נטו (הגדלת הגירעון) בהיקף של 66 מיליארד ש"חאשר הביאו להגדלת .הגירעון החשבונאי המצטבר לכ-236 מיליארד ש"ח. סכום זה מומן ברובו ע"י עלייה בגובה .החוב הממשלתי (מלוות פנים וחוץ כולל חלויות שוטפות) בכ-164 מיליארד ש"ח. .24 הגירעון המשוערללא המשבר התבסס על התחזית השנתית של אגף הכלכלנית הראשית להיקף הכנסות המדינה .ולגובה התוצר הנומינלי אשר פורסמה בתחילת שנת 2020 טרום המשבר, ועל ההוצאות בפועל ביחס למגבלת .התקציב ההמשכי שאושרה בכנסת נכון לסוף שנת 2020. 7 7 . .| 984 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה מומלץ כי משרד האוצר יגבש תוכנית רב-שנתית לצורך הורדת הג ירעון לרמ ות שתוכננו .לפני משבר הקורונה. .בתשובת אגף החשכ"ל נמסר כי נוכח משבר הקורונה גובש מתווה לצמצום הגירעון ועדכון חוק .הפחתת הגירעון ו הגבלת ההוצאה התקציבית , התשנ"ב -1992 ,. כמו כןלפי אומדן הגירעון .המעודכן לנובמבר 2021 , שיעור הגירעון מהתמ״ג הוא 4.6% , שיעור ה נמוך במידה ניכר ת .מהתחזיות מתחילת שנת 2021 ומיעד הגירעון שהוגדר לאותה שנ ה. .יצוין כי לאחר מועד סיום הביקורת פורסם אומדן גירעון מעודכן לדצמבר 2021 , ולפיו שיעור .הגירעון מהתמ"ג לשנת 2021 היה כ-4.5% . . פילוח תקציב המדינה בשנים 2016 - 2020 . בתרשים שלהלן מוצג פילוח של ביצוע תקציב המדינה בחלוקה למשרדים השונים בשנים .2016 - 2020 . . תרשים9: ביצוע תקציב משרדים שונים ושיעורו מתקציב המדינה בשנים .2016 - 2020 )(באחוזים* ובמיליארדי ש"ח .על פי נתוני מערכת פיסקלי -דיגיטלי (טאבלו) לביצוע תקציב המדינה, אגף התקציבים שבמשרד האוצר, .בעיבוד משרד מבקר המדינה. .* אחוז מתוך התקציב השנתי. .** נתוני ביצוע תקציב ה משרדים השונים כוללים גם את הוצאות הממשלה המיוחדות להתמודדות עם .משבר הקורונה. .| 985 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מהנתונים עולה כי חלה עלייהבסכומי ההוצאה של מרבית המשרדים האזרחיים במהלך .שנים אלו. מגמה זו משתקפת אף בדוחות הכספיים של המדינה: מצוין בהם כי ההוצאה .האזרחית כאחוז מביצוע התקציב הכולל עלתה במהלך השנים האחרונות מרמה של .70.3% בסוף שנת 2016, ל-77.5% בסוף שנת202025 (בנטרול הוצאות בגין הקורונה ל- .73.9%) . . בתרשים שלהלן מוצג פילוח של ביצוע תקציב המדינה בחלוקה לתחומים שונים בשנת2020 ..)(עם הוצאות בגין הקורונה וללא הוצאות בגין הקורונה .תרשים 10: ביצוע תקציב המדינה בתחומים שונים בשנת 2020 . )(במיליארדי ש"ח .על פי נתוני ביצוע ברוטו מהמבוא לדוחות הכספיים של מדינת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים ניתן לראות כי עיקר ההוצאות בגין הקורונה בשנת 2020 בא לידי ביטוי .בתחומים האלו: הרווחה והביטוח הלאומי - כ-19.7 מיליארד ש"ח; הבריאות- כ-10.4 .מיליארד ש"ח; המסחר, התעשייה והחקלאות - כ-5 מיליארד ש"ח26. .25 תרשים4.3 לדוחות הכספיים לשנת2020 . .26 לצד הגידול הניכר בהוצאות בתחומים אלו- הרווחה והביטוח הלאומי; הבריאות; המסחר, התעשייה והחקלאות - חל .גם גידול של כ-29.1 .מיליארד ש"ח בהוצאות המשרדים האחרים . .| 986 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה פילוח הוצאות תקציב המדינה לשנת 2020 בהשוואה .למדינות נבחרות .ניתוח השוואה בין-לאומית של רכיבי הנכסים, ההתחייבות, ההוצאות וההכנסות של המדינה הוא .כלי ניהול י לדרגי הניהול הבכיר ולמקבלי ההחלטות בדרג המדיני במערכת הממשלתית. .שקיפות נתונים אחידים ומבוקרים והשוואתם לנתוני מדינות שונות במקרים המתאימים, עשויים .לתרום להבנה טובה יותר של תהליכים כלכליים בממשלה, ומתוך כך - גם לשיפורם וייעולם. פילוח הוצאות של ממשלות נבחרות לשנת 2020 . בתרשיםשלהלן מוצג פילוח של הוצאות המדינות השונות לתחומים השו נים בשנת 2020 , .:באחוזים מתוך התקציב כולו .תרשים 11: פילוח הוצאות ממשלות נבחרות לשנת 2020 ,, בחלוקה לתחומים .מתוך סך כל התקציב (באחוזים) .על פי הדוחות הכספיים של ישראל, ניו זילנד, ארצות הברית, אוסטרליה ו קנדה לשנת 2020 , בעיבוד משרד .מבקר המדינה. .* הדוחות הכספיים של ניו זילנד ואוסטרליה הם לשנה שהסתיימה ביום 30 ביוני 2020 , והדוחות הכספיים .של קנדה הם לשנה שהסתיימה ביום 31 במרץ 2020 . .| 987 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מהתרשים עולה כי שיעורי ההוצאה בגין תחומי הביטחון וביטחון הפנים של ממשלות .ארצות הברית וישראל גבוה ים במידה ניכרת מאלו של אוסטרליה, ניו זילנד וקנדה (26% .ו-22% בהתאמה לעומת7% ,6% ו-11% )בהתאמה. עם זאת, שיעורי ההוצאה בתחומים .חברתיים, כגון ביטוח לאומי, רווחה ובריאות - בישראל ובארצות הברית - נמוכים בהשוואה .ליתר המדינות שנבדקו (לדוגמה בתחום הביטוח הלאומי והרווחה: 15% ו- 18% בישראל .ובארה"ב, בהתאמה לעומת 33% ,36% ו-31% )באוסטרליה, ניו זילנד וקנדה בהתאמה. .פילוח מצבת הנכסים של מדינת ישראל בשנים 2015 - .2020 . להלן פילוח של מצבת הנכסים של המדינה לשנים2015 - 2020 לפי חלוקה לתחומים, כפי .שעולה מהדוחות הכספיים של המדינה : .תרשים 12: פילוח נכסי המדינה בשנים 2015 - 2020 )(במיליארדי ש"ח . .על פי הדוחות הכספיים של המדינה לשנים 2015 - 2020 ,בעיבוד משרד מבקר המדינה. .סך הנכסים המוצגים בתרשים היה ליום 31.12.2019 כ-695 מיליארד ש"ח, ואילו סך הנכסים .היה ליום 31.12.2020 כ-732 ,מיליארד ש"ח(גידול של כ -5.3%.) . בבחינה של פילוח הרכב הנכסים עולה כי עיקר הגידול נובע מהנכסים השוטפים (גידול .של כ-32 .)מיליארד ש"ח . .| 988 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה פילוח מצבת הנכסים השוטפים של מדינת ישראל בשנים 2015 - 2020 . להלן פילוח של מצבתהנכסים השוטפים של המדינה לשנים 2015 - 2020 ,לפי חלוקה לתחומים .כפי שעולה מהדוחות הכספיים של המדינה: .תרשים 13: פילוח הנכסים השוטפים של המדינה לשנים 2015 - 2020 . )(במיליוני ש"ח .על פי הדוחות הכספיים של המדינה לשנים 2015 - 2020 ., בעיבוד משרד מבקר המדינה .סך הנכסים השוטפים המוצגים בתרשים היה ליום 31.12.2019 כ-130 מיליארדש"ח, ואילו סך .הנכסים השוטפים היה ליום 31.12.2020 כ-162 מיליארד ש"ח (גידול של כ-24% .) .בבחינה של פילוח הֶרכב ה נכסים השוטפים עולה שעיקר סעיף הנכסים השוטפים מורכב .מסעיף חייבים ויתרות חובה, לצד סעיף מזומנים ושווי מזומנים. יצוין כי בין השנים 2019 ל- .2020 חלגידול בהיקף של כ-28 מיליארד ש"ח (כ-80% ) בסעיףמזומנים ושווי מזומנים. .גידול זה נובע בין היתר מהרחבת היקפי גיוס ההון למימון הוצאות הממשלה בגין משבר .הקורונה. כן עולה מהתרשים כי יש גידול של כ-41% בסעיף חייבים ויתרות חובה- מסכום .של כ-49.2 מיליארד ש"ח בשנת2015, לכ-69.2 מיליארד ש"ח בשנת2020 . סעיף חייבים ויתרות חובה .סעיף חייבים ויתרות חובה בדוחות הכספיים מייצג את הזכות של המדינה לקבלת כספים. הזכות .יכולה להיווצר כתוצאה מאספקת שירותים מטעם המדינה ומהטלת חיובים, כגון אגרות, קנסות .או עיצומים כספיים מכוח דיונים שונים. נוסף על כך, לעיתים המדינה זכאית לפיצוי או להחזר .הוצאות מכוח פסקי דין, הסכמים או מסיבות אחרות. .| 989 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . חייבים ויתרות חובה- מגמות .משרד מבקר המדינה בחן את סעיף חייבים ויתרות חובה כפי שהופיע בדוחות הכספיים של .המדינה ביחס לתמ"ג של כל שנה. יצוין כי שינוי ביתרת החייבים יכול לנבוע מהיווצרות חובות .חדשים, ממחיקת חובות משנים קודמות, מגביית חובות - הן שוטפים והן משנים קודמות - ומשינוי .בסעיף הפרשה לחובות מסופקים. .תרשים 14: )שיעור חייבים ויתרות חובה מכלל התמ"ג (באחוזים .על פי הדוחות הכספיים של המדינה לשנים 2015 - 2020 ,בעיבוד משרד מבקר המדינה. .כעולה מהתרשים שלעיל, שיעור סעיף חייבים ויתרות חובה מתוך התמ"ג עלה בשנים .שנבדקו מ-4.28% ל-4.99% . יצוין שחלה ירידה משנת2017 לשנת2018 , אך שיעור .החייבים מתוך התמ"ג חזר בשנת 2020 לרמה של שנת2017 . . משרד מבקר המדינה בחן בפרמטרים שונים את היקף סעיף חייבים ויתרות חובה מול מדינות .נבחרות בעולם (ארה"ב, אוסטרליה, ניו זילנד וקנדה). חייבים ויתרות חובה - השוואה בין -לאומית .התרשים שלהלן משווה את שיעור סעיף חייבים ויתרות חובה בדוחות הכספיים של כל מדינה .מהמדינות הנבדקות ביחס לתמ"ג בשנת 2020 . . .| 990 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה תרשים 15 : ,שיעור חייבים ויתרות חובה של מדינות נבחרות מתוך התמ"ג .2020 )(באחוזים .על פי הדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנת 2020 והדוחות הכספיים של ארצות הברית, אוסטרליה, .ניו זילנד וקנדה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .כעולה מהתרשים שלעיל, שיעור סעיף חייבים ויתרות חובה ליום 31.12.2020 עומד על כ- .5% מסך התוצר בישראל בשנת2020 , נתון קטן מזה של שתיים מהמדינות שנבדקו (ניו .זילנד וקנדה) אך גדול מזה של שתי האחרות (ארה"ב ואוסטרליה). חייבים ויתרות חובה, מתוך סך הנכסים .התרשים שלהלן משווה את שיעור סעיף חייבים ויתרות חובה מתוך סך הנכסים בהשוואה .למדינות הנבחרות בעולם. .| 991 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים16: ,שיעור החייבים ויתרות החובה של מדינות נבחרות מסך הנכסים .2020 )(באחוזים .על פי הדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנת 2020 והדוחות הכספיים של ארצות הברית, אוסטרליה, .ניו זילנד וקנדה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .כעולה מהתרשים שלעיל, שיעור סעיף חייבים ויתרות חובה ליום 31.12.2020 עומד על כ- .9.5% מתוך סך הנכסים ליום 31.12.2020 .. נתון זה גבוה לעומת רוב המדינות הנבחרות .פער זה יכול להעיד על כך שפוטנציאל הגבייה של החובות למדינה הוא גבוה ביחס .לביצוע בפועל, לעומת רוב המדינות הנבחרות. יצוין שהפער גם יכול לנבוע מכך שבדוחות .הכספיים של מדינת ישראל לא רשומים נכסים בהיקף כספי נרחב. . .מומלץ כי משרד האוצר יעקוב מפעם לפעם אחר שיעור סעיף חייבים ויתרות חובה .מהתמ"ג ושיעור ו מכלל הנכסים, יבחן את משמעות השינויים בשיעורים אלו ויבצע בהתאם .את הפעולות הנדרשות לביצוע ובכלל זה השלמת רישום מצבת הנכסים בדוחות הכספיים .של המדינה. . .| 992 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה בתשובת אגף החשכ"ל נמסר כי האגף פועל באופן מתמיד מול הגופים הממשלתיים להשלמת .החוסרים של נכסי המדינה בדוחות הכספיים. אגף החשכ"ל הוסיף כי יבחן את הצגת המידע .כאמור. .ניתוח דוחות כספיים של משרדי ממשלה .הדוחות הכספיים המאוחדים של מדינת ישראל אינם מבוקרים27 , אך מרבית הדוחות הכספיים .של הישויות המאוחדות בדוחות הכספיים הינם מבוקרים. נוסף על כך, הדוחות הכספיים .המאוחדים נערכו לפי מבנה היררכי המבוסס בעיקרו על כללי חשבונאות בדבר איחוד דוחות .כספיים. כמו כן, הדוחות הכספיים כוללים את פעילותן, את מצבן ואת ביצוען הכספי של מעל .200 .ישויות ממשלתיות .משרד מבקר המדינה בחן את הדוחות הכספיים של מספר משרדי ממשלה מבוקרים נבחרים .(להלן - המשרדים הנבדקים) אשר שימשו לצד דוחות כספיים של משרדי ממשלה וישויות .ממשלתיות נוספות, בסיס לדוחות הכספיים המאוחדים של המדינה. .דוחות על הביצוע הכספי .להלן תמצית נתוני הביצוע הכספי כפי שהופיעו בדוחות הכספיים של משרדי הממשלה .הנבדקים בשנים 2019 ו-2020 : .27 .על פי המבוא לדוחות הכספיים המאוחדים של המדינה .| 993 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . לוח5: נתוני תמצית הביצוע הכספי לשנת 2020 (במיליוני ש"ח בבסיס .מצטבר 28) . משרדי ממשלה נבדקים, דוח כספי .לשנה שהסתיימה ביום 31 בדצמבר 2020 . הבינוי .והשיכון הבריאות29 הכלכלה .והתעשייה המשפטים הפנים .הביצוע הכספי .הכנסות מעסקאות שאינן .חליפין .הכנסות מתקציב 4,825 51,164 1,569 1,573 9,733 .הכנסות מהעברות 0 595 55 119 0 .הכנסות אחרות 57 25,624 25 660 0 . סך הכול הכנסות מעסקאות .שאינן חליפין 4,882 77,383 1,649 2,352 9,733 . סך הכול הכנסות מעסקאות .חליפין 1,335 712 88 5 0 . הכנסות אחרות 139 0 0 0 4 . סך הכול הכנסות 6,356 78,095 1,737 2,357 9,737 .תמיכות 3,611 7,159 958 374 9,325 . הוצאות תפעוליות 1,149 15,190 432 483 153 .שכר עבודה והטבות לעובדים 159 718 222 1,306 135 . הנהלה וכלליות 17 549 80 174 35 . שיווק ויחסי ציבור 0 112 7 5 0 . הוצאות אחרות, נטו 1,787 53,270 14 51 0 . סך הכול הוצאות 6,723 76,998 1,713 2,393 9,648 . עודף (גירעון) חשבונאי , נטו (367) 1,097 24 (36 ) 89 .28 'ראו הערת שוליים מס2 .לעיל .29 דוח כספיסולו של משרד הבריאות ללא איחוד עם בתי החולים הממשלתיים. . .| 994 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה על פי הדוחות הכספיים של המשרדים לשנת 2020 ., בעיבוד משרד מבקר המדינה .לוח 6: נתוני תמצית הביצוע הכספי לשנת 2019 (במיליוני ש"ח .בבסיס מצטבר) . משרדי ממשלה נבחרים, דוח כספי .לשנה שהסתיימה ביום 31 בדצמבר 2019 . הבינוי .והשיכון הבריאות הכלכלה .והתעשייה המשפטים הפנים .הביצוע הכספי .הכנסות מעסקאות שאינן .חליפין .הכנסות מתקציב 4,508 38,339 972 1,427 7,045 . הכנסות מהעברות 0 195 17 122 0 . הכנסות אחרות 10 25,968 16 700 0 . סך הכול הכנסות מעסקאות .שאינן חליפין 4,518 64,502 1,005 2,249 7,045 . סך הכול הכנסות מעסקאות .חליפין 2,060 717 127 5 0 . הכנסות אחרות 538 0 0 0 10 . סך הכול הכנסות 7,116 65,219 1,132 2,254 7,055 . תמיכות 3,457 4,311 498 336 6,576 . הוצאות תפעוליות 1,071 8,389 469 441 197 . שכרעבודה והטבות לעובדים 164 688 217 1,244 161 . הנהלה וכלליות 215 533 7 177 69 .שיווק ויחסי ציבור 0 23 13 17 0 . הוצאות אחרות, נטו 1,776 50,295 0 63 1 . סך הכול הוצאות 6,683 64,239 1,204 2,278 7,004 . עודף (גירעון) חשבונאי, נטו 433 980 (72) (24) 51 .על פי הדוחות הכספיים של המשרדים לשנת 2019 ., בעיבוד משרד מבקר המדינה .| 995 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . :להלן ניתוח לכל משרד ומשרד בהתאם ללוחות לעיל 1. משרד הבינוי והשיכון .היקף ההכנסות מעסקאות חליפין של משרד הבינוי והשיכון הוא הגבוה ביותר מקרב .המשרדים שנבדקו. סעיף הכנסות מעסקאות חליפין כולל תת-סעיף בשם "הכנסות מביצוע .עבודות". תת-סעיף זה רשם קיטון של 37% בשנת2020 לעומת שנת2019 (יצוין כי .ההכנסות מביצוע עבודות משקפות את ההכרה בהכנסה מרווח אפס בשנה ספציפית ולא .את תקבולי המזומנים. הירידה בסך ההכנסות בשנת 2020 לעומת שנת2019 נובעת בין .השאר מתקבולים עבור חוב של רמ"י שנרשמו בשנת 2019 ,כהכנסות אחרות). כמו כן .בהתאם לדוחות הכספיים של משרד הבינוי והשיכון חלה ירידה בהיקף שיווק הקרקעות .בשל משבר הקורונה, דבר שעשוי להשפיע על היקף ההכנסות העתידיות של המדינה וכן .על מחירי הדיור. 2. משרד הבריאות .ההוצאות התפעוליות במשרד הב ריאות הן הגבוהות ביותר מקרב המשרדים שנבדקו. .הוצאות אלו אף גדלו ב-81% לעומת שנת2019 . הגידול נבע בעיקר מקניית שירותים .רפואיים מגורמים חיצוניים (גידול של כ-2.1 מיליון ש"ח); ציוד עזר רפואי (גידול של כ-2.6 .מיליון ש"ח); השתתפות בהפעלת מוסדות ציבור (גידול של כ-1.3 מיליון ש"ח). בהתאם .לדוחות הכספיים של משרד הבריאות, למשבר הקורונה הייתה השפעה מכרעת על הגידול .האמור, בין היתר בתקצוב כספים לצורך כיסוי הפגיעה בבתי החולים עקב מעבר לפעילות .אלקטיבית מותאמת, רכש והצטיידות של ציוד מגן מתכלה, תרופות וכן רכישת חיסוני .קורונה. 3. משרד הכלכלה והתעשייה .מהדוחות הכספיים של משרד הכלכלה והתעשייה עולה כי חל גידול של כ-92% בהיקף .התמיכות בשנת 2020 לעומת שנת2019 . משבר הקורונה השפיע בעיקר על התמיכות ועל .המענקים המיוחדים להתמודדות במשבר , בהם סיוע בהתאמות לעסקים, סיוע למעונות יום .פרטיים, קידום היצוא לחו"ל, מענק לשימור עובדים ושיפוי רשויות מקומיות בגין ארנונה. 4. משרד המשפטים .משרד המשפטים ציין בדוחות הכספיים שלו שלמשבר הקורונה הייתה השפעה על המישור .הארגוני של המשרד, בין היתר בהרחבת יכולת העבודה מרחוק, רכש רישיונות תוכנה .לחיבור מרחוק ותוכנות גישה. בהתאם, המשרד מציג ב דוחותיו הכ ספיים לשנת 2020 . במסגרת ההוצאות התפעוליות, גידול של הוצאות תחזוקת מחשוב וציוד- מכ-129 מיליון .ש"ח בשנת 2019 לכ-164 מיליון ש"ח בשנת 2020 (גידול של כ-27%.) 5. משרד הפנים .סעיף התמיכות מהותי בדוחות הכספיים לשנה זו והסתכם בכ -9.3 מיליארד ש"ח, והוא גדל .בשנת 2020 בכ-42% לעומת שנת2019 . מהביאור לסעיף עולה כי הגידול נובע בעיקר . .| 996 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה מסיוע בתשתית לרשויות מקומיות בסכום של כ-3.5 מיליארד ש"ח. כמו כן, לפי הדוח .הכספי השפיע משבר הקורונה על הדוחות הכספיים הן בהקצאת שיפוי תקציבי לרשויות .מקומיות בשל הנחיית הממשלה על הנחה בארנונה, והן בגיבוש ובקידום של מיזם הסיוע ."ביטחון תזונתי למשפחות מוחלשות". .בתשובת משרד הפנים מינואר 2022 (להלן- תשובת משרד הפנים) צוין כי רובו ככולו של .הגידול בסעיף התמיכות מקורו בתקצוב נוסף לרשויות המקומיות לצורך התמודדותן עם .משבר הקורונה. משרד הפנים ציין כי בדוחות הכס פיים שלו הגידול מופיע תחת הסעיף ."סיוע בתשתיות לרשויות מקומיות ", שהוא סעיף גנרי שהגדיר החשכ" ל. .ניתן לראות שלמשבר הקורונה הייתה השפעה עמוקה על דוחותיהם הכספיים של משרדי .הממשלה שנבדקו. המשרדים שנבדקו, ובעיקר משרד הבריאות, הושפעו מעלייה לא צפויה .בהוצאות (בעיקר בהוצאות התפעוליות) לשם התמודדות רציפה עם המשבר. .דוחות על המצב הכספי .להלן תמצית נתוני המצב הכספי כפי שהופיעו בדוחות הכספיים של משרדי הממשלה שנבדקו: .| 997 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . לוח7: נתוני המצב הכספי ליום 31.12.2020 )(במיליוני ש"ח . משרדי ממשלה נבדקים, דוח כספי ליום 31 בדצמבר 2020 . הבינוי .והשיכון הבריאות הכלכלה .והתעשייה המשפטים הפנים .המצב הכספי .נכסים שוטפים .