רפאל מערכות לחימה מתקדמות בע_מ/היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע_מ

 ♦ . .מבוא .רפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ 19 (להלן- רפאל) הוקמה כחברה ממשלתית בינואר 2002 תוך שקיבלה לידיה את יחידת הסמך רפא"ל- רשות לפיתוח אמצעי לחימה שבמשרד הביטחון, לרבות כל הנכסים, הזכויות, החובות וההתחייבויות של יחידת הסמך. במסגרת זו קיבלה רפאל לרשותה, בין היתר, שטח קרקע בין קריית-מוצקין לבין עכו בהיקף של כ- 6,850 דונם (להלן- מכון דוד או המכון). בשטח זה, השוכן מעל אקוויפר20 החוף שלאורך הים התיכון, ממוקמים חלק ממפעלי רפאל. החל משנות ה-50 של המאה הקודמת הפיקההחברה הממשלתית מקורות חברת מים בע"מ .__________________ .18 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56 א( 2005 ), בפרק "מקרקעי תעש- זיהומי הקרקע ומי התהום והכנת תכניות מתאר", עמ' 331 ,; מבקר המדינהדוח שנתי 60 א( 2010 '), בפרק "מקרקעי תעש", עמ 273 ,; מבקר המדינה דוח שנתי 63 ב( 2013 ), בפרק "היבטים בהגנת הסביבה בתעשיות הביטחוניות", עמ' 233. 19 לשעבר "רפאל- רשות לפיתוח אמצעי לחימה בע"מ". 20 שכבה תת-קרקעית, המהווה מאגר תת -קרקעי של מי תהום. 230 דוח שנתי64ב .שם הדוח: היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 (להלן- מקורות) מים מקידוחים להפקת מי תהום שבשטח המכון. בסוף שנות ה-70 הפיקה מקורות כ-1.6 מיליוןמטר מעוקב מים בשנה. לאחר מכן ירדה הכמות בהדרגה. בראשית שנות ה-90 סגרה מקורות את הקידוחים . לדברי מקורות, זאת בעיקר עקב הימצאות זיהומים במי התהום ונוכח היעדר גישה לקידוחים, ולדברי רפאל, זאת בעיקר עקב המלחת המים ואי-יכולת להפעיל את הקידוחים שהושבתו. לפי התייחסות רפאל מאוגוסט 2013 לממצאי הביקורת, יש לה "תרומה חלקית בלבד" להימצאותם של זיהומים במי התהום. במועד סיום הביקורת, יוני 2013 , לפי נתוני מקורות, בין היתר עקב הזיהומים אובד למשק המים פוטנציאל לניצול של עד כ-2.8 מיליון מטר מעוקב מים לשנה21. למשרד להגנת הסביבה ולרשות הממשלתית למים ולביוב שבמשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים (להלן - רשות המים) מוקנות סמכויות על פי דין, כל אחד בתחום אחריותו, לאיתור זיהומים, ולטיפול ולשיקום קרקע ומקורות מים שזוהמו. למשרד הבריאות, הנושא באחריות הממלכתית להבטחת הבריאות של תושבי המדינה, מוקנות סמכויות על פי דין, בין היתר, לפקח על טיפול בשפכים22 ועל השקיה בקולחים23 . סקר היסטורי הינו שלב מקדים לטיפול בזיהומי קרקע ומי תהום, שנועד לזהות מקורות זיהום אפשריים, לרבות מיקומם, ואת החומרים המזהמים שבהם נעשה שימוש (להלן - סקר היסטורי). על בסיס ממצאי הסקר ההיסטורי וכדי לקדם את הטיפול בזיהומים יש לבצע סקר קרקע וסקר מי תהום, הכוללים, בין היתר, דיגום של הקרקע או מי התהום, בהתאמה, שנועדו לזהות קיומם של חומרים מזהמים, כמויותיהם, ריכוזיהם והיקפם. לפי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח - 1968 (להלן- חוק רישוי עסקים), הוקמה במשרד הפנים היחידה לרישוי מפעלים ביטחוניים (להלן - יחידת הרישוי). בהמשך לדרישות המשרד להגנת הסביבה באוגוסט 2010 ובספטמבר 2010 ויחידת הרישוי בינואר 2011 ובספטמבר 2011 מרפאל לבצע סקר היסטורי במכון דוד, הודיעה רפאל בספטמבר 2012 למשרד להגנת הסביבה, כי היא סיימה לבצעו. הסקר ההיסטורי מלמד, בין היתר, על חומרים שהיו בשימוש רפאל, שיש "פוטנציאל גבוה" להימצאותם כמזהמים בקרקע במכון דוד ובמי התהום. הביקורת לא עסקה בנושאים שהינם בסיווג ביטחוני ברמה גבוהה. בתקופה נובמבר 2011 - יוני 2013 , לסירוגין, בדק משרד מבקר המדינה בעיקר את אופן הטיפול של רפאל ושל הגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר לגבי חלקה של רפאל בזיהום הקרקע במכון דוד ובזיהום מי התהום. הביקורת נערכה ברפאל, במשרד להגנת הסביבה וברשות המים. בדיקות השלמה נערכו במשרד הבריאות , במשרד הפנים ובמקורות. ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים מפרק זה לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 . חיסיון נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות]נוסח משולב[ .הביקורת .__________________ .21 בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה ביולי 2013 מקורות למשרד מבקר המדינה, כי להערכתה, בתוך כ-20 .שנים יוכלו מי התהום לשמש למשק המים 22 פסולת המורחקת בהזרמה. 23 שפכים שטוהרו במתקן לטיפול בשפכים (להלן- מט"ש). היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ 231 .:שם הדוח היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 סקר היסטורי .1. דרישות לעריכת סקר היסטורי א. לבקשת רפאל, הגישה לה חברה א' בנובמבר 2001 ,סקר, שהוגש גם למשרד הבריאות המפרט את מצב מקורות המים באזור מכון דוד. בסקר נכתב על סגירת קידוחי המים שבמכון בשל הימצאות זיהומים בהם; כי "מקורם ]של הזיהומים[ ללא ספק" במכון דוד; כי הם חדרו לאקוויפר; וכי צפוי שיעברו עשרות שנים עד ש הם ייעלמו, ולכן אם לא ינוקה האקוויפר, לא ניתן יהיה לנצל את מי התהום. בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה רפאל באוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה, כי היא האמינה במועד הגשת הסקר מ- 2001 , שהוא "שגוי באופן בסיסי" בעניין הימצאות הזיהומים, ואף ערכה בדיקות של איכות מי התהום בקידוחי המים האמורים; וכי אין ביסוס כלשהו לכרוך קשר סיבתי בין סגירת הקידוחים לזיהומים שכביכול מקורם במכון דוד. יצוין, כי רפאל לא הסתייגה בכתב בפני משרד הבריאות ממסקנותיו של הסקר דלעיל מנובמבר 2001 או פעלה לתיקונו. משרד מבקר המדינה מעיר, כי רפאל צירפה חוות דעת מומחה להתייחסותה מאוגוסט 2013 לממצאי הביקורת הקובעת, כי למכון דוד הייתה "תרומה חלקית בלבד" לריכוזיהם של מגוון הזיהומים, שנמצאו במי התהום בראשית שנות ה-90 . קרי, גם לפי חוות הדעת, זיהמה רפאל את מי התהוםבהיקף בלתי ידוע. נושא חידוש ניצול מי התהום בשטח מכון דוד עלה באוגוסט 2010 בדיון בין נציגי רשות המים ונציגי מקורות : נציגי מקורות טענו, כי הגיוני לנצל את מי התהום , כיוון שהם מאוד זולים להפקה. עם זאת, מומלץ לבטל את קידוחי המים שבמכון, כיוון שיידרש "טיפול מור כב" במים בגלל הזיהומים שהתגלו בהם, בעיות תפעוליות