משרד החקלאות ופיתוח הכפר/הניהול והפיקוח של משרד החקלאות ופיתוח הכפר בתחום יבוא מקנה, מספוא ומניעת מחלות

 מבוא משרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות או המשרד) פועל לפיתוח . החקלאות במדינת ישראל ולהבטחת אספקתו של מזון טרי ואיכותי לתושבי המדינה יחידת השירותים הווטרינריים (להלן - השו"ט) היא יחידת סמך במשרד החקלאות. המבנה הארגוני של השו"ט כולל את יחידת המטה, המכון הווטרינרי על שם קמרון (להלן - המכון הווטרינרי) ויחידות השירות והאמרכלות, השוכנים באתר הקריה החקלאית בבית דגן, וכן שש לשכות וטרינריות אזוריות (להלן - הלשכות), תחנת , מעבדה למחלות עופות ונציגים בשבעה מסופי גבול. 1הסגר לבעלי חיים לשו"ט תפקידים רבים, ובהם: פיקוח על מוצרי מזון מן החי; מניעה והדברה של מחלות בעלי חיים ומחלות המשותפות לבעלי חיים ולאדם (להלן - מחלות זואונוטיות); אבחון מחלות וביצוע מחקרים בנוגע אליהן; פיקוח על היבוא והיצוא של בעלי חיים ועל תוצרתם; פיקוח על הייצור, היבוא והיצוא של מזון לבעלי חיים, מחקר ופיתוח בתחום הרפואה הווטרינרית; בדיקת תכשירי חיטוי והדברה ותרכיבים , רישוים ופיקוח על השימוש בהם; רישוי תרופות וטרינריות 2המיועדים לבעלי חיים ; פקודת מחלות בעלי חיים (בשיתוף משרד הבריאות); ומניעת צער בעלי חיים. השו"ט פועלים, בין היתר, 2015-מכוח חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו (להלן - פקודת מחלות בעלי חיים); החוק לפיקוח על 1985-, התשמ"ה]נוסח חדש[ ,; חוק הרופאים הווטרינריים 1957-יצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז ; פקודת 1994-; חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד 1991-התשנ"א . להלן בתרשים יוצגו 2014-הכלבת; וחוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, התשע"ד יחידות השו"ט: מקום בעל אישור לשמש תחנת הסגר, על פי נוהל משרד הבריאות בנושא מקומות הסגר והרשאה 1 .להחזקת מקנה בהסגר. מקום מסוג זה מכונה גם קרנטינה ) כולל גם נסיוב וכל מוצר ביולוגי שהופק ממיקרואורגניזם, למעט אנטיביוטיקה, vaccine ( תרכיב 2 .1975 -ראו תקנות מחלות בעלי חיים (מיקרואורגניסמים, תרכיבים ומעבירים), התשל"ה 1146 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינהיחידות השו"ט: 1 תרשים המקור: אתר משרד החקלאות. להלן בתרשים מפורטים השלבים העיקריים בתעשיית בשר הבקר לצריכה. : 2 תרשים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1147 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | . בשר הבקר בישראל נחלק לארבעה סוגים עיקריים3בהתאם לנתוני משרד החקלאות לפי סוגיו: 2018 להלן תוצג בתרשים חלוקת צריכת הבקר בישראל בשנת : 3 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. ) מכלל 6%- ש"ח (כ 165- הסתכמה ההוצאה החודשית על מוצרי בשר בכ 2017 בשנת סך הצריכה השנתית 4OECD -ההוצאה של משקי הבית על מזון. בהתאם לנתוני ה ק"ג. לעומת זאת, 20.5 בישראל היה 2018 הממוצעת של בשר בקר לנפש בשנת ק"ג, 14.5- הסתכמה ב 2018 בשנת OECD -הצריכה השנתית של בשר בקר במדינות ה הצריכה של OECD - ק"ג בממוצע. יש לציין כי בהתאם לנתוני ה 6.4-ובעולם כולו ב בשר עוף בישראל היא הגבוהה ביותר בעולם. כמו כן, שלא כבישראל, במדינות רבות יש צריכה ניכרת של בשר חזיר, והדבר משפיע בהכרח על סך צריכת בשר 6.7-הבקר. סך העלות של צריכת הבשר של משקי הבית בישראל הסתכמה בכ .2018 מיליארד ש"ח בשנת .2017 המבוססים על סקר הוצאות משקי הבית של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשנת 3 https://data.oecd.org/agroutput/meat-consumption.htm 4 1148 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה 247,198 יובאו לישראל 2019 שוק המקנה המיובא מגלגל מיליארדי ש"ח בשנה. בשנת ראשי צאן אשר יועדו ברובם לפיטום או שחיטה מיידית. 334,517 -ראשי בקר ו , לפי מדינות 2019 מספר ראשי הבקר שיובאו לישראל בשנת: 4 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. , לפי מדינות 2019 מספר ראשי הצאן שיובאו לישראל בשנת: 5 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1149 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | :שוק המקנה לשחיטה מגלגל מיליארדי ש"ח בשנה כמפורט להלן עלויות ליבואנים ונתוני מחיר מכירה של בקר וצאן מיובאים : 1 לוח 2019 לשנת מס' סוג היחידות שיובאו 2019 עלות יחידה בשנת ליבואן (בממוצע) סה"כ עלותבש"ח במיליוני מחיר יחידה ש"ח לשחיטה (בממוצע) סה"כ שווי בש"ח מכירה לשחיטה במיליוני ש"ח בקר 247,198 3,500 865 12,000 2,966 צאן 334,517 560 187 1,850 619 סה"כ 1,052 3,585 על פי נתוני משרד החקלאות ויבואנים יצוין, כי מחיר ראשי הבקר והצאן לשחיטה כולל את התשומות הנדרשות לאורך תקופת הגידול והפיטום של בעלי החיים ובהן המזון, הובלת בעלי החיים, חיסונים, עלויות הסגר ואגרות. בשר הוא אחד המזונות מן החי המשווקים בישראל, ומטבע הדברים הוא עלול להכיל חיידקים גורמי מחלה. מניעת מחלות שמקורן במזון מן החי מחייבת פיקוח על השלבים השונים של הטיפול בבהמה, החל בשלב מתן המזון והחיסונים, עובר דרך הובלת הבהמות החיות (מחו"ל ובתוך הארץ), שחיטת הבהמות ואריזת הבשר, וכלה בהובלתו לרשתות השיווק ובאחסונו בהן. את הפיקוח על השלבים השונים עד שלב שינוע הבשר מבתי המטבחיים מבצע משרד החקלאות באמצעות השו"ט. במשך השנים העלו ארגונים ויחידים תלונות בנוגע לאופן הפיקוח של משרד החיים הנגרם בשלב היבוא של בעלי החיים מחו"ל בעודם חיים, ואף הוגשו לבג"ץ החקלאות על השלבים השונים בתהליך ייצור הבשר, בדגש על מניעת צער בעלי עתירות בנושא. פעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה היבטים הנוגעים לפיקוח 2019 בחודשים פברואר-אוגוסט משרד החקלאות על גידול ויבוא של מקנה לבשר. בבדיקה נבחנו תהליך אישור מדינות ליבוא מקנה ופיקוח המשרד על יבוא המקנה וגידולו. בין היתר נבחנה הובלת בעלי החיים מחו"ל, התפשטות מחלות בקרב בעלי החיים ופיקוח המשרד על מזון לבעלי חיים המיובא מחו"ל. הביקורת נעשתה במשרד החקלאות ובעיקר בשו"ט. בדיקות השלמה נעשו במשרד הבריאות. 