מזומנים ופיקדונות 0 0 20 1 13 .חייבים ויתרות חובה 623 1,525 138 74 58 . מלאי 0 214 0 0 1 .סך הכול נכסים שוטפים 623 1,739 158 75 72 . נכסים לא שוטפים .פיקדון בגין כלי רכב 5 21 13 14 7 . מלאי בלתי שוטף 0 1,755 107 0 145 .רכוש קבוע ונכסים בלתי .מוחשיים, נטו 15,150 1,937 39 387 25 .יתרות חובה אחרות לזמן ארוך 187 8,062 153 43 0 . סך הכול נכסים לא שוטפים 15,342 11,775 312 444 177 .סך הכול נכסים 15,965 13,514 470 519 249 .התחייבויות שוטפות .ספקים ונותני שירותים 53 50 0 0 0 .זכאים ויתרות זכות 190 1,384 24 128 40 .התחייבויות שוטפות אחרות 3,596 1,374 20 200 0 .סך הכול התחייבויות .שוטפות 3,839 2,808 44 328 40 . התחייבויות לא שוטפות .התחייבויות בשל סיום יחסי .עובד-מעביד, נטו 28 169 26 210 40 . הפרשה לתביעות משפטיות 136 566 13 21 0 . התחייבויות לא שוטפות אחרות 0 3 790 0 0 .סך הכול התחייבויות לא .שוטפות 164 738 829 231 40 . סך הכול התחייבויות 4,003 3,546 873 559 80 . נכסים נטו / גירעון בהון 11,962 9,968 (403) (40) 169 .על פי הדוחות הכספיים של המשרדים לשנת 2020 ,בעיבוד משרד מבקר המדינה. . .| 998 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה לוח 8: נתוני המצב הכספי ליום 31.12.2019 )(במיליוני ש"ח . משרדי ממשלה נבחרים, דוח כספי ליום 31 בדצמבר 2019 . הבינוי .והשיכון הבריאות הכלכלה .והתעשייה המשפטים הפנים .המצב הכספי .נכסים שוטפים .מזומנים ופיקדונות 0 0 30 2 13 .חייבים ויתרות חובה 1,232 1,463 137 74 9 . מלאי 0 183 0 0 0 . סך הכול נכסים שוטפים 1,232 1,646 167 76 22 . נכסים לא שוטפים .פיקדון בגין כלי רכב 6 21 12 14 6 . מלאי בלתי שוטף 0 275 105 0 130 . רכוש קבוע ונכסים בלתי .מוחשיים, נטו 15,178 1,979 21 390 31 . יתרות חובה אחרות לזמן ארוך 111 7,090 178 41 0 . סך הכול נכסים לא שוטפים 15,295 9,365 316 445 167 . סך הכול נכסים 16,527 11,011 483 521 189 .התחייבויות שוטפות .ספקים ונותני שירותים 127 14 0 0 0 . זכאים ויתרות זכות 280 802 11 144 78 . התחייבויות שוטפות אחרות 3,526 810 20 190 0 . סך הכול התחייבויות .שוטפות 3,933 1,626 31 334 78 . התחייבויות לא שוטפות .התחייבויות בשל סיום יחסי .עובד מעביד, נטו 27 168 25 199 36 . הפרשהלתביעות משפטיות 243 690 12 13 0 . התחייבויות לא שוטפות .אחרות 0 3 847 0 0 . סך הכול התחייבויות לא .שוטפות 270 861 884 212 36 . סך הכול התחייבויות 4,203 2,487 915 546 114 . נכסים נטו / גירעון בהון 12,324 8,524 (432) (25) 75 .על פי הדוחות הכספיים של המשרדים לשנת 2019 ,בעיבוד משרד מבקר המדינה. .| 999 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מנתוני הדוחות הכספיים לשנת 2020 ניתן לראות שיש שונות רבה בהיקף החובות למשרדים .הנבדקים, החל מ-58 מיליון ש"ח במשרד הפנים וכלה ב-1,525 מיליון ש"ח במשרד הבריאות. .כן ניתן לראות שהסעיף "רכוש קבוע " במשרד הבינוי והשיכון הוא מהותי ביותר , וזאת בשל .הכללת סעיף בשם "רכוש מינהלי ורכוש בהשקעה " בסך של כ-14.5 מיליארד ש"ח, סעיף .שכולל את מצבת הדיור הציבורי. .הסעיף "יתרות חובה לזמן ארוך " במשרד הבינוי והשיכון כולל תשלום של 187 מיליון ש"ח בגין .זכות שימוש עתידית (מדובר על בניית 2,650 יחידות דיור על בתי גיל זהב, אשר יופחתו במשך .40 .)שנה מיום האכלוס אשר למשרד הבריאות , הסעיף נוגע להשקעה בישויות מוחזקות בסכום .של כ-8 ( מיליארד ש"חבתי חולים ממשלתיים ). אשר למשרד הכלכלה והתעשייה , הסעיף כולל .בעיקר השקעות בקרנות הון בצמיחה בסכום של כ-112 .מיליון ש"ח .נוסף על כך, מההשוואה ניתן ללמוד שסעיף "זכאים ויתרות זכות " הוא מהותי במשרד הבריאות, .והוא כולל בעיקר הוצאות לשלם בסך של 976 .מיליון ש"ח .סעיף "התחייבויו ת שוטפות אחרות" הוא מהותי למשרד הבינוי והשיכון, וכולל סעיף בשם ."הכנסה נדחית בגין חוזי הקמה" בסך של כ -3.6 מיליארד ש"ח. סעיף זה מייצג סכומים של .מקדמות שהתקבלו עבור פרויקטים לפיתוח מעבר לעלויות שהתהוו בפועל. במשרד הבריאות .הסעיף בסך של כ -1.4 מיליארד ש"חנוגע להתחייבויות בגין תמיכות. .סעיף "התחייבויות לא שוטפ ות אחרות" במשרד הכלכלה והתעשייה כולל בעיקר התחייבות בגין .השלמת פיתוח באזורי תעשייה בפריפריה בסך של כ-750 .מיליון ש"ח סעיף חייבים ויתרות חובה - השוואה בין דוחות המשרדים הנבדקים .לסעיף "חייבים ויתרות חובה " מאפיינים שונים בכל אחד מהמשרדים שנבדקו. במשרד הבינוי .והשיכון הוא נובע בעיקר מדיירי הדיור הציבורי; במשרד הבריאות הוא נובע בעיקר ממקדמות .לספקים, חובות מבתי חולים והוצאות מראש; במשרד הכלכלה והתעשייה הוא נובע בעיקר .מחובות בגין מרכז ההשקעות וחובות בגין סחר הוגן; במשרד המשפטים הוא נובע בעיקר מחובות .בגין אגרות שנתיות של רשם החברות והשותפויות; במשרד הפנים הוא נובע בעיקר מחובות של .מפלגות בגין מימון הבחירות לרשויות המקומיות. .משרד מבקר המדינה בדק את המגמה של סעיף "חייבים ויתרות חובה" בכל אחד מהמשרדים .הנבדקים בשנים 2016 - 2020 . תוצאות הבדיקהמוצגות בתרשים הבא. . .| 1000 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה תרשים 17: סעיף חייבים ויתרות חובה כפי שהוצג בדוחות הכספיים של .המשרדים הנבדקים בשנים 2016 - 2020 )(במיליוני ש"ח .על פי הדוחות הכספיים של המשרדים לשנת 2020 ,בעיבוד משרד מבקר המדינה. .כעולה מהתרשים ש לעיל, יש שונּות במגמה של הסעיף ב דוחות הכספיים של המשרדים .שנבדקו. במשרד הבינוי והשיכון יש עלייה בשנים 2016 - 2019 וירידה בשנת 2020 ; הירידה .נובעת מתשלום חוב של רמ"י. במשרד הבריאות אין מגמה ברורה. במשרד הכלכלה .והתעשייה יש ירידה בשנים 2016 - 2020 . במשרד הפנים הסעיף היה בסכום קבוע בשנים .2016 - 2019 ועלה בשנת2020 בשל חובות שנוצרו בשנה זו בקשר לבחירות לרשויות .המקומיות שהתקיימו בשנת 2018 . במשרד המשפטים הסעיףהיה בסכום קבוע בשנים .2016 - 2020 . .בתשובת משרד הפנים צוין כי הגידול בחובות בשנת 2020 הוא בעקבות ממצאידוח מבקר .המדינה בדבר חשבונות סיעות הכנסת והמפלגות שהשתתפו בבחירות לרשויות המקומיות בשנת .201830 .עוד צוין בתשובה כי עד לינואר 2022 .רוב החוב שולם .30 " דוח על תוצאות ביקורת חשבונות סיעות ורשימות שהשתתפו בבחירות לרשויות המקומיות ומועמדים שהשתתפו .בבחירות לראשי למועצות אזוריות באוקטובר 2018 ", מרץ2020. .| 1001 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . בתרשים שלהלן שיעור החייביםויתרות חובה מתוך סך הנכסים, עבור כל אחד מהמשרדים, .כעולה מהדוחות הכספיים של המשרדים. .תרשים 18 : שיעור חייבים ויתרות חובה מתוך סך הנכסים 31 במשרדים .הנבדקים (באחוזים) .על פי הדוחות הכספיים של המשרדים לשנת 2020 ., בעיבוד משרד מבקר המדינה .כעולה מהתרשים שלעיל, שיעור סעיף חייבים ויתרות חובה מסך הנכסים לשנת 2020 .הוא מהותי יותר במשרד הכלכלה והתעשייה ובמשרד הפנים (29% ו-23% ,), בהתאמה .לעומת משרד המשפטים ומשרד הבריאות (14% ו-11% , בהתאמה), וכמעט אינו מהותי .במשרד הבינוי והשיכון (4% ). זאת מאחר שלמשרד זה יש נכסים לא שוטפים בסכומים .גבוהים, דוגמת רכוש מינהלי ורכוש בהשקעה 32. .אופן ההצגה והפרסום של הדוחות הכספיים .במסגרת המושגית לדיווח כספי למטרות כלליות של ישויות ממשלתיות מיוני 202033 (להלן- .המסגרת המושגית), צוין בסעיף 2.1 שמטרת הדיווח הכספי של ישויות ממשלתיות היא לספק .מידע שימושי על אודות הישות למשתמשים בדוחות הכספיים. בסעיף 2.2 צוין גם כי הדיווח .הכספי אינו משמש תכלית ב פני עצמה, ולפיכך מטרתו נקבעת בהתחשב במשתמשים בו .למטרות כלליות ולצורכי המידע שלהם. .31 סך כל הנכסים, כולל נכסים שוטפים ונכסים לא שוטפים. .32 .הכוונה להשקעה בדיור ציבורי .33 " המסגרת המושגית לדיווח כספי למטרות כלליות של ישויות ממשלתיות" פרקים 1 - 4 , המוסד הישראלי לתקינה .בחשבונאות ממשלתית, יוני 2020 . המסגרת המושגית קובעת את התפיסות העומדות בבסיסו של דיווח כספי למטרות .כלליות על ידי ישויות ממשלתיות המדווחות על בסיס מצטבר. . .| 1002 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה בינואר 2013 פרסם אגף החשכ"ל הוראת תכ"ם34 בנושא "עריכת דוחות ודיווחים שוטפים", אשר .מנחה את חשבי המשרדים בהכנת הדוחות הכספיים של המשרדים. במסגרת ההוראה נכתב כי .חשב המשרד יערוך את הדוחות הכספיים של המשרד במתכונות תואמת ככל הניתן לדוחות .הכספיים לדוגמה, כפי שיפרסם מפעם לפעם החשבונאי הראשי במסגרת הודעה על מבנה .הדוח הכספי ותוכנו. .בנובמבר 2017 פרסם אגף החשכ"ל הודעה בדבר דוח לדוגמה של משרדי ממשלה. במסגרת .ההודעה פירט האגף את המתכונת לער יכת הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה על ידי .פרסום של דוח כספי מלא, כולל ביאורים, אשר הציג את המבנה ואת התוכן של דוח כספי. .את הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה עורכים חשבי המשרדים, והם מבוקרים על ידי רואי .חשבון חיצוניים ששירותיהם נשכרו למטרה זו. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יש שונות באופן ההצגה של סעיפים שונים בדוחות .הכספיים בין משרד למשרד. כך לדוגמה, משרדים מסוימים כוללים בסעיף חייבים ויתרות .חובה גם את "ההוצאות מראש " או את "ההכנסות לקבל ", בעוד שאחרים כוללים סעיפים .אלו בנפרד או תחת סעיפים אחרים. כמו כן, יש משרדים שמפצלים בדוח על המצב .הכספי את סעיף "חייבים ויתרות חובה" ל"חייבים מעסקאות שאינן חליפין", ל"חייבים .מעסקאות חליפין" וכן ל "חייבים אחרים", בעוד שמשרדים אחרים מציגים הפרדה זו רק .בביאור . עוד עלה כי הדוחות הכספיים של המשרדים (דוחות סולו) אינם מתפרסמים .לציבור. .יצירת האחדה בדיווח ובהצגה של הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה השונים תסייע .במלאכת איחוד הדוחות על ידי אגף החשב הכללי, וכן תסייע ל ציבור משתמשי הדוחות .הכספיים לבחון את פעילות משרדי הממשלה ולהשוות ביניהם. .בתשובת אגף החשכ"ל נמסר כי האחריות לדוחות הכספיים היא של המשרדים, ולרואי החשבון .יש אחריות לבקר את הדוחות הכספיים ולוודא שנערכו בהתאם לתקינה המתאימה. אגף .החשכ"ל ציין כי ייתכנו מצבים שבהם משרדי ממשלה יבחרו להציג בדוחותיהם הכספיים סעיפים .בשורה נפרדת או לחלופין לקבץ כמה סעיפים יחד, וזאת בהתאם למהותיות החשבונאית באותו .משרד ממשלתי. אם הצגה שונה זו נעשתה בצורה מושכלת על ידי המשרד הממשלתי ובהתאם .לתקינה החשבונאית - הדבר הוא תקין. .מומלץ כי אגף החשכ"ל יוודא שאופן ההצגה של הדוחות הכספיים סולו של משרדי .הממשלה תואם למבנה האחיד כפי שעולה מהדוח הכספי לדוגמה, וזאת כדי להקל את .תהליך איחוד הדוחות הכספיים במסגרת הכנת הדוחות של המדינה. כמו כן מומלץ כי .נוכח חשיבות המידע הכלול בדוחות הנפרדים של משרדי הממשלה, יפרסם אגף .החשכ"ל דוחות אלה באתר המרשתת (האינטרנט) שלו 35. .34 'מס2.3.1. .35 יצוין כי מבקר המדינה אף המליץ על כך בעבר בדוח שנתי 66ג (2016 ), "מאזן המדינה ליום 31.12.14 - נכסים בלתי .מוחשיים". .| 1003 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . יחסים פיננסי ים .היחס השוטף מחושב על ידי חלוקה של סך הנכסים השוטפים בסך ההתחייבויות השוטפות, .והוא מלמד על היקף ההתחייבויות של הישות הנבדקת בטווח הזמן הקצר בהתחשב בהיקף .הנכסים השוטפים של הישות האמורה36. בתרשים שלהלן תוצאות הבדיקה של משרד מבקר .המדינה על אודות ההשוואה של היחס השוטף במשרדי הממשלה הנבדקים הן על פני פרק זמן .של חמש שנים והן בהשוואה ענפית בין המשרדים השונים. .מהות ההתחייבויות השוטפות שונה בכל אחד מהמשרדים שנבדקו. במשרד הבינוי והשיכון היא .נובעת כאמור בעיקר מסכומים של מקדמות שהתקבלו עבור מיזמי פיתוח מעבר לעלויות שהתהוו .בפועל; במשרד הבריאות היא נובעת בעיקר מהתחייבויות בגין תמיכות ומהוצאות לשלם; .במשרד הכלכלה והתעשייה היא נובעת בעיקר מחובות לספקים; במשרד המשפטים היא נובעת .בעיקר מהתחייבויות בגין תמיכות; במשרד הפנים היא נובעת בעיקר מהתחייבויות לעובדים בגין .חופשה. .תרשים 19: יחס שוטף בשנים 2016 - 2020 במשרדי ממשלה נבדקים .על פי הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה השונים, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .36 יחס שוטף גדול מצביע על נכסים שוטפים גבוהים לעומת ההתחייבויות השוטפות, ויחס שוטף קטןמצביע על נכסים .שוטפים נמוכים לעומת ההתחייבויות השוטפות. . .| 1004 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה כפי שעולה מהתרשים שלעיל, קיימת שונות בין משרדי הממשלה השונים לגבי שיעור .היחס השוטף. במשרד הכלכלה והתעשייה שיעור היחס השוטף גבוה מאוד, וחלה בו .ירידה במשך השנים שנבדקו, שנבעה בעיקר מקיטון מתמיד בנכסים השוטפים. בשנים .שנבדקו, שיעור היחס השוטף במשרד הכלכלה והתעשייה גבוה באופן ניכר לעומת .המשרדים האחרים (בין כ-350% לכ-2,500% במשרד הכלכלה והתעשייהלעומת בין כ- .15% לכ-300% במשרדים האחרים), מכיוון שההתחייבויות השוטפות של המשרד נמוכות .יחסית למשרדים האחרים. .במשרד הבינוי והשיכון ובמשרד המשפטים יש יציבות בשיעור היחס השוטף במשך .השנים, (בין 16% ל-31%). במשרד הבריאותיש חוסר יציבות בשיעור היחס השוטף .במשך השנים. בין שנת 2016 לשנת 2017 חלה עלייה, והיאמוסברת הן בגידול בנכסים .השוטפים והן בקיטון בהתחייבויות השוטפות. בין שנת 2017 לשנת 2018 חל קיטון, והוא .מוסבר הן בקיטון בנכסים השוטפים והן בגידול בהתחייבויות השוטפות. .במשרד הפנים יש יציבות בשיעור היחס השוטף במשך השנים - כ -25%, למעט גידול בין .שנת 2019 לשנת2020, שנבעהן מגידול בנכסים השוטפים והן מקיטון בהתחייבויות .השוטפות. .נתוני חייבים ויתרות חובה בדוחות הכספיים של .המדינה לשנים 2017 - 2020 . כחלק מהפעילויות השוטפות במשרדי הממשלה, לעיתים נוצרת למשרד הממשלתי זכות לקבלת .כספים. זכות זו יכולה להיווצר מאספקת שירותים של המשרד וכן מהטלת חיובים, כגון אגרות, .קנסות או עיצומים כספיים מכוח דינים שונים. כמו כן, לעיתים המשרד זכאי לפיצוי או להחזר .הוצאות מכוח פסקי דין, הסכמים או מסיבה אחרת. חיוב שהגיע מועד פירעונו בהתאם לדין .וטרם שולם, מתגבש לכדי חוב שיש לפעול לגבייתו. .בלוח הבא מוצג פירוט של הרכב סעיף חייבים ויתרות חובה בדוחות הכספיים של המדינה לשנים .2017 - 2020 :)(במיליוני ש"ח .| 1005 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . לוח9: הרכב הסעיף חייביםויתרות חובה, 2017 - 2020 )(במיליוני ש"ח . מדינת ישראל, דוח מאוחד .לשנה שהסתיימה ביום 31 בדצמבר . 2017 2018 2019 2020 . חייבים בגין עסקאות שאינן חליפין 25,419 19,380 21,147 23,945 . חייבים בגין עסקאות חליפין 17,376 18,608 17,803 19,219 . מקדמות לספקים 8,666 9,150 11,836 11,414 . הכנסות לקבל 9,786 9,926 9,909 9,050 .ביטוח לאומי - חובות הציבור 5,970 6,337 6,819 8,018 . עבודות בביצוע בניכוי מקדמות 1,737 1,940 2,771 3,559 . הוצאות מראש 2,126 2,568 2,770 2,026 . חייבים בגין הלוואות 1,592 1,582 1,429 1,447 . המחאות לגבייה 705 718 850 901 . הלוואות ומקדמות לעובדים 590 582 558 664 . אחרים 2,098 2,818 4,237 3,072 . סך הכול חייבים ויתרות חובה 76,605 73,609 80,129 83,315 . בניכוי הפרשה לחובות מסופקים (12,876 ) (13,010 ) (13,515 ) (14,127 ) . סך הכול 63,189 60,599 66,614 69,188 . על פימשרד האוצר, הדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנים 2017 - 2020 ., בעיבוד משרד מבקר המדינה .מהלוח שלעיל עולה כי עיקר הסעיף הוא יתרת חייבים בגין עסקאות שאינן חליפין 37 וחייבים .בגין עסקאות חליפין 38 וכי סך יתרות חייבים ויתרות חובה בניכוי הפרשה לחובות מסופקים גדלו .מסכום של 63.2 מיליארד ש"ח בשנת2017 לכ-69.2 מיליארד ש"ח בשנת2020 גידול של כ-9%. .37 .עסקאות שאינן חליפין הן עסקאות שאינן כוללות חליפין של ערכים השווים בקירוב זה לזה, בין הצדדים לעסקה .בעסקה שאינה חליפין, משרד מקבל ערך, בעיקר מזומנים, סחורות, שירותים או שימוש בנכסים, מבלי לספק .במישרין כל תמורה, או שהוא מספק תמורה סמלית. דוגמאות לעסקאות שאינן חליפין הן מיסים, אגרות, העברות .חד-צדדיות והכנסות מתקציב. .38 בעסקאות חליפין משרד מוסר נכסים או שירותים ובתמורה מקבל ערך (מזומנים, סחורות, שירותים או נכסים) השווה .בקירוב לערך שמסר. . .| 1006 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה בלוח הבא מוצג פירוט של חייבים בגין עסקאות שאינן חליפין וחייבים בגין עסקאות חליפין .לשנים 2017 - 2020 . . לוח10: פירוט חייבים בגין עסקאות חליפין ועסקאות שאינן חליפין בשנים .2017 - 2020 )(במיליוני ש"ח . מדינת ישראל .דוח מאוחד לשנה שהסתיימה ביום 31 בדצמבר . 2017 2018 2019 2020 .ישות סך .הכול סך .הכול סך .הכול עסקאות .חליפין עסקאות .שאינן .חליפין סך .הכול .רשות המיסים בישראל 17,022 11,384 12,573 27 14,960 14,987 . חברות ממשלתיות 7,894 8,975 8,583 8,774 48 8,822 . המוסד לביטוח לאומי 6,138 6,396 6,783 - 7,279 7,279 .משרד הבריאות 1,518 3,306 3,436 4,146 - 4,146 . רשות מקרקעי ישראל 2,698 3,167 3,046 2,678 - 2,678 . משרדהבינוי והשיכון 1,049 1,018 1,063 1,018 - 1,018 . רשות האכיפה והגבייה 649 743 764 - 893 893 . הנהלת בתי המשפט 899 571 736 21 509 530 . משרד הכלכלה והתעשייה 907 844 680 644 - 644 .משרד הביטחון 2,383 609 269 1,283 - 1,283 . תאגידים סטטוטוריים אחרים 240 226 259 102 132 234 . הרשות הממשלתית למים .ולביוב 633 165 105 - 121 121 . משרדים אחרים 765 584 653 526 3 529 . סך הכול חייבים 42,795 37,988 38,950 19,219 23,945 43,164 . על פימשרד האוצר, הדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנים 2017 - 2020 , בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהלוח שלעיל עולה כי כ-35% מיתרת החייבים בגין עסקאות חליפין ועסקאות שאינן חליפין .