שונות ועוד. בעניין פוטנציאל הפקת מים בשטח מכון דוד לשימושים שונים, הודיעה בינואר 2013 רשות המים למשרד מבקר המדינה, כי ניתן להפיק באזור24 כ-2.8 מיליוןמטר מעוקב מים בשנה. זאת בתנאי שמי התהום אינם מזוהמים. ב. בחוק רישוי עסקים נקבע, כי לא יעסוק אדם בעסק טעון רישוי (כהגדרתו בחוק) אלא אם יש בידו רישיון, היתר זמני או היתר מזורז ובהתאם לתנאיו (להלן - רישיון עסק). ביחידת הרישוי חברים, בין היתר, נציג של שר הפנים (מנהל היחידה), נציג של שר הבריאות ונציג של השר להגנת הסביבה. האחרון הוא נותן האישור ל חברה ממשלתית ביטחונית ל עמידה בתנאים להבטחת איכות נאותה של הסביבה ולמניעת מפגעים ומטרדים (להלן - נותן האישור). על פי חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג - 1993 , לא יעסוק אדם ברעלים אלא אם כן יש בידו היתר רעלים מאת הממונה לעניין חוק זה על ידי השר להגנת הסביבה. עוד נקבע בחוק, כי "הממונה רשאי להתנות את מתן היתר הרעלים בתנאים מיוחדים שיש לקיימם לפני מתן ההיתר, כן רשאי הוא לקבוע בהיתר תנאים מיוחדים, ורשאי הוא, בכל עת, להוסיף או לגרוע מהם, הכל על מנת להגן על הסביבה או על בריאות הציבור". החוק כולל בסעיף 16 ד חריג הקובע, כי "(2 ) הוראות חוק זה לא יחולו על פעילות ביטחונית או מבצעית או על תוצאות פעילות כאמור, של... (ב) יחידות סמך של משרד הבטחון, שעיקר פעילותן בתחום בטחון .__________________ .24 .הכוונה לאזור מכון דוד וקרית ים, הסמוכה למכון 232 דוח שנתי64ב .שם הדוח: היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המדינה", וכי "(ב) הוראות חוק זה לא יחולו על חברה ממשלתית שהועברו אל יה תחומי , בכל הנוגע לתחומי הפעולה שהועברו אליה".]בין, היתר, יחידת סמך כאמור[ ...פעולה של בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה רפאל באוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה, כי חוק החומרים המסוכנים אינו חל עליה, לרבות החיוב לפי החוק לקבל היתר רעלים. משרד מבקר המדינה מעיר לרפאל, כי בפועל היא השתמשה בחומרים מסוכנים 25 , וכן היא הגישה בקשות, החזיקה והשתמשה בהיתרי רעלים שקיבלה מהמשרד להגנת הסביבה. רפאל גם לא פעלה מול הרשויות הנוגעות כדי לפטור אותה מהחזקת ההיתרים. אולם, נוכח התייחסות רפאל לממצאי הביקורת, ובלי להכריע בשאלת תחולת חוק החומרים המסוכנים על פעילותה הרלוונטית של רפאל, לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהיועץ המשפטי לממשלה יבחן את הסוגיה המשפטית האמורה. ג. בחוק המים, התשי"ט - 1959, נקבע, כי חייב אדם26 להימנע מכל פעולה המזהמת מים או העלולה לגרום לזיהום מים, במישרין או בעקיפין, מ יד או לאחר זמן, "ואין נפקא מינה אם היה מקור המים מזוהם לפני אותה פעולה ואם לאו". לפי מסמ ך מאוגוסט 2009 ששלח המשרד להגנת הסביבה לרשות המים , המשרד אחראי לאיתור ו לטיפול בזיהומי קרקע ולהסדרת תשתיות ואמצעים למניעת זיהום מקורות מים וקרקע, ורשות המים אחראית לטיפול בזיהומי מים שאירעו בפועל . רשות המים אחראית מתוקף תפקידה על ניהולו של משק המים בישראל, לרבות שימור ושיקום מקורות המים הטבעיים של המדינה ופיקוח על מפיקי מים, כגון חברת מקורות. להלן פרטים הנוגעים לפעולות האכיפה של המשרד להגנת הסביבה ורשות המים על רפאל לבצע סקר היסטורי: בדצמבר 2008 , כשבע שנים לאחר שהמשרד להגנת הסביבה החל לפקח על רפאל עם הקמתה כחברה ממשלתית 27 , הוא כתב לרפאל, כי ברפאל היו פעילויות שכללו שימוש בחומרים שעשויים היו לגרום לזיהום קרקע ומים; כי נדרש לבצע סקר היסטורי מקיף במכון דוד; וכי יועבר לרפאל "בתקופה הקרובה" תנאי ברישיון עסק, שלפיו בתוך שלושה חודשים על רפאל להגיש לנותן האישור סקר היסטורי. בינואר 2010 ערכו נציגי יחידת הרישויסיור בנושא הגנת הסביבה במכון דוד, שבו הציגה רפאל את סוגי השפכים שבמכון. בעקבות סיור זה וסיור נוסף שערך המשרד להגנת הסביבה במכון כחודש מאוחר יותר, כתב מחוז חיפה במשרד להגנת הסביבה לגורמים שונים במשרד, כי קיים חשד כבד לגבי זיהום של מי תהום במכון דוד בחומרי נפץ (להלן - חנ"ם) ובפרכלורט 28 . לפי מסמך של רשות המים ממרץ 2010 , רשות המים קיבלה באותו החודש מידע מהמשרד להגנת הסביבה בעניין זה. .__________________ .25 .רעל או כימיקל מזיק, כהגדרתם בחוק החומרים המסוכנים 26 ", "אדם]נוסח חדש[ לפי פקודת הפרשנות- לרבות חברה או התאחדות או חבר בני -אדם, בין שהם מואגדים ובין שאינם מואגדים. 27 באוגוסט 2013 ]רפאל[ הודיע המשרד להגנת הסביבה למשרד מבקר המדינה, כי "כל עוד המפעל פעל כיחידת סמך, לא יכול היה המשרד להגנת הסביבה לפקח על הנעשה בתחומו". 28 פרכלורט הוא אחד מהחומרים מסוגים שונים הנמצאים בשימוש רפאל, שצוינו בדוחבשמותיהם בלבד. חומרים אלו מהווים, בין היתר, פוטנציאל לזיהומי הקרקע בשטח מכון דוד ומי התהום. היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ 233 .:שם הדוח היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ממסמכים פנימיים של המשרד להגנת הסביבה ממאי 2010 ,עלה כי רשות המים רצתה להפעיל מחדש את קידוחי המים שנסגרו במכון דוד; כי המשרד להגנת הסביבה הבהיר לרשות המים, ששלב מקדים לכך הוא ביצוע סקר היסטורי וסקר קרקע בכל המכון; וכי צפוי ז יהום בפרכלורט ובחנ"ם, המוחדרים לקרקע (כשפכים) בעשרות אתרים במכון דוד . עוד עלה מהמסמכים הפנימיים, כי החדרות שפכים עם חנ"ם ב אתרים שלעיל בוודאי עלולות לגרום לזיהום מים; וכי המידע שיש למשרד "חמור ומעלה חשד ממשי לזיהום מפעילות" רפאל. בסוף חודש מאי 2010 כתבה ראש אגף תעשיות ורישוי עסקים במשרד להגנת הסביבה למנכ"ל רפאל, מר ידידיה יערי, כי על רפאל להגיש סקר היסטורי בתוך חודשיים וכן תכנית לביצוע של סקר קרקע לאיתור מוקדי זיהום בקרקע ובמים ו לתיחומם. ביולי 2010 כתבה רשות המים ל רפאל, כי רשות המים מבקשת לקבל את הסקר ההיסטורי, שתכין רפאל לפי דרישות המשרד להגנת הסביבה שלעיל. בהקשר זה יצוין, כי לאחר סיום הסקר ההיסטורי (ראו בהמשך) הציגה אותו רפאל לרשות המים. באוגוסט 2010 כתב המשרד להגנת הסביבה למנכ"ל רפאל , כי על רפאל להגיש למשרד סקר היסטורי בכל שטח מכון דוד, ותכנית לביצוע סקר קרקע. בספטמבר 2010 הוא עיגן דרישה זאת בהיתר הרעלים. באותו החודש סיכם מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה פגישה עם נציגי