1150 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינהמחירי הבשר בישראל - רקע ונתונים קיבלה הממשלה כמה החלטות 5בעקבות המלצות הוועדה לשינוי כלכלי-חברתי שמטרתן הקלת הנטל הכלכלי המוטל על אזרחי מדינת ישראל, וזאת באמצעות . בהחלטה נקבע כי יאומצו המלצות הוועדה ישראל לבין מדינות אחרות. אחת ההחלטות שהתקבלו עניינה הגברת התחרותיות עידוד התחרות, לרבות ממקורות יבוא, הפחתת הבירוקרטיה וקידום הסחר בין 6וייעול הליכי אסדרה בתחום היבוא לבחינת הסרת חסמי יבוא סחורות לישראל הן ביבוא אישי והן ביבוא מסחרי, ובהן מניעת פרקטיקות אנטי-תחרותיות. מחירי בשר בקר בעולם , ישראל היתה במקום 2014 משנת OECD - של ה7)PPP( לפי מדד שווי כוח הקנייה מדינות 16 ) המדינות החברות בארגון מבחינת היוקר של מוצרי בשר 50 מתוך 17-ה ומקומה הגיאוגרפי של המדינה, ומאחר שאין יחסי מסחר יבשתיים עם אנגליה, גרמניה או ארה"ב). יצוין כי בישראל עלויות הייצור גבוהות עקב דרישות יקרות ממנה ובהן: איטליה, צרפת ושווייץ; והיא יקרה יותר ממדינות כגון ספרד, 8הכשרות כמה משכנותיה. כמו כן, עקב הקפדה של חלקים רבים באוכלוסייה על דיני הכשרות, צריכת בשר שאינו כשר אשר עשוי לשמש תחליף למקנה אינה נפוצה. בשנים10, חלו שינויים במחיר הבשר בעולם9FAO- בהתאם לאינדקס מחירי המזון של ה . להלן יוצגו בתרשים השינויים במדד מחירי הבשר בעולם בכל אחת מהשנים 2018 - 2014 .2018 - 2014 .2011 ועדת טרכטנברג משנת 5 .2014 מדצמבר 2318 החלטה 6 -) הוא מדד המשמש להשוואה בין Purchasing-Power Parity ( PPP-או כהגדרתו בעולם: מדד ה 7 לאומית בין מוצרים ושירותים ומנטרל את השפעות שער החליפין. רמת המחירים משקפת כמה יחידות של אותו מטבע משותף נדרשות על מנת לרכוש את אותו סל מוצרים בכל מדינה ומדינה. למשל, חלקים מסוימים מהבהמה אינם משמשים לצריכה בישראל עקב עלויות הכשרה גבוהות ביותר. 8 - ארגון המזון והחקלאות של האומות המאוחדות, אשר Food and Agriculture Organization: FAO 9 . מדינות החברות בארגון ובהן ישראל 194 מונה /http://www. fao.org/ worldfoodsituation/ foodpricesindex/en , השנה שעליה התבסס 2001 המדדים חושבו לפי השינויים שבוצעו במחירי הבשר לעומת שנת 10 .100 החישוב, שבה הוגדר המדד בערך 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1151 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 2018 - 2008 מדד מחירי הבשר בעולם בשנים: 6 תרשים מהתרשים ניתן לראות כי שוק הבשר העולמי מתאפיין בתנודתיות רבה. בשנים ירד מחירו בכ- 2018 - 2014 , ובשנים 25%- עלה מחיר הבשר בעולם בכ 2014 -2010 . לעומת מחיר השיא 16% (להלן - תשובת 2019 בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה מדצמבר משרד החקלאות או תשובת המשרד) הוסבר כי שוק הבשר העולמי מושפע מגורמים צומצמו מחירי הבשר יורדים. כמו כן מושפע מחיר הבשר העולמי משינויים בהרגלי הצריכה למגדלי הבקר לשחוט את הבקר על מנת להפחית את עלויות המזון וכפועל יוצא גם מחירי הבשר עולים, אך כאשר מדובר בעלייה דרסטית של מחירי הגרעינים כדאי רבים ובהם מחירי תשומות ובייחוד מחירי הגרעינים: כאשר מחירי הגרעינים עולים 25% - עקב עליית מחירי הגרעינים ב 2012 במדינות שונות. למשל, בשנת . בנקודה 2013 עדרי הבקר, והגידול בהיצע הבשר הוריד את מחירי הבשר בשנת וכניסת סין לשוק הבשר הבקר העולמי הביאה בשנת זו החלה סין לרכוש כמויות גדולות של בשר בקר. הירידה בהיצע הבקר בעקבות 2013 השחיטה המסיבית בשנת לעלייה במחירי הבשר. 2014 מחירי בשר הבקר בישראל על יבוא עגלים חיים שמשקלם בשנים האחרונות נעשו שינויים רבים ברגולציה של שוק הבשר, אשר נועדו להפחית 11 בוטל המכס 2014 את מחירי הבשר לצרכן. בשנת יישמו 2018 - ו2017 ק"ג למשך שבע השנים העוקבות. כמו כן, בשנים 240-יותר מ משרד החקלאות ומשרד הבריאות שתי רפורמות. האחת - פתיחת יבוא של בשר ש"ח לק"ג. 1.15 בסך 11 1152 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה טרי ומצונן בכמויות גדולות ממדינות כדוגמת פולין ואירלנד לישראל. הרפורמה השנייה היא הארכת התוקף של חיי המדף המקסימליים של בשר טרי מצונן שנשמר יום. בכך נפתחה ההזדמנות עבור מדינות כדוגמת ארה"ב, 85- יום ל 45-בוואקום, מ ברזיל, ארגנטינה ואוסטרליה לייצא לישראל בשר טרי מצונן בדרך הים, יצוא אשר מפרסם 2016 . כמו כן, משנת12התאפשר קודם לכן רק באמצעות הובלה אווירית יקרה משרד הכלכלה והתעשייה בכל שנה מכרזים לקבלת מכסות ליבוא בשר מצונן בפטור ממכס. יבואניות הזוכות במכרז מתחייבות לשווק בשר מצונן טחון במחיר נמוך ממחיר השוק. יצוין כי מדוח של רשות התחרות (לשעבר - רשות ההגבלים העסקיים) משנת עולה שענף הייצור וענף השיווק של בשר בקר טרי מתאפיינים בריכוזיות 132016 גבוהה בשל שליטה של מספר מועט של שחקנים דומיננטיים. כמו כן, בענפים אלו ישנם חסמי כניסה של ממש שמונעים תחרות. חסם נוסף מקורו בדרישות הכשרות, אשר מעלות את מחיר הייצור, וכן בעלויות נוספות הנוגעות למקומה הגיאוגרפי של מדינת ישראל ולהיעדר אפשרות להובלה יבשתית בין מדינות. הדוח המליץ, בין היתר, לתת תמיכה ממשלתית לבתי מטבחיים קטנים ובינוניים כדי לצמצם את הפערים ביכולותיהם ובתשתיות שלהם לעומת החברות הגדולות השולטות בשוק. בתרשימים שלהלן מוצגים מחירי הבשר וכן כמויות הבשר הנצרך בישראל באלפי . 2018 - 2014 טון ומספר ראשי הבקר שיובאו בשנים מתוך אתר משרד החקלאות: 12 https://www.moag.gov.il/yhidotmisrad/dovrut/publication/ 2019/Pages/IndependenceDay_Meat.aspx .2016 , רשות התחרות, בחינה של ענף בשר הבקר בישראל 13 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1153 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | שינויים במדד מחיר ק"ג בשר בקר לצרכן בישראל בשנים: 7 תרשים 142018 - 2013 .