לשנת 2020 .הם של רשות המיסים .| 1007 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . בדוחות הכספיים של המדינה ל- 31.12.2020 ,מופיעה הסתייגות לגבי סעיף חייבים ויתרות חובה .ולפיה יש עוד חובות, בעיקר לרשות המיסים לישראל, שאינם באים לידי ביטוי בדוחות הכספיים .מאחר שאינם עומדים בכללי ההכרה כנכס בדוחות הכספיים39. . הסתייגות נוספת קשורה לנתוני רשות המיסים, ולפיה: "יצוין כי מערכות המידע של רשות המסים .בישראל אינן עונות, בחלק ממערכי המס, על מכלול הצרכים החשבונאיים לצורך ניהול נתוני .חייבים על בסיס מצטבר בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים. הדבר בא לידי ביטוי בהיעדר קשר .חשבונאי בין נתוני המערכות לניהול מצבת החובות לבין תנועות המזומן במערכות הדיווח. נוסף .על כך, יש קושי בהפרדת הנתונים למרכיבים הנדרשים לצורך הצגה חשבונאית נאותה, כגון .הרכב הנכסים או מועד התהוותם" 40. .בדוחות הכספיים של רשות המיסים ל- 31.12.2020 מופיעה הסתייגות לגבי הסעיף "חייבים בגין .עסקאות שאינן חליפין", ולפיה "לרשות המסים קיימים נכסי חוב נוספים אשר אינם עומדים .בכללי ההכרה כנכס בדוחות הכספיים, וכן עשויים להיות נכסים נוספים אשר לא נרשמו ביתרות .החייבים וכי הרשות פועלת לטיוב הנתונים". יצוין כי כבר בדוחותיה הכספיים של רשות המיסים .בשנת 2017 .צוין כי הרשות פועלת לטיוב הנתונים .במענה רשות המיסים על שאלות נציגי משרד מבקר המדינה מספטמבר 2021 , צוין כי במערכי .מס מסוימים יש חובות אשר אינם רשומים כלל בדוחות הכספיים, בשל היעדר יכולת להפיק .נתונים מהימנים ממערכות המידע לצורך הצגתם בדוחות הכספיים. מסיבה זו אין לרשות המיסים .מידע מהימן לגבי היקפי החובות האמורים בחלק ממערכי המס. .נמצא כי משנת 2009 נרשמות בדוחות הכספיים של המדינה הסתייגויות מהותיות הנוגעות .לנתוני הסעיף חייבים ויתרות חובה שבאחריות רשות המיסים . עוד נמצא כי אף שלדברי .רשות המיסים היא החלה בטיוב הנתונים בדוחות הכספיים לפני כמה שנים, עד מועד .סיום הביקורת היא לא סיימה פעולה זו. .בתשובת רשות המיסים מינואר 2022 צוין כי משנת2016 ,חשבות רשות המיסים מבצעת פרויקט .בשיתוף החשב הכללי ובסיוע משרד רואי חשבון, שמטרתו לשפר את מערכות המידע ולהגיע .למצב של רישום חשבונאי תקין בכל מערך המס. עם זאת, מאחר שהעומס המוטל על יחידות .המחשב הוא גדול, נצרכות פשרות רבות בנוגע לתיעדוף הצרכים החשבונאיים ולהקצאת .המשאבים לביצוע הפרויקט, ומסיבה זו ביצוע הפרויקט נמשך זמן רב. עוד צוין בתשובה כי .משמעות ההסתייגויות המוצגות בדוח הכספי היא שהקשר החשבונאי בין מערכות הגבייה של .רשות המיסים לבין מערכת הדיווח הכספי אינו מאפשר לבצע תחקור מלא של מעגל החייבים, .אך הצגת הפריט הכספי בדבר נכס החייבים היא נאותה ושלמה. .39 ראו גםמבקר המדינה, דוח שנתי 70ב (2020 ), "הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.18 '", עמ59. .40 הסתייגות זו מופיעה גם בדוחות הכספיים של רשות המיסים בישראל ליום 31.12.2020. . .| 1008 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה יצוין כי כבר בדוח מבקר המדינה משנת 2018 הועלה כי ככל הנראה "יש פער גדול בין היקפי .החובות לרשות הרשומים בדוחות הכספיים של המדינה ובין היק פי החובות המלאים והנכונים, .האמורים להיות רשומים בהתאם לתקני החשבונאות... פער היכול להגיע להיקף כספי ניכר" 41. . שיפור מערכות המידע הקשורות לרישום החייבים ולגבייה ברשות המיסים יביא לרישום .מלא של הנכסים במסגרת הדוחות הכספיים, שכיום אינם מצוינים, ולהצגתם באופן נאות. .בתשובת אגף החשכ"ל צוין כי בכוונת החשבונאית הראשית לפעול מול חשב רשות המיסים .לקבלת תמונת מצב בדבר טיוב נתוני החובות, בין היתר בהקשר של מערכות המידע וטיוב .והסדרה של הרישומים. עוד צוין כי האחריות להסדרת הנושא היא משותפת לחשכ"ל ולהנהלת .רשות המיסים. .פעילות גביית חובות על ידי משרדי הממשלה .סגירת יתרת החוב מתבצעת דרך גבייה של המשרד הממשלתי או של רשות האכיפה והגבייה .(להלן - הרשות או רשות האכיפה והגבייה), דרך הגעה לפשרה 42 או דרך הסדר חוב43 (לרבות .מחיקה). בד בבד, ועד לסגירת יתרת החוב בספרים, מבוצע טיפול חשבונאי שמקבל ביטוי .ברישום הפרשה לחובות מסופקים ביחס לסכומים שגבייתם מוטלת בספק (לצורך כך נעזרים .בדוח גיול של החובות השונים). .41 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 68ג (2018 ), "מאזן המדינה ליום 31.12.16 - "חייבים ויתרות חובה, עמ' 203 ; מבקר .המדינה, דוח שנתי 70ב (2020 ), "הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.18 '", עמ59. .42 הסכם לסיום מחלוקת כספית בין משרד ממשלתי אחד או יותר לבין צד שני אחד או יותר, אגב הליך המתנהל בבית .משפט או בעקבות דרישת חוב במחלוקת שלא באמצעות בית משפט. פשרה יכולה להיות במקרה שהמדינה היא .התובעת או הנתבעת. סכום הפשרה כאשר המדינה היא התובעת הוא מלוא שווי הוויתור, כלומר מלוא השווי הכספי .של ההפרש בין סכום התביעה או דרישת התשלום של המדינה מהצד שכנגד, לבין הסכום הצפוי להתקבל על סמך .פשרה בין הצדדים. .43 כל שינויבאופן פירעון החוב, לרבות מחיקת החוב, כולו או חלקו, פירעונות מוקדמים, שינוי בבטוחות, דחיית תשלום .להלוואה ("גרייס"), שינוי לוח סילוקין של ההלוואה (מִחזור, איחוד, פיצול או שינוי הריבית הנצברת של ההלוואה), .וכן חלק בהסדר חוב שהמדינה צד לו לפי הליך משפטי, לרבות לפי פקודת פשיטת רגל, פקודת החברות וחוק הוצאה .לפועל. .| 1009 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . פרויקט טיוב נתונים וגבייה של החובות למשרדי הממשלה .החלטת ממשלה 44 משנת2013 בנושא "העמקת פעילות גביית החובות בממשלה" (להלן - .החלטת הממשלה בנושא הגבייה) קבעה כי יש להקים מערך גבייה ממשלתי אשר יפעל לאפיון, .לטיוב ולגבייה של החובות השונים למשרדי הממשלה. מערך הגבייה יכלול מינהלת יישום (לה לן .- המינהלה או מינהלת היישום) האמונה על יישום החלטת הממשלה, ובראשה יעמדו החשבת .הכללית במשרד האוצר ומנהל רשות האכיפה והגבייה במשרד המשפטים45. . סעיף2 להחלטת הממשלה בנושא הגבייה קובע כי אחד מתפקידי המינהלה יהיה לקבוע לגבי .כל אחד ממשרדי הממשלה תוכנית עבודה הכוללת יעדים, מדדים ולוחות זמנים לאפיון ולטיוב .של חובות המשרדים והעברת החובות לגבייה. .במענה אגף החשכ"ל לשאלות נציגי משרד מבקר המדינה מאוגוסט 2021 (להלן- מענה .החשכ"ל מאוגוסט 2021 ), צוין כי בוצע פרויקט לטיוב הנתונים ולקידום פעולות הגבייה ב -55 . ,משרדי ממשלה ויחידות סמך. פרויקט זה חולק לשני שלבים: (א) שלב א', שכלל מיפוי, אפיון .גיול וניתוח של נתוני החובות ושל הליכי הטיפול בחובות חייבים למשרד הממשלתי. שלב זה .כלל הכנת דוח סופי המכיל המלצות בכל הנוגע לתהליכים הקשורים לגביית החובות, החל .משלב יצירת החוב ועד לגבייתו בפועל, לרבות המלצות לביצוע עבודות או פרויקטים במשרד .הממשלתי בקשר עם כל האמור; (א) שלב ב', שכלל ליווי הליך יישום ההמלצות, לרבות טיוב .הנתונים והכנת חובות המשרד הממשלתי לגבייה או למחיקה בהתאם להחלטה ולהנחיה של .מנכ"ל המשרד הממשלתי המזמין ובהתאם לכל דין 46. .במענה רמ"י על שאלות נציגי משרד מבקר המדינה מיולי 2021 , צוין כי בוצע שלב א', שכלל .מיפוי של כלל החובות, ולאחריו נכתבה תוכנית אסטרטגית בחשבות לטיפול בחובות, וכי כיום .רמ"י נמצאת בעיצומו של שלב ב' המבוצע על ידי משרד רו"ח חיצוני המעסיק שמונָה רואי חשבון .המטפלים בגביית חובות הרשות. .במענה משרד הבריאות לשאלות נציגי משרד מבקר המדינה מיולי 2021 , צוין כי המשרד נמצא .בעיצומו של פרויקט הגבייה בשלוש לשכות בריאות באמצעות משרד רו"ח ובעתיד יורחב לכל .שבע לשכות הבריאות. .במענה משרד הכלכלה והתעשייה לשאלות נציגי משרד מבקר המדינה מאוקטובר 2021 , צוין כי .אין דוח מעודכן למעט הדוח שהוכן בשלב א'. .במענה המשרד לביטחון הפנים לשאלות נציגי משרד מבקר המדינה מיולי 2021 , צוין כי משרד .רו"ח שזכה במכרז של החשכ"ל לצורך עריכת שלב א' הגיש את המלצותיו לחשב הכללי בדוח .מפברואר 2016 . המסקנות העיקריות בדוח היו כי כדי להעמיק את הגבייה בכבאות, נדרש לשפר .את מערכות המחשוב השונות ואת המבנה הארגוני של הכבאות העוסק בהכנסות מגבייה. לצורך .44 החלטה545 מיום 14.07.13. .45 כן יהיו חברים במינהלת היישום סגן בכיר לחשבת הכללית האחראי על נושא הגבייה, נציג הממונה על התקציבים .במשרד האוצר ונציג המינהל הכללי של משרד ראש הממשלה. .46 ,ראו גם: מבקר המדינהדוח שנתי 68ג (2018 ), "מאזן המדינה ליום 31.12.16 - 'חייבים ויתרות חובה", עמ204. . .| 1010 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה יישום המסקנות העיקריות בדוח שלב א' התקשר המשרד עם חברה נוספת, אך לימים הופסקה .הפעילות בהחלטת אגף החשכ"ל. .מומלץ כי אגף החשכ"ל יפעל להשלמת הפ רויקט לטיוב הנתונים ולקידום פעולות הגבייה .בכלל משרדי הממשלה ויחידות הסמך, בפרט באלו שבהם יתרות חוב גבוהות. .אגף החשכ"ל ציין בתשובתו כי החשב הכללי פועל לכך באופן שוטף, ובכלל זה מקיים ישיבות .עם משרדי רואי חשבון וחברות גבייה לשם בחינת הכנסת צוותים ממוקדים לטיפ ול בתהליכי .הגבייה ולהשלמת הגבייה בפועל. מערכות המחשוב של משרדי הממשלה לניהול החובות לגבייה .סעיף 2 להחלטת הממשלה בנושא הגבייה קובע כי על המינהלה לקבוע את ההתאמות .הנדרשות במערכות המחשוב לצורך העברת החובות לגבייה ולניהול החובות בכלל, ובמידת .הצורך להורות למנהלים הכלליים של המשרדים לפעול להתאמת מערכות המחשוב כאמור. .ממסמך של אגף החשכ"ל מיולי 2021 בנושא מודול גבייה רוחבי למשרדי הממשלה (להלן - .מסמך של אגף החשכ"ל בנושא גבייה), עולה כי ברוב המשרדים תהליכי הגבייה מתבצעים .באמצעות מערכות שמנהלות את התהליך המקצועי בכללותו, כך שרישום החייבים, ניהול החוב .והגבייה אינם מתבצעים במרכב"ה. לדוגמה, על פי נתוני אגף החשכ"ל, 64% מכלל החיובים .במשרדי הממשלה אינם מנוהלים באמצעות מרכב"ה ובנוסף לכך 44% מהם נוצרים ידנית. כמו .כן, יש 56 מערכות לוויין המנהלות תהליכי גבייה שרובן אינן מתממשקות למערכת מרכב"ה47. . בתשובת אגף החשכ"ל צוין כיהוראת תכ״ם 3.3.1 בנושא הגבייה מכווינה את משרדי הממשלה .לביצוע גבייה אפקטיבית ולבחינה אחת לשנה, בשיתוף מנכ״ל המשרד הרלוונטי, אם קיימים .חובות שעתידים להתיישן או שהבשילו להעברה לגבייה באמצעות גופי האכיפה השונים. כך .משרדי הממשלה, באמצעות הכלים שנותן להם החשב הכללי והעקרונות המקצועיים שהוא .מנחה אותם לפעול לפיהם, בוחנים את התיישנות החובות וסוגרים מעגל ל גבי הטיפול בהם. אגף .החשכ"ל הוסיף כי הנחיות אלו רלוונטיות ליישום על ידי הגופים הממשלתיים הן במקרים שבהם .החובות מנוהלים במערכת מרכב״ה והן במקרים שבהם החובות מנוהלים במערכות ייעודיות של .המשרד הרלוונטי. .יצוין כי במצב הקיים, שבו לא כל תהליך ניהול החוב והגבייה של המשרדים נעשה באמצעות .מערכת מרכב"ה, יש פגיעה באפקטיביות הגבייה של משרדי הממשלה. הפגיעה באפקטיביות .קיבלה ביטוי גם במסמך של אגף החשכ"ל בנושא הגבייה במשרדי הממשלה, ולפיו עדיין .מתבצעת עבודה ידנית רבה בנושא ללא שימוש בתהליכים אוטומטיים, דבר המקשה לשלוט .בניהול החובות ולמנוע פיגורים בגבייה והתיישנות החובות. בעקבות זאת למשרדים יש יכולות .גבייה נמוכות, וניהול החוב במערכות המקצועיות אינו מוכוון גבייה. .אי-השימוש של כלל הגופים במערכת מרכב"ה במשך כל תהליך הגבייה פוגע ביכולת לגבש .תמונת מצב מהימנה בנוגע למצבת החייבים במשרדי הממשלה, ומצריך את אגף החשכ"ל .47 כך לדוגמה מערכת תאנ"ה במשרד המשפטים, שמשמשת מערכת ייעודית לניהול החיובים והגבייה אך אינה .מתממשקת למרכב"ה. .| 1011 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . להתבסס על דיווחים פרטניים מכל משרד, כדי לדעת מה הן ההכנסות מגבייה בפועל מכל .המשרדים בכל שנה ומהו פוטנציאל הגבייה. .מאחר שעל פי נתוני אגף החשכ"ל, 64% מכלל החיובים במשרדי הממשלה אינם מנוהלים .באמצעות מרכב"ה , ונוסף על כך, 44% מהם נוצרים ידנית, נוצר מצב של היעדר ידע מלא .על אודות רשימת החובות ברמת המשרד וברמת הממשלה , וכן של היעדר נתונים מלאים .בנוגע למצבת החובות למשרדי הממשלה וליחידות הממשלתיות ולגבייה בפועל. כפועל .יוצא מהיעדר רישום מלא של החובות למשרדים כאמור, לא מתקיימת בקרה חשבונאית .נאותה לגבי האפשרות של משרדי הממשלה למצות את זכויותיהם במלואן. .בתשובת אגף החשכ"ל צוין כי בשנת 2019 ,החל תהליך בחינת הפתרונות האפשריים לבעיה זו .אם עבור משרדים שניהלו את חובותיהם באמצעות מערכת מרכב"ה, ואם עבור משרדים שטרם .החלו בניהול החובות במרכב"ה אך מתכוונים לעשות כן. לאחר קיום ישיבות רבות בנושא, .הוחלט על פתרון של מערכת ממוחשבת מרכזית לניהול הגבייה הממשלתית של משרדי .הממשלה, מערכת טיוב אכיפה ורישום חשבונאי (להלן - מערכת מטאור)48 . כן הוחלט כי הקמת .המערכת תבוצע בשני שלבים: (א) שלב א', הכולל אפיון הדרישות וגיבוש מסמך אפיון למערכת; .(ב) שלב ב', הכולל את בניית המערכת וצפוי להימשך כשנה וחצי עד לעליית שלושה משרדי .ממשלה ראשונים שישמשו כפיילוט למערכת. עוד צוין בתשובת אגף החשכ"ל כי בימים אלו .הסתיים שלב א' של אפיון מערכת מטאור, והנושא נמצא בדיונים תקציביים סופיים אל מול אגף .התקציבים לאישור הפרויקט וליציאה לשלב ב' של בניית המערכת. .מומלץ כי אגף החשכ"ל יפעל להשלמת הפתרון של מערכת גבייה רוחבית ממוחשבת .שתוכל לתת תמונת מצב מהימנה בנוגע למצבת החייבים במשרדי הממשלה ותמצה את .פוטנציאל הגבייה של הממשלה. דיווח לשרים על יישום החלטת הממשלה בנושא הגבייה .סעיף 2 להחלטת הממשלה בנושא הגבייה קובע כי על מינהלת היישום לדווח מדי שנה בשנה .לשר האוצר ולׂשרת המשפטים על ביצוע ההחלטה. .נמצא כי מינהלת היישום העבירה מאז הקמתה דיווח אחד לשרי האוצר והמשפטים, .בפברואר 2019, ובו פורטו הפעולות שבוצעו עד לאותה נקודת זמן בהתאם להחלטה .האמורה. .בתשובת אגף החשכ"ל צוין כי הוא יפעל לדווח לשרים בתדירות גבוהה יותר. .48 .המערכת תשמש כמודול גבייה במרכב"ה . .| 1012 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה על החשב הכללי ועל מנהל רשות האכיפה והגבייה במשרד המשפטים , העומדים בראש .מינהלת היישום, לדווח דיווח שנתי לשרי האוצר והמשפטים ב עניין הפעילות בתחום .הגבייה כאמור בהחלטת הממשלה. תמריצים לשיפור הליכי הגבייה .סעיף 3 להחלטת הממשלה בנושא הגבייה קובע "להנחות את שר האוצר לקבוע מודל תמריצים .חיוביים ושליליים למשרדי הממשלה אשר נקבעה להם תכנית עבודה לעמידה בתכנית העבודה .שנקבעה להם". .המטרה במודל התמריצים היא עידוד משרדי הממשלה לשפר את תהליכי הגבייה והאכיפה .ולהגדיל את הכנסות המדינה תוך כדי מתן תמריצים חיוביים ושליליים על הגדלת הכנסות או .ביצוע אבני דרך משמעותיות בשיפ ור תהליכי הגבייה והאכיפה במשרד. יצוין כי ברקע ההחלטה .עמדה גם העובדה כי ככלל, משרדי ממשלה אינם רואים בפעילות הגבייה חלק מפעילותם .המקצועית השוטפת ולא תמיד מקצים לה משאבים מספיקים, וכן העובדה כי חלק קטן מאוד .מכלל התקציבים של משרדי הממשלה נקבע בזיקה לחובות שהם גובים 49. .במענה החשכ"ל מאוגוסט 2021 על שאלות נציגי משרד מבקר המדינה צוין כי לא נקבע תמריץ .שלילי למשרדים, אך נקבעו מבחנים ותמריצים חיוביים לעידוד ממוני הגבייה. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי נערכו כמה דיונים של אגף החשכ"ל עם אגף .התקציבים במשרד האוצר בנוגע למודל התמריצים , אך במועד הביקורת לא נקבע .למשרדי הממשלה מודל תמריצים לגביית חובות. . .מומלץ כי בהתאם להחלטת הממשלה יקבע שר האוצר, בשיתוף אגף החשכ"ל, מודל .תמריצים חיוביים ושליליים למשרדי הממשלה. .49 ,ראו גם: מבקר המדינהדוח שנתי 68ג (2018 ), "מאזן המדינה ליום 31.12.16 - 'חייבים ויתרות חובה", עמ238. .| 1013 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . בתשובת אגף החשכ"ל צוין כי נבחנים עם אגף התקציבים כמה מודלים לתמרוץ, וכן מתבצעת .בחינה מול כמה גורמים של מודלים נוספים לתגמול ותמרוץ של עובדי הגבייה. נוהלי עבודה וסרגלי אכיפה וגבייה במשרדי הממשלה .סעיף 4 להחלטת הממשלה בנושא הגבייה קובע "להנחות את החשבת הכללית לפרסם הוראת .תכ"ם ליישום החלטה זו, לרבות מתן הנחיות לביצוע אפיון, מיפוי וטיוב של חובותיהם ונהלי .עבודה לטיפול בחובות". .בנובמבר 2018 פרסם החשב הכללי דאז הוראת תכ"ם 50 בנושא "גבייה ואכיפה במשרדי .הממשלה" (להלן - הוראת תכ"ם בתחום הגבייה) במטרה להסדיר קווים מנחים ואחידים אשר .ינחו את משרדי הממשלה בגיבוש נוהלי עבודה ותהליכי עבודה שיתמכו בפעילות ניהול גביית .החיובים והחובות, לרבות פיקוח ובקרה על תהליך הגבייה. בהוראת התכ"ם ניתן דגש למספר .נושאים עיקריים, ובהם מיפוי תהליכי החיוב והגבייה במשרד51 , הגדרת נוהלי עבודה לגביית .החוב, התייחסות להקפאה ושיהוי לפי פקודת המסים (גביה), שימוש בסרגל גבייה ואכיפה .וקביעת סרגל אחיד והקשר עם רשות האכיפה והגבייה. .על פי הוראת התכ"ם בתחום הגבייה, תהליך האכיפה והגבייה ייעשה בהתאם לנוהל שהמשרד .יקבע כמפורט בהוראה זו. כן נקבע כי חשב המשרד יגדיר נוהלי עבודה לגביית החיוב, ואלו .יכללו בין היתר סרגל גבייה ואכיפה עבור כל חיוב. הסרגל יכלול את פרק הזמן לגביית החיוב, .החל מיום הטלתו ועד לתום מועד התשלום, ואת סדר הפעולות הנדרשות לגביית החיוב בתקופה .זו בהתאם למקור החוקי של החיוב, להנחיית היועץ המשפטי לממשלה52 ובהתאם לכל דין. עם .תום ביצוע פעולות גביית החיוב על פי סרגל האכיפה והגבייה המשרדי, ישתנה סטטוס החיוב, .אם לא נפרע, לחוב, והחוב יועבר ככלל לרשות האכיפה והגבייה לשם אכיפת הגבייה באמצעות .המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (להלן - המרכז לגביית קנסות או המג"ק) או באמצעות .מינהל הגבייה הממשלתי (להלן - המנ"ג), תלוי במאפייני החוב. .בלוח הבא מפורט המצב הקיים במספר משרדי ממשלה ויחידות סמך כפי שעולה מבדיקת .