רפאל, כי רפאל תבחר בגורם חיצוני לביצוע הסקר ההיסטורי. בינואר 2011 כתבה יחידת הרישוי לרפאל, כי עליה להגיש סקר היסטורי עד ליולי 2011. בפברואר 2011 כתבה רפאל ל משרד להגנת הסביבה, כי התקיים דיון ראשון עם החברה שבחרה רפאל לבצע את הסקר ההיסטורי. לפי "מפרט תנאים אחיד ברישיון עסק למפעל ביטחוני (לרבות עיסוק בנפיצים)" מספטמבר 2011 ,, ששלחה יחידת הרישוי לרפאל על רפאל לתכנן ו לבצע סקר היסטורי וסקר קרקע, בין היתר, על פי דרישת נותן האישור . זאת, בין היתר, אם נמצא בקרקע שבתחום העסק זיהום או קיים מידע המצביע על אפשרות ממשית לקיומו. משרד מבקר המדינה מעיר, כי למרות האפשרות הסבירה במקרה של זיהום מי התהום, כי הקרקע במכון דוד מזוהמת אף היא, בדצמבר 2008 , כשבע שנים לאחר שהמשרד להגנת הסביבה החל בפיקוח על רפאל עם הקמתה כחברה ממשלתית, הוא כתב לרפאל, כי נדרש לבצע סקר היסטורי במכון, וכי הדרישה תיכלל בתנאי רישיון העסק ב"תקופה הקרובה". רק בספטמבר 2010 עיגןהמשרד להגנת הסביבה את דרישתו בהיתר הרעלים, ובספטמבר 2011 עיגנה יחידת הריש וי דרישה כזו בתנאי רישיון העסק. אשר לרשות המים מעיר משרד מבקר המדינה, כי עד ליולי 2010 היא לא דרשה מרפאל לבצע סקר היסטורי, הנדרש כשלב מקדים לטיפול בזיהום המים. יוצא אפוא, כי המשרד להגנת הסביבה ורשות המים כשלו, כל אחד בתחום אחריותו, במשך שנים רבות, באיתור ובטיפול בזיהומי הקרקע והמים, בין היתר, בכך שלא אכפו על רפאל לבצע סקר היסטורי. בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה רשות המים ביולי 2013 למשרד מבקר המדינה, כי רק לאחר שנת 2003 נודע לה על סגירת הקידוחים בשטח מכון דוד; כי הערכת המצב הסבירה הייתה שלא נשקפת סכנה להמ שך הפקת המים מקידוחים הסמוכים למכון, ולפיכך ונוכח מחסור במשאבים היא פעלה "מול גורמים, אשר החשש לזיהום מקורות המים כתוצאה פעילים, היה גבוה יותר"; ]של מים[ פעילותם, ולהתפשטות הזיהום אל עבר קידוחי הפקה]מ[ כי אינה יכולה לפקח באופן שוטף על פעילותם של אלפי מפעלים בעלי פוטנציאל לזיהום מי 234 דוח שנתי64ב .שם הדוח: היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 התהום, כיוון שקיים תקן לאדם אחד בלבד לנושא מניעת הזיהום; וכי עד לשנת 2010 היא לא ידעה שרפאל מחדירה חנ"ם ופרכלורט למי התהום. משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח השימוש של רפאל לאורך שנים בחומרים מזהמים ונוכח סגירת קידוחי המים במכון דוד בראשית שנות ה -90 והימצאות זיהומים בהם, ראוי היה שרשות המים והמשרד להגנת הסביבה יפעלו בנחישות כבר עם הקמתה של רפאל כחברה ממשלתית בשנת 2002 כדי ללמוד על פוטנציאל הזיהומים שבפעילותה, לרבות באמצעות סקר היסטורי, סקר קרקע במכון דוד וסקר מי תהום, ככל שיידרש. כאמור לעיל, על בסיס ממצאי הסקר ההיסטורי אמורים להתבצע סקר קרקע וסקר מי תהום, שנועדו, בין היתר, לזהות קיומם של חומרים מזהמים בקרקע ובמי תהום, ולבדוק את כמויותיהם, את ריכוזיהם ואת היקפם. הדרישות של המשרד להגנת הסביבה ושל רשות המים מרפאל לבצע סקר היסטורי ניתנו רק בשנת 2010 , שנים רבות לאחר גילוי הזיהומים במי התהום. ביולי 2013 הכינהרפאל , לפי דרישת רשות המים, תכנית לחקירת מי התהום והקרקע, המבוססת על ממצאי הסקר ההיסטורי מספטמבר 2012 . נכון לדצמבר 2013 , רשות המים והמשרד להגנת הסביבה טרם אישרו את התכנית. לפיכך, רפאל טרם החלה בביצוע של סקר קרקע במכון דוד וסקר מי תהום 29 , שיאששו או שישללו את קיום מכלול הזיהומים בקרקע ובמי התהום, היקפם וכמותם, ויהוו צעד משמעותי להכנת תכנית לניקוים, ככל שיידרש. בעניין חקירת מי התהום יצוין, כי באוגוסט 2013 הודיעה רפאל למשרד מבקר המדינה, כי בסיום החקירה היא תפעל "לנקיטת צעדים ככל שיידרשו". בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע המשרד להגנת הסביבה באוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה, כי תהליך הבדיקה של הסקר ההיסטורי על ידיו "נמצא לקראת סיום", וכי הוא יבדוק בהקדם את התכנית30 ,שהכינה רפאל לחקירת מי התהום והקרקע ויגיש לרפאל בהקדם את התייחסותו לתכנית. ד. בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה רפאל באוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה, כי נושא הגנת הסביבה טבוע בחזונה, במדיניותה, בקוד האתי שלה ובאחריות החברתית שנטלה על עצמה; כי המודעות לפוטנציאל הנזקים מאי -שמירה על איכות הסביב ה גברה באופן משמעותי בעשרים השנים האחרונות, ונקבעו נורמות חברתיות וחקיקתיות שלא היו קודם בנושא; כי היא משקיעה משאבים רבים בנושא; כי היא יזמה מעקב רציף אחר מפגעים אפשריים ויצרה להם מענה; כי היא סברה ואף סבורה שלא זיהמה ושאינה מזהמת את הקרקעות במכון דוד ואת מי התהום. .__________________ .29 במהלך השנים ביצעה רפאל מספר סקרי קרקע וסקרי מי תהום נקודתיים וטיפול נקודתי בזיהומי דלק, בין היתר, לפי הנחיות של המשרד להגנת הסביבה ורשות המים. 30 "תכנית לחקירה ראשונית כוללת של אתרים ומבנים חשודים בזיהום קרקע ומי תהום" כלשון ההודעה. היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ 235 .:שם הדוח היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח ממצאי הסקר משנת 2001 שלעיל, נוכח ממצאי רפאל, כפי שריכזה מאנשיה וממסמכיה בדיעבד בסקר ההיסטורי מ - 2012 , שהצביעו לכל הפחות על פוטנציאל זיהום רחב במגוון חומרים מסוכנים, ואף נוכח האמור בהתייחסותה דלעיל של רפאל, היה מצופה מרפאל שתיזום את הפעילויות הנדרשות לבדיקת פוטנציאל הזיהומים ולקביעה, במידת הצורך, של תכנית סדורה לטיפול בהם, והכול בתיאום עם הגופים הממלכתיים האחראים לנושא ובאישורם. זאת גם בהיעדר פעילות אכיפה מספקת לאורך שנים על ידיהם. 2. ממצאי הסקר ההיסטורי להלן תיאור עיקרי הממצאים שנכתבו בסקר ההיסטורי: א. עד לשנות ה-80 סולקושפכים סניטריים31 ותעשייתיים32 בשטח המכוןבאמצעות עשרות בורות ספיגה33 או בורות חלחול34 . לחלק מהבורות הוזרמו שפכים עם חנ"ם; באוגוסט 2010 " ביטלה רפאל את בורות הספיגה/חלחול האחרונים", שלתוכם ה וזרמו שפכים עם חנ"ם, בעקבות פניית המשרד להגנת הסביבה במאי 2010. .