על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בעיבוד משרד מבקר המדינה (באלפי טונות) 2018 - 2015 כמויות הבשר שנצרך בישראל בשנים: 8 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. , שהיא השנה שעליה התבסס החישוב. 2013 לעומת מחיר בסוף שנת 14 1154 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה) (באלפים 2018 - 2014 מספר ראשי הבקר שיובאו לישראל בשנים: 9 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשימים עולה כי מספר ראשי הבקר שיובאו לישראל גדל בשנים יובאו יותר מפי שניים ראשי בקר 2019 שלאחר הורדת המכס. בשנת . עם זאת, אף שהרפורמות 2014 לעומת מספרם ערב הורדת המכס בשנת השונות בעניין יבוא בשר מצונן וטרי נועדו להפחית את המחיר לק"ג חלה עלייה של 2018 עד סוף שנת 2013 בשר בקר לצרכן, מתחילת שנת במדד מחירי הבשר. 6% - 4.5%-כ משרד החקלאות ציין בתשובתו כי נוסף על המגמות הבין-לאומיות הגורמות לעלייה במחירים בשנים האחרונות, הסיבה לכך שלכאורה לא מורגשת הוזלה היא שינוי בתמהיל הצריכה של הצרכן הישראלי עקב העדפת בשר טרי על בשר קפוא הן עלה שיעור 2018 לשנת 2015 מהיבט הטעם והן ממניעי בריאות. למשל, בין שנת , בהתאמה. עקב המעבר לצריכה של בשר 10%- ל1%-צריכת הבשר הטרי והמצונן מ טרי שינה הצרכן את סוג הנתחים שהוא צורך לנתחים איכותיים יותר ויקרים יותר. עוד ציין משרד החקלאות בתשובתו כי יבוא הבשר הטרי השפיע על השוק בכללותו 2017 ומנע עלייה ניכרת במחיר הבשר הטרי מייצור מקומי. עוד ציין כי בדצמבר פרסם משרד האוצר דוח בנושא "ההשפעה של פתיחת שוק הבשר הטרי לתחרות 2017- ו2016 בינלאומית". בדוח צוין כי הרפורמות בשוק הבשר הובילו לכך שבשנים חל גידול ניכר ביבוא עגלים חיים ובשר טרי, והדבר הביא להוזלת מחירי הבשר הטרי 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1155 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | לצרכן, זאת על אף הגידול בצריכה. עוד צוין בדוח כי לפי נתוני הלשכה המרכזית בשנים האמורות, ואילו 7%-לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס), מדובר בהוזלה של כ . 10%- - פער של כ 17%-לפי נתוני מכון מחקר פרטי מוביל מדובר בהוזלה של כ צוין כי לפי סקירת הכלכלן 15.12.19 -בתשובת משרד האוצר למשרד מבקר המדינה מ 17% - 7% הראשי במשרד האוצר פתיחת המכסים הביאה לירידה אפקטיבית של במחירי הבשר הטרי. עוד צוין כי פתיחת השוק גרמה למעבר מצריכת בשר מעובד לצריכת בשר טרי, ובכך שיפרה את הרווחה החברתית בהיבטי האיכות והבריאות. (להלן - תשובת הלמ"ס) הובהר כי הוא 30.12.19 -בהסברים שמסר הלמ"ס בנושא ב מודד את השינויים במחירי המוצרים באמצעות סקירת מחירים של מוצרים קבועים שלפיהם נקבע המדד בכל חודש, זאת בניגוד למדידה של מחיר ממוצע שיכולה להיות מוטה עקב שינוי העדפות הצרכנים. משרד מבקר המדינה מציין כי הנתונים על מדדי מחירי הבשר כפי שהובאו לעיל הם הנתונים הרשמיים של הלמ"ס, המתבססים על מדידות חודשיות בכל סוגי בתי המסחר שבהם נמכר בשר (כגון אטליזים, שווקים ורשתות שיווק). מדובר במעקב אחר מחירי מוצרים קבועים, ולפיכך הוא אינו מושפע משינויים בהעדפות הצרכנים. לפי נתונים אלו, חלה עלייה במדדי מחירי הבשר הטרי והקפוא. יש לציין 2018 בשנת כי ממצאי הדוח של משרד האוצר התבססו על נתוני המכר של השוק בלבד מסך השוק, וייתכן 50%-המבורקד (רשתות שיווק), ששיעורם כ כי מקור הפער בין נתוני הלמ"ס לנתונים של משרדי האוצר והחקלאות נובע מכך. על משרד החקלאות להוסיף לבחון את נושא מחירי הבשר תוך נתינת הדעת על חסמים וכשלים בשוק הבשר ולקבל החלטות בהתאם לכך, באופן שמחירי הבשר לצרכן אכן יופחתו ומטרות הרפורמות יושגו במלואן. בעניין זה יש לשתף את משרד הכלכלה והתעשייה, את משרד האוצר ואת רשות התחרות, כדי להבטיח שהצעדים שיינקטו יביאו לתוצאות הרצויות. בתשובתו מסר המשרד כי עדיין קיימים כשלים בתחום התחרות, וכי רף הכניסה לשוק גבוה. כמו כן ציין המשרד כי הוא מקבל את המלצת משרד מבקר המדינה בעניין שיתוף הפעולה עם המשרדים הרלוונטיים. 1156 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה כי נוכח 8.12.19 -משרד הכלכלה והתעשיה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ הבירוקרטיה הרבה הכרוכה כיום בהליכי יבוא בשר, יש להקים ועדה משותפת למשרדי הבריאות, החקלאות, האוצר והכלכלה על מנת לבחון את הליכי היבוא, מקבלת רשיון היבוא ועד הגעת הבשר הטרי למדפים. לדבריו, הוועדה צריכה לגבש החלטות והמלצות בנושא רפורמה בהליכי היבוא ואופן יישומה לנוכח המלצות של ובשיפור השירות ליבואנים, וכן בזמני הטיפול בבקשות ליבוא. כל זאת כדי להפחית ועדות קודמות בנושא. עוד ציין כי על הוועדה לדון בין היתר בנושא הפחתת עלויות את עלויות הבשר הטרי לצרכן. יבוא מקנה לישראל מיליארד דולר 18- הוערך ביותר מ 2016 היצוא העולמי של בעלי חיים (מקנה) בשנת בשנה. היצואניות הגדולות ביותר של בעלי חיים הן אוסטרליה (המובילה בתחום), צרפת, הולנד, קנדה וגרמניה, אם כי מדינות מתפתחות כמו ברזיל, סין, מקסיקו וסומליה הן גם יצואניות משמעותיות וצומחות. שלושת היבואניות הגדולות הן 50-ב, גרמניה ואיטליה, אך מדינות רבות נוספות מייבאות בעלי חיים, ויותר מ" ארה . ליבוא 15 מיליון דולר 50-מדינות מייבאות מדי שנה בעלי חיים בשווי של יותר מ מקנה לישראל יש שלוש מטרות: פיטום (לשחיטה עתידית), שחיטה מיידית ורבייה. היתה 2018 כאמור, הצריכה השנתית הממוצעת של בשר בקר לנפש בישראל בשנת ק"ג. יצוין כי הרחבה וגיוון של המדינות שמהן ניתן לייבא מקנה עשויה להביא 20.5 למנוע תלות של ישראל ביבוא מקנה ממדינה זו או אחרת. להלן בתרשים יפורטו להגדלת התחרותיות, להפחתה במחיר הבשר לצרכן ולהפחתת יוקר המחיה, וכן .2018 בשנת 16מקורות בשר הבקר שנשחט בישראל ונצרך בה ).2018 משרד החקלאות, יבוא ויצוא בינלאומי של בעלי חיים לשחיטה (בקר, צאן וכבשים) (אוגוסט 15 . בכלל זה ראשי הבקר המועברים לרשות הפלסטינית 16 