משרד מבקר המדינה. .50 'מס3.3.1. .51 פעולות שנעשות לצורך קבלת תשלום בגין חיוב, חוב או חוב חלוט (חוב סופי שאין עליו השגה או ערעור) שנוצר .לטובת המשרד הממשלתי. .52 הפעלת הליכי גבייה מינהליים לפי פקודת המסים (גביה) מס' 7.1002. . .| 1014 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה לוח 11: פירוט המצב הקיים בכמה משרדי ממשלה ויחידות סמך שנבדקו .הגוף האם יש נוהל הנוגע לתהליך האכיפה .והגבייה? האם הגוף משתמש בסרגל .גבייה ואכיפה עבור כל סוג .חיוב? .משרד המשפטים יש טיוטת נוהל "גביית הכנסות וטיפול .בחובות" שהופצה להערות. הנוהל צפוי .להיות מפורסם השנה בכלל היחידות .שיש להן הכנסות וגבייה כן .משרד הכלכלה .והתעשייה יש הוראות מנכ"ל בעניין הליך גביית .חובות ונוהל עבודה בעניין טיפול בחייבים .לרשות ההשקעות. כמו כן, בשנת 2021 .הוחל בעדכון נוהל הגבייה הכללי במשרד כן .המשרד לביטחון .הפנים יש נוהל עבודה בנושא הכנסות וגבייה .בגין אגרות כבאות המשרד לא אימץ סרגל גבייה .ואכיפה משרדי, אך בפועל חוב .שלא שולם במהלך חצי שנה .מהמועד האחרון לתשלום נשלח .לטיפול אכיפתי של המג"ק .הנהלת בתי .המשפט אין נוהל כתוב לא .משרד הבינוי .והשיכון בנושא הדיור הציבורי יש הנחייה מ-2009 . . נוסף על כך, תהליכי האכיפהוהגבייה .מעוגנים בהסכמים עם החברות המשכנות .דיירים בדיור הציבורי, שמכוח ההסכם בין .המשרד לבינן אחראיות על האכיפה .והגבייה של שכר הדירה מהדיירים. .בנושא מקבלי סיוע בשכר דירה - פורסם .נוהל שעובר כרגע תיקונים. כן, בתחומים של דיור ציבורי .ושל סיוע בשכר דירה .רשות מקרקעי .ישראל יש נוהל גביית חובות (פורסם במרץ 2021 ) כן .משרד התחבורה בתקופת הביקורת המשרד בעיצומו של .כתיבת נוהל חייבים העוסק בנושאים .הייחודיים של המשרד המשרד בתהליך הטמעת סרגל .אכיפה עבור אגרות הרכב, שהן .עיקר החייבים במשרד. אלו .האגרות היחידות אשר התשלום .עליהן אינו מראש, כך שיכול .להיווצר חוב (שלא כשאר .האגרות, שהן שירות המותנה .בתשלום) .משרד הבריאות יש כמה נוהלי גבייה (חלקם ברמת .טיוטה): נוהל גבייה בבתי חולים .ממשלתיים, נוהל גבייה בנושא מימון .אשפוז סיעודי ונוהל גבייה בנושא שיקום .וניידות נוהלי הגבייה כוללים סרגלי .אכיפה וגבייה .| 1015 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . הגוף האם יש נוהל הנוגע לתהליך האכיפה .והגבייה? האם הגוף משתמש בסרגל .גבייה ואכיפה עבור כל סוג .חיוב? .משרד האנרגייה אין נוהל משרדי. המשרד מאמץ את .הוראת התכ"ם בתחום הגבייה כלשונה, .כנוהל המשרד כן, בגין חיובי קנסות. אשר ליתר .החיובים, אימוץ סרגל גבייה .ואכיפה אינו רלוונטי .הרשות .הממשלתית למים .ולביוב לא. מאז הקמת יחידת הגבייה .הממשלתית ברשות האכיפה והגבייה, .הרשות איננה נוקטת הליכי אכיפה וגבייה, .ואת החובות שלא ניתן לגבות היא .מעבירה לגבייה באמצעות המג"ק כן, מתבצעת העברה לגבייה .במג"ק בתחילת השנה .העוקבת 53 .המקור: תשובות הגופים האמורים למשרד מבקר המדינה. .משרד מבקר המדינה מציין כי פרסום הוראת התכ"ם בתחום הגבייה, עם נוהלי הגבייה .במשרדי הממשלה ויחידות הסמך השונות, הוא צעד חשוב לצורך העמקת פעילות גביית .החובות בממשלה. .מלוח 11 עולה כי בשלושה משרדי ממשלה וגופי סמך מתוך עשרה שנבדקו בביקורת- .במשרד לביטחון הפנים, בהנהלת בתי המשפט, ובמשרד התחבורה - לא הוסדרו סרגלי .גבייה ואכיפה או הוסדרו באופן חלקי. .כדי למצות את פוטנציאל הגבייה, מומלץ כי אגף החשכ"ל יפקח על יישום ההוראה ועל .הסדרת סרגל הגבייה והאכיפה בכלל משרדי הממשלה. עוד מומלץ כי משרדי הממשלה .שכבר יישמו את ההוראה והסדירו את סרגל הגבייה והאכיפה יבחנו מדי פעם בפעם את .יעילותו והתאמתו בפועל לסוגי החיובים. .בתשובת אגף החשכ"ל צוין כי באחריות המשרדים הממשלתיים לפעול בהתאם להוראה, כי .החשב הכללי בוחן את הנושא מדי פעם בפעם, וכי היעדים שהוכנסו לתוכנית העבודה כוללים .יעד בנושא "קביעת יעדי גבייה בשיתוף חשב המשרד ובחינת העמידה ביעד", במטרה להגיע .לסרגל גבייה יעיל ואפקטיבי. .בתשובת המשרד לביטחון הפנים מינואר 2022 (להלן- תשובת המשרד לביטחון הפנים) צוין כי .בהתאם להוראת התכ"ם, יש להתחיל הליך אכיפתי לגבי חוב שלא שולם בתוך 45 .יוםהמשרד .לביטחון הפנים הוסיף כי אגף החשבות במשרד מעביר חובות למרכז לגביית קנסות לאחר .חמישה עד שישה חודשים, מאחר שנמצא כי לחייב נדרש זמן להסדיר את דרישות הכבאות, וכי .לאחר מכן הוא מבצע תשלום (ומקבל את אישור הכבאות). .בתשובת הנהלת בתי המשפט מינואר 2022 (להלן- תשובת הנהלת בתי המשפט) צוין כי בעניין .חייבים בגין עסקאות שאינן חליפין - לאחר מועד סיום הביקורת הוכן והופץ נוהל למזכירויות .בעניין אופן הטיפול בחייבים, לשם העברה תקינה למג"ק. הנוהל מגדיר למזכירויות כיצד יש .לטייב את נתוני החוב, כדי שיועבר לאכיפה על ידי המג"ק. בנושא סרגל האכיפה והגבייה ציינה .53 .המשמעות היא שיכולה לעבור מעל שנה עד שהחיוב יעבור למג"ק ויחלו בגביית החוב . .| 1016 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה הנהלת בתי המשפט כי לאור עקרון הפרדת הרשויות היא אינה עוסקת באכיפה בפועל, אלא .מעבירה זאת לטיפול הרשויות המוסמכות. בעניין חייבים בגין עסקאות חליפין, ציינה הנהלת .בתי המשפט בתשובתה כי אף שאין נוהל כתוב, יש תהליכי עבודה מוסדרים וקבועים לטיפול .בגבייה של חובות כאלו, הכוללים פנייה בטלפון לחייב לבירור סיבת אי -תשלום החוב; בחינה .משפטית של היתכנות חילוט ערבויות; שליחת מכתבי אזהרה לחייב; ולבסוף חילוט ערבות .החייב בהתאם לתנאי המכרז שבו זכה. עם זאת ציינה הנהלת בתי המשפט כי המלצת משרד .מבקר המדינה מקובלת עליה, וגם תהליכי העבודה הנהוגים יעוגנו בנוהל כתוב בהתאם להוראת .התכ"ם. .בתשובת הרשות הממשלתית למים ולביוב מדצמבר 2021 (להלן- תשובת הרשות הממשלתית .למים ולביוב) צוין כי פעם בשנה מועבר ים למג"ק חובות בגין אגרות רישוי הפקה ואספקה (החוב .העיקרי המטופל כיום ברשות). הרשות פירטה בתשובתה את הסיבות להעברת החובות לטיפול .המג"ק פעם בשנה בלבד, כדלהלן : (א) בשנה שקדמה למועד סיום הביקורת הרשות איפשרה .תשלום חובות באמצעות החנות הממשלתית המקוונת, והיא מעוניינת לתת למשלמי האגרה .להכיר אפשרות זו ולהיחשף אליה. (ב) רצון הרשות למצות את הגבייה במשרד במשך השנה .ולצמצם את כמות החייבים המועברים לטיפול המג"ק (כך העבירה ה רשות לטיפול המג"ק 274 .מכ-1,600 חיובים, וגבתה את כל יתר החיובים בעצמה). (3 )העברת החובות לטיפול המג"ק .נעשית באמצעות ממשק ממוחשב, דבר המונע עיכובים בתהליך ההעברה. כן ציינה הרשות .בתשובתה כי בעתיד יצומצם משך הזמן שבו יתאפשר לשלם את החוב לרשות, וכי בכוונתה .להעביר במשך השנה השוטפת את החובות לגבייה באמצעות המג"ק. עוד ציינה הרשות כי .חובות אחרים (כעיצום כספי) מועברים לגבייה באמצעות המג"ק מי יד לאחר מועד התשלום .האחרון שנקבע בדרישת התשלום. .בתשובת משרד התחבורה מפברואר 2022 צוין כי נושא פרסום נוהל החייבים נמצא בתוכנית .העבודה של חשבות משרד התחבורה, ובהתאם לכך, הנוהל צפוי להיות מוסדר במחצית .הראשונה של שנת 2022 . . כדי למצות את פוטנציאל הגבייה, מומלץ כימשרד התחבורה, המשרד לביטחון הפנים .והנהלת בתי המשפט יפעלו להשלמת יישום סרגל האכיפה והגבייה במשרדיהם. גביית אגרות ממשלתיות .בהחלטת ממשלה 54 בנושא "תוכנית שיפור מערך האגרות הממשלתיות וביטול החלטת .ממשלה", נקבע כי יש להקים ועדה בין-משרדית בראשות החשב הכללי 55 (להלן- הוועדה .לאגרות ממשלתיות), שמטרתה לבחון את שיפור אפשרויות גביית האגרות הממשלתיות, לרבות .העברתן לגבייה באמצעות המג"ק. גבייה באמצעות המג"ק היא יעילה יותר מגבייה באמצעות .המשרדים, בין היתר בעקבות אפשרויות האכיפה במג"ק, התמקצעותו בתחום הגבייה וכן .54 החלטה4813 מיום 12.01.20. .55 ,שישמש כיו"ר הוועדה. כמו כן, חברים בוועדה הממונה על התקציבים במשרד האוצר, היועץ המשפטי במשרד האוצר .ראש ראשות התקשוב הממשלתי, מנכ"ל רשות האכיפה והגבייה, ראש מטה ישראלית דיגיטלית, יו"ר המועצה .הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה ונציג המשרד הממשלתי הנוגע בדבר. .| 1017 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . הסתכלותו הרוחבית על כלל חובות האזרח בהליך האכיפה, לרבות החיסכון הכספי הנלווה .לכך. עוד נקבע בהחלטת הממשלה כי מסקנות הוועדה יוגשו לשר האוצר ולשר המשפטים. .בפברואר 2021 הוגשה לחשב הכללי טיוטת הדוח של הוועדה לאגרות ממשלתיות. מטיוטה זו .עולה כי ממיפוי שערך אגף החשכ"ל עם משרדי הממשלה (כחלק מהטמעת הוראת התכ"ם .בתחום הגבייה) של כלל החיובים המופקים במשרדי הממשלה, יש 2,930 אגרות56 שמטילים .משרדי הממשלה. עם זאת, נמצא כי רק 478 ,אגרות מכלל האגרות נגבות באמצעות המג"ק .בעוד שהיתר, 2,452 אגרות (כ-84% .מכלל האגרות), נגבות על ידי המשרדים עצמם .עוד צוין בטיוטת הדוח כי דבר זה אינו ממצה את פוטנציאל הגבייה של הממשלה ואף יוצר חוסר .אחידות בעבודת הממשלה. אגרות מקצועיות .מתוך סך כל האגרות, יש 723 אגרות מקצוע שנתיות המשולמות בעבור רישיון לעסוק בתחום .או במקצוע מסוים. .מטיוטת הדוח עולה כי אין מתודולוגיה סדורה בעניין הטיפול ב כל 723 אגרות המקצוע .במשרדי הממשלה. הדבר מביא לחוסר תיאום ולהיעדר אחידות בפעילות המשרדים, .ואגרות המקצוע - אשר צריכות להיגבות פעם בשנה - נגבות בדרכים שונות ולעיתים אינן .נגבות57. .על פי חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות התשנ"ה-1995 (להלן- חוק המג"ק), על מנת .שהמג"ק יהיה רשאי לגבות אגרה כלשהיא, נדרש כי תחול עליה פקודת המסים (גביה) 58 . אחרת .יש להעביר צו הסמכה המסמיך את המג"ק לגבות את האגרה. הוצאת צו ההסמכה כרוכה .באישור שר המשפטים, אישור השר הרלוונטי לעניין האגרה ואישור ועדת חוק, חוקה ומשפט של .הכנסת. .אחת מהמלצות הוועדה הייתה קידום תיקון חקיקה שתעגן את אפשרות ההצהרה 59 בכל אגרות .המקצוע שלגביהן העיסוק במקצוע מתחדש באופן אוטומטי, וכן תסמיך את המג"ק לגביית .אגרות אלו. מטיוטת הדוח עולה כי הסדרת נושא האגרות המקצועיות, אשר לא מתבצעות לגביהן .פעולות אכיפה, עשויה להביא לגידול בהכנסות של מיליוני ש"ח בשנה. .בטיוטת הצעות החלטה לממשלה בדבר חלק מההתאמות הפיסקאליות שיעלו לדיון במסגרת .הדיונים על התוכנית הכלכלית לשנים 2021 ו-2022 מיום 26.07.2021 (להלן- טיוטת חוק .ההסדרים) במסגרת ייעול הגבייה הממשלתית הוצע לקבוע בחוק כי המג"ק יהיה מוסמך לגבות .56 עיקר האגרות הן במשרד התחבורה, משרד המשפטים, המינהל האזרחי, הנהלת בתי המשפט, הנהלת בית הדין .הרבני, משרד החקלאות, משרד התקשורת ומשרד הבריאות. .57 כך לדוגמה חלק מהאגרות מועברות למג"ק אם לא שולמו, חלקן מחודשות בפעולה יזומה של האזרח, ובגין חלקן .נשלחים מכתבי התראה לחייבים אך לא נעשות פעולות אכיפה לאחר מכן. .58 למעט אגרות בגין הליכים בבתי המשפט, בתי הדין ובהוצאה לפועל. .59 .לבעל המקצוע תינתן האפשרות להצהיר באופן וולנטרי בנוגע לאי עיסוק במקצוע . .| 1018 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה את כלל החובות בגין אגרות המקצוע הממשלתיות. עם זאת, נושא זה לא נכלל בטיוטת חוק .ההסדרים הסופית שהונחה לאישור הכנסת 60. . עלה כי הסמכת המג"קלגבות את כלל החובות בגין אגרות המקצוע הממשלתיות לא .הוסדרה. . .מומלץ כי אגף החשכ"ל י שלים בשיתוף המג"ק את ההסדרה בנו שא ייעול הגבייה .הממשלתית בתחום האגרות המקצועיות. .בתשובת אגף החשכ"ל צוין כי הצעת החוק הוצאה מחוק ההסדרים הנוכחי ותיכנס לחוק .ההסדרים הבא. אגף החשכ"ל הוסיף כי עד להסדרת הנושא בחוק ההסדרים הוא פועל להמשך .הסמכת המג"ק לגביית אגרות שונות. .בתשובת רשות האכיפה והגבייה מדצמבר 2021 (להלן- תשובת רשות האכיפה והגבייה) נמסר .כי קידום הצעת החוק בעניין גביית אגרות המקצוע על ידי המג"ק היא חלק מתוכנית העבודה .לשנת 2022 . . פעולות משרדי הממשלה מול רשות האכיפה והגבייה .כחלק ממערך הגבייה במדינה, משרדי הממשלה השונים נעזרים ברשות האכיפה והגבייה, שהיא .יחידת סמך במשרד המשפטים, לשם גביית חיובים שהתגבשו לכדי חובות בתום ביצוע פעולות .גביית החיוב בהתאם לסרגל הגבייה והאכיפה המשרדי. .ברשות האכיפה והגבייה פועלים כיום שני גופים שמסייעים בגבייה עבור המדינה: המג"ק - מרכז המוסמך לגבות עבור המדינה חובות בהתאם להגדרת "חוב" בחוק המג"ק, .הכוללת קנסות שהטיל בית משפט, קנסות מינהליים, קנסות בשל עבירות של ברירות .משפט, אגרות בתי משפט והוצאות ופיצויי ם, שפסק בית המשפט. כמו כן, המג"ק מוסמך .לגבות חיובים שונים בהתאם לצווים שנחתמו על ידי שר המשפטים בהסכמת השרים .הרלוונטיים. במועד סיום הביקורת גבה המג"ק חובות עבור כ-40 .גופים ממשלתיים המנ"ג - גוף שהוקם מתוקף החלטת הממשלה בנושא הגבייה, ולפיה יש "להקים מערך .גבייה ממשלתי אשר יפעל לאפיון, טיוב וגבייה של החובות השונים למשרדי הממשלה" . .המנ"ג משמש בא כוח של משרדי הממשלה השונים ל צורך אכיפ ה של חובות אזרחיים .חלוטים61 לגופים הממשלתיים, כגון חובות קצובים מכוח הסכמים. עורכי הדין במנ"ג .60 "חוק ההסדרים" כפי שאושר בנובמבר2021 במסגרת הדיונים על תקציב המדינה לשנים2021 ו-2022 מתייחס לחוק .התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022 ), התשפ"ב-2021 , ולחוק .ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו-2022 , התשפ"ב-2021. .61 .חוב חלוט הוא חוב סופי שאין עליו השגה או ערעור .| 1019 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . פועלים מכוח ייפוי שניתן להםמהיועץ המשפטי לממשלה. בסוף שנת 2020 טיפל המנ"ג .בחובות עבור כ-40 .גופים ממשלתיים .ההחלטה על הגורם ברשות שאליו יועבר החוב לצורך ביצוע פעולות אכיפה, תלויה בסוג החוב: חוב כהגדרתו לפי חוק המג"ק - יועבר כ כלל לטיפולו של המג"ק 62. מועד החוב- בהתאם להנחיית היועץ המשפטי לממשלה63 חוב שחלה עליו פקודת המסים .(גביה) ועברו שלוש שנים מן המועד שבו הפך החוב לסופי64 מבלי שהוחל בהליכים .מינהליים לגבייתו, ככלל לא ניתן עוד לפעול לגבייתו בדרך זו. אם החוב לא התיישן, כלומר .לא חלפו 7 שנים מהיום שהתגבש, ניתן להעבירו לטיפול המנ"ג על מנת שיפעל לגבייתו .בהליך שיפוטי או מעין שיפוטי65. נתונים בדבר גביית חובות על ידי המרכז לגביית קנסות .בדוחותיה הכספיים של רשות האכיפה והגבייה נכללים יתרות החיובים ו החובות המטופלים .באמצעות המג"ק. החובות למדינה הנגבים באמצעות המנ"ג אינם נרשמים בדוחותיה הכספים .של הרשות , שכן הרשות משמשת במקרים אלה כצינור בלבד . המנ"ג מלווה את המשרד .הממשלתי מרגע פנייתו ועד לגביית החוב. המנ"ג, בין שלל תפקידיו, פותח תיק בהוצאה לפועל .עבור המשרד. עם זאת, אין הוא משמש בעל החוב, ותשלום החוב מתבצע ישירות למשרד .הממשלתי. .להלן פירוט יתרות הנכסים של רשות האכיפה והגבייה לשנים 2017 - 2020 , כמשתקף מדוחותיה .הכספיים. .62 לרבות קנסות שהטיל בית משפט, קנסות מינהליים, קנסות ברירות משפט, אגרות בתי משפט והוצאותלטובת .המדינה. .63 הנחיית היועץ המשפטי לממשלה משנת2012 )"הפעלת הליכי גבייה מינהליים לפי פקודת המסים (גביה- 7.1002." .64 המועד שבו רשאית רשותמינהלית לפתוח בהליכי גבייה, והוא המועד שבו ניתן לומר, שיש למעשה, לחייב "חוב .בפיגור", דהיינו, שהמועד לתשלום החוב חלף מבלי שהחוב שולם. .65 לפי סעיף81א1()(א2 ) לחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967 , "תביעה הבאה מכוח חיוב לשלם סכום כסף קצוב .שעילתו בהוראה מופרת של חיקוק, ניתן לבקש לבצעה בהוצאה לפועל כמו פסק דין של בית משפט בכפוף להוראות .סעיף זה, ובלבד שסכום התביעה אינו עולה על 75,000 שקלים חדשים ביום הגשתה, והוא אף אם עלה הסכום לאחר .מכן מחמת הפרשי ריבית או הצמדה". . .| 1020 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה לוח 12: רשות האכיפה והגבייה- המצב הכספי, 2017 - 2020 . (במיליוני ש"ח66) . רשות האכיפה והגבייה .ליום 31 בדצמבר . 2020 2019 2018 2017 .המצב הכספי .נכסים שוטפים .מזומנים ושווי מזומנים 3 3 0 0 . פיקדונות מיועדים 491 494 430 433 .חייבים ויתרות חובה 1,218 996 887 776 . מלאי 0 0 0 0 . סך הכול נכסים שוטפים 1,712 1,493 1,317 1,209 . נכסים שאינם שוטפים .חייבים בגין עסקאות שאינן חליפין, נטו 1,840 1,472 1,448 1,367 . פיקדון בגין רכבים- מינהל הרכב 2 2 2 2 . רכוש קבוע, נטו 28 33 38 36 . נכסים בלתי מוחשיים, נטו 72 68 74 79 . סך הכול נכסים שאינם שוטפים 1,942 1,575 1,562 1,484 . סך הכול נכסים 3,654 3,068 2,879 2,693 .על פי הדוחות הכספיים של רשות האכיפה והגבייה לשנים 2017 - 2020 ,בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהלוח שלעיל עולה כי עיקר נכסי הרשות הם סעיפי חייבים ויתרות חובה תחת הנכסים .השוטפים (בשיעור של כ -71% בשנת2020 ) וחייבים בגין עסקאות שאינן חליפין תחת הנכסים .שאינם שוטפים (בשיעור של כ-95% בשנת2020 .) .66 יתרת0 היא יתרה הנמוכה מחצי מיליון ש"ח אך גבוהה מאחד ש"ח. .| 1021 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . סעיף חייבים ויתרות חובה במסגרת הנכסים השוטפים כולל סכום בהיקף של כ-895 מיליון ש"ח .בגין עסקאות שאינן חליפין וכן סעיפים אחרים שאינם במסגרת החובות למדינה (כדוגמת .הלוואות ומקדמות לעובדים). .חייבים בגין עסקאות שאינן חליפין כוללים ש ני סוגי חייבים: (א) חייבים לאוצר המדינה, אשר .נגבים על ידי הרשות ומועברים ישירות לאוצר המדינה (כדוגמת חייבים בגין אגרות היטל הפקה .בסך כ-230 מיליון ש"ח נכון ליום31 בדצמבר2020 אשר הועברו מהרשות הממשלתית למים .ולביוב); (ב) חייבים בגין חובות המועברים למשרדי ממשלה אחרים, אשר נגבים על ידי הרשות .ומועברים לחשבון של המשרד הממשלתי הרלוונטי (כדוגמת חייבים מאת רשות התאגידים - .רשם החברות בסך של כ -682 מיליון ש"ח נכון ליום31 בדצמבר2020 )67. . להלן פירוט סכומי החיובים והחובות שבטיפול המג"ק המוצגים בדוחות הכספיים של הרשות .