ב בשנים 2001 -1976 נמצאו במי התהום שבאזור מכון דוד חריגות מתקן מי שתייה בריכוזים של כלורידים ומתכות, כגון אבץ, ובשנות ה-90 נמצאו בנוסף לכך חריגות בריכוזים של ממסים שונים. יצוין, כי בסקר ההיסטורי לא נכתב מי הגורם שזיהם את מי התהום. עוד עולה מהסקר, כי בשנים 2011 ו- 2012 נמצאו בנוסף לאמור לעיל ריכוזים "חורגים מתקן מי שתייה", בין היתר, של חנ"ם מסוג RDX ופרכלורט, וזאת בעקבות בדיקות שנערכו בהנחיית רשות המים. ג. בסקר נסקרו כ-670 אתרים שבמכון דוד. האתרים חולקו לארבע רמות של פוטנציאל זיהום הקרקע ומי התהום: 66 ,")אתרים שבהם קיים "פוטנציאל זיהום גבוה (זיהום ודאי וביניהם אתרי שרפה, אתרי הטמנה ושני אזורים שבהם המטירה רפאל קולחים 35 ;30 אתרים שבהם קיים פוטנציאל גבוה לזיהום; 61 אתרים שבהם קיים פוטנציאל נמוך לזיהום; וכ-506 אתריםללא פוטנציאל או חשד ל זיהום. מתוכם כ -260 הוגדרו מלכתחילה שאינם חשודים בזיהום, כגון משרדים וכדומה. בסקר נכתב, כי פוטנציאל זיהום גבוה (זיהום ודאי), "מתבסס על ממצאי דיגום קרקע ו/או מי תהום, ממצאים ויזואליים, עדויות/תיעוד תהליכים במכון שבסופם חומ"ס ]חומרים מסוכנים[הגיעו באופן ודאי לקרקע ו/או מי תהום בשפך ו/או דרך תשתיות ביוב וניקוז לאורך תקופת פעילות ממושכת וכן אירועי דליפה/שפיכה נקודתיים ידועים". בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה רפאל באוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה, לגבי האתרים שבהם קיים "פוטנציאל זיהום גבוה (זיהום ודאי)", כי חלה "טעות" בניסוח בסקר ההיסטורי, כיוון שניתן יהיה לקבוע "זיהום ודאי" רק לאחר שיבוצעו דגימות של הקרקע ומי התהום באתרים אלו. עו ד הוסיפה רפאל הבהרה לאמור בסקר ההיסטורי, כי אין בסיווג .__________________ .31 .שפכים שמקורם בשירותים סניטריים 32 שפכים, למעט שפכים סניטריים, הנוצרים במהלך או עקב פעילות העסק, לרבות תשטיפים, שהם נוזלים שבאו במגע עם פסולת, שמנים וכיוצא באלה. 33 בור המשמש או המיועד לשמש לקליטת שפכים לשם סילוקם בדרך של חלחול לקרקע. 34 .בור המשמש להובלה של נוזלים לעומק הקרקע 35 .פיזרה קולחים באמצעות ממטרות 236 דוח שנתי64ב .שם הדוח: היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,"האתרים שלעיל על פי "תהליכים שבסופם הגיעו חומרים מסוכנים לקרקע או למי התהום כדי להצביע האם קיים זיהום בקרקע או במי התהום. ממצאי הסקר ההיסטורי שהכינה רפאל מעידים, בין היתר, על פוטנציאל לזיהומים מסוגים שונים בקרקע במכון דוד ובמי תהום בכ-160 אתרים נקודתיים. לגבי כ-60 אתרים נקודתיים בשטח המכון נכתב בסקר, כיפוטנציאל זיהום גבוה (זיהום ודאי) "מתבסס על ממצאי דיגום קרקע ו/או מי תהום, ממצאים ויזואליים, עדויות/תיעוד תהליכים במכון שבסופם חומ"ס ]חומרים מסוכנים[ הגיעו באופן ודאי לקרקע ו/או מי תהום בשפך ו/או דרך תשתיות ביוב וניקוז לאורך תקופת פעילות ממושכת וכן אירועי דליפה/שפיכה נקודתיים ידועים". יודגש, כי כל אלו אמורים להיחקר במהלך מימוש התכנית לחקירת הקרקע ומי התהום. .עריכת סקרי שפכים .1 . שפכים סניטריים ותעשייתיים של מכון דוד מטופלים במט"ש שבמכון . משרד הבריאות נושא באחריות הממלכתית להבטחת הבריאות של תושבי המדינה ומוקנות לו סמכויות על פי דין, בין היתר, לפקח על טיפול בשפכים. במאי 2004 כתב מהנדס מחוז חיפה דאז במשרד הבריאות למנהל יחידת הרישוי, וכן יידע את רפאל, כי על רפאל להגיש בתוך חודש תכניות של "מתקני הטיפול בשפכים " שבמכון דוד , הכוללות נתונים על איכות השפכים הגולמיים, איכות הקולחים ודרכי סילוק ם, איכות הבוצות 36 המופקות במתקנים ועוד. ביוני 2005 מסרה רפאל למשרד הבריאות סקר שפכים. דהיינו את התכניות האמ ורות. בסקר נכתב, כי "כל השפכים" של מכון דוד מתנקזים למט"ש. בספטמבר 2008 הוציאה יחידת הרישוי מפרט תנאים ברישיון עסק לכלל המפעלים הביטחוניים העוסקים בנפיצים, ולפיו על רפאל להכין סקר שפכים ולהציגו למשרד להגנת הסביבה לפי דרישתו ולעדכנו. יצוין, כי סקר שפכים אמור לכלול את כל השפכים שבמכון דוד. משרד מבקר המדינה העלה, כי סקר השפכים , אשר הגישה רפאל למשרד הבריאות ביוני 2005 , לא כלל את פעילות סילוק השפכים הכוללים חנ"ם, שקיימה רפאל במשך שנים בעשרות מתקנים שבמכון דוד, בין היתר, באמצעות בורות ספיגה, תוך החדרתם לקרקע ולמי תהום (בעניין ההחדרה ראו בהמשך). משרד מבקר המדינה מעיר, כי בכך מסרה רפאל למשרד הבריאות נתונים לא מלאים על סילוק השפכים במכון דוד, על אף שמדובר במידע חשוב ומהותי. זאת ועוד, רפאל כתבה בסקר השפכים, כי כל השפכים של מכון דוד מתנקזים למט"ש. משרד מבקר המדינה מעיר, כי עובדה זו שמסרה רפאל למשרד הבריאות אינה נכונה. דהיינו רפאל דיווחה למשרד הבריאות דיווח לא נכון. .__________________ .36 .חומר עשיר במוצקים, הנוצר בתהליך טיהור שפכים היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ 237 .:שם הדוח היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי נוכח העובדה שלא היה בידי רפאל סקר שפכים, הכולל את כל השפכים, היא לא עמדה בעניין זה במפרט התנאים ברישיון העסק מספטמבר 2008. בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה רפאל באוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה, כי היא לא התייחסה לפעילות הנוגעת לסילוק חנ"ם כאל פעילות לסילוק שפכים אלא כאל פעילות מיוחדת ומצומצמת, וכן, כי היה מדובר בתשטיפי חנ"ם. משרד מבקר המדינה מעיר, כי שפכים תעשייתיים כוללים תשטיפים, כפי שהוגדר ברישיון העסק של רפאל שניתן לפי חוק רישוי עסקים, וכי מהאמור במסמכי רפאל, כגון תיק המפעל של מכון דוד מיוני 2002 , עולה, כי היא עצמה התייחסה לפעילות הנוגעת לסילוק חנ"ם כפעילות של סילוק שפכים. עוד הודיעה רפאל באוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה, כי שיטת הטיפול שלה בסינון החנ"ם נכללה בתיק המפעל שלעיל, שהגישה לרשויות הרלוונטיות (יחידת הרישוי והמשרד להגנת הסביבה) שידעו או אמורות היו לדעת על השיטה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי על רפאל היה להכין סקר שפכים, הכולל את כל שפכי מכון דוד, לרבות חנ"ם, כנדרש ברישיונות העסק. אין בהגשת תיק המפעל, המתאר, בין היתר, את המבנים, המתקנים ותהליכי הייצור שבמפעל לרבות בתחום החנ"ם, לגורמים שלעיל, בכדי לייתר את הכנת ס קר השפכים הכולל, כנדרש ברישיונות העסק. 2 . במחצית מאי 2010 ביקש מנהל יחידת הרישוי מרפאל להגיש לו עד ליולי 2010 סקר שפכים עדכני, הכולל התייחסות לחנ"ם. בסוף