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1157 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 2018 מקורות הבקר לבשר שנשחט בישראל ונצרך בה בשנת: 10 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. ממנה) מתבססת 59%( מהתרשים ניתן לראות כי עיקר התצרוכת המקומית של בשר על יבוא עגלים מחו"ל. לאמץ מסמך הבנות שהתקבלו בין משרד האוצר, 17 החליטה הממשלה 2014 בשנת והמועצה לענף החלב בישראל, 18משרד החקלאות, התאחדות מגדלי הבקר בישראל לצורך הגברת התחרות בשווקי החלב והבקר לבשר. כאמור, אחת 19ייצור ושיווק ההחלטות שהתקבלו הייתה כי תעריף המכס על יבוא עגלים חיים יפחת לתעריף . זאת כדי להגביר את התחרותיות בשוק ולהוזיל 20פטור למשך שבע השנים הבאות את מחיר הבשר הטרי בישראל. עקב כך מספרם של העגלים שיובאו לישראל בשנים האחרונות גדל באופן ניכר יחסית לשנים שקדמו לקבלת ההחלטה, כמפורט בתרשים שלהלן. .2014 מאפריל 1584 החלטה 17 . אגודה שיתופית של כל יצרני החלב בישראל 18 , והיא משמשת "שולחן משותף" לכל 1956 הוקמה כחברה פרטית על פי החלטת הממשלה משנת 19 .הגורמים בענף החלב - הממשלה, ארגוני החקלאים, מגדלי הבקר, צרכנים ומחלבות .2014-), התשע"ד 15 צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון 20 1158 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ,2019 - 2008 מספר ראשי הבקר שיובאו לישראל בשנים: 11 תרשים לפי מדינות על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. 3.5 היה גדול פי 2019 מהתרשים ניתן ללמוד כי מספר ראשי הבקר שיובאו בשנת ממספר ראשי הבקר שיובאו עשר שנים קודם לכן, וכי במשך השנים גדל מספר המדינות שמהן מיובאים ראשי בקר; בשנים האחרונות שיעור היבוא מאוסטרליה יחסית לכלל היבוא צומצם בהשוואה לשנים קודמות; ויבוא הבקר מרומניה בשנת צומצם במידה ניכרת עקב הפסקתו לפרקים מאחר שהתגלו מחלות במקנה 2018 .)שיובא ממדינה זו (ראו להלן מגמת גידול מסתמנת גם במספר ראשי הצאן שיובאו לישראל בשנים האחרונות, תוך שינוי וגיוון של המדינות המייצאות. להלן בתרשים יוצגו נתונים על מספר ראשי הצאן שיובאו לישראל. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1159 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | ,2019 - 2008 מספר ראשי הצאן שיובאו לישראל בשנים: 12 תרשים לפי מדינות על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. . 2016 התרשים משקף עלייה דרסטית במספר ראשי הצאן שיובאו לישראל משנת במספר ראשי הצאן שיובאו לפני 12 משקף גידול של יותר מפי 2019 היבוא בשנת עשור. גם לעניין יבוא הצאן נוספו בשנים האחרונות מדינות חדשות שניתן לייבא מהן, והמדינה שממנה מיובא כיום רוב הצאן היא פורטוגל, ולא אוסטרליה כבעבר. צומצם במידה ניכרת 2019 - 2017 בדומה ליבוא הבקר, יבוא צאן מרומניה בשנים (ראו להלן). 2019 , וכלל לא התבצע במחצית הראשונה של שנת 2016 לעומת שנת אישור מדינות ליבוא מקנה למטרות פיטום או שחיטה מיידית יבוא המקנה מתבצע בעיקר למטרות פיטום או שחיטה מיידית ומתבצע רק מ"מדינה מאושרת" - כאשר יבואן מבקש לייבא מקנה למטרות אלו ממדינה שאינה מאושרת עליו להגיש בקשה ליחידת יבוא-יצוא בשו"ט, כדי לקבל מהמדינה אישור לכך. world organization for( OIE-באתר של ארגון הבריאות העולמי לבעלי חיים, ה ), שישראל חברה בו, מפורטות המחלות שבהן נגועים בעלי חיים animal health במדינות השונות. החלטה אם לאשר יבוא מקנה ממדינה זו מסתמכת בין היתר על המידע באתר זה. נוהל משרד החקלאות ליבוא מקנה מפרט את תהליך אישור המדינה ליבוא מקנה לפיטום ואת הבקרה של יחידת יבוא-יצוא על המידה שבה היבואנים והשירותים 1160 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה הווטרינריים במדינות שמהן מייבאים את המקנה עומדים בדרישות הווטרינריות של מדינת ישראל. יש להדגיש כי מתן אישור ליבוא מקנה מאפשר כניסה של צאן ובקר חיים לישראל, ויש חשש כי הם נושאים מחלות שונות שאינן קיימות בארץ, וכי כניסתם תפיץ אותן בקרב עדרים מקומיים. לכן חשוב מאוד כי התהליך יתבצע באופן מבוקר, בשים לב לכל ההשפעות של יבוא המקנה ממדינה מסוימת, ובכלל זה למחלות האפשריות שהמקנה עלול להיות נגוע בהן. לאחר שמתקבלת בקשתו של יבואן המעוניין לייבא מקנה ממדינה מסוימת (להלן - מדינת המקור), יחידת יבוא-יצוא שולחת שאלון לרשויות המוסמכות של המדינה, ובראשן הווטרינר הראשי, ולמנהל השירותים הווטרינריים במדינת המקור. השאלון כולל בין היתר שאלות בדבר מחלות שבהן נגועים בעלי חיים במדינת המקור. השאלון מאפשר ליחידת יבוא-יצוא לבדוק את מרכיבי הפיקוח הווטרינרי במדינת המקור ומציג לשירותים הווטרינריים במדינת המקור את דרישות הרגולציה הישראלית. אם הפיקוח הווטרינרי במדינת היצוא משביע רצון, יבקרו נציגי השו"ט במדינת המקור לצורך בדיקה יסודית ומעמיקה של רמת הפיקוח הווטרינרי על היבטי הבריאות של בעלי החיים ובטיחות המזון באותה המדינה. אם ממצאי ביקור זה יהיו לשביעות רצונו של מנהל השו"ט, יאושר יבוא מקנה מהמדינה. לאחר קבלת אישור כאמור, יחלו השו"ט לקיים משא ומתן עם הרשות הווטרינרית המוסמכת במדינה לצורך אשר יצורפו אל משלוח המקנה המיובא 21קביעת נוסח מוסכם של תעודות הבריאות לישראל ממדינה זו. לאחר שתתקבל ההסכמה בדבר תעודת הבריאות תתפרסם בקרב יבואני המקנה הודעה ולפיה אושר לייבא מקנה מהמדינה וכן יפורט אילו בעלי חיים ניתן לייבא (בקר וצאן) לאילו מטרות (פיטום, שחיטה מיידית, רבייה) וכן יצוין אם יש דרישה ליבוא זכרים מסורסים. האישור תקף כל עוד המדינה עומדת בתנאי היבוא שנקבעו בתעודת הבריאות. השו"ט קובעים את סוג הסיכון, את רמתו ואת דרך ההתמודדות עימו. מדינות שבהן נפוצות מחלות שאינן מצויות בישראל נדרשות לחסן את המקנה או לבדוק אם בעלי החיים שנשלחים נגועים במחלות אלו לפני שליחתם לישראל. על המדינות לצרף אישור מעבדה המעיד כי כל המקנה נבדק ואינו נגוע במחלה הרלוונטית, או כי בוצעו פעולות שונות למניעת הידבקותם של העדרים הנשלחים כגון הנחת רשתות בבתי הגידול למניעת הידבקות במחלה המועברת באמצעות יבחושים. מסמך רשמי מקורי, שאושר בחתימתו של וטרינר ממשלתי עובד הרשות המוסמכת בארץ היצוא, 21 המעיד על בריאותם של בעלי החיים במשלוח על פי הנוסח שנקבע בין הרשות הווטרינרית המוסמכת לבין השו"ט. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1161 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | :בתרשים להלן מפורטים השלבים בתהליך אישור מדינה ליבוא מקנה :13 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. למועד הביקורת המדינות המאושרות ליבוא בקר לצורך פיטום הן: אוסטרליה, ארצות הברית, הונגריה, לטבייה, ליטא, סרבייה, פורטוגל, צרפת ורומניה. למעט ארצות הברית, כל המדינות קיבלו אישור לייבא גם צאן לפיטום. התהליך לאישור מדינה ליבוא מקנה לפיטום נמשך בפועל כמה שנים. הועלה כי שש מדינות נמצאות בעיצומו של תהליך קבלת אישור המדינה ליבוא מקנה לפיטום, אשר נמשך בין שנתיים לשמונה שנים, וטרם קיבלו את האישור המבוקש. המדינות הן: צפון מקדוניה (להלן - מקדוניה), אסטוניה, צ'כיה, יוון, קרואטיה וקפריסין. יחידת יבוא- יצוא מתעכבת בקידום ההליך מול כמה מהמדינות, ועקב כך היבואנים המבקשים לייבא מהן מקנה נותרים במשך שנים בלא מענה על פניותיהם. יש לציין כי העיכוב אינו רק בצד הישראלי, וגם המדינות עצמן מתמהמהות לעיתים במתן תשובותיהן ובהיענות לדרישות הווטרינריות של ישראל. 1162 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה בתשובת משרד החקלאות צוין כי הקו המנחה את השו"ט באישור מדינה ליבוא לישראל הוא שמירה על בריאות הציבור ועל בריאות בעלי החיים. האישור ניתן לאחר איסוף מידע ממקורות מידע שונים - לרבות מהמדינה שלגביה מבוקש האישור - ולכן מתן האישור נמשך זמן רב. למשל, כשהתפרצה מחלת כחול הלשון בבלקן והקרפטים הוספו תנאים ליבוא בתעודות של המדינות הנגועות, וכעבור זמן מה, לאחר שהמדינות הוכיחו כי הן נקיות מהמחלה בהתאם לדרישת השו"ט, פעל מנהל השו"ט 2019 שונו הדרישות בהתאם לכך. עוד צוין כי כבר בתחילת שנת 2019 (בפועל) (להלן - מנהל השו"ט) להוספת כוח אדם ליחידת יבוא-יצוא, וביוני אכן נקלט עובד נוסף ביחידה. הצפי הוא כי תוספת כוח האדם תאפשר לקצר את זמני האישור. עם זאת, משך הזמן שיידרש לאישור תלוי בגורמים ומשתנים נוספים שאינם בשליטת השו"ט, כגון הזמן שיידרש למדינות למילוי השאלון במסגרת תהליך האישור, שלעיתים מתמשך יותר משנה. תוספת כוח האדם תאפשר ליחידת יבוא- יצוא להתמודד עם כשלושה שאלונים חדשים בשנה. לבסוף נמסר כי מדיניות השו"ט היא לאשר תחילה יבוא של בשר מצונן ממדינות שונות, כדי לקדם את הפחתת יוקר המחיה ואת השמירה על רווחת בעלי החיים. מוצע כי השו"ט יגדירו בתוכנית העבודה כמשימה אישור של מדינות ליבוא מקנה וכן יקבעו לוח זמנים ואבני דרך ליישומה של תוכנית זו. קביעת תוכנית עבודה לצד תגבור כוח האדם וביצוע בקרה שוטפת על התקדמות התהליך עשויים לתרום להשגת המטרות. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1163 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | :להלן דוגמאות למדינות שנמצאות בתהליך אישור ליבוא מקנה לצורך פיטום :14 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. 1164 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה:15 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי הוא מקבל את הערת משרד מבקר המדינה בדבר השיהוי הניכר בתגובותיו על פניותיהן של המדינות המייבאות, ראוי שיגיב לפניותיהן מהר יותר. לכן מנהל השו"ט יפעל למתן תשובה בעניין צ'כיה בהקדם האפשרי. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1165 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | קפריסין בעקבות בקשה של יבואן לאשר יבוא צאן מקפריסין למטרות של שחיטה מיידית לשירותים הווטרינריים בקפריסין 2014 ופיטום, שלחה יחידת יבוא-יצוא ביוני שאלון ראשוני. בדצמבר אותה שנה השיב הווטרינר הראשי בשירותים הווטרינריים שלחה יחידת יבוא- 2015 בקפריסין ליחידת יבוא-יצוא את השאלון המלא. בינואר שלחה קפריסין את 2015 יצוא מכתב בקשה לקבלת הבהרות לגבי השאלון. במאי , כשנה לאחר מכן, הגיעו 2016 תשובותיה על השאלון שקיבלה מהשו"ט. באפריל , שלחה יחידת יבוא-יצוא הודעה ליבואן ולפיה נציגי השו"ט לביקור בקפריסין כדי לבחון אם לאשר יבוא מקנה מהמדינה. כעשרה 2017 חודשים לאחר מכן, בפברואר , אך לא יבוא למטרות שחיטה מיידית או לפיטום. הנושא נדון בהתכתבויות נוספות בין יחידת אושר לו לייבא צאן מקפריסין למטרת רבייה, זאת אף שהיבואן הגיש בקשה לאישור 2019 לאוגוסט 2018 יבוא-יצוא לבין הווטרינר הראשי בקפריסין בין יוני הודיע 2019 הבשיל לידי ביצוע בפועל, ולא אושר יבוא מקנה מהמדינה. בספטמבר מועד ועל אף נכונות קפריסין לעמוד בדרישות הווטרינריות של ישראל, במועד סיום מקנה מקפריסין למטרות פיטום ושחיטה מיידית. למרות הזמן הרב שחלף מאותו הווטרינר לבחון שוב את הנושא ולנסות להגיע להבנות אשר יאפשרו לאשר יבוא בין המדינות. לאחר פניות נוספות מצד היבואן לווטרינר הראשי בקפריסין, הסכים יחידת יבוא-יצוא עורמת עליו קשיים מיותרים ולא ענייניים ולא ניתן להגיע להבנות מפסיקו לאלתר. לדבריו, אף שהובהרו כל הנושאים השנויים במחלוקת בין הצדדים, והיחס המעליב של היחידה כלפיו הוא מסרב להמשיך את התהליך מול ישראל והוא הווטרינר הראשי בקפריסין כי עקב הדרישות הבלתי סבירות של יחידת יבוא-יצוא הביקורת טרם הושלם התהליך ולא ניתן לקפריסין אישור ליבוא מקנה לישראל. הציבו. נוכח ממצאי הביקורת פנה מנהל השו"ט לשירותים הווטרינרים בקפריסין לייבוא מקנה מקפריסין נבע מאופן תפקודן של הרשויות בקפריסין והתנאים שהן הישראליות מסכן את בריאות הציבור ובריאות המקנה בישראל. העיכוב במתן אישור משרד החקלאות ציין בתשובתו כי יבוא מקנה ממדינות שאינן עומדות בדרישות והושגו הסכמות בנוגע לתעודת הבריאות. יצוין