ונגבים לאוצר המדינה ולחשבונות משרדי הממשלה: .67 נכון ליום31 בדצמבר2020 היו שישה גופים ממשלתיים אשר הגבייה בגין החובות אליהם מבוצעת על ידי המג"ק .ולאחר מכן מועברת לאותם גופים: משרד הבריאות - חובות גריאטריים; רשות התאגידים - רשם החברות; רשות כיבוי .והצלה; הסנגוריה הציבורית; המשרד להגנת הסביבה; רשות השידור. . .| 1022 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה לוח 13: סכומי החיובים והחובות למדינה שבטיפול המג"ק (לפי זמן קצר וזמן .ארוך), 2017 - 2020 )(במיליוני ש"ח . רשות האכיפה והגבייה .ליום 31 בדצמבר . 2020 2019 2018 2017 .המצב הכספי .חייבים ויתרות חובה לזמן קצר בגין עסקאות .שאינן חליפין .גבייה לאוצר המדינה 833 707 712 618 .גבייה למשרדי ממשלה 62 58 31 31 . סך הכול חייבים לזמן קצר 895 765 743 649 . חייבים ויתרות חובה לזמן ארוך בגין עסקאות .שאינן חליפין .גבייה לאוצר המדינה, ברוטו 3,440 2,696 2,659 2,547 . הפרשהבגין גבייה לאוצר המדינה (2,436 ) (1,939 ) (1,922 ) (1,804 ) . גבייה לאוצר המדינה, נטו 1,004 757 737 743 . .גבייה למשרדי הממשלה 836 715 711 625 .סך הכול חייבים לזמן ארוך 1,840 1,472 1,448 1,368 . סך הכול חייבים 2,735 2,237 2,191 2,017 .על פי הדוחות הכספיים של הרשות ונתונים שהעבירה הרשות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהלוח שלעיל עולה כי סכום יתרות החיובים והחובות שבטיפול המג"ק ונגבים עבור המדינה .עלה במשך השנים (לדוגמה, עלייה של כ-22% משנת2019 לשנת2020 .) .| 1023 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים 20: נתוני החיובים וה חובות למדינה שבטיפול המג"ק (בחלוקה לפי .גבייה לאוצר המדינה ול משרדי ממשלה), 2017 - 2020 (במיליוניש"ח) . .על פי הדוחות כספיים של רשות האכיפה והגבייה ונתונים שהועברו מאת הרשות, בעיבוד משרד מבקר .המדינה. .מהנתונים שלעיל עולה כי יתרת החובות עולה לאורך השנים, הן יתרות החוב המיועדות לאוצר .המדינה והן יתרות החוב המיועדות לחשבונות משרדי הממשלה. .בתרשימים שלהלן מצוינים נתונים בדבר סכומי החובות והחיובים שהועברו לגבייה באמצעות .המג"ק, והסכומים שנגבו בפועל בשנים 2018 - 2020 :, לפי מקור החוב . .| 1024 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה תרשים 21: ,הסכומים שהועברו לגבייה למג"ק 2018 - 2020 , לפי מקור החוב .(במיליוני ש"ח) .* סכומים אלו שהועברו לגבייה למג"ק מועברים לאחר גבייתם לזוכים ואינם נגבים לאוצר המדינה. .על פי נתוני רשות האכיפה והגבייה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים שלעיל עולה שבשנת 2020 הועברו לגבייה למג"ק סכומים בהיקף כולל של כ-2 .מיליארד ש"ח (למול כ-1.5 מיליארד ש"ח בשנת 2019 , עלייה של כ-37% ), שעיקרודוחות .משטרה (כ-51% בשנת2020 ,) רשות הרישוי (כ-18% בשנת2020 ,) רשות התאגידים- רשם .החברות (כ-8% בשנת2020 ) ותיקי בתי משפט (כ-11% בשנת2020 .) .| 1025 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . תרשים22: ,הסכומים שנגבו על ידי המג"ק 2018 - 2020 , לפי מקור החוב .(באחוזים ובמיליוני ש"ח) .* חלק מסכומים אלו שנגבו ע"י המג "ק מועברים לזוכים ולא לאוצר המדינה. .על פי נתוני רשות האכיפה והגבייה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים שלעיל עולה כי בשנת 2020 גבה המג"ק סכום של כ-921 מיליון ש"ח עבור חובות .שהועברו לטיפולו בשנת 2020 ובשנים שקדמו לה, לעומת כ-787 מיליון ש"ח בשנת 2019 (עלייה .של כ-17% ). עיקר הסכומים שנגבו הם בשלדוחות משטרה (כ-77% בשנת2020 ), תיקי בתי .משפט (כ-11% בשנת2020 ) ויתר הגופים68 (כ-6% בשנת2020 .) .68 תיקי אגרות והוצאות, הסדר מותנה, רשות האוכלוסין וההגירה ועוד. . .| 1026 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה עם זאת, מבחינת הנתונים שלעיל עולה ש הגידול בסכומי החובות שנגבו על ידי המג"ק .(מכ-787 מיליון ש"ח בשנת2019 לכ-921 מיליון ש"ח בשנת 2020 , גידול של כ-17%) אינו .מדביק את הגידול בסכומים שכוללים התיקים שהועברו לטיפולו (מכ -1.5 מיליארד ש"ח .בשנת 2019 לכ-2 מיליארד ש"ח בשנת2020 , גידול של כ-37%) , וזאת בשים לב לכך .שבכל שנה מועברים חובות שהליכי גבייתם עשויים להיגרר לשנה העוקבת, ושבכל שנה .נגבים חובות שנגררו מהשנה הקודמת. .בתשובת רשות האכיפה והגבייה צוין כי גביית חוב נמשכת בממוצע כ -250 .ימיםפרק זמן זה .כולל משלוח התראות ודרישות תשלום לחייבים ומענה על פניות שלהם. נוכח זאת, תיקים .המתקבלים לגבייה במרכז לגביית קנסות מחודש מרץ ואילך, ייגבו בממוצע רק בשנה העוקבת .לקליטתם. נתונים בדבר גביית חובות על ידי מינהל הגבייה הממשלתי .להלן נתונים שהועברו למשרד מבקר המדינה מרשות האכיפה והגבייה בדבר היקף החובות .שהועברו למנ"ג לגבייה וכן נתונים בדבר היקף החובות שנגבו בשנים 2018 - 2020 : . לוח14: היקף החובות שהועברו לגבייה במינהל הגבייה הממשלתי .(באלפי ש"ח) . .2020 2019 2018 . מספר .באלפים סכום .באלפי .ש"ח מספר .באלפים סכום .באלפי .ש"ח מספר .באלפים סכום .באלפי .ש"ח .פניות מאת משרדי .הממשלה 88 365,389 62 83,912 10 27,287 . מהן תיקים שנפתחו 21 60,621 24 29,690 5 9,013 . פניות .שלא .נפתחו .בגינן .תיקים פניות שנסגרו .עקב תשלום .החוב טרם .פתיחת התיק 12 9 2 . פניות שלא .נפתחו בגינן .תיקים מסיבות .אחרות * 55 29 3 .על פי נתונים מאת רשות האכיפה והגבייה לשנים 2018 - 2020 ,בעיבוד משרד מבקר המדינה. .* עם הסיבות לכך נמנים המשך טיפול של המשרד הממשלתי בחוב על ידי הקטנתו או מחיקתו וכן .היעדר היכולת לאמת את פרטי החייב. .| 1027 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מהלוחשלעיל עולה כי בשנים 2018 - 2020 יש עלייהבכמות הפניות ובסכומי הפניות שהועברו .לטיפולו של המנ"ג. ההיקף הכספי של הפניות שהועברו ממשרדי הממשלה בשנת 2020 גדול .בכ-335% מאלו שהועברו בשנת2019 , וההיקף הכספי של התיקים שנפתחו בשנת2020 גדול .בכ-104% מזה של התיקים שנפתחו בשנת 2019 . . לוח15: נתוני גבייה על ידי מינהל הגבייה הממשלתי לאחר פתיחת התיק69 . )(באלפי ש"ח . .2020 2019 2018 . סכום סכום סכום .גבייה ישירה 16,940 17,409 6,403 . גבייה עקיפה 50,028 45,685 38,569 . סך הכול 66,968 63,094 44,972 .על פי נתונים מאת רשות האכיפה והגבייה לשנים 2020 - 2018 ,בעיבוד משרד מבקר המדינה. .עולה כי חל גידול ניכר במספר התיקים שנפתחו במנ"ג וב סכומם בשנים 2018 - 2020 מכ- .30 מיליון ש"ח לכ-61 מיליון ש"ח, בה בעת סכומי הגבייה הישירה של המנ"ג לא גדלו .משנת 2019 לשנת 2020 והסתכמו בכ-17 מיליון ש"ח. . .על המנ"ג לבחון נתונים אלו, לבדוק עם אגף החשכ"ל מהן הסיבות העיקריות לאי-הגידול .בסכומי הגבייה הישירה ולפעול בהתאם. .בתשובת רשות האכיפה והגבייה נמסר כי בשל משבר הקורונה נפגעה יכולת החייבים לשלם .את החובות. כמו כן, בשל הסגרים הממושכים שהתרחשו בשנת 2020 , בשל הנחיות משרד .המשפטים שלא לנקוט הליכים, ובשל עיכוב הליכים שנבע מתיקון 68 ,לחוק ההוצאה לפועל .לא התאפשרה נקיטת הליכי גבייה באופן סדיר. נוסף על כך, כלי הגבייה דוגמת הגבלת היציאה .מהארץ והגבלת הדרכון הפכו לאפקטיביים פחות בתקופת משבר הקורונה, לעומת עיתות שגרה. .רשות האכיפה והגבייה ציינה כי בשנת 2021 ניכרה עלייה בהיקף הגבייה, ו הצפי הוא לעלייה של .57% לעומת השנה הקודמת. כמו כן ציינה הרשות כי יש גבייה ניכרת בשל תשלום חובות ב"שלב .הטרום״70, המועבר ישירות לבעלי החוב . לדוגמה, בשנת 2019 , נפתחו61,704 פניות בסכום של .83,855 אלפיש״ח, ומהם נגבו בשלב הטרום 13,155 אלפי ש"ח, בנוגע ל-10,165 פניות; בשנת .69 גבייה ישירה היא כאשר לאחר פתיחת התיק החייב משלם את חובו למנ"ג. גבייה עקיפה היא כאשר לאחר פתיחת .התיק החייב משלם את חובו ישירות לבעל החוב, בעל החוב מקטין את קרן החוב, בעל החוב מוחק חלק מהחוב או .את כולו. .70 .מדובר בשלב של לפני פתיחת התיק . .| 1028 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה 2020 נפתחו88,414 ( פניותכ-50,000 מהן של משר ד התחבורה) בסכום של 365,397 אלפי ש"ח, .ומהם נגבו בפועל 41,721 אלפי ש"ח בשלב הטרום, בנוגע ל-12,975 פניות - עלייה של 320% ..בגבייה .אגף החשכ"ל ציין בתשובתו שלמנ"ג מועברים חובות ישנים לעומת החובות שמועברים למג"ק, .וככל שהחוב ישן יותר כך עולה הקושי בגבייתו. כמו כן, הליכי הגבייה באמצעות המנ"ג דורשים .התערבות של רשם, ולכן הם ממושכים יותר, לעומת הליכי הגבייה באמצעות המג"ק. אופן העברת החובות ממשרדי הממשלה לרשות האכיפה והגבייה .כאמור, ברשות האכיפה והגבייה פועלים שני גופים לגבייה עבור המדינה: המג"ק והמנ"ג. הם .פועלים כגופים נפרדים, בעלי מערכות מחשוב נפרדות, עם כוח אדם מקצועי ומתודולוגיות .עבודה שונות לגביית החובות. כאמור, שונּות זו נובעת מהמאפיינים השונים של החובות .המועברים לטיפולו של כל אחד מהם. העברת חובות למג"ק .עם הקמת המג"ק בשנת 1995 , הונהג תהליך גבייה לגבי חובות שמקורם בחיובים הכרוכים .בניהול הליך בבית המשפט, שלפיו בתי המשפט גובים עד התאריך שנקבע לתשלום (בהתאם .להחלטת השופט ), ולאחר תאריך זה המג"ק מקבל את האחריות לגביית החוב. לפיכך הוקם .ממשק חד-כיווני להעברת החובות מבתי המשפט למג"ק, ובתי המשפט סיימו למעשה את .הטיפול בחובות אלו. מכוח ההמשכיות, כאשר משרדים נוספים העבירו את החובות שלהם .למג"ק, הם פעלו באותה דרך, כלומר העבירו את החובות לטיפול המג"ק וסיימו את אחריותם. .על פי הוראת התכ"ם בתחום הגבייה, משרדי הממשלה נדרשים - בתום סרגל הגבייה והאכיפה .המשרדי ועם הפיכתו של החיוב לחוב - להעביר את פרטי החוב לידי המג"ק. .בסעיף 2.3.2 להוראה מצוין שעל חשב המשרד וחשב רשות האכיפה והגבייה להסדיר את הליך .העברת החובות לרשות, ובכלל זה לקבוע את העקרונות ואת השלבים לטיוב החובות ולהפיכתם .לחוב חלוט לצורך העברתם לגבייה ולבחון את הצורך בבנייה של ממשק ממוחשב להעברת .החובות. .במועד סיום הביקורת יש שתי חלופות להעברת החובות למ ג"ק כתלות בכמות התיקים של הגוף: ממשק ייעודי דו -כיווני: בממשק זה משתמשים כ-25 ,גופים ממשלתיים גדולים כגון .משטרת ישראל, הנהלת בתי המשפט, רשות התאגידים, רשות השידור, רשות הרישוי .והסנגוריה הציבורית. הממשק הותאם לכל אחד מהגופים המשתמשים בו בהתאם למאפייני .החובות שהם מטפלים בהם. הממשק אינו אוטומטי אלא מצריך את משרדי הממשלה .לבחור את החובות להעברה לטיפולו של המג"ק. כמו כן, הממשק מאפשר למג"ק לעדכן .את הגוף מטיל החיוב ב כמה פעולות שהמרכז מבצע, כמו קבלת תשלום וסגירת תיק. מערכת "אבן ראשה": מערכת מקוונת להעברת תיקים . המערכת הוקמה בתחילת שנת .2020 במטרה לתת מענה לרשויות מקומיות ולוועדות מקומיות לתכנון ולבנייה, ועם הזמן .היא הורחבה גם למשרדי ממשלה. המערכת היא מערכת תפעולית אשר נותנת מענה .| 1029 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . .לניהול החובות היא מאפשרת לייבא תיקים, אך בדומה לממשק הייעודי - היא אינה .מעבירה ישירות את הטיפול בתיק בעת סיום סרגל הגבייה והאכיפה המשרדי והפיכת .החיוב לחוב. נוסף על כך, מדובר במערכת שניתן לבצע בה פעולות לפי הרשאות לכלל .בעלי התפקידים ברמות שונות בתוך הגוף שהעביר את החובות. המערכת משמשת גופים .בינוניים שלהם מספר קטן יחסית של תיקים (לדוגמה, רשות האוכלוסין וההגירה) להעברת .חובות למג"ק71. . יצוין שמערכת אבן ראשה מאפשרת לקלוט תיקים לגבייה בשני אופנים: (א) ייבוא נתוני .התיקים ממערכת חיצונית, דוגמת קובץ אקסל; (ב) קליטה ידנית באמצעות טופס מקוון. .כחלק מתהליך הקליטה, המערכת דורשת את הנתונים האלה: תעודת זהות של החייב; שם .החייב; קרן החוב; התאריך הקובע לתשלום; תשלומים קודמים בתיק (אם היו). במועד .כתיבת ה דוח העבירו כ-15 גופים את נתוני החובות למג"ק באמצעות מערכת אבן ראשה, .אם באמצעות ייבוא תיקים ואם באמצעות טופס מקוון לפתיחת תיקים. .נמצא כאמור שכ-25 משרדי ממשלה ויחידות סמך מעבירים את נתוני החובות למג"ק .בממשק ייעודי, וכ-15 .אינם עושים כן על אגף החשכ"ל, בשיתוף משרדי הממשלה .והמג"ק, לבחון באופן שוטף את הצורך בפיתוח ממשקים ייעודיים להעברת חובות למג"ק .בהתאם למאפייני הגופים השונים. .בתשובת רשות האכיפה והגבייה צוין כי המג"ק פיתח ממשק גנרי, וכל משרד ממשלתי אשר .יחליט להתחבר אליו יוכל לקבל סיוע בהתחברות. עם זאת, יש מקרים שבהם אין כדאיות .כלכלית לפתיחת תיקים בממשק, בשל מיעוט התיקים שהמשרד הממשלתי מעביר לטיפול .המג"ק. .בתשובת הנהלת בתי המשפט צוין כי ככלל, כל החובות בגין עסקאות שאינן חליפין מועברים .למג"ק מהיום הקובע, ובצו של שר המשפטים נקבע כי ממרץ 2022 תעביר הנהלת בתי המשפט .את הטיפול בקנסות למג"ק כבר מהיום הראשון להיווצרותם. כן צוין בתשובה כי הנהלת בתי .המשפט נמצאת כעת בשלבים האחרונים של הפיתוח וההתאמות של המערכות הממוחשבות .בהתאם לנדרש בצו שר המשפטים, לרבות ממשקים דו-כיווניים. כחלק מהיערכות זו מוטמעים .תהליכי עבודה ונוהלי עבודה שוטפים, שמטרתם טיוב החובות לצורך הפיכתם לאפשר יים לגבייה .על ידי המג"ק. חסימת אפשרות הטיפול בחוב לאחר העברתו למרכז לגביית קנסות .משרד מבקר המדינה מצא כי חלק מהגופים אשר סכומי הגבייה שנגבו בגין החובות אליהם .מועברים לחשבונם, פועלים לאחר העברת הטיפול בחוב למג"ק למניעת האפשרות לביצוע .תשלום החוב באתר התשלומי ם הממשלתי (לדוגמה, המשרד לביטחון הפנים ומשרד .המשפטים), בעוד שגופים אחרים מאפשרים ביצוע תשלום כאמור (לדוגמה, משרד הבריאות). .71 עיקרי הפעולות שאפשר לבצע במערכת: פתיחת תיק; הקפאת תיק; סגירות תיק; צפייה בדוחות; צפייה בסטטוס .תיק; עדכון גבייה. . .| 1030 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה מתן אפשרות גבייה של חובות ע"י המשרדים אף לאחר שאלו הועברו לטיפול המג"ק, .עלול להביא לביצוע פעולות על ידי המג"ק לשם גביית חוב גם לאחר שכבר שולם, דבר .היוצר בזבוז של משאבי ציבור וכן פגיעה אפשרית באזרח ששילם את חובו. .אגף החשכ"ל ציין בתשובתו שנושא זה יוסדר בהוראת תכ"ם שנבחנת בימים אלו, וכן באמצעות .הנחיה מטעם החשבונאית הראשית שעתידה להיות מופצת למשרדי הממשלה לקראת הדוחות .הכספיים לשנת 2021 . . בתשובת המשרד לביטחון הפנים צוין כי המשרד אכן פועל לאחר העברת הטיפול בחוב למג"ק .למניעת האפשרות לביצוע תשלום החוב באתר התשלומים הממשלתי. כן צוין כי כדי להימנע .מגבייה או תשלום בכפל, על החוב להיות חסום לתשלום באתר המשרד, מאחר שהוא נשלח .לגורם אכיפתי. .בתשובת משרד הבריאות מינואר 2022 (להלן- תשובת משרד הבריאות) צוין כי מדובר בסכום .תשלומים קטן של אוכלוסיית חייבים בתחום הגריאטריה ששולם באתר התשלומים, וכי הרוב .המוחלט של חייבים אלה משלמים באמצעות הוראות קבע. המשרד ציין כי לא קיבל פניות או .תלונות בנושא זה, וכי קיים שיתוף פעולה וקשר ישיר בי נו לבין המג"ק במקרים שבהם חייב אשר .נפתחו נגדו הליכים במג"ק פונה ללשכת המשרד לשם ביצוע תשלום. עם זאת, ליתר ביטחון, .המשרד בוחן את הוספת חסימת ה תשלום באתר התשלומים. .נוסף על כך, משרדי ממשלה דוגמת משרד המשפטים ציינו לפני צוות הביקורת שבנק הדואר .אינו חוסם את האפשרות לשלם באמצעות שוברים שפג תוקפם או שהועברו למג"ק, בניגוד .לאתר התשלומים הממשלתי המאפשר חסימה כזאת, דבר היכול לגרום להמשך פעולות גבייה .על ידי המג"ק אף לאחר תשלום החוב. .בתשובת רשות האכיפה והגבייה נאמר כי יש כשל הטמון בכך שחברת דואר ישראל בע"מ (להלן .- דואר ישראל) מאפשרת קבלת תשלום של שוברים שפג תוקפם, וכי מדובר בסוגיה בעייתית .המקשה על החייבים ומחייבת תשומות רבות ותיאומים בין גופים. הרשות הוסיפה כי נוכח זאת, .מומלץ שדואר ישראל לא יאפשר לקבל שוברים שפג תוקפם. .בתשובת דואר ישראל מינואר 2022 נמסר כינציגי השירות ביחידות הדואר מונחים לאפשר .תשלום שובר גם לאחר התאריך האחרון לתשלום, כל עוד רשום עליו "לתשלום עד...". דואר .ישראל הוסיף כי ההנחה שהמשלם יודע שתשלום לאחר המועד האחרון יגרור קנסות ותשלום .ריבית. כאשר רשום על השובר "אין לקבל תשלום לאחר...", נציגי השירות אינם מאפשרים .תשלום עבור השובר . עם זאת ציין דואר ישראל כי בעקבות הערת משרד מבקר המדינה בכוונתו .לאסור תקבולים עבור שוברים שמועד תשלומם עבר. לדברי דואר ישראל, חסימת התקבולים .באופן ממוחשב כמו באתר התשלומים הממשלתי ניתנת ליישום רק בנוגע לתקבולים מקוונים. .על אגף החשכ"ל להסדיר את הפעולות הנדרשות בעת העברת חוב לרשות האכיפה .והגבייה, הן הפעולות של המשרד המעביר והן הפעולות של הרשות. יש לוודא שכלל .המשרדים המעבירים את החוב לטיפול המג"ק , והחוב נגבה עבורם, חוסמים את .האפשרות לביצוע תשלום אצלם כדי למנוע פעולות גבייה כפולות. .| 1031 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . כמו כן, על אגף החשכ"ל ורשות האכיפה והגבייה להסדיר את נושא התשלום של שוברים .שפג תוקפם. העברת חובות למנ"ג .בסוף שנת 2020 העבירוכ-40 .גופים את חובותיהם למנ"גשל א כמו במג"ק, במנ"ג אין מנגנון .קליטה אוטומטית של חובות, והעבודה נסמכת ברובה על פעולות ידניות ועל קבצי אקסל. .גוף ממשלתי שצריך להעביר חוב לטיפולו של המנ"ג נדרש לבצע כמה פעולות ידניות הכרוכות .בזמן רב מאוד ובסיכון ממשי לביצוע טעויות בהקלדת הנתונים72. .כמו כן, נמצא שבעת העברת חובות לטיפול המנ"ג, על הגוף הממשלתי לאחד חובות שונים של .אותו חייב. מנגד, מערכות המחשוב של הגוף הממשלתי אינן בהכרח בנויות למעקב אחר חובותיו .המאוחדים של אותו חייב. .נמצא שאופן העברת הטיפול בחובות למנ"ג כרוך בכמה פעולות ידניות שטמון בהן סיכון .לטעויות, וכן אינה מאפשרת מעקב של הגוף הממשלתי על פעולות המנ"ג לשם גביית .החובות. . .מומלץ כי רשות האכיפה והגבייה, מ ינהלת היישום ואגף החשכ"ל יבחנו הקמה של מערך .ממוחשב להעברת החובות למנ"ג. מערך מעין זה עשוי למנוע טעויות אפשרויות ויחסוך .