מאי 2010 כתבו ראש אגף תעשיות ורישוי עסקים במשרד להגנת הסביבה ומהנדסת מחוז חיפה במשרד הבריאות למנכ"ל ר פאל, כי למרות דרישת המשרד להגנת הסביבה בתנאי רישיון העסק שלעיל, סקר השפכים לא הוצג בסיורים שערכו נציגי יחידת הרישוי ולא נשלח למשרד להגנת הסביבה , וכי על רפאל להכינו ולהעבירו ליחידת הרישוי. ביולי 2010 ענתה רפאל למשרד להגנת הסביבה ולמשרד הבריאות, כי הפעילות בנושא חנ"ם הוצגה ונסרקה במסגרת הביקורות של יחידת הרישוי בשנים 2010 -2002 , אך לא התקבלו דרישות או הערות לגבי שיטת הטיפול בחנ"ם; וכי רפאל הכינה סקר שפכים של המתקנים העוסקים בחנ"ם, ותגיש אותו לאחר קבלת אישור של הממונה על הביטחון במערכת הביטחון (להלן - מלמ"ב). לאחר מכן, במהלך שנת 2010 הגישה רפאל סקר שפכי חנ"ם לגורם בעל הרשאה מתאימה במשרד להגנת הסביבה. בתחילת אוגוסט 2010 חזר ודרש המשרד להגנת הסביבה מרפאל להגיש לו סקר שפכים עדכני. מספר ימים לאחר מכן מסרה רפאל למשרד להגנת הסביבה את סקר השפכים, שמסרה למשרד הבריאות כחמש שנים קודם לכן, ביוני 2005 , בצירוף נספח ממאי 2010 , המתאר את תשתיות הביוב של מכון דוד. בספטמבר 2010 עיגן המשרד להגנת הסביבה את דרישתו בהיתר רעלים. באוקטובר 2010 שלח המשרד להגנת הסביבה לרפאל את הערותיו לגבי סקר השפכים שלעיל מיוני 2005 ולגבי הנספח של תשתיות הביוב שלעיל ממאי 2010 . בהערות נכתב, כי בנספח 238 דוח שנתי64ב .שם הדוח: היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חסרים פרטים הנוגעים לשפכים תעשייתיים, וכי על רפאל למסור למשרד להגנת הסביבה את המידע החסר עד למחצית נובמבר 2010. כשנה מאוחר יותר, בדצמבר 2011 .מסרה רפאל למשרד להגנת הסביבה סקר שפכים מעודכן בינואר 2012 שלח המשרד להגנת הסביבה לרפאל מספר הערות לגביו. בפברואר 2012 .שלחה רפאל למשרד להגנת הסביבה את התייחסותה להערות משרד מבקר המדינה מעיר, כי רק במאי 2010 אכפו יחידת הרישוי והמשרד להגנת הסביבה את דרישתם בתנאי רישיון העסק מספטמבר 2008 , כי רפאל תגיש ליחידה סקר שפכים. בפברואר 2012 , כשנה וחצי לאחר הדרישה של יחידת הרישוי להכין סקר שפכים עדכני עד ליולי 2010 , סיימה37 רפאל להכין את הסקר המבוקש, העונה לדרישות המשרד להגנת הסביבה ולהערותיו, והגישה אותו למשרד. בהתייחסותו לממצאי הביקורת בעניין אי -אכיפת ההגשה של סקר שפכים שתוארה לעיל, הודיע מנהל יחידת הרישוי ביולי 2013 למשרד מבקר המדינה, כי תנאי רישיונות העסק מורים מה נדרש המפעל לעשות, אך יש בהם גם תנאים "רדומים", דהיינו על יחידת הרישוי להוציא דרישה בכתב כדי שהמפעל יפעל על פיהן, וכי אין ספק שיש לצמצם ככל האפשר את השימוש בתנאים אלו. בנוסף לאמור בהודעתו של מנהל יחידת הרישוי, לדעת משרד מבקר המדינה, אין לקבל שימוש בתנאים "רדומים", אלא במקרים מיוחדים ובלוחות זמנים קצרים. .החדרת חנ"ם למי התהום .1 . בחוק המים נקבע, כי אין להחדיר מים 38 אלא על פי רישיון מאת מנהל רשות המ ים. בתקנות המים (מניעת זיהום מים) (בורות ספיגה ובורות רקב 39), התשנ"ב - 1992 (להלן- תקנות המים), נקבע, כי המחזיק בבור ספיגה תעשייתי ינתק ממנו עד למאי 1993 את צינור מוצא השפכים ויחברו למערכת הביוב בתוך שנה מיום תחילת התקנות. במכון דוד קיימים מבנים שנעשית בהם פעילות עם חנ"ם. שיטת הטיפול בשפכים במבנים האמורים הוגדרה בהוראת בטיחות של המכון מדצמבר 2004 . עד לשלהי שנת 2010 אספה רפאל את החנ"ם בתוך שקי סינון, ומי השפכים לאחר הסינון הוזרמו לבורות ספיגה או לקרקע. ממועד זה אוגרת רפאל את השפכים במכלים. .__________________ .37 סקר השפכים מדצמבר 2011 , שרפאל סיימה להכין את התייחסותה להערות המשרד להגנת הסביבה אליו בפברואר 2012. 38 פעולה מתוכננת של הכנסת מים לקרקע מכל מקור שהוא על ידי החדרה ישירה או על ידי גרימת חלחול של המים מפני הקרקע. 39 .בור המשמש או המיועד לשמש לקליטת שפכים היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ 239 .:שם הדוח היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בסיור שערכה יחידת הרישוי בינואר 2010 במכון דוד סיכמה ראש אגף תעשיות ורישוי עסקים במשרד להגנת הסביבה, כי על המכון להעביר למשרד דיגומים של שפכים המכילים חנ"ם, לאחר סינון , ודיגומים של קרקע מהאתרים אליהם מוזרמים שפכים אלו. באפריל 2010 כתבהרשות המים לרפאל, כי היא קיבלה מידע מהמשרד להגנת הסביבה על החדרת שפכי חנ"ם במכון דוד למי התהום, וכי פעולה זו גורמת לזיהום מקורות מים. כחודש מאוחר יותר סיכמה רשות המים פגישה בין נציגיה לבין נציגי המשרד להגנת הסביבה ורפאל בנושא "איכות מי התהום - מכון דוד", כי די במיקרוגרמים בודדים של חנ"ם כדי לגרום לזיהום במי תהום ; כי יש לדגום את החנ"ם שבבורות החלחול; וכי רשות המים תנחה על הפעולות הנדרשות לניטור המים. בסוף מאי 2010 כתבוראש אגף תעשיות ורישוי עסקים במשרד להגנת הסביבה ומהנדסת מחוז חיפה במשרד הבריאות למנכ"ל רפאל, בידיעת רשות המים, כי רפאל נדרשת להפסיק מיד להחדיר שפכים לקרקע; כי פעולת ההחדרה מהווה עברה לכאורה על חוק המים; כי למיטב ידיעתן, מנהל רשות המים לא נתן לרפאל רישיון להחדיר מים לקרקע; וכי על רפאל לדגום את השפכים, ולבחון בהם את הכמות של החנ"ם, פרכלורט, מתכות כבדות ועוד. ביולי 2010 כתבהרשות המים לרפאל , כי עליה להעביר לרשות את כל ה מידע הנוגע לשימוש, בין היתר, בפרכלורט במכון דוד; כי יש לבצע בדיקה ראשונית של השפעת פעילות ההחדרה על מי תהום; וכי על רפאל להכין תכנית מפורטת "לחקירת מי התהום". ממסמך של המשרד להגנת הסביבה מאוגוסט 2010 בעניין כמות הזיהומים וסוגיהם עלה, כי ריכוז RDX לדוגמהבשפכים שהוזרמו לקרקע ולמים במכון דוד היה 40,990 מיקרוגרם לליטר (להלן - מג"ל) במבנה מסוים, בהשוואה לערך הסינון40 האמריקני41 עבור מי שתייה שהוא 0.61 .מג"ל באוקטובר 2010 סיכם מנה ל יחידת הרישוי דיון בהשתתפות נציגי המשרד להגנת הסביבה ורפאל, כי רפאל דיווחה שהחדרת שפכי החנ"ם "הופסקה לחלוטין". בהמשך לדרישות רשות המים שלעיל בעניין חקירת מי התהום, העבירה רפאל במאי 2011 לרשות המים תכנית לדיגום מי התהום הנמצאים סמוך ל שני מבנים שבמכון דוד , ושבהם נעשית פעילות הכוללת שימוש בחנ"ם ובאמוניום פרכלורט . בתכנית נכתב, כי משך פעילות החלחול באתרים אלו הייתה כ-20 .