כי אישור מדינות נוספות ליבוא מקנה עשוי להגדיל את מקנה לישראל. דבר זה יפחית את הסבל של בעלי החיים המיובאים יכול להתבצע בזמן קצר בהרבה מיתר המדינות שקיבלו אישור לייבא אשר לקפריסין, בשל קרבתה הגאוגרפית למדינת ישראל יבוא המקנה התחרותיות בשוק יבוא המקנה ולהוזיל בסופו של דבר את מחירי הבשר. 1166 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה )"(ראו להלן בפרק "הפיקוח על תנאי ההובלה של המקנה ואכיפתם ויוזיל את עלויות שינוע המקנה בין המדינות. משרד מבקר המדינה מעיר ליחידת יבוא-יצוא כי עליה לפעול לזירוז הטיפול בבקשות לאישור מדינה ליבוא מקנה למטרות שונות, בפרט לנוכח העובדה כי חלק מהמדינות האמורות מייצאות למדינות אחרות באירופה כגון גרמניה, צרפת והולנד. לצורך כך יש לבצע מעקב שוטף אחר הבקשות המוגשות לאישור מדינות ואחר אופן הטיפול בכל בקשה. ראוי כי משרד החקלאות יקבע זמן מוגדר למתן מענה על פניות המדינות והיבואנים ולסיום תהליך אישור המדינה לאחר השלמת מלוא הדרישות. אם חל עיכוב בטיפול בבקשה לאישור יבוא ממדינה, על מנהל השו"ט לנתח את הסיבות לכך ולפעול לפתרון הבעיה. לעניין זה מוצע לשקול מינוי גורם אחראי מטעם השו"ט שיבצע מעקב אחר התקדמות תהליך האישור מול מדינות ויקדם מול השירותים הווטרינריים במדינות היבוא פתרונות מעשיים בעניין החסמים שהועלו בתהליך האישור. לזירוז תהליך האישור ויישום הנחיות השו"ט במדינות היעד מוצע אף לשקול פנייה לנציגות משרד החוץ במדינות אלו. נוכח העובדה כי במסגרת כל התהליכים לאישור מדינות שנבחנו הוגשו בקשות של השו"ט לקבלת הבהרות נוספות, יש לבחון אם השאלון שנשלח למדינות ברור דיו ואולי נדרש לבצע בו שינויים שיאפשרו לקצר את תהליך האישור. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי בכוונת השו"ט לבחון מחדש את השאלון ולהתמקד בהבהרתו. אישור לייבוא צאן ממדינות שונות למטרת רבייה כאמור, תהליך קבלת אישור מדינה ליבוא מקנה לפיטום אורך בפועל זמן רב. לפיכך, החליטו השו"ט לבצע הליך מזורז לאישור יבוא של מקנה 2016 יצוין לחיוב כי ביולי למטרת רבייה בלבד ממדינות מערביות שאינן מאושרות והוגדרו מדינות "מוכרות" אשר היקף היבוא מהן אינו גדול (עשרות בודדות של פריטים בשנה). במסגרת זו, , OIE-בדקה יחידת יבוא-יצוא באתר של ארגון הבריאות העולמי לבעלי חיים, ה שישראל חברה בו, באילו מחלות נגועים בעלי החיים במדינות האמורות ושלחה לכל מדינה תעודת בריאות העוסקת במחלות אלו, בצירוף בקשה כי הם יתחייבו לבצע בדיקות רלוונטיות למקנה שנשלח לארץ. מנהל השירותים הווטרינריים במדינות אלה, או מי מטעמו, חותם על תעודת הבריאות, וזו מאפשרת יבוא מקנה לרבייה ממדינה זו. לדוגמה, בתהליך מזורז זה התאפשר למגדל לייבא מקנה לצורך רבייה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1167 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | מספרד, אשר אינה מדינה מאושרת. יש לציין כי מספר הפעמים שאכן יובא בשנים האחרונות מקנה לצורך רבייה מהמדינות המוכרות היה קטן ומספרם המרבי הכולל .500-של ראשי הצאן והבקר ממדינות אלה מסתכם בכ ניהול המידע על מדינות מאושרות ביחידת יבוא-יצוא (להלן - 22החלטת ממשלה בנושא השיפור והייעול של עשיית עסקים בישראל החלטת הממשלה לשיפור העסקים) קבעה כי על הרשויות המוסמכות המנפיקות אישורים ורישיונות בנושא סחר חוץ לשפר ולייעל את תהליך ההנפקה באמצעות הטמעתם של האישורים והרישיונות במערכת ממוחשבת המיועדת לכך, הקרויה . המועד שנקבע בהחלטה למחשוב כלל האישורים והרישיונות ליבוא היה 23מסלו"ל . בעקבות קבלת החלטת הממשלה המליצה הוועדה להגברת התחרות 2016 סוף שנת , בפרק בדבר גיבוש ויישום של מדיניות יבוא 24והסרת החסמים בתחום היבוא חדשה, בין היתר, ליצור שקיפות בנושא המדיניות ולהנגיש מידע שימושי בנושא לציבור הרחב, ליבואנים ולרגולטורים. לצורך כך המליצה הוועדה להורות למשרדי הממשלה ליישם את החלטת הממשלה בדבר הטמעת מערכת מסלו"ל. הוועדה ציינה כי הפעלת המערכת בכמה רשויות מוסמכות קיצרה את זמן הטיפול באישורי יבוא. כמו כן, מחשוב התהליך מתבטא גם בחיסכון ובהפחתת עלויות. הביקורת העלתה כי ביחידת יבוא-יצוא לא מתבצעת שמירה שיטתית של המידע בדבר הגשת הבקשות לאישורי יבוא ממדינות שונות, ולכן לא ניתן לבצע מעקב שיטתי וסדור אחר הטיפול בבקשות לגבי כל מדינה, אחר מספר הבקשות שהוגשו בשנים האחרונות ואחר מספר הבקשות שנמצאות בתהליך לאישור. בשל הקשיים בשליפת הנתונים, יש חשש שהנתונים המוצגים בפרק זה אינם מלאים. משרד מבקר המדינה מעיר ליחידת יבוא-יצוא כי לנוכח החלטת הממשלה עליה להפוך את כל תהליך הגשת הבקשות לאישור מדינות .2013 ממאי 177 החלטה 22 מערכת "מסלול" היא מיזם משותף של המכס, ממשל זמין, משרד הכלכלה והתעשייה והרשויות 23 המוסמכות השונות, ותורמת להגשמת חזון משותף לשיפור השירות הממשלתי הניתן לכלל הציבור בתחום סחר החוץ. המערכת משמשת לייעול תהליכי עבודה הן למכס והן למשתמשים ומאפשרת חיסכון ניכר בעלויות וקיצור לוחות הזמנים לקבלת אישורים ורישיונות (מתוך אתר רשות המיסים). הוועדה בראשות מנכ"ל משרד הכלכלה והתעשייה הוקמה כדי לבדוק את חסמי היבוא בישראל 24 ולהציע דרכים להגברת התחרותיות ולצמצום פערי המחירים של מוצרי הצריכה לעומת מדינות , והיא פרסמה את מסקנותיה בנושא 2013 . את הוועדה מינה קבינט יוקר המחיה באוגוסט OECD -ה . 2014 בנובמבר 1168 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה למקוון. מיחשוב התהליך יפשט את הגשת הבקשות ליבואנים ויאפשר לכלל המעוניינים בכך שקיפות מבחינת התקדמות התהליך. מיחשוב התהליך ייעל גם את עבודת היחידה ויאפשר מעקב סדור והתקדמות מהירה יותר בתהליך האישור. חשוב כי המערכת הממוחשבת תכלול את כל המידע הנדרש, ובכלל זה את הקריטריונים הנדרשים לאישור יבוא ממדינה, וזאת בשפות הנפוצות בישראל. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי במסגרת הקמת מערכת מחשוב חדשה למשרד, , התהליכים יהפכו למקוונים, ובכלל זה התהליכים לאישור 2017 שאפיונה החל בשנת יבוא ממדינות שונות. מחשוב התהליך יבטיח מעקב סדיר אחר הטיפול בבקשות, ופיקוח על הפרות ועל תיקונן. הפיקוח של יחידת יבוא-יצוא על מדינות שלא עמדו בהנחיותיה של תעודת הבריאות בהתאם לנוהל יבוא מקנה, המפרט את התנאים לקבלת רישיון יבוא מקנה (להלן - נוהל יבוא מקנה), הרשות הווטרינרית המוסמכת במדינה שקיבלה אישור ליצוא תהיה אחראית לוודא שהמקנה שהיא מייצאת לישראל עומד בדרישות הווטרינריות של השו"ט בישראל. השו"ט ימשיכו לבצע בקרה בנושא רמת הבריאות של המקנה המיובא ולוודא שהוא עומד בדרישות הווטרינריות של ישראל. אם יימצאו ליקויים בתהליך היבוא ויימצא כי הוא אינו עומד בדרישות הווטרינריות, לרבות בתנאי הבריאות והרווחה הדרושים, יישלח מכתב אזהרה לרשות המוסמכת במדינה המייצאת על מנת שזו תוכל לבצע תהליך של בחינה ותיקון של תהליכי הפיקוח על המקנה המיוצא. אם בפעמים הבאות שבהן יבוצע יבוא מאותה מדינה יימצאו הפרות נוספות, רשאי מנהל יחידת יבוא-יצוא להורות על הפסקת היבוא ממדינה זו עד לתיקון הליקויים או לצמיתות. בפועל, אם המדינה לא עמדה בתנאי תעודת הבריאות והפרה אותם באופן חמור, שולחת יחידת יבוא-יצוא בקשה לקבלת הבהרות מהמדינה המייצאת. אם השו"ט מוצאים לנכון, מושעה יבוא המקנה מהמדינה עד לקבלת הסברים והסדרת הנושא באופן משביע רצון או עד שנציגי השו"ט יקיימו במדינה המייצאת ביקור מחודש לצורכי ביקורת, בהתאם למקרה ולמידת חומרתו. מסקנות הביקור מסוכמות, ואחר כך מתקיים דיון, בהשתתפות הנהלת השו"ט, בנושא המשך היבוא ממדינה זו. עדכנו השו"ט את נוהל יבוא מקנה, ובהנחייתו החדשה נקבע 2019 יצוין כי בינואר כי על יחידת השו"ט לבצע הערכת סיכונים שנתית למדינות המאושרות ולהחליט - 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1169 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | בהתאם לממצאיה - באיזו מדינה יש לבצע ביקורת לשם בחינת אופן תפקודן של רשויות הפיקוח הווטרינרי במדינה. אם ממצאי הבדיקה הראשונית של שיטות הפיקוח במדינה או של ממצאי הביקור במדינה אינם לשביעות רצונו של מנהל השו"ט, המדינה תיפסל ליבוא מקנה לישראל, וחמש שנים מיום פסילתה לא ניתן יהיה לתת לה אישור לייצא שוב מקנה לישראל. למנהל השו"ט צוין כי 2019 במכתב של אחד ממנהלי הלשכות הווטרינריות ממרץ למרות האמור בתעודות הבריאות, יש בעיה בבקרה על פיקוח הגורמים הממשלתיים במדינות שמהן מייבאים את המקנה על המקנה המיובא. עוד צוין כי מחלקת פיקוח על מוצרים מן החי מבצעת פיקוח סדיר על בתי מטבחיים ומפעלים בחו"ל המייצאים בשר לישראל, ולדעתו אין סיבה מקצועית או אדמיניסטרטיבית שתמנע ביצוע בקרה גם על יבוא בעלי חיים בעודם בחיים. הוצע להקים תשתית מקצועית משולבת של יחידת שו"ט בשדה, יחידת יבוא-יצוא ויחידת הפיקוח על מוצרים מן החי לשם ביצוע פיקוח בחו"ל. כאמור, צאן ובקר מיובאים עלולים להפיץ בישראל מחלות שונות, ובפרט מחלות שאינן קיימות באזור. לנוכח הסכנות שנשקפות לציבור, לחקלאים ולצאן ולבקר המקומי עקב מחלות אלה, נדרשת הקפדה יתרה באישור המדינות ליבוא מקנה ובמעקב אחר עמידתן בתנאי היבוא. עלה כי נוהל יבוא מקנה אינו מחייב ביצוע ביקורים סדירים במדינות מאושרות או מוכרות ליבוא מקנה לצורך פיקוח ובקרה על מידת עמידתן בתנאי תעודות הבריאות שעליהן חתמו, ויחידת יבוא-יצוא לא ביצעה ביקורים אלו. זאת אף שלעיתים הצטברו נתונים המלמדים שלכאורה המדינות שהמקנה מיובא מהן אינן עומדות בחלק מתנאי תעודת הבריאות, כמפורט להלן. בתשובת משרד החקלאות צוין כי אין כל אינדיקציה לכך שביקור באותן מדינות לאחר אישורן יאפשר להשיג תוצאה טובה מזו המושגת באמצעות פיקוח על המקנה המיובא לישראל משלב ההסגר ועד שלב השחיטה. כמו כן ציין המשרד כי הדרישות של ישראל בכל הנוגע לחיסונים ולבדיקות הנדרשות של המקנה המיובא נקבעות על סמך הערכת סיכונים הכוללת בין היתר את ייעוד בעל החיים, את יכולת הפצת המחלות, את תפוצת המחלות במדינות המקור ואת הסיכון הטמון במחלה עצמה. ביקורים במדינות המייצאות מקנה לישראל, בהתאם להערכת סיכונים, הוכרו כנדבך בהליך הפיקוח שמקיימים השו"ט. פרקטיקה זו אף עוגנה 1170 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה . יצויין כי השו"ט עצמם 2019 במסגרת נוהל יבוא מקנה מתחילת שנת נקטו דרך פעולה זו במסגרת ביקורת שביצעו ברומניה לאחר שזו לא עמדה בתנאי הפרוטוקול ליבוא (ראו להלן). עוד יוער כי במועד סיום הביקורת השו"ט עדיין לא ביצעו הערכת סיכונים שנתית למדינות המאושרות כפי שנדרש בנוהל יבוא מקנה. משרד מבקר המדינה בדק את האופן שבו יחידת יבוא-יצוא בשו"ט טיפלה בהפרות של הכללים המוסכמים שבוצעו לכאורה בשתי מדינות מרכזיות בתחום יצוא המקנה לישראל - רומניה ופורטוגל. רומניה אושרה רומניה ליבוא בקר וכבשים מסורסים בלבד לצורך פיטום ושחיטה 2012 בשנת מיידית. בתעודת הבריאות הצהירה רומניה בין היתר שהמקנה המיוצא לישראל נקי ממחלות ומטפילים שונים. במשך השנים הופסק היבוא מרומניה כמה פעמים מאחר שהתגלו מחלות במקנה שיובא ממדינה זו, ומאחר שהשירותים הווטרינריים ברומניה לא עמדו בתנאי תעודת הבריאות. בלוח שלהלן תפורט השתלשלות האירועים: סיכום השתלשלות אירועי התחלואה בבקר וצאן מיובאים מרומניה :2 לוח 2019 - 2017 בשנים שנהתאריך אירועתגובת משרד החקלאות 2017 ינואר מהטלאים שנשלחו 40% - 30% .לארץ לא סורסוהתקיימה התכתבות עם הרשויות ברומניה. מרץ מהטלאים שנשלחו לארץ לא 30% .סורסו כראויהופסק היבוא וחודש עוד באותו חודש. יוניהימצאות של שאריות תרופות נגד פרזיטים במערכת העיכול, תולעים בריאות וזיהומים נוספים. כמו הטלאים 500- מ10% כן, נמצא כי שנבדקו לא היו מסורסים.הופסק היבוא. אוקטוברביקור נציגי השו"ט ברומניה. בדצמבר חודש היבוא. 2018 אפרילנמצאו תולעי דיקרוצליום בכבדיהם טלאים. 80 - 40 שלהופסק היבוא. אוגוסטביקור נציגי השו"ט ברומניה חודש היבוא בספטמבר. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1171 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | שנהתאריך אירועתגובת משרד החקלאות 2019 מרץנמצאו תולעי דיקרוצליום בכבדיהם טלאים. 140-של כהיבוא המשיך, ובד בבד השו"ט ביצעו הערכת סיכונים בנוגע להמשך יבוא בעלי חיים נגועים בתולעי דיקרוצליום לישראל. אפרילרומניה חתמה על תעודת בריאות חדשה.היבוא ממשיך. על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. להלן פירוט האירועים המוזכרים בלוח: למרות החובה הקבועה בתעודת הבריאות של רומניה לשלוח לישראל :2017 שנת מהטלאים שנשלחו מרומניה 40% - 30% נמצא כי 2017 רק טלאים מסורסים, בינואר מהטלאים שנשלחו לא סורסו כראוי, וחלקם סבלו 30% 2017 לארץ לא סורסו. במרץ מהטלאים היו במצב בריאותי קשה. 11 .מדלקת ונמק בשל ניסיון שלא צלח לסרסם עקב כך הוקפא האישור ליבוא מרומניה וחודש באותו חודש. יצוין כי לפי תעודת הבריאות נאסר על הימצאות של שאריות תרופות נגד פרזיטים שלחה יחידת יבוא-יצוא מכתב לשירותים הווטרינריים 2017 בבשר המקנה. ביוני ברומניה. במכתב צוין כי בבשר של כבשים שיובאו לשחיטה מיידית נמצאו שאריות של תרופות נגד פרזיטים במערכת העיכול, תולעים בריאות של בעלי החיים הטלאים 500- מ 10% וזיהומים נוספים. במכתב צוין עוד שבאותו יום נמצא כי שנבדקו רנדומלית במקום הסגר לא היו מסורסים. במכתב צוין כי היבוא מרומניה יופסק עד לבירור הנושא. לצורך בירור הנושא 2017 בביקור שביצעו וטרינרים נציגי השו"ט ברומניה באוקטובר עלה כי תהליך הסירוס ברומניה בוצע באמצעות כריכת גומיות סביב האשכים לצורך עצירת אספקת הדם והתנוונותם. לדעת הווטרינרים שיטה זו, האסורה לשימוש בישראל, גורמת בלא ספק לכאב וסבל לטלאים ולפגיעה ברווחת בעלי החיים. לאחר שהתקיימו דיונים עם הרשויות המוסמכות ברומניה והתקבלו הסברים לפעולות לחדש את יבוא המקנה מרומניה. 2017 המתקנות ולאמצעים שננקטו הוחלט בדצמבר , בבדיקה בבית מטבחיים של טלאים שהגיעו מרומניה 2018 באפריל: 2018 שנת טלאים תולעי דיקרוצליום. 80 - 40 לישראל בחודש שקדם לכך, נמצאו בכבדיהם של וטרינר מומחה למחלות צאן בשו"ט ציין במכתב אלקטרוני ששלח למנהל השו"ט דאז , כי נוסף על התולעים שנמצאו בכבדי הטלאים, מעדויות של וטרינרים 2018 באפריל 1172 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ." המקוריות הוחלפו "במספר רב של טלאים25של בתי מטבחיים עולה כי תגיות האוזן הדבר מעלה חשד כי מקורם של הטלאים אינו מרומניה, וייתכן שהטלאים מועברים ברומניה בין המגדלים ללא פיקוח. לכן, לדעתו, יש להפסיק את יבוא הטלאים מרומניה בשל הסכנה בגינם לבריאות הציבור והצאן בישראל. בדיון שקיימו השו"ט באפריל בעקבות הממצאים צוין כי התולעים שכיחות במדינות רבות ברחבי העולם ובאירופה בפרט. אומנם לא נשקפת סכנה לבני אדם האוכלים את הכבדים הנגועים, אך לפי ההמלצה המקובלת בספרות המקצועית יש לפסול את שיווק הכבדים. רוב הנוכחים בדיון ציינו את הבעיות החוזרות ונשנות הנוגעות ליבוא מקנה מרומניה 2018 והמליצו לעצור את היבוא עד לקבלת הסברים שיניחו את הדעת. במאי פורסמה בקרב היבואנים הודעה בדבר איסור לייבא מקנה מרומניה. משרד החקלאות ציין בתגובתו כי חרף בקשות חוזרות ונשנות מצד מנהל השו"ט לעובדי השו"ט ולמגדלי צאן בישראל לקבל ראיות שיבססו את הטענות על החלפת תגיות אוזן ועל כך שהצאן לא גדל ברומניה, לא הוצגו לו ראיות בנושא. התקיימה פגישה בשו"ט בהשתתפות יבואני מקנה, ובה הם ביקשו 2018 ביוני לחזור ולאשר את היבוא מרומניה. במהלך הפגישה ציינו מנהל השו"ט דאז ומנהל יחידת יבוא-יצוא כי מומחים מהעולם שצפו בתמונות הממצאים הסכימו כי המקנה לא קיבל כלל טיפול נגד טפילים כפי שדורשת ישראל בתעודת הבריאות. הוסבר ליבואנים כי כמה פעמים בעבר הועלו לפני רומניה בעיות ביבוא המקנה ממדינה זו, ובכלל זה בעיית הטפילים, ומכאן שהכשל אינו נקודתי. לדברי אנשי השו"ט, נוכחות הטפילים מקורה בכשל של השירותים הווטרינריים ברומניה, אשר אינם מפקחים כראוי על הטיפול בסוגיה ואינם מסוגלים לעמוד בהתחייבותם בתעודת הבריאות. כמו כן, בתשובת השירותים הווטרינריים ברומניה לא פורט מהו הכשל ולא הועלו הצעות לטיפול בו, ומכאן שלא היה מנוס מלהפסיק היבוא מרומניה. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי התמונות הנזכרות צולמו לפני שניתנו לרומניה ההנחיות החדשות. ביקרו ברומניה נציגי השו"ט, אשר אחד מהם הוא מומחה למחלות 2018 באוגוסט צאן, כדי לבדוק את האפשרות לחדש את יבוא הטלאים והעגלים לישראל. בסיכום הביקור ציינו הנציגים כי נראה שהווטרינרים הממשלתיים והמטפלים בקיאים בפרוטוקול הטיפול ובדרישות השו"ט הישראלי. עם זאת צוין כי הטיפול נגד תולעים שניתן לבעלי החיים איננו הטיפול המיטבי שיאפשר את מיגור הטפילים, וכי נציגי השו"ט המליצו לעובדים ברומניה לבצע שני טיפולים נוספים עוקבים בהפרש של תווית פלסטיק הנושאת מספר חד-ערכי המשמשת תעודת זהות של הבהמה. בהתאם לתקנות 25 , כל ראש בקר או צאן מחויב 1976-מחלות בעלי-חיים (רישום, סימון והובלה של בקר) התשל"ו בסימון אוזן ממשלתי. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1173 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | חודש ביניהם, ולאחריהם יש להחליט אם נדרש טיפול נוסף. נציגי השו"ט אף נתנו לעובדים ברומניה פרוטוקול טיפול ובו צוין כיצד לבצע את הטיפול נגד התולעים. נוכח ממצאי הביקור והנחיית הווטרינרים הממשלתיים כיצד לטפל בטפילים, חודש יבוא המקנה מרומניה. 2018 בספטמבר היבוא מרומניה חודש, אף שהשו"ט לא שללו את הטענה כי ייתכן שהשירותים הווטרינריים ברומניה לא פיקחו בהכרח על המקנה המיובא ממדינה זו, לנוכח החשש שהוא לא גודל בה. 200- מ 140- נמצאו תולעי דיקרוצליום בכבדיהם של כ 2019 במרץ: 2019 שנת טלאים שנשחטו. מומחה למחלות צאן בשו"ט, אשר שימש גם נציג השו"ט בביקור , כתב למנהל השו"ט מכתב אלקטרוני ולפיו הממצא מעיד 2018 ברומניה באוגוסט שהרומנים לא מילאו את הדרישות של השו