זמן ומשאבים נוספים בעת העברת החובות. .אגף החשכ"ל ציין בתשובתו כי הוא בוחן מול רשות האכיפה והגבייה הסדרה ממוחשבת של .התהליכים. .בתשובת רשות האכיפה והגבייה נמסר כי הרשות מסכימה שיש לשפר את מערכת העברת .החובות, אולם בהתחשב במספר הקטן יחסית של החובות המועברים לטיפול המנ"ג מומלץ .לשקול את ביצוע ההשקעה במערכת מטאור שמקים אגף החשכ"ל, שאמורה להזין את מערכת .ניהול החייבים של המג"ק וכן את המערכת של המנ"ג. הרשות ציינה כי בכוונתה לקיים דיון .ולבחון בו את האפשרות למעבר של המנ"ג למערכת ניהול החייבים של המג"ק "אבן בוחן" 73 , .שממנה יופנו התיקים שבמנ"ג לטיפול בהוצאה לפועל . .בתשובת משרד הבריאות נמסר כי המשרד נמצא בשלב הפיתוח של ממשק ישיר בין בתי החולים .הממשלתיים לבין המנ"ג. .72 עם הפעולות שנדרשים הגופים הממשלתיים לבצע נמנים יצוא של מצבת החובות המופיעה במערכת הממוחשבת .של הגוף לטבלת אקסל; העתקת הנתונים לקובץ אקסל חדש לפי הפורמט שקבע המנ"ג; עדכון נתוני החובות בקובץ .החדש; העברת נתונים אלו למנ"ג באמצעות דואר אלקטרוני. .73 " אבן בוחן" היא מערכת ליבה במג"ק. כל פעולה המבוצעת במג"ק, לרבות פתיחת תיקים, קבלת תשלומים וסגירת .תיקים - מתבצעת במערכת זו. . .| 1032 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה אופן הרישום החשבונאי של חובות שמועברים למרכז לגביית קנסות .העברת החובות למג"ק לצורך גבייה יוצרת השפעה חשבונאית אפשרית הן על ספרי המשרד .שמעביר את החוב והן על ספרי רשות האכיפה והגבייה שמקבלת את החוב. אופי הפעולות .החשבונאיות , המבוצעות על ידי חשבּות המשרדים בספרי המשרד עם העברת החוב לגבייה על .ידי המג"ק, נתון לשיקול דעתם של המשרדים ושל הגופים הממשלתיים, בהתאם למאפייני .הגבייה של החובות (אם לאוצר המדינה ואם לחשבון המשרדים) כמפורט להלן: גבייה עבור משרדי ממשלה .עבור שישה גופים ממשלתיים מבצע המג"ק גבייה המועברת לחשבונם ולא לאוצר המדינה. .במקרים אלו החוב נשאר רשום בספרי הגופים גם לאחר מעבר החוב למג"ק. .כפי שצוין בחוות הדעת של רואי החשבון על הדוחות הכספיים, על דוחות אלו להיות ערוכים .לפי כללי חשבונאות מקובלים. בהתאם לעיקרון הסטנדרט הכפול, הדוחות הכספיים צריכים .בנוסף לשקף באופן נאות מכל הבחינות המהותיות את מצב העסקים ואת תוצאות הפעילות של .המבוקר . אם לא ניתן לקיים את שני התנאים, כלומר אם לצורך הצגה נאותה של מצב העסקים .ופעילות הגוף נדרש לסטות מכללי החשבונאות המקובלים, יש לתת לכך גילוי בביאורים. .בדוחות הכספיים של רשות האכיפה והגבייה נכתב כי בהתאם להנחיית החשב הכללי, הוחלט .שחובות המועברים למשרדי ממשלה אחרים יוצגו בדוחות הכספיים של הרשות בסכום החוב .ולא בסכומי המזומנים שנגבו בפועל. הצגה זו אינה עקבית עם הצגת החובות של חייבי ההוצאה .לפועל בסעיף מזומנים שנגבו עבור אחרים והמוצגים על בסיס הגבייה בפועל בלבד. .הצגת חובות בטיפול המג"ק בדוחות הכספיים של הרשות בהיקף של כ-836 מיליון ש"ח .נכון ל- 31.12.2020, אשר הצפילגביהם הוא העברת הכספים שייגבו בגינם למשרדי .הממשלה, יוצרת מצג שהחוב הוא של רשות האכיפה והגבייה, אף על פי שה רשות .משמשת צינור בלבד להעברת החובות למשרדים . וכפי שהרשות ציינה ב דוחותיה .הכספיים לשנת 2020, מהווה סטייה מכללי חשבונאות מקובלים , לעמדתה בהתאם .לעיקרון הסטנדרט הכפול , ונדונה מול אגף החשב הכללי. יצוין כי הרשות מציגה בדוחות .הכספיים שלה את סכום החוב גם בצד ההתחייבות עבור משרדי הממשלה. . .על אגף החשכ"ל ורשות האכיפה והגבייה לשקול הצגה אחרת, נאותה יותר מבחינה .חשבונאית, של חובות המועברים לטיפולו של המג"ק ושלאחר גבייתם מועברים ישירות .למשרדי הממשלה בעלי החוב. .בתשובת אגף החשכ"ל נמסר כי במסגרת ההיערכות לדוחות הכספיים לשנת 2021 צפויה .החשבונאית הראשית להפיץ הנחיה למשרדי הממשלה לגבי רישום חובות שהועברו לטיפול .רשות האכיפה והגבייה. בהנחיה ייקבע כי על משרדי הממשלה לתאם עם רשות האכיפה .והגבייה את נושא רישום החובות, כדי למנוע רישום כפול של החייבים. כמו כן צוין בתשובת אגף .| 1033 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . החשכ"ל כי בכוונת החשבונאית הראשית לוודא עם משרדי הממשלה הרלוונטיים שהנושא טופל .בהתאם להנחיה. גבייה עבור אוצר המדינה .מבדיקה שערכו נציגי משרד מבקר המדינה במשרדי ממשלה שסכומי הגבייה של חובותיהם .מועברים לאוצר המדינה, נמצא שאין אחידות בין משרדי הממשלה בעת העברת החובות למג"ק. .כמה מהמשרדים, כגון הנהלת בתי המשפט, מוחקים את החוב בספרים. משרדים אחרים, כגון .משרד הכלכלה והתעשייה, משרד האנרגייה ומשרד הבינוי והשיכון, אינם מוחקים את החוב .מהספרים, אף על פי שבסופו של דבר הוא נגבה ישירות לאוצר המדינה והגבייה אינה מועברת .אליהם. .נוסף על כך, מאגף החשכ"ל נמסר לנציגי משרד מבקר המדינה שבמטרה למנוע מצבים של .כפילות ברישום החייבים ברמת ה דוח המאוחד של הממשלה, הועברה מהם למשרדי הממשלה .הנחיה לוודא את שלמות רישום החייבים שהועברו לטיפול רשות האכיפה והגבייה. .בהתאם להנחיה זו, שהופצה למשרדים בשנת 2021 , עלהמשרד הממשלתי שהעביר חובות .לטיפול רשות האכיפה והגבייה, לבדוק מול הרשות מהם החובות "שלו" שרשומים בספריה .ובאילו סכומים הם מופיעים. אם יימצא חוב שנרשם הן במשרד הממשלתי והן ברשות, יש לטפל .בכך בתיאום עם רשות האכי פה והגבייה באופן שימנע רישום כפול. אם המשרד שמסר את .החובות לטיפול רשות האכיפה והגב ייה נוהג להציגם בספריו, עליו להמשיך להציג ם כך. .משמעות הנחיה זו היא כי אף על פי שהחוב שייגבה צפוי להיות מועבר לאוצר המדינה, הרשות .היא זו שצריכה לנטרל בספריה את הרישום הכפול, ולא המשרדים . בהתאם לנתונים שמסרו .נציגי רשות האכיפה והגבייה לצוות הביקורת, בעת הכנת הדוח הכספי של המדינה לשנת 2020 . פנו אל החשבונאי הראשי של הרשות שלושה משרדי ממשלה- משרד האוצר, משרד האנרגייה .ומשרד החקלאות ופיתוח הכפר - בדבר הימצאות מצבת החובות בספריהם, והחשבונאי הראשי .ברשות מחק את חובותיהם בספרי הרשות כדי למנוע כפילות. .למרות הנחיית אגף החשכ"ל בדבר מחיקת הרישום הכפול, יש חוסר אחידות באופן ניהול .הרישום במשרדים השונים. נמצא שיש עדיין מקרים שבהם החוב רשום בדוחות הכספיים .של רשות האכיפה והגבייה, אף על פי שהוא מופיע גם בדוחות הכספיים של המשרדים, .כדוגמת משרד הכלכלה והתעשייה ומשרד הבינוי והשיכון74. .במועד סיום הביקורת אין בקרה על יישום ההנחיה , ועלולה להיווצר כפילות בהצגת נתוני .החובות למדינה בדוח המאוחד. .אגף החשכ"ל ציין בתשובתו כי יישום ההנחיות הוא באחריות המשרדים, אולם כפי שצוין לעיל, .בכוונת החשבונאית הראשית לבדוק את יישום ההנחיה. .74 יצוין שבהתאם לדוחות הכספיים של רשות האכיפה והגבייה לשנת2020 , היקף החשיפה המקסימלי לכפילות בהצגת .נתוני החובות בדוח המאוחד הוא כ-133 מיליון ש"ח מצד משרד הכלכלה והתעשייה וכ-5 מיליון ש"ח מצד משרד .הבינוי והשיכון. . .| 1034 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה כמו כן ציין אגף החשכ"ל כי בכוו נתו לפרסם בקרוב הוראת תכ"ם אשר תביא להסדרה של נושא .הרישום של ה חובות המועברים ממשרדי הממשלה לטיפול המג"ק ושל הטיפול בהם, וכי .בהוראת התכ"ם ייקבע הליך שלפיו יירשמו החייבים בדוחות הכספיים של המשרד הממשלתי .שבו התהוו ולא יימחקו מהספרים גם במקרה של העברת החוב לטיפול המג"ק. אגף החשכ"ל .הוסיף כי לאחר שייגבה המג"ק את החוב, הוא יעביר את הסכומים למשרד הממשלתי , וזה יסגור .את החוב בספריו. .בתשובת אגף החשכ"ל צוין כי "הוראת התכ״ם עדיין נמצאת בבחינה וטרם אושרה לפרסום ע״י .הגורמים המוסמכים". .בתשובת משרד הכלכלה והתעשייה מדצמבר 2021 (להלן- תשובת משרד הכלכלה .והתעשייה), צוין כי החשבונאי הראשי של המשרד מטפל ב נושא החשבונאי מול רשות האכיפה .והגבייה ואגף החשכ"ל. .בתשובת משרד הבינוי והשיכון מדצמבר 2021 (להלן- תשובת משרד הבינוי והשיכון), צוין כי .אין באפשרותו של המשרד למחוק את החובות מספריו, מכיוון שהחובות אינם מנוהלים בספרי .המשרד באופן שוטף, אלא בחברות המשכנות. משרד הבינוי והשיכון הוסיף כי הוא מעדכן את .יתרת החוב בסוף השנה בהתאם לנתונים מהחברות המשכנות. .בתשובת משרד האנרגייה מדצמבר 2021 (להלן- תשובת משרד האנרגייה), צוין כי המשרד .מקבל מדי שנה בשנה מידע בדבר סכום החובות הכולל שגבה המג"ק, אולם לא מועבר פירוט .החייבים שמהם נגבו החובות. מכיוון שאין יכולת לזהות את החייבים שמהם נגבו החובות, לא .ניתן למחוק את יתרת החייבים. משרד האנרגייה הוסיף כי הנושא מטופל מול החשכ"ל, וכי .החשכ"ל שמע את עמדת המשרד בנושא זה וצפוי לפרסם הוראת תכ"ם אשר תסדיר את הנושא. .על אגף החשכ"ל להסדיר נושא חשבונאי זה ישירות מול המשרדים השונים, כדי שאלו .יוכלו ליישם כיאות את ההנחיה, ובכלל זה לפרסם הוראת תכ"ם רלוונטית. זאת כדי למנוע .אפשרות להצגה כפולה של חובות למדינה ב דוחות הכספיים המאוחדים. אופן ההיזון החוזר מרשות האכיפה והגבייה למשרדי הממשלה השונים .חוב שהועבר לטיפול המנ"ג או המג"ק יכול להיסגר מכמה סיבות, בהן גבייה של החוב, הקטנה .של הקרן ואי-יכולת גבייה. .בהתאם להוראת התכ"ם בתחום הגבייה, חשב רשות האכיפה והגבייה נדרש להעביר למשרדים .דיווח רבעוני. הדיווח כולל את סטטוס חובות המשרד שנמצאים בטיפול ואת החובות שגבתה .הרשות. .נמצא שההיזון החוזר של המידע שמועבר מהרשות למשרדים מתבצע באמצעות שתי מערכות: מערכת "בינה" - מערכת פנימית של הרשות, המציגה את ריכוז הנתונים של גוף מסוים. .הנתונים המוצגים הם נתונים סטטיסטיים, לרבות תיקים שנפתחו בתקופה, תיקים שנסגרו .| 1035 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . בתקופה וסכומים שהועברו. המערכת שואבת את הנתונים שמוצגים בה מתוך מערכת .אחרת בשם "אבן בוחן " 75. מערכת אבן ראשה - מערכת המאפשרת לצפות בדוחות, לעיין בסטטוס התיק, לעדכן .גבייה ועוד. כיום מחוברים למערכת כ-15 גופיםממשלתיים 76. . עלפי הוראת התכ"ם, על רשות האכיפה והגבייה לשלוח דיווח רבעוני למשרדים בדבר .מצב הטיפול בחובותיהם. בבדיקה שע שה משרד מבקר המדינה נמצא כי שלושה מ-14 . משרדיהממשלה שנבדקו אשר מעבירים חובות לרשות אינם מקבלים היזון חוזר לגבי .אופן הטיפול בחובות אלו. נוסף על כך, שישה משרדים שהרשות מפי קה עבורם דוחות .ממערכת "בינה" ציינו שהנתונים המועברים אליהם הם סטטיסטיים בלבד ואינם .מאפשרים לקבל מידע מסודר לגבי כל חוב וחוב, ואם הוא טופל או לא. .בתשובת רשות האכיפה והגבייה צוין כי אגף החשבות ברשות שולח בכל רבעון את הדוחות .למשרדי הממשלה, ואם אחד המשרדים לא קיבל את הדוח מכל סיבה שהיא, הוא מוזמן לפנות .לרשות ולקבלו. עוד צוין בתשובה כי המג"ק פנה למשרדי הממשלה בקריאה להצטרף .למשתמשים במערכת אבן ראשה, המאפשרת שליפת נתונים ללא תלות ברשות. .מאחר שכאמור מרבית משרדי הממשלה אינם מחוברים למערכת אבן ראשה, המאפשרת .לקבל מידע על אודות החובות שהועברו לטיפול, יש משרדים כדוגמת משרד האנרגייה .שלא מחקו חובות בספריהם (אף כי חשבונאית יכלו לעשות כן) מאחר שלא קיבלו היזון .חוזר שאִ פשר להם לסגור את החובות בספרים. . .על רשות האכיפה והגבייה ועל אגף החשכ"ל לסייע בחיבור כלל משרדי הממשלה .והיחידות הממשלתיות למערכת אבן ראשה, כדי שהמשרדים יוכלו לטפל בצורה מסודרת .בחובות שלהם הן מבחינה תפעולית והן מבחינה חשבונאית. אופן העברת תשלומי הגבייה .לאחר השלמת מאמצי הגבייה, הרשות מעבירה את תשלומי הגבייה לחשבון הבנק של בעל .החוב. יש הבדל באופן העברת התשלומים בין גבייה על ידי המג"ק ובין גבייה על ידי המנ"ג. .חובות שנגבים במג"ק מועברים לחשבון הבנק של הרשות, ומשם הם מועבר ים לאוצר המדינה .או למשרדי הממשלה (לפי המקרה) אחת לתקופה. חובות שנגבים במנ"ג מועברים ישירות .לחשבון הבנק של המשרד הממשלתי שהוא בעל החוב. .75 מערכת אבן בוחן היא מערכת ליבה במג"ק. כל פעולה המבוצעת במג"ק - לרבות פתיחת תיקים, קבלת תשלומים .וסגירת תיקים - מתבצעות במערכת זו. .76 למידע נוסף על המערכת ועל המשרדים המחוברים אליה, ראו לעיל בפרק "אופן העברת החובות ממשרדי הממשלה .השונים לרשות האכיפה והגבייה" . . .| 1036 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה מבדיקה שערך משרד מבקר המדינה, נמצא כי אף על פי שה מג"ק גבה עבור שישה גופים .ממשלתיים את חובם והעביר להם אותו, המשרד לביטחון הפנים ציין בפני צוות הביקורת כי הוא .לא קיבל את המידע הנדרש כדי לסגור את החוב בספריו. תחת זאת, משרד זה קיבל העברה .כספית אחת אשר אינה מפרטת בגין אילו חובות בוצעה הגבייה. .בתשובת המשרד לביטחון הפנים צוין כי "המשרד מבקש להתייחס ולומר כי הממשק עם המג"ק .בעייתי מאוד. הממשקים מתקבלים פעם בחודש עוקב עם טעויות רבות, דבר הדורש בקרה .ותיקונים במערכת מרכב"ה". .בתשובת רשות האכיפה והגבייה צוין כי ככלל, כאשר מועברים כספים למשרדי הממשלה, מועבר .להם גם דוח שבו מפורטים התיקים הנכללים בו. בתשובתה המשלימה לדוח הביקורת מפברואר .2022 ציינה הרשות כי המידע המפורט נמצא במערכת אבן ראשה וכל משרד המחובר למערכת .יכול לשלוף את הנתונים המעודכנים בכל עת שיחפוץ בכך, ללא תלות ברשות האכיפה והגבייה. .מומלץ כי רשות האכיפה והגבייה תקפיד להעביר בצורה מסודרת פירוט בנוגע לגבייה, .לצד העברות התשלומים למשרדי הממשלה , כדי לאפשר למשרדים לפעול למחיקת .החובות בספרים. אמנת שירות (SLA )- הקמת ועד מנהל- החשב הכללי ורשות האכיפה והגבייה .רשות האכיפה והגבייה היא גוף הנותן שירות למשרדי הממשלה בתחום של גביית חובות. לפיכך, .ולשם הגברת האפקטיביות של תהליכי הגבייה והגברת התיאום מול המשרדים השונים יש .חשיבות להסדרה של דרכי הפעולה של הרשות מול משרדי הממשלה. .כפועל יוצא של החלטת הממשלה בנושא הגבייה, החליטו החשב הכללי ורשות האכיפה .והגבייה על הקמת ועד מנהל שיקיף את כלל פעילות הגבייה הממשלתית. ועד זה יפקח על .עבודת גופי האכיפה לצורך העמקת הגבייה הממשלתית, ינחה ויבקר אותה77. .עם תפקידי הוועד המנהל צפויים להימנות אישור תוכנית העבודה השנתית; קביעת אסטרטגיה; .קביעת מדיניות ודרכי פעולה בתהליכי הגבייה השונים; חיזוק ועיגון הקשר בין גופי האכיפה לבין .משרדי הממשלה. .הוועד ה מנהל צפוי ל פעול מול משרדי הממשלה בהגברת המודעות לחשיבות הגבייה .הממשלתית ; בסיוע להעברת חובות ל גופי האכיפה; בהכוונה מקצועית של משרדי הממשלה ; .בהכוונה ובאפיון של דוחות תקופתיים; בשילוב גופי האכיפה להטמעת מערכת "מטאור" 78. לצד .אלה צפוי הוועד המנהל לקבוע סדרי עבודה ונוהלי עבודה של גופי האכיפה . הוועד המנהל יפעל .בין היתר לקבל דיווח לגבי ביצוע הפעולות בתיקי ם; להקמת יחידה לחובות גדולים ; לפיתוח .אמצעים מתקדמים לגבייה ולאכיפה כדי להגיע לפלח רחב של אוכלוסיות; להטמעת מערכת .אבן ראשה בכל משרדי הממשלה. .77 ( לפי מסמך אמנת שירותSLA )- הקמת ועד מנהל- החשב הכללי ורשות האכיפה והגבייה, יוני 2021 . .78 " עוד על מערכת מטאור, ראו לעיל בפרקמערכות המחשוב המשמשות את משרדי הממשלה לניהול החובות לגבייה ". .| 1037 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . מומלץ כיאגף החשכ"ל ורשות האכיפה והגבייה ימשיכו לשפר את שיתוף הפעולה בין .משרדי הממשלה לגופי האכיפה, בין היתר באמצעות חתימה על מסמך אמנת השירות, .וקידום הקמת הוועד המנהל על מנת שגביית החובות עבור המדינה תתבצע בצורה .היעילה ביותר. .בתשובת אגף החשכ"ל צוין כי הדבר מבוצע באופן שוטף 79 ., אולם בכוונתו להסדיר נושא זה .בתשובת רשות האכיפה והגבייה נמסר כי מוסכם שיש להמשיך ולפעול לטיפוח שיתוף הפעולה .עם הגופים השונים. רשות האכיפה והגבייה הוסיפה כי בעת העברת חובות ממשרד ממשלתי .למג"ק נחתם כתב התחייבות הדדי שמבהיר את חלוקת האחריות לתקלות בין הצדדים. .פשרות והסדרי חוב .חלק בלתי נפ רד מהפעילות השוטפת של משרדי הממשלה ויחידות הסמך בתחום גביית חובות .כולל עריכת פשרות והסדרי חוב המשליכים על הדוחות הכספיים של הממשלה. אשר על כן, .נודעת חשיבות רבה לתהליכי בחינה, הפקת לקחים, שיפור תהליכי העבודה והטמעתם במשרדי .הממשלה וביחידות הסמך. .ביולי 2019 פרסם החשב הכללי הוראת תכ"ם 80 בנושא "טיפול בפשרות81 והסדרי חוב82 (לרבות .מחיקות)" (להלן - הוראת תכ"ם בתחום פשרות והסדרי חוב), במטרה להנחות את חשבי .המשרדים בכל הנוגע לתהליך העבודה בטיפול בפשרות ובהסדרי חוב, לרבות מחיקות, בשם .משרדי הממשלה השונים, ולגבי מנגנון ה דיווח הנדרש למטה אגף החשכ"ל. על פי הוראת .התכ"ם, תוקם ועדה עליונה לפשרות ולהסדרי חוב (להלן - ועדה עליונה) שמ מַנֶה החשב הכללי .וכן ועדה משרדית לפשרות ולהסדרי חוב (להלן - ועדה משרדית) בכל אחד ממשרדי הממשלה .שממנים מנכ"לי המשרדים הממשלתיים. הוועדות פועלות בהת אם למדרג סמכויות שנקבעו .בהודעה "מדרג סמכויות לאישור פשרות והסדרי חוב (לרבות מחיקות)83." .79 בין באמצעות קיום ישיבות שוטפות עם נציגי המג"ק ומשרדי הממשלה השונים ובין באמצעות בחינה של חובות שלא .הועברו למג"ק מסיבות שונות. .80 'מס3.3.4. .81 הסכם לסיום מחלוקת כספית בין משרד ממשלתי אחד או יותר לבין צד שני אחד או יותר, אגב הליך המתנהל בבית .משפט או בעקבות דרישת חוב במחלוקת שלא באמצעות בית משפט. פשרה יכולה להיות במקרה שהמדינה היא .התובעת או הנתבעת. סכום הפשרה כאשר המדינה היא התובעת הוא מלוא שווי הוויתור, כלומר מלוא השווי הכספי .של ההפרש בין סכום התביעה או דרישת התשלום של המדינה מהצד שכנגד, לבין הסכום הצפוי להתקבל על סמך .פשרה בין הצדדים. .82 כלשינוי באופן פירעון החוב, לרבות מחיקת החוב, כולו או חלקו, פירעונות מוקדמים, שינוי בבטוחות, דחיית תשלום להלוואה .("גרייס"), שינוי לוח סילוקין של ההלוואה (מִחזור, איחוד, פיצול או שינוי הריבית הנצברת של ההלוואה), וכן חלק בהסדר .חוב שהמדינה צד לו לפי הליך משפטי, לרבות לפי פקודת פשיטת רגל, פקודת החברות וחוק הוצאה לפועל. .83 כך לדוגמה, על פי מדרג הסמכויות, הסדר חוב יהיה בסמכות הוועדה המשרדית אם מתקיימים התנאים הבאים .