שנה באותו החודש אישרה רשות המים לרפאל את התכנית וקבעה, כי על רפאל להגיש דוח הכולל תוצאות חקירה ראשונית עד לאוגוסט 2011 . אולם, בספטמבר 2011 כתבה רשות המים לרפאל, כי למרות פניות חוזרות ונשנות , החקירה הראשונית שלעיל טרם החלה. בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה רפאל באוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה, כי לביצוע החקירה נדרש תיאום מורכב בין גורמים שונים, וכי בשל אי-זמינות חלק מהם התיאום הנדרש "התארך מעבר למתוכנן". רפאל סיכמה את החקירה הראשונית כחצי שנה מאוחר יותר, במאי 2012 , בדוח המפרט ממצאי 14 דיגומים של מי תהום סביב לשני המבנים שלעיל. מהדוח עלה, כי בכל הדיגומים נמדדו ריכוזי פרכלורט החורגים מערכי הסף 42, הגדולים עד פי כ - 8,400 מהריכוז המרבי .__________________ .40 Regional Screening Level (RSL). 41 EPA - United States Enviromental Protec tion Agency . 42 אין בישראל תקן לכמות מרבית של פרכלורט, המאושרת להימצא במי שתייה או במים להשקיה חקלאית. בשנים 2005 ו- 2009 ,קבע משרד הבריאות "ריכוז מנחה", דהיינו ריכוז מרבי לפרכלורט במי שתייה בהתאם למה שנקבע בארה"ב: 24.5 מג"ל ו-15 .מג"ל, בהתאמה 240 דוח שנתי64ב .שם הדוח: היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שקבע משרד הבריאות למי שתייה. ברוב הדיגומים נמצאו חנ"ם 43 , כגון RDX , בריכוזים הגדולים עד פי כ- 4,360 .מהסף האמריקני למי שתייה בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה רפאל באוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה, כי לא ראתה בנושא סינון שאריות החנ"ם גורם שעלול להשפיע לרעה על הסביבה; כי תוצרי פעילות החנ"ם "סוננו בקפדנות"; כי הכמויות המדוברות היו "מזעריות"; כי שיטת טיפולה בחנ"ם הייתה "פרקטיקה מקובלת" בעולם; כי היא לא החדירה זיהומים (חנ"ם) לקרקע ולמי התהום; וכי אף רשות סטטוטורית לא העירה לה בנושא. עוד הודיעה רפאל בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה, כי " ההליך אותו ביצעה הביא אותה להאמין אמונה מלאה כי לאחר סינון השפכים כל רע וצרה לא מחלחלת לקרקע"; כי "משנמסר לרפאל והובהר לה כי לדבר טעות נתפסה - פעלה בדחיפות לתיקון העניין"; וכי לגבי זיהום מי התהום "מדובר בשטח קרקע זניח וברמת זיהום מצטברת איזוטרית לחלוטין". משרד מבקר המדינה מעיר, כי במשך שנים רבות, עד לשלהי שנת 2010 , זיהמה רפאל את מי התהום בכך שהחדירה מי שפכים מזוהמים בחנ"ם לקרקע, כעולה גם ממסמכיה, באמצעות בורות ספיגה, בניגוד לאמור בחוק המים. זאת בלי שרפאל ביקשה וממילא לא קיבלה רישיון להחדרת מים מאת מנהל רשות המים. בנוסף לכך, על אף הוראות תקנות המים, הדורשות התנתקות מבורות ספיגה תעשייתיים עד מאי 1993 , רפאל סיימה להתנתק מבורות הספיגה האחרונים 44 רק באוגוסט 2010 ,. יודגש, כי לפי ממצאי הדיגומים הראשוניים שלעיל שנערכו במכון דוד מדובר בזיהום משמעותי במי התהום , שגרמה רפאל. 2 . יחידת הרישוי עורכת ביקורות תקופתיות במפעלים הנדרשים לקבל רישיון עסק . בביקורות תקופתיות שערכה היחידה במכון דוד עד לינואר 2010 היא לא מצאה, כי רפאל מחדירה שפכים עם חנ"ם לקרקע. יתרה מכך, לדוגמה, בסיכום ביקורת שערכה היחידה במכון בפברואר 2009 ,אף נכתבכי נציג המשרד להגנת הסביבה התרשם שהנושאים הנוגעים להגנת הסביבה מטופלים "בצורה טובה"; וכי מנהל יחידת הרישוי סיכם את הביקורת, כי המפעל עומד במפרט התנאים שברישיון העסק, בכפוף לתיקון ליקויים מסוימים. משרד מבקר המדינה העלה, כי רק בינואר 2010 , בעקבות סיור שערך המשרד להגנת הסביבה במכון דוד, גילו המשרד ויחידת הרישוי את החדרת החנ"ם על ידי רפאל במשך שנים רבות לקרקע ולמי התהום. זאת, אף כי במשך שנים ערכו יחידת הרישוי והמשרד להגנת הסביבה ביקורות תקופתיות במכון דוד, והיה בידיהם תיק מפעל של מכון דוד מיוני 2002 , שבו תואר הטיפול בשפכי החנ"ם. רק במרץ 2010 נודעה ההחדרה האמורה גם לרשות המים. יוצא אפוא, כי הגופים האמורים כשלו, כל אחד בתחום אחריותו, בפעילויות הפיקוח והבקרה בעניין מניעת זיהומים על ידי רפאל. .__________________ .43 על פי הדוח לא קיימים תקנים בישראל לחנ"ם במי שתייה. 44 .בורות אלו שימשו לשפכים של תשטיפי חנ"ם היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ 241 .:שם הדוח היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המטרת קולחים במכון דוד .השפכים התעשייתיים של מכון דוד מטופלים לפני הגעתם למט"ש שבמכון במתקני קדם-טיפול בשפכים, כדי להוריד את ריכוז הזיהומים שבהם. מקור שפכים אלו הוא בעיקר במפעל לציפוי מתכות ובמפעל מעגלים מודפסים שבמכון דוד. רפאל ממטירה את הקולחים תוצרי המט"ש על קרקע בשני אזורים במכון דוד (להלן - אזור ההמטרה). לפי הסקר ההיסטורי, אזור ההמטרה סווג כאזור שבו קיים "פוטנציאל זיהום גבוה (זיהום ודאי)", כגון במתכות כבדות ובפרכלורט. על פי תקנות בריאות העם (קביעת תקנים למי שפכים), התשנ"ב- 199245 , מי שופכין של יצרן שפכים יעברו טיפול במתקן טיהור , ואיכותם תהיה כמפורט בהוראות שנתן מנכ"ל מש רד הבריאות או מי שהוא הסמיך בעניין. ביולי 2003 קבע משרד הבריאות, כי התנאים הבאים יופיעו ברישיון העסק של מכון דוד: ריכוז צריכת החמצן הביולוגית46 (להלן- צח"ב) בקולחים וריכוז המוצקים המרחפים 47 שבהםלא יעל ו על 20 מג"ל ו -30 מג"ל, בהתאמה, בממוצע חודשי (להלן - היתר משרד הבריאות) . ואכן, במפרט תנאים לרישיון העסק מדצמבר 2005 , .שאישרה יחידת הרישוי למכון דוד, הופיעו התנאים שלעיל 1. מאפייני קולחים סניטריים לאורך שנים ערך משרד הבריאות ביקורות תקופתיות במכון דוד, שבהן מצא בחלק מהדגימות מהקולחים חריגות מערכי הסף של איכות הקולחים, שנקבעו בהיתר משרד הבריאות שלעיל. כך, לדוגמה, בדצמבר 2004 היה ערך המוצקים המרחפים150 מג"ל (חריגה של%400)48 וביולי 2011 היה ערך הצח"ב66 מג"ל (חריגה של 230% ). יצוין, כי כבר במאי 2004 כתב משרד הבריאות למנהל יחידת הרישוי ולרפאל, כי קיימות חריגות באיכות הקולחים והבוצות שבמכון דוד. ממסמכי רפאל מינואר 2010 עולה, כי אירעה תקלה במט"ש49, הגורמת אף היא לחריגות50 ,במוצקים המרחפים מהספים שקבע משרד הבריאות דלעיל וכי נדרש לשפץ את המט"ש להפחתת החריגות, לרבות תיקון התקלה. ביולי 2010 כתבה רפאללמשרד להגנת הסביבה ולמשרד הבריאות, כי היא פועלת תקופה ארוכה מול שני המשרדים כדי לקבל אישור לשיפוץ המט"ש, כדי שיעמוד בסטנדרדים המקובלים לטיפול בשפכים. בספטמבר 2010 סיכם מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה פגישה עם נציגי רפאל, כי הוא מתנה את אישור שיפוץ המט"ש בקבלת תכנית מרפאל, המהווה התחייבות להתחבר למערכת ביוב אזורית51, ושהתכנית "מבהירה שההשקעה במט"ש הקיים ]במכון דוד[ ."היא זמנית בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע משרד הבריאות באוגוסט 2013 ,למשרד מבקר המדינה כי בין השנים 2004 ל- 2010 "התקבלו תוצאות לא תקינות של השפכים", ולכן בשנת 2010 , .__________________ .45 התקנות מ- 1992 בוטלו ב- 2010 . בשנה זו הותקנו תקנות בריאות העם (תקני איכות מי קולחין וכללים לטיהור שפכים), התש"ע- 2010 . האמור בסעיף תקף לתקנות מ- 1992 ומ- 2010. 46 כמות החמצןהנצרכת על ידי אורגניזמים שבשפכים. 47 .חלקיקים בגדלים מסוימים הגורמים לעכירות הקולחים 48 בסוגריים- שיעור החריגה מהערך המרבי שנקבע בהיתר משרד הבריאות. 49 .בשלב האחרון של הטיפול בבוצה 50 מהתייחסות רפאל מאוגוסט 2013 לממצאי הביקורת עולה, כי התקלה במט"ש החמירה את החריגות האמורות החל משנת 2010. 51 עד מועד סיום הביקורת, יוני 2013 ., טרם בוצע החיבור 242 דוח שנתי64ב .שם הדוח: היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יחד עם המשרד להגנת הסביבה, הואצו המהלכים לאכיפה, לטיפול ולסילוק נאותים של השפכים, וכי נושא החיבור של רפאל למערכת הביוב האזורית נמצא במעקב וטרם הסתיים. בעניין שיפוץ המט"ש שבמכון דוד, כתבה רפאל בינואר 2012 למשרד להגנת הסביבה, כי היא העבירה תכנון ראשוני של שדרוג המט"ש ושיפוצו כחודש לפני כן למשרד להגנת הסביבה; כי טרם התקבל אישור לתכנון; וכי עם קבלתו תפעל רפאל לביצוע השדרוג. באוגוסט 2013 הודיעה רפאל למשרד מבקר המדינה, כי החלה בשדרוג המט"ש באפריל 2013. לפחות משנת 2004 המטירה רפאל באזור ההמטרה שבשטח מכון דוד קולחים (סניטריים) מזוהמים 52, החורגים בממוצע ב -%10-%1253 מערכי הסף של זיהומים בקולחים, שקבע משרד הבריאות בתנאי ההיתר שלעיל מיולי 2003 ,. זאת בין היתר, בגלל התמשכות המגעים בינה לבין המשרד להגנת הסביבה לגבי שיפוץ המט"ש שבמכון. בחריגה האמורה רפאל אינה עומדת בתנאי רישיון העסק שלה ובתקנות בריאות העם (קביעת תקנים למי שפכים), התשנ"ב - 1992. יודגש בהקשר זה, כי משרד הבריאות לא אכף על רפאל עד לשנת 2010 את העמידה בתקנות שלעיל, ובתנאי ההיתר שהוציא ביולי 2003 , המהווים חלק מהתנאים שברישיון העסק של מכון דוד. 2. מאפייני קולחים תעשייתיים להלן תיאור הבעייתיות העולה בפעילותו של מתקן קדם-טיפול בשפכים תעשייתיים במפעל מעגלים מודפסים במכון דוד. א. בסקר השפכים מיוני 2005 ;נכתב, כי המקור העיקרי לזיהום שפכים במפעל הוא נחושת כי השפכים מהמפעל מכילים ריכוזים גבוהים של עשרות מג"ל של נחושת וברזל; כי הפעלת מתקן קדם-הטיפול במפעל נתקלה בקשיים רבים , ולכן ממועד הפעל תו ב - 2003 ועדליוני 2005 נמצאו בקולחים ובבוצת המט"ש חריגות גבוהות של ריכוזי נחושת; וכי יש לשדרג את מתקן קדם-הטיפול. במסמך של רפאל מאוקטובר 2006 נכתב, כילמרות "הזמן הרב" שעבר ממועד התקנת מתקן קדם-הטיפול בשנת 2003 , נמצאו חריגות בריכוז הנחושת בבוצת המט"ש ; וכי גם לאחר שדרוג מתקן קדם -הטיפול עדיין היו ערכי הנחושת בבוצת המט"ש גבוהים. כשנתיים וחצי מאוחר יותר, מסיכום ביקורת שערכה יחידת הרישוי במכון דוד בפברואר 2009 עלה, כי בבוצת המט"ש נמצא ריכוז חריג של נחושת. כשנה וחצי לאחר מכן, באוגוסט 2010 , כתב המשרד להגנת הסביבה לרפאל, כיבסיור שערך המשרד באותו מועד במכון דוד עלה, כי "יש בעיה של ריכוזי נחושת גבוהים" בבוצת המט"ש. בספטמבר 2010 סיכם מנכ"ל המשרד להגנת הסביבהישיבה בהשתתפות נציגי רפאל בעניין מכון דוד, כי "א ם יש בבוצת המט"ש מתכות, סימן שיש בעיה בטיפול בשפכים". ב. בסקר השפכים שלעיל מיוני 2005 נכתב, כי הבעיה שנוצרה במהלך ההפעלה של מתקן קדם-הטיפול במפעל נגרמה על ידי כמויות הברזל הגדולות שבתהליך הייצור, וכי "העבודה .__________________ .52 טרם נבדקו דגימות מאזור ההמטרה המאששות קיום זיהומים בקרקע נוכח ההמטרה או עקב סיבות אחרות. 53 הנתון לפי התייחסות רפאל מאוגוסט 2013 .לממצאי הביקורת היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ 243 .:שם הדוח היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מתמקדת כיום במציאת דרכים לסילוק הברזל" ממי השט יפה שבתהליך לפני הגעתם לשלב סילוק הנחושת מהשפכים. גם בסקר השפכים המעודכן שלעיל מפברואר 2012 , נכתב, כי הברזל יצר בעיות בהפעלת מתקן קדם-הטיפול שבמפעל, וכדי לשפר את תפקוד המתקן "ההתמקדות כיום היא במציאת דרכים לסילוק הברזל" ממי השטיפה בטרם הגעתם לשלב סילוק הנחושת מהשפכים. לגבי הימצאות ריכוזי נחושת גבוהים בבוצה הודיע בפברואר 2013 המשרד להגנת הסביבה למשרד מבקר המדינה, כי זו העדות לכך שככל הנראה מתקן קדם-הטיפול לא פעל כנדרש, "או לא הותקן בטכנולוגיה המיטבית"; וכי אם מגיעות מתכות למט"ש, אזי קיים פוטנציאל סיכון מהקולחים המומטרים. ביוני 2013 הודיעה רפאל למשרד מבקר המדינה, כי אין ערכי סף לנחושת בקולחים; כי מעיון בדוחות ניטור קולחים ניתן להסיק כי ריכוז הנחושת בקולחים נמוך מאוד ואינו עלול לגרום לזיהום קרקע; וכי ניתן יהיה לקבוע האם קיים זיהום קרקע רק לאחר עריכת סקר קרקע באזור. בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה רפאל באוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה, כי בעקבות מספר תקלות שאירעו במהלך השנים היא לא הצליחה "לייצב את ערכי הנחושת בבוצה"; כי האמור בסקר השפכים המעודכן מפברואר 2012 הינו "דבר טעות", כיוון שהמתקן שודרג בשנת 2006 , ובכך נמצא הפתרון לחריגות בנחושת; וכי אין בהימצאות של מתכות בבוצה כדי להעיד על תפקוד לקוי של מתקן קדם הטיפול ועל איכות הקולחים. עוד הודיעה רפאל בדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה בהתייחסותה לממצאי הביקורת, כי "בימים אלו" היא תפעיל "מתקן משודרג המתאים לאופי הפעילות" ול לא צורך בהזרמת השפכים לביוב. נוכח החריגות בערכי הנחושת בבוצה משך שנים רבות, נוכח העמדות השונות של רפאל ושל המשרד להגנת הסביבה בדבר תפקוד מתקן קדם הטיפול והחשש לזיהום מהקולחים המומטרים, ונוכח הודעת רפאל שלעיל על המתקן המשודרג, מעיר משרד מבקר המדינה, כי מן הראוי שהמשרד להגנת הסביבה יעקוב אחר פעילות רפאל בנושא. 