במצטבר: (א) סכום המחיקה מהחוב אינו עולה על 150 אלף ש"ח; (ב) סכום המחיקות המצטבר באותה שנת כספים .אינו עולה על מיליון ש"ח; (ג) תשלום החוב נפרש לתקופה שאינה עולה על 24 חודשים (לרבות תקופת גרייס .בתשלום החוב). פשרות בסכום של 1 .מיליון ש"ח ומעלה יהיו בסמכות הוועדה העליונה . .| 1038 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה עוד נקבע בהוראת התכ"ם האמורה, כי על כל חשב משרד להעביר לידי מרכז הוועדה העליונה .דיווח בדבר הפשרות והסדרי החוב שאושרו ושלא אושרו בכל שנה, ועל יושב ראש הוועדה .העליונה להעביר לחשב הכללי דוח שנתי על אודות כלל הסדרי החוב והפשרות שאושרו במטה .החשב הכללי ובמשרדים בשנה שעברה. .בתגובת החשכ"ל מאוגוסט 2021 צוין כי בשנת2020 היה משרד הבריאות המשרד היחיד שלא .דיווח לוועדה העליונה על הפשרות ועל הסדרי החוב. לדברי החשכ"ל, ההסבר שניתן לכך היה .תקלה במערכת המחשוב. .בתשובת משרד הבריאות צוין כי בשנת 2020 בוצע דיווח לחשכ"ל על מחיקות, אולם דיווח על .פשרות לא הועבר, בשל בעיות כוח אדם. משרד הבריאות הוסיף שמעתה הנושא ירוכז במחלקת .הכנסות וגבייה, ומהשנה הקרובה יועבר דיווח באופן מסודר ובהתאם לכללים. .להלן נתוני הפשרות, המחיקות והסדרי החוב שאישרה הוועדה העליונה בשנים 2018 - 2020 לפי .נתונים שהתקבלו מאגף החשכ"ל. .תרשים 23: סכומי פשרות84 ,, מחיקות והסדרי חוב שאושרו בוועדה העליונה .2018 - 2020 )(במיליוני ש"ח .על פי מצגת שנתית מאת אגף החשכ"ל על אודות פעילות הוועדה שמוצגת לחשב הכללי , בעיבוד משרד .מבקר המדינה. .מהתרשים עולה כי בשנים 2018 - 2020 אישרה הוועדה העליונה מחיקת חובות בסכום מצטבר .של כ-5,209 מיליון ש"ח, לפי הפירוט הזה: .84 תקבולים בגין פשרות שבהן המדינה היא הצד התובע כלומר הסכום המלא ששולם במסגרת ההסדר ולא מלוא שווי .הוויתור. .| 1039 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . בשנת2020 אישרה הוועדה העליונה מחיקות בסכום של כ-153 מיליון ש"ח, שנובע בעיקרו .מחובות לכבאות והצלה לישראל (כ -95 מיליון ש"ח) ולרמ"י (כ-29 .)מיליון ש"ח בשנת 2019 אישרה הוועדה העליונה מחיקות בסכום של כ-712 מיליון ש"ח, שנובע בעיקרו .מחובות לרשות האכיפה והגבייה (כ-347 מיליון ש"ח) ולמשרד התחבורה (כ-200 מיליון .ש"ח). בשנת 2018 אישרה הוועדההעליונה מחיקות בסכום של כ -4,344 מיליון ש"ח, שנובע .בעיקרו מחובות למשרד המשפטים (כ-2,870 מיליון ש"ח, כולל חובות אגרה שנתית לרשם .החברות כחלק מהליך טיוב נתונים ומיפוי חובות שנעשה ברשם החברות85 בעקבות פרויקט .הגבייה של אגף החשכ"ל), למשרד הבינוי והשיכון (כ-442 מיליון ש"ח) ולרשות הממשלתית .למים ולביוב (כ-382 .)מיליון ש"ח .להלן נתוני הפשרות והמחיקות שאושרו בוועדות המשרדיות בשנים 2018 - 2020 לפי נתונים .שהתקבלו מאגף החשכ"ל. .תרשים 24: ,סכומי הפשרות והמחיקות שאושרו בוועדות המשרדיות 2018 - .2020 )(במיליוני ש"ח .על פי מצגת שנתית על אודות פעילות הוועדות שהוצגה לחשב הכללי, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .85 החובות כוללים אגרות שנתיות שחלה עליהן התיישנות בסך של כ-1.65 מיליארד ש"ח ואגרות שנתיות עבור חברות .ללא פעילות כלכלית בסך של כ-1.22 .מיליארד ש"ח . .| 1040 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה מהתרשים עולה כי בשנים 2018 - 2020 אישרו הוועדות המשרדיות מחיקת חובות בסכום מצטבר .של כ-144 מיליון ש"ח, לפי הפירוט הזה: בשנת 2020 אושרו מחיקות חובות בסך כ-100 מיליון ש"ח, שעיקרם נובע מחובות למשרד .הביטחון (כ-84 .)מיליון ש"ח בשנת 2019 אושרו מחיקות חובות בסך כ-34 מיליון ש"ח, שעיקרם נובע מחובות לרשות .המיסים (כ-20 מיליון ש"ח) ולרמ"י (כ-7 מיליוןש"ח). בשנת 2018 אושרו מחיקות חובות בסך כ-10 מיליון ש"ח, שעיקרם נובע מחובות לרמ"י .(כ-3 מיליון ש"ח) ולחטיבה להתיישבות (כ-3 .)מיליון ש"ח .מומלץ כי משרדי הממשלה יפעלו לגביית החובות סמוך למועד התגבשותם, כדי לצמצם .מצבים של התיישנות החובות והגשתם למחיקה 86 . .בתשובת רמ"י מדצמבר 2021 (להלן- תשובת רמ"י) צוין כי הערת הביקורת מקובלת עליה, וכי .מערכת המחשוב החדשה כוללת בין היתר מודול כספים שלבקשת אגף הכספים ברמ"י פותח .באופן שייתן מענה לנושא האכיפה של חובות בעת יצירתם, כדי למנוע התיישנות ולפעול .בהתאם לסרגל הגבייה. .במערכת הנוכחית87 מנוהלים רק תהליכי ועדת הפשרות והסדרי החוב שמטופלים בוועדה .העליונה, ואין מידע ממוחשב וזמין על התהליכים המקבילים המנוהלים בוועדות המשרדיות. .אומנם המשרדים פונים לוועדה העליונה דרך המערכת הנוכחית, אך כל התהליכים הפנימיים .שלהם מנוהלים ידנית. התהליך השלם, החל משלב הבקשה של יחידת הסמך לדיון בוועדה .המשרדית ועד לדיון בוועדה העליונה, אינו מבוצע אפוא במערכת אחת. .המצב הקיים - שבו במערכת הנוכחית מנוהלים רק תהליכי הוועדה העליונה בנושא .פשרות והסדרי חוב, והוועדות המשרדיות מנוהלות במערכות מקומיות או בתהליכים .ידניים 88 - אינו מאפשר שקיפות, זמינות ואחידות של הנתונים. כך לדוגמה, לצורך ריכוז .הנתונים השנתי של הפשרות והמחיקות פונה אגף החשכ"ל למשרדים, ואין באפשרותו .לשלוף אותם מהמערכת הנוכחית. .עוד עלה כי המצב כיום אינו מאפשר פיקוח ובקרה של אגף החשכ"ל אחר המחיקות .בפועל במשרדים הממשלתיים בהתאם למה שאושר בוועדות המשרדיות ובוועדה .העליונה. .בתשובת אגף החשכ"ל צוין כי האגף גיבש נוהל מסודר, ולפיו ייבדק אם המשרדים מחקו את .החובות בפועל לאחר אישור מחיקתם על ידי ועדת הפשרות העליונה. עוד צוין כי כיום מבוצע .86 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 68ג (2018 ), "מאזן המדינה ליום 31.12.16 - ,"חייבים ויתרות חובהעמ' 211. .87 .מערכת נועם הנמצאת בשימוש אגף החשכ"ל .88 לדוגמה, הפרוטוקולים של הוועדות המשרדיות נכתבים באופן ידני. עבודה במערכת החדשה תאפשר שימוש .בפרוטוקול מובנה ואחיד וכן בחתימה דיגיטלית של חברי הוועדה המורשים. .| 1041 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . פיתוח של מערכת לניהול עבודת ועדת הפשרות העליונה, וכי המערכת תוטמע לאחר פיתוחה .גם בוועדות המשרדיות ותאפשר שקיפות ויכולת תמידית של מעקב ובקרה לגבי הנעשה בוועדות .המשרדיות. .מומלץ כי אגף החשכ"ל ישלים הקמת מערכת אחת לניהול מרוכז של התהליכים בוועדות .המשרדיות ובוועדה העליונה . הדבר יאפשר פיקוח ובקרה הדוקים יותר אחר הפשרות, .המחיקות והסדרי החוב בכלל משרדי הממשלה, וכן שקיפות וזמינות של הנתונים שיסייעו .באיגומם ובעיבודם. .הטיפול החשבונאי ברישום החובות כלפי המדינה דוח גיול חובות .התנהלות פיננסית של ישות כלכלית מצריכה מעקב צמוד אחר גביית החובות וכן יעילות של .מערך הגבייה והאכיפה. ישות יכולה להעניק שירות מצוין, אך אם אין היא גובה את חובותיה - .היא עלולה להגיע לבעיה תזרימית. כדי להימנע ממצב של חוסר בתזרים, פּותח הכלי הניהולי .של דוח גיול חובות. .דוח זה מציג את חשבונות החייבים לפי משך הזמן שהחוב קיים ("גיל החוב") . לרוב נהוג לחלק .את החובות בדוח על פי מספר ימי האיחור בתשלום החוב, בקבוצות של 30 ימים כל אחת. הדוח .כולל בין היתר את שם החייב, את מספר החשבון, את "גיל" החוב, את פריסת התשלומים .ומועדם (אם רלוונטי) ואת היקף החוב. .בהתאם להוראת תכ"ם 2.3.6 בדבר הפרשה לחובות מסופקים, ההפרשה מבוססת בין היתר על .גיל החובות, ולכן על משרדי הממשלה לנהל רישום של גיל החובות, כחלק מניהולם. .בלוח הבא בדק משרד מבקר המדינה האם הדוחות הכספיים של מדינות נבחרות כוללים דוחות .גיול. להלן הנתונים: . .| 1042 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה לוח 16: הצגת דוח גיול חובות במדינות נבחרות . האם מוצג גיול חובות? הערות .ישראל X ראו להלן .ארצות הברית X . אוסטרליה X . ניו זילנד דוח הגיול מוצג לגבי יתרות .המיסים בלבד .קנדה ✓ . בריטניה X . על פידוחות כספיים של המדינות הנבחרות, בעיבוד משרד מבקר המדינה . .מהלוח עולה כי מרבית המדינות שנבדקו אינן מציגות דוח גיול חובות במסגרת הדוחות הכספיים. .עם זאת, בקנדה וניו זילנד הגיול מוצג באופן מלא או חלקי. .העיקרון הבסיסי בנוגע לגביית חוב, הוא שככל שחוב מתיישן - כך קטֵנים הסיכויים לגבות אותו, .וגדֵלים הסיכויים שהוא יהפוך לחוב אבוד89 . אשר על כן, היכולת להסתכל על תמונה כוללת .של חובות על פי חלוקה לגיל החוב ולתקופת האיחור חשובה ביותר במנגנון הגבייה של הישות .ובתעדוף הליכי הגבייה. דוח גיול משמש כלי לחישוב הפרשה לחובות מסופקים, והוא עוזר לבצע .מעקב ובקרה אחר ניהול החייבים ולשפר את תהליכי העבודה. כמו כן, באמצעות דוח הגיול ניתן .לשפר את מהימנות הדוחות הכספיים. .מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי נכון למועד ביצוע הביקורת, לכמה ממשרדי הממשלה .שאינם מנהלים את נתוני החייבים באמצעות מערכת מרכב"ה, אין אפ שרות להפיק דוח גיול .חובות מהמערכת, ואילו למשרדים אחרים שכן מנהלים את החייבים באמצעות מרכב"ה, יש .אפשרות כזאת. למשל, משרד הבינוי והשיכון ורמ"י אינם יכול להפיק דוח גיול, ואילו משרד .הכלכלה והתעשייה ומשרד הבריאות יכולים להפיק דוח גיול ממערכת מרכב"ה. יצוין כי הנהלת .בתי המשפט החלה בהפקת דוח גיול במהלך הביקורת, בעקבות עבודת צוות שמינה מנהל בתי .המשפט. .רמ"י ציינה בדוחותיה הכספיים כי נתוני החייבים מתבססים על מערכות מידע ישנות ומוגבלות .הכוללות נתונים חלקיים או לא מעודכנים בגין סכום החוב, גילו והריבית והפרשי ההצמדה .89 חוב אבוד הוא חוב שבעליו עשה כל שביכולתו כדי לגבות אותו, והוא סבור כי לא יצליח לגבות אותו. על חוב אבוד .מכריז מי שהוסמך לכך בהתאם לכללים שנקבעו בהוראות תכ"ם, "גבייה וטיפול בחובות", פרק 3.3. .| 1043 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . שנצברו בעקבותיו, וכי מערכות אלה אינן מאפשרות להפיק שאילתות ודוחות לשם ניהול מנגנון .גבייה תקין, ניתוח החובות הישנים וסיווגם. .בתשובת רמ"י צוין כי מערכות המידע שלה כוללות מידע היסטורי רב-שנים. רמ"י הוסיפה .שבתחילה נרשם המידע באופן ידני, ולאחר מכן הוטמע במערכות מידע ותיקות ומוגבלות .ביכולותיהן, ומפאת היקפו לא טויב בעבר בצורה סדורה. זאת ועוד, כיום קיימים נהלים סדורים .לעניין טיוב וגבייה של חובות, דבר שלא היה בעבר. עוד צוין כי יש היום אפשרות להפיק דוחות .מינהליים הכוללים מידע על היווצרות החוב, וכי אגף הכספים ברמ"י פעל כדי שמערכת המחשוב .החדשה תאפשר הפקה וניתוח של דוחות בצורה דינמית ואפקטיבית, דבר שייעל את תהליכי .האכיפה לגביהם. .משרד הבינוי והשיכון מסר כי אין לו מערכת שמייצרת דוח גיול חובות, וכי הוא יכול להפיק .כרטסות אשר מראות את התפתחות החוב במשך תקופה. .מאחר ש -64% מכלל החיו בים במשרדי הממשלה אינם מנוהלים באמצעות מערכת .מרכב"ה 90 , לאגף החשכ"ל אין נתוניםמלאים על אודות גיול יתרות החוב המופיעות .בדוחות הכספיים של המדינה, ואין לו אפשרות להפיק דוח גיול ליתרת החייבים ויתרות .חובה המופיעה בדוחות הכספיים של המדינה. .בתשובת אגף החשכ"ל צוין כי במקרים רבים משרדי הממשלה הפועלים באמצעות מערכת .מרכב"ה משתמשים במערכות חיצוניות לניהול חייבים. על כן גם הנתונים שמקורם במודול .הפיננסי במרכב"ה אינם מנוהלים בפועל במערכת מרכב"ה, אלא נרשמים בצורה סיכומית אחת .לשנה או לתקופה. עוד צוין בתשובה כי מפ ותחת מערכת גבייה ממשלתית רוחבית שתאפשר .מעקב רוחבי אחר ניהול נתוני החייבים והטיפול בהם ותוכל להציג את גיל החובות 91. . השלמת הפתרון של מערכת גבייה רוחבית תאפשר לאגף החשכ"ל, בין היתר, להפיק .דוח גיול חובות ממערכת מרכב"ה ולשפר את מנגנון גביית החובות תוך תעדוף הליכי .הגבייה בהתאם לגיל החוב. .לדוח גיול חובות יש חשיבות רבה הן בסיוע לצורכי קבלת החלטה על מחיקת החוב וניהול .גביית החובות, והן לצרכים חשבונאיים, כגון ביצוע הפרשה לחובות מסופקים. נודעת .אפוא חשיבות רבה להשלמת טיוב הנתונים במערכות ייעודיות לניהול החייבים, כדי .לאפשר הפקת דוח גיול חובות שלם ואמין שיסייע למשרדים בניהול החובות ולהציג באופן .מלא ואמין את גיול החובות בדוחות הכספיים של המדינה. הפרשה לחובות מסופקים .בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים, ישות פיננסית נדרשת להציג בדוחות הכספיים שלה - .כחלק מסעיף חייבים ויתרות חובה - את הנכס לפי ערך ההטבות הכלכליות החזויות ממנו. בשל .90 גם לגבי הנתונים הנמצאים במרכב"ה יש קושי להפיק דוח גיול, שכן חלק מהנתונים עוברים רק חלקית מהמערכות .הייעודיות. .91 ראו לעיל בפרק "מערכות המחשובהמשמשות את משרדי הממשלה לניהול החובות לגבייה ". . .| 1044 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה כך, כשמדובר בערך משתנה, ערך זה כפוף לירידת ערך, המכונה הפרשה לחובות מסופקים. .בחשבונאות יש הפרדה בין יתרות משמעותיות שנבדקות ספציפית לבין יתרות אחרות שאינן .נבדקות ספציפ ית, אך הן בעלות מאפיינים זהים, ולגביהן יש ליצור הפרשה כללית. .בדוחות הכספיים נהוג להציג את סעיף החייבים ואת יתרות החובה נטו לאחר ביצוע הפרשה .לחובות מסופקים. יש שתי שיטות עיקריות להפרשה לחובות מסופקים: (א) הפרשה ספציפית, .המבוססת על מידע ספציפי בדבר יכולת הגבייה של חוב מסוים; (ב) הפרשה כללית, המבוצעת .כאחוז מתוך כלל החובות ברוטו כמופיע בדוחות הכספיים של הישות החשבונאית92 . . מאחר שהדוחות הכספיים של המדינה הם דוחות מאוחדים, הם מורכבים מסוגים שונים של .פעילויות ומסוגים שונים של משרדים ממשלתיים. כך גם ההפרשה לחובות מסופקים בדוח .הכספי המאוחד, המאחדת הפרשות לחובות מסופקים שבוצעו על ידי המשרדים השונים .באופנים שונים 93 . .בהתאם לדוחות הכספיים המאוחדים של המדינה לשנת 2020 , הופרש לחובות מסופקים .סכום של 14.1 מיליארד ש"ח, שהם16.96% מסעיף חייבים ויתרותחובה (ברוטו). .מומלץ כי אגף החשכ"ל יעקוב אחר היקף ההפרשה לחובות מסופקים ואחר שיעורו מתוך .סעיף חייבים ויתרות חובה, יבחן את המשמעויות מנתונים אלו ויפעל להקטנתם ככל .שניתן. .אגף החשכ"ל ציין בתשובתו כי במסגרת עריכת ביאור לסעיף חייבים ויתרות חובה בדוחות .הכספיים המאוחדים נעשות בדיקות אנליטי ות שונות, לצורך זיהוי חריגות ומגמות ביתרות .החייבים ובהפרשה לחובות מסופקים שנדרשת להן התייחסות, ובהתאם לכך נעשות בדיקות .מול הגופים הרלוונטיים. תהליך חישוב ההפרשה לחובות מסופקים במדינות נבחרות .משרד מבקר המדינה בחן את אופן חישוב ההפרשה לחובות מסופקים בין כמה מדינות נבחרות .כמפורט בטבלה המצ"ב. .92 .יש שיטה נוספת, שלרוב אינה מיושמת אך קיימת בתיאוריה, והיא הפרשה לחובות מסופקים כפקטור של ההכנסות .93 עוד בעניין זה ראו להלן בפרק "הפרשה לחובות מסופקים במשרדי הממשלה". .| 1045 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . לוח17 : תהליך חישוב ההפרשה במדינות נבחרות .ישראל ארה"ב .יש הן הפרשה ספציפית והן הפרשה כללית .לחובות מסופקים. .הפרשה ספציפית מחושבת על ידי חובות מזוהים .שלדעת המדינה גבייתם מוטלת בספק. .חישוב ההפרשה הכללית מתבסס על יתרות חוב .למועד הדיווח, גיל החוב וניסיון העבר. יש הן הפרשה ספציפית והן הפרשה כללית .לחובות מסופקים: .הפרשה ספציפית מחושבת על ידי זיהוי ספציפי .של החוב, וסביר יותר מאשר לא 94 שהחוב לא .ייגבה לחלוטין. .בדּוח הכספי מצוין שיכולות להיות שיטות הפרשה .שונות בקרב הגורמים בממשלה, אך בדרך כלל .השיטה מבוססת על ניסיון העבר, גבייה .היסטוריות, שיטות גיול וכולי. השיטה מוערכת .מחדש מפעם לפעם לפי הצורך. .אוסטרליה ניו זילנד .ההפרשה מחושבת רק לנכסים שמוצגים בעלות .מופחתת (נכסים שמוצגים בשווי הוגן יוצגו לאחר .תנועת השווי ההוגן). .הפרשת הפסדי אשראי צפויים מוערכת באמצעות .הגישה המפשטת הנעשית על ידי מטריצות .הפרשה, והיא מתבססת על ניסיון היסטורי ועל .בדיקת גיול חשבוניות, בהתאם להערכות צופות .פני עתיד לגבי תנאי ההחזר המבוססים על נתונים .מקרו-כלכליים. משרד ההכנסות הפנימי מנהל את רוב התיקים .של החייבים בגין מיסים. כמות התיקים ברי - .הגבייה מחושבת על ידי חיזוי הגבייה העתידית, .גבייה המבוססת על ניתוח נתוני החוב .ההיסטוריים בניכוי אומדן עלויות שירות, ולאחר .מכן הפחתה בשיעור של אחוז מסוים משיעור .השוק הנוכחי (5.0% ב-2020 .) אם הסכום בר- .ההשבה של התיקים נמוך מהסכום בספרים, .הסכום בספרים מופחת לסכום בר-ההשבה. .לחלופין, אם הסכום בר-ההשבה גבוה יותר, .הסכום בספרים גדל. .בריטניה קנדה .לקוחות וחייבים אחרים מֹוכרים בתחילה בשווי .הוגן ולאחר מכן בעלות מופחתת. תקן חשבונאות .בינלאומי IFRS 9 מאפשר לישויות להחיל "גישה .פשוטה" ללקוחות נכסי חוזה ו לחייבים בגין .חכירה. הגישה הפשוטה מאפשרת לישויות להכיר .בהפסדים צפויים לכל החיים בכל הנכסים .מהסוגים הללו ללא צורך בזיהוי של עליות ניכרות .בסיכון אשראי. ישות עשויה לבחור את המדיניות .החשבונאית שלה ללקוחות, לחייבים בגין חכירה .ולנכסי חוזה באופן עצמאי מכל אחד אחר . .השינויים מּוכרים בדוח על ההכנסות וההוצאות . מיסים וחשבונות חייבים אחרים נמדדים ב עלות .מופחתת. הפרשה לחובות מסופקים נרשמת .כאשר הגבייה נחשבת לא בטוחה . הפרשה .לחובות מסופקים לחייבים בגין מיסים היא .האומדן הטוב ביותר להנהלה של הסכומים .הבלתי ניתנים להיגבות, לרבות ריבית וקנסות. .ההפרשה השנתית לחובות מסופקים מד ווחת .כחוב אבוד אשר נרשם כנגד הוצאות אחרות. .להפרשה לחובות מסופקים עבור חייבים בגין .מיסים יש שני רכיבים: הפרשה כללית והפרשה .ספציפית. הפרשה כללית מתבסס ת על גיל ו על .סוג חובות המס על סמך ניסיון הגבייה בעבר. .ההפרשה לחובות מסופקים מותאמת מדי שנה .בשנה באמצעות הפרשה לחובות מסופקים .ומצטמצמת על ידי סכומים שנמחקו במהלך .השנה ככאלה שאינם ניתנים לגבייה . .94 More likely than not , הכוונה היא שההסתברות היא מעל50%. . .| 1046 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה על פי הדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנת 2020 ,דוחות כספיים של ארצות הברית, אוסטרליה, ניו .זילנד, בריטניה וקנדה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .כעולה מהלוח שלעיל, יש שונות בין המדינות הנבחרות בתהליך חישוב ההפרשה לחובות .מסופקים בדוחות הכספיים. שיעור ההפרשה לחובות מסופקים במדינות נבחרות .בתרשים שלהלן מוצגת השוואה בין שיעור ההפרשה לחובות מסופקים של מדינות נבחרות .לשנת 2020 : . תרשים25: שיעור הפרשה לחובות מסופקים מתוך סעיף חייבים ויתרות חובה .(ברוטו) של מדינות נבחרות, 2020 )(באחוזים .על פי הדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנת 2020 והדוחות הכספיים של ארצות הברית, אוסטרליה, .ניו זילנד וקנדה, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .כעולה מהתרשים שלעיל, יש שונּות בין המדינות בשיעורי ההפרשה לחובות מסופקים. .לצד מדינות שבהן שיעור ההפרשה גבוה מזה של ישראל, כמו ארה"ב, אוסטרליה וניו .זילנד (בין כ-22% לכ-42% ), יש מדינות שבהן שיעור ההפרשה נמוך מזה שבישראל, כמו .קנדה (כ-11% .) .| 1047 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . הפרשה לחובות מסופקים במשרדי הממשלה .על פי הוראת תכ"ם95 בנושא הפרשה לחובות מסופקים ומחיקת חובות אבודים משנת2018 , .חשבי המשרדים נדרשים לבחון ולרשום הפרשה לחובות מסופקים. ההפרשה צריכה להיות .מורכבת מהפרשה ספציפית או מהפרשה כללית. לפי ההוראה, על חשב המשרד להעדיף .הפרשה ספציפית, לבחון בכל תקופת דיווח את חובות המשרד ולקבוע לגבי כל חוב אם .מתקיימים לגביו התנאים להכרה כחוב מסופק. במקרים שבהם לא ניתן לחשב הפרשה .ספציפית, חשב המשרד יקבע את גובה ההפרשה הכללית על כל החובות אשר לא הוכרה בגינם .הפרשה ספציפית. ההפרשה הכללית תתבסס על יתרות החוב למועד הדיווח, על גיל החוב ועל .ניסיון העבר. .על פי סעיף 2.6 להוראה, חשב המשרד נדרש לספק גילוי בכל הנוגע להפרשה לחובות .מסופקים של המשרד. דרישת הגילוי בדבר התנועה בסעיף ההפרשה צריכה לכלול, ככל .שרלוונטי, הפסד שהוכר השנה; הפרשה שנוצלה השנה (הכרזה על חובות אבודים); היפוך .הפרשה שלא נוצלה (גבייה של חוב מסופק או אבוד); התאמות בגין שינוי באומדן שיעור .ההפרשה. חשב המשרד נדרש גם לבחון אם יש מידע מ הותי נוסף בהקשר של החובות .המסופקים וההפרשה שנוצרה בגינם, ואם אכן ישנו - להציגו בגילוי. .למשרדי הממשלה וליחידות הסמך יש מדיניות חשבונאית שונה, ובכלל זה ביחס לשיעור .ההפרשה לחובות מסופקים כפי שבא לידי ביטוי בדוחותיהם הכספיים. משרד מבקר המדינה .בדק את אופן חישוב ההפרשה במשרדי ממשלה וביחידות סמך שנבדקו כמפורט בלוח הבא: .95 'מס2.3.6. . .| 1048 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה לוח 18: פירוט אופן חישוב ההפרשה והגילוי על אודות ההפרשה לחובות .מסופקים במשרדי הממשלה וביחידות הסמך שנבדקו .גוף אופן חישוב ההפרשה לחובות .מסופקים עמידה בדרישות .הצגת הגילוי .בהתאם להוראת .התכ"ם הערות המשרדים .במענה למבקר המדינה .משרד .המשפטים ההפרשה מחושבת באופן ספציפי .בגין חובות מזוהים אשר לדעת .הנהלת המשרד גבייתם מוטלת בספק X . משרד .הכלכלה .והתעשייה הפרשה לחובות מסופקים מחושבת .באופן ספציפי בגין חובות מזוהים .אשר לדעת הנהלת המשרד ניתן .לחשב בגינם את התזרים הצפוי. .הפרשה כללית מבוצעת לפי גיל .החוב, סוג החייב וניסיון העבר X המשרד ציין שהשינויים .מוצגים בנטו, אך לפי .הוראת התכ"ם בנושא .הפרשה לחובות .מסופקים, נדרש לפרט .את השינויים בברוטו .המשרד .לביטחון .הפנים הפרשה לחובות מסופקים מחושבת .באופן ספציפי בגין חובות מזוהים .אשר לדעת הנהלת המשרד גבייתם .מוטלת בספק. הפרשה כללית .לחובות מסופקים בוצעה לפי גיל .החוב: יתרות חייבים עד סוף 2017 - .100% מהחוב; יתרות חייבים בגין .שנת 2018 - 49% - 97% ;מהחוב .יתרות חייבים בגין שנת 2019 - 20% - .90% מהחוב; יתרות חייבים בגין שנת .2020 - 20% - 50% מהחוב X המשרד ציין שהוא ייתן .את הגילוי הנדרש .בדוחות הכספיים של .שנת 2021 . הנהלת בתי .המשפט בדוחות הכספיים בוצעה הפרשה .לחובות מסופקים בגין חייבים בעסקאות .חליפין. ההפרשה חושבה באופן .ספציפי בגין חובות מזוהים אשר לדעת .הנהלת המשרד גבייתם מוטלת בספק. .כמו כן בוצעה הפרשה בגין חייבים .בעסקאות שאינן חליפין. ההפרשה .בוצעה בהתאם לאומדנים המבוססים .על גיול החייבים וניסיון העבר X המשרד ציין שהוא ייתן .גילוי למחיקת חובות .בדוחות הכספיים הבאים .משרד הבינוי .והשיכון הפרשה לחובות מסופקים מחושבת .באופן ספציפי בגין חובות מזוהים .אשר לדעת הנהלת המשרד גבייתם .מוטלת בספק. הפרשה כללית .לחובות מסופקים בוצעה לפי גיל .החוב X המשרד ציין שבכוונתו .להתייעץ בנושא עם .החטיבה לחשבונאות. .המשרד ציין שאין הוא .מעוניין לחשוף את נתוני .הגילוי הנדרשים, הואיל .והדוחות פומביים והגילוי .עלול לפגוע בסיכויי .הגבייה .| 1049 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . גוף אופן חישוב ההפרשה לחובות .מסופקים עמידה בדרישות .הצגת הגילוי .בהתאם להוראת .התכ"ם הערות המשרדים .במענה למבקר המדינה .רשות .מקרקעי .ישראל בדוחות הכספיים בוצעה הפרשה .כללית לחובות מסופקים בגין חובות .אשר באופיים ובמהותם, לדעת .הנהלת הרשות, גבייתם מוטלת בספק . X הרשות ציינה, כפי שאף .מופיע בביאורים בדוחות .הכספיים, שנתוני החייבים .בדוחות הכספיים אינם .בהכרח משקפים את .החובות כלפי הרשות בשל .מגבלות מובנות במערכות .הרשות לניהול חייבים .משרד .התחבורה .והבטיחות .בדרכים ההפרשה לחובות מסופקים מחושבת .באופן ספציפי בגין חובות מזוהים .אשר לדעת הנהלת המשרד גבייתם .מוטלת בספק X המשרד ציין שביחס .לכלל החובות הכספיים .של המשרד, סך כל .ההפרשה של החובות .המסופקים אינו מהותי .משרד .הבריאות חובות ספציפיים בגין חובות מזוהים .אשר לדעת הנהלת הישות והנהלות .המרכזים הרפואיים גבייתם מוטלת .בספק מופרשים במלואם. בגין יתרת .החובות יש הפרשה כללית המחושבת .בהתאם לניסיון העבר של הישות .ובהתאם לאחוזים הרשומים בהוראת .התכ"ם. בגין חייבים אחרים בוצעו .הפרשות נוספות לחובות מסופקים .בגין יתרות חייבים מעסקאות חליפין .אשר חושבו בחלקן באופן ספציפי .ובחלקן בהתאם לאומדן X המשרד ציין שההוראות .נוגעות בעיקרן להפרשות .פרטניות ולא להפרשות .על בסיס אומדנים , ואילו .ההפרשה בדוחות .הכספיים כוללת חוב אחד .בלבד המנוהל באופן .פרטני. המשרד ציין שאגף .ה חשבות ב משרד פועל .לבחינת אופן רישום .החובות האבודים בידי .הגזבריות במשרד .משרד .האנרגייה ההפרשה לחובות מסופקים מחושבת .באופן ספציפי בגין חובות מזוהים .אשר לדעת הנהלת המשרד גבייתם .מוטלת בספק X . הרשות .הממשלתית .למים ולביוב הפרשה לחובות מסופקים מחושבת .באופן ספציפי בגין חובות מזוהים .אשר לדעת הנהלת הרשות גבייתם .מוטלת בספק. הפרשה כללית היא .בהתאם למדיניות שקבעה הנהלת .הרשות בהתאם לגיל החוב ובהתאם .להוראות התכ"ם X המשרד ציין שיינתן גילוי .מפורט יותר ככל שיידרש .משרד החינוך הפרשה לחובות מסופקים מחושבת .באופן ספציפי בגין חובות מזוהים .אשר לדעת הנהלת המשרד גבייתם .מוטלת בספק X .משרד הפנים לאחר בחינה של המשרד הוחלט כי .לא היה מקום לבצע הפרשה לחובות .מסופקים בדוחות הכספיים בשנים .2019 ו-2020 לא רלוונטי .משרד .התיירות המשרד אינו רושם הפרשה לחובות .מסופקים בדוחות הכספיים X . .| 1050 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה גוף אופן חישוב ההפרשה לחובות .מסופקים עמידה בדרישות .הצגת הגילוי .בהתאם להוראת .התכ"ם הערות המשרדים .במענה למבקר המדינה .משרד .התקשורת המשרד אינו רושם הפרשה לחובות .מסופקים בדוחות הכספיים X המשרד ציין שבגלל .שימוש במערכת .ממוחשבת ישנה, אין .באפשרותו להפריד בין .מלוא החייבים לבין .ההפרשה לחובות .מסופקים, וההצגה היא .בנטו .רשות המיסים המשרד אינו רושם הפרשה לחובות .מסופקים בדוחות הכספיים X ההכרה בהכנסה .מתבצעת מלכתחילה על .בסיס חייבים המוגדרים .כפעילים ואשר חובם הוא .בר-גבייה. .הרשות מציינת היעדר .יכולת מיכונית להפקת .דוח גיול חובות .על פי הדוחות הכספיים של המשרדים לשנת 2020 וכן על פי מענה הגופים על שאלות משרד מבקר המדינה , .יולי - אוקטובר 2021 ,בעיבוד משרד מבקר המדינה. .כעולה מהלוח שלעיל, עשרה מ-15 המשרדים שנבדקוביצעו הפרשה ספציפית ובחנו .ביצוע הפרשה כללית בנוגע ליתרות החוב שלא בוצעה הפרשה ספציפית לגביהן; גוף .אחד ביצע הפרשה כללית בלבד; וגוף אחר לא ביצע הפרשה לאחר בחינה של החובות .אליו. אשר לשלושה מ-15 המשרדים שנבדקו, הם אינם מיישמים את ההוראה ככתבה .וכלשונה ואינם מבצעים כנדרש הפרשה כלשהי לחובות מסופקים בדוחות הכספיים, אף .על פי שיש להם יתרות חייבים. .על משרדי הממשלה ויחידות הסמך לבחון את אחוזי ההפרשה הכללית אחת לתקופה .ולעדכנם בהתאם לגבייה בפועל, לגיל החוב ולניסיון העבר. נוסף על כך, על אגף .החשכ"ל, בשיתוף משרדי הממשלה, להתאים את מערכות המחשוב במשרדים כדי .שיוכלו לשמש בסיס נאות לחישוב ההפרשה לחובות מסופקים. .נוסף על כך, עולה כי 14 מ-15 המשרדים שנבדקו אינם עומדים בהוראת התכ"ם הנוגעת .לדרישות הגילוי על אודות התנועה בחשבון ההפרשה לחובות מסופקים, ובפרט אינם .מציגים את היקף החובות שנמחקו ואת סכומי הגבייה של חובות מס ופקים או אבודים, אם .היו. .עוד נמצא כי גם הדוחות הכספיים של המדינה אינם מספקים מידע על היקף החובות שנמחקו, .אף שלמידע זה נודעת חשיבות רבה לציבור96 .והוא נדרש מתוקף הוראת התכ"ם .96 ראו גםמבקר המדינה, דוח שנתי 70ב (2020 ), "הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.18 '", עמ59. .| 1051 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . בתשובת אגף החשכ"ל נמסר כי באחריות הגופים הממשלתיים ליישם את התקינה החשבונאית .ואת הוראות התכ"ם ולוודא רישום מתאים של הפרשה לחובות מסופקים. נוסף על כך, כדי .לשפר את מצב הדברים, בחבילת הדיווח שתוגש על ידי רואי החשבון המבקרים עבור הדוחות .הכספיים לשנת 2021 נוספה דרישה להתייחסות רואי החשבון לנושא הצגת התנועה בחשבון .ההפרשה לחובות מסופקים. כמו כן ייבחנו כלים המתבססים על הדיווח שיסייעו למשרדים .בהצגת הנתונים בדוחות הכספיים שלהם. .בתשובת משרד הכלכלה והתעשייה צוין כי המשרד פועל לפי הוראת תכ"ם בנושא הפרשה .לחובות מסופקים ומחיקת חובות אבודים בנוגע לחישוב אומדן ההפרשה. כן צוין כי בשנים .האחרונות המשרד עבד באופן צמוד עם משרד רואי חשבון המבקר את הדוחות הכספיים בנוגע .לאומדן הפרשה לחובות מסופקים (בעיקר חובות כלפי הרשות להשקעות), לרבות הכנת ניירות .עבודה מפורטים. עם זאת, המשרד ישקול, בתיאום עם משרד רואי החשבון האמור, לתת גילוי .נוסף בדוחות הכספיים. .בתשובת הנהלת בתי המשפט צוין כי במהלך הכנת הדוחות הכספיים לשנת 2020 , עוד לפני .הביקורת הנוכחית, מינה מנהל בתי המשפט צוות שפעל רבות בנושא זה, ובכלל זה הסדיר את .הפקתו של דוח גיול חובות שבאמצעותו תחושב ההפרשה לחובות מסופקים. בהתאם לכך, החל .מהדוחות הכספיים לשנת 2021 .תירשם הפרשה נאותה לחובות מסופקים .בתשובת משרד הבינוי והשיכון כי אכן, יש קושי בהצגת נתוני ההפרשה, מכיוון שהצגה שכזו .יכולה לפגוע בסיכויי הגבייה, וכי הנושא ייבדק מול החשבונאית הראשית בחשכ"ל. כמו כן ציין .משרד הבינוי והשיכון כי הוא מוסר בכל שנה לחשכ"ל ביאור בנוגע להתפתחות החובות של .המשרד, ובין היתר פירוט של חובות חדשים, ביטולי חובות ומחיקות. .בתשובת משרד האנרגייה צוין כי למשרד קיימת הפרשה לחובות מסופקים בשל קנסות שיש .קושי בגביית החובות שנוצרו בגינם על ידי יחידה אחת במשרד. משרד האנרגייה הוסיף כי מדובר .בחוב של כמיליון ש"ח, וכי שיעור ההפרשה שונה בין השנים. .בתשובת הרשות הממשלתית למים ולביוב צוין כי בדוחות הכספיים מפורטת הבחנה בין יתרות .משמעותיות שנבדקות ספציפית לבין יתרות אחרות שלגביהן יש ליצור הפרשה כללית בהתאם .למדיניות הנהלת הרשות, על בסיס ניסיון העבר ובהתאם להוראות המחייבות. כן צוין בתשובת .הרשות כי "לאור הפניית תשומת הלב לאמור בהוראת התכ"ם לעיל, סעיף 2.6 בדבר מתן גילוי .בכל הנוגע להפרשה לחובות מסופקים בדוחות הכספיים, יינתן גילוי מפורט [ ההדגשה , ]במקור .בדוח הכספי לתנועה בחשבון ההפרשה, שיכלול בין היתר (ככל שרלוונטי) הפסד שהוכר השנה, .הפרשה שנוצלה השנה (הכרזת חובות אבודים) וכו'". . .| 1052 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה בתשובת משרד החינוך מינואר 2022 צוין כיבדוחות הכספיים של משרד החינוך מבוצעת .הפרשה חשבונאית בגין חובות מסופקים בהתאם להוראות התכ "ם והכללים החשבונאיים .הנדרשים, ההפרשה מחושבת ספציפית בגין יתרות חייבים אשר להערכת המשרד הסיכוי .לגבייתם קטן. .בתשובת משרד הפנים צוין כי משרד הפנים פועל בנושא הפרשה לחובות מסופקים בהתאם .לכללי החשבונאות והוראות התכ"ם. בדוחות לשנים 2019 ו-2020 , נבחן הנושא ולא היה צורך .בביצוע הפרשה כלשהי. .בתשובת משרד התקשורת מינואר 2022 צוין כי בשנה האחרונה המשרד עומל על פיתוח .והטמעה של מערכת ניהול הספקטר ום הלאומי, מערכת SIMS , אשר צפויה בין היתר להנפיק .אגרות תדרים, בניגוד למערכת הקיימת כיום. משרד התקשורת ציין כי עם עלייתה לאוויר של .המערכת החדשה, במחצית השנייה של שנת 2022 , יהיה ניתן לרשום את ההפרשות הרלוונטיות .לחובות מסופקים. .בתשובת רמ"י צוין כי ההחלטה לבצע הפרשה כללית ולא ספציפית התקבלה בהתאם לעמדת .משרד רואי החשבון המלווה את אגף הכספים בהכנת הדוחות הכספיים, וכי עמדה זו נבחנת .מדי שנה בשנה בנוגע למצבת הדוחות. רמ"י הוסיפה כי הפרשה ספציפית תבוצע אם יתברר כי .יש חובות אשר כדאי בגינם לבצע זאת. .בתשובת משרד הבריאות צוין כי המשרד מבצע הפרשה כללית על פי גישה שמרנית, וכן על פי .תחשיבים שונים שנערכו על סמך ניסיון העבר ובהתאם להוראות, לתקינה ולנאמר בביאור .המדיניות החשבונאית. .על אגף החשכ"ל, בשיתוף החשבויות במשרדי הממשלה ויחידות הסמך, לדאוג לעמידה .בהוראת התכ"ם הרלוונטית, ובפרט לוודא את עמידת הגופים השונים בדרישות הגילוי כפי .שהן עולות מההוראה. זאת לשם הצגה כנדרש של מצבת החובות עבור ציבור משתמשי .הדוחות הכספיים. הפרשה לחובות מסופקים שנרשמה בספרי רשות האכיפה והגבייה .משרד מבקר המדינה בדק את אופן רישום ההפרשה לחובות מסופקים בדוחות הכספיים של .רשות האכיפה והגבייה. .נמצא כי רשות האכיפה והגבייה רושמת בספריה הפרשה כללית בלבד לחובות מסופקים .שהמג"ק גובה עבור אוצר המדינה בשיעור קבוע של 57% , וזאת לפי תחשיב משנת2017 של .משרד רואה חשבון ששירותיו נשכרו למטרה זו. .| 1053 | . ....ה | הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 . נמצא כיאף שההפרשה שמבצעת רשות האכיפה והגבייה נעשית הן ביחס לחובות .המוצגים לטווח ארוך והן ביחס לחובות המוצגים לטווח קצר, היא מיוחסת בדוחות .הכספיים של הרשות לחובות לטווח הזמן הארוך בלבד. כמו כן, הרשות מבצעת הפרשה .כללית בלבד בשיעור קבוע של 57% (בהיקף של כ-2.4 מיליארד ש"ח נכון ל- 31.12.2020 .מתוך חובות ברוטו של כ-4.3 מיליארד ש"ח), המבוסס על חישוב שנעשה במשרדרואה .חשבון חיצוני בשנת 2017 . . בתשובת רשות האכיפה והגבייה צוין בנושא ייחוס ההפרשה הן לזמן קצר והן לזמן ארוך, כי .הרשות תיתן על כך את הדעת בביאור עיקרי המדיניות החשבונאית. נוסף על כך ציינה הרשות .כי שקלה לבחון מחדש את אומדן הגבייה הצפוי של החובות ואת ההשפעה על סכום ההפרשה. .ואולם מכיוון שקיימת טיוטת הוראת תכ"ם העומדת לפני אישור אגף החשכ"ל, אשר נקבע בה .בין היתר שמשרדי הממשלה ירשמו את החוב בספריהם, לרבות ביצוע הפרשה לחובות .מסופקים, אין מקום לעדכון ההפרשה 97 . .על רשות האכיפה והגבייה לדייק באופן הצגת ההפרשה לחובות מסופקים בדוחותיה .הכספיים, לבחון את הצורך לרשום בספריה הפרשה ספציפית לחובות מסופקים לפי .מקור החוב ולבחון אחת לתקופה את אומדן הגבייה הצפוי ובעקבות זאת גם את אחוז .ההפרשה הכללית. . .97 עוד על אופן הרישום החשבונאי ועל הוראתהתכ"ם שנמצאת בהליכי אישור ראה פרק "גבייה עבור אוצר המדינה". . .| 1054 | . הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.12.2020 - חייבים ויתרות חובה סיכום .כחלק מהפעילויות השוטפות במשרדי הממשלה, לעיתים נוצרת למשרד הממשלתי זכות .לקבלת כספים שעשויה להתגבש לידי חוב. על- פי הדוחות הכספיים של המדינה ליום .31.12.2020 סעיף חייבים ויתרות חובה נמצא במגמת עלייה בשנים האחרונות מכ-49 . מיליארד ש"ח בשנת2015 לכ-69 מיליארד ש"ח בשנת 2020 (בניכוי הפרשה לחובות .מסופקים). ניהול יתרת החובות וגבייתם חשובים לצורך שמירה על נכסי המדינה ומיצוי .מלוא זכויותיה. בביקורת עלה כי במשרדי הממשלה מתבצעת עבודה ידנית רבה בנושא, .ולא באמצעות תהליכים אוטומטיים, דבר המקשה לשלוט בניהול החוב ולמנוע פיגורים .ומביא להתיישנות חובות . הדבר בא לידי ביטוי בחוסר שקיפות ובהיעדר ידע על אודות .רשימת חובות מסודרת ברמת המשרד וברמת הממשלה, וכן בהיעדר נתונים מלאים לגבי .מצבת החובות למשרדי הממשלה ו ליחידות הממשלתיות . עוד עולה כי אין אחידות באופן .ניהול הרישום החשבונאי בעת העברת החובות ממשרדי הממשלה לטיפולו של המג"ק, .ויש משרדים שמשאירים את החוב בספריהם אף לאחר העברתו לטיפולו של המג"ק, דבר .היכול ליצור כפילות של יתרות החוב בדוחות הכספיים המאוחדים של המדינה . על אגף .החשכ"ל לפעול לתיקון הליקויים שצוינו בדוח, ובכלל זה להשלים את יישום מערכת .הגבייה הרוחבית, כדי שזו תאפשר קבלת תמונת מצב מהימנה וזמינה בנוגע למצבת .החייבים ולנתוני הגבייה. כמו כן, עליו לפעול לשיפור תהליך הגבייה של המשרדים .באמצעות רשות האכיפה והגבייה ולגביית כלל החובות. פעולות אלו יבטיחו את מיצוי .פוטנציאל הגבייה של הממשלה. עוד עלה בביקורת כי למשבר הקורונה הייתה השפעה .נרחבת על הדוחות הכספיים לשנת 2020, ועל המדינה להיערך לסגירת הפערים בעתיד .בראייה רב-שנתית.