3. דיגום קרקע באזור ההמטרה במאי 2010 כתבוהמשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות ל מנכ"ל רפאל, כי המטר ת הקולחים במכון דוד עלולה לגרום לזיהום הקרקע, מי התהום והים; וכי כיוון שמקור הקולחים כולל גם שפכים תעשייתיים, הסיכון לזיהום חמור אף יותר. ביולי 2010 השיבה רפאל, כי ההמטרה נעשית כדי למנוע מהחול שבאזור להגיע למתקני המכון. בדיון שקיים בספטמבר 2010 מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה נדון נושא דיגום הקולחים המומטרים לקרקע. כשבוע לאחר מכן כתב המשרד להגנת הסביבה לרפאל, כי יום לפני כן נלקחה דגימת קרקע (לבקשת המשרד להגנת הסביבה) מאזור ההמטרה, אך הדגימה נשארה ברפאל. 244 דוח שנתי64ב .שם הדוח: היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בחינת דגימת קרקע מאזור החשוד בזיהום זו פעולה הכרחית, שנדרש לעשותה כדי לדעת אם קיים זיהום בקרקע, סוגו והיקפו. זאת כדי לאפשר למשרד להגנת הסביבה ולרשות המים להמשיך בבירור ובטיפול בעניין, בהתאם לצורך. משרד מבקר המדינה מעיר, כי אי -הצלחת המגעים בין הגורמים הנוגעים למעלה משנתיים לבחון את דגימת הקרקע שנלקחה מאזור ההמטרה, אינה סבירה ואין לקבלה. כתוצאה מהמתואר לעיל, באוגוסט 2013 אין עדיין בידי המשרד להגנת הסביבה תוצאות של דגימת הקרקע באזור ההמטרה, המאששות או השוללות קיום זיהומים בקרקע, ואם כן, מה טיבם, ואין הערכה של הנזק הסביבתי שהם עלולים לגרום. ."טעויות" במסמכי רפאל .בהתייחסות רפאל לממצאי הביקורת היא הודיעה באוגוסט 2013 למשרד מבקר המדינה, כי נפלו "טעויות" בסקר על מקורות המים מנובמבר 2001 , שהגישה למשרד הבריאות, בסקר השפכים מ- 2012 ובסקר ההיסטורי מ- 2012 ., שאותם הגישה למשרד להגנת הסביבה משרד מבקר המדינה מעיר, כי טענת רפאל בדבר ה"טעויות" אינה יכולה להתקבל כפשוטה, והיא מחייבת בדיקה מעמיקה על ידי המשרד להגנת הסביבה ועל ידי רשות המים. .דוחות ביקורת קודמים .בדוחות ביקורת קודמים של מבקר המדינה54 , שעסקו בנושא זיהומי הקרקע במפעלי התעשיה הצבאית לישראל בע"מ (תעש) ובמי התהום, קבע מבקר המדינה, כי על כל הגורמים המעורבים לפעול מיד לטיפול בזיהומי הקרקע ומי התהום ולמניעת התפשטותם. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המלצות מבקר המדינה מהעבר וממצאי הביקורת בדוח הנוכחי, לגבי זיהומי מי תהום הקשורים לרפאל ולגבי הפוטנציאל הגבוה לקיום זיהומים נוספים בקרקע במכון דוד ובמי התהום, על כל הגורמים הנוגעים לפעול בנחישות כדי לטפל בזיהומי החנ"ם שנמצאו במי התהום, ולבחון הימצאות זיהומי קרקע במכון דוד ובמי התהום ולפעול לסילוקם, בהתאם לממצאי הבחינה. .__________________ .54 מבקר המדינה, דוח שנתי 56 א( 2005 ), בפרק "מקרקעי תעש- זיהומי הקרקע ומי התהום והכנת תכניות מתאר", עמ' 331 ,; מבקר המדינהדוח שנתי 60 א( 2010 '), בפרק "מקרקעי תעש", עמ 273 ,; מבקר המדינה דוח שנתי 63ב ( 2013 ), בפרק "היבטים בהגנת הסביבה בתעשיות הביטחוניות", עמ' 233. היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ 245 .:שם הדוח היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .סיכום והמלצות .רפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ (רפאל), עוסקת זה עשרות שנים בפיתוח ובייצור מערכות נשק ואמצעי לחימה, תוך שימוש בחומרים, העלולים, בין היתר, לזהם את הקרקע ומי התהו ם. רפאל נדרשת להקפיד הקפדה יתרה על דפוסי פעילותה, כדי להבטיח שמירה נאותה על הסביבה, בהתאם לחוקים ולתקנות ולהנחיות גופים אזרחיים, האמונים על הגנת הסביבה ועל בריאות הציבור. על אף האמור לעיל, זיהמה רפאל את מי התהום לכל הפחות בחומרי נפץ, וקיים חשד כבד לזיהומי קרקע ומים בחומרים רבים נוספים בעשרות אתרים נקודתיים. בפעילויותיה עברה רפאל על חוק המים, התשי"ט- 1959 , ועל תקנות המים (מניעת זיהום מים) (בורות ספיגה ובורות רקב), התשנ"ב- 1992 , והפרה תנאים מסוימים ברישיון העסק של מכון דוד בתחום הגנת הסביבה. מכלול הזיהומים שנמ צאו והפוטנציאליים, שכמויותיהם והיקפם טרם נחקרו, עלול לפגוע בסביבה ובמקורות מים טבעיים הנמצאים במחסור. המשרד להגנת הסביבה אחראי לאיתור ולטיפול בזיהומי הקרקע ולהסדרת תשתיות ואמצעים למניעת זיהום מים וקרקע. הרשות הממשלתית למים ולביוב (רשות המים) שבמשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים אחראית לניהולו, תפעולו ופיתוחו של משק המים. בתוך כך היא אחראית על שימור ושיקום מקורות המים הטבעיים וטיפול בזיהומי המים שאירעו בפועל. על אף האחריות המוטלת על המשרד להגנת הסביבה ורשות המים, גופים אלו, כל אחד בתחום אחריותו, לא אכפו על רפאל במשך שנים רבות, עד לשנת 2010 , ביצוע פעולות לאיתור מכלול הזיהומים ולטיפול בהם, ככל שיידרש, ולפיכך הם כשלו בפעילות הפיקוח והבקרה. רק בשנת 2010 החלו הגורמים האמורים בפעילות אכיפה לביצוע סקר היסטורי במכון דוד, הנדרש כשלב מקדים לטיפול בזיהומים. לדעת משרד מבקר המדינה, היה מצופה מרפאל שתיזום את הפעילויות הנדרשות לבדיקת פוטנציאל זיהומי הקרקע ומי התהום כתוצאה מפעילותה במכון דוד, בתיאום עם הגופים הממלכתיים האחראים לנושא ובאישורם, וזאת גם בהיעדר פעילות אכיפה מספקת לאורך שנים של הגופים האמורים. בעקבות דרישת רשות המים, השלימה רפאל לאחר מועד סיום הביקורת הכנת תכנית לחקירת זיהומי הקרקע ומי התהום. התכנית מהווה צעד משמעותי להכנה ברפאל של תכנית מתוקצבת, הקובעת לוח זמנים לניקוי הקרקע ומי התהום, ככל שיידרש. מבקר המדינה מדגיש מבין כלל הליקויים המתוארים בדוח זה, בעיקר את אי- הטיפול הנדרש באיתור זיהומי הקרקע במכון דוד וזיהומי מי התהום עד לשנת 2010 .על ידי רפאל, המשרד להגנת הסביבה ורשות המים 246 דוח שנתי64ב .שם הדוח: היבטים בהגנת הסביבה ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מבקר המדינה חוזר ומדגיש את המלצותיו מדוחות ביקורת קודמים לגבי הטיפול הנדרש בזיהומי קרקע ומי תהום55. על רפאל, המשרד להגנת הסביבה ורשות המים לפעול בנחישות כדי לטפל בזיהומי חומרי הנפץ שבמי התהום, לבצע בהקדם האפשרי את התכנית לחקירת זיהומי הקרקע ומי התהום, ולפעול לסילוק הזיהומים במידת הצורך. .__________________ .55 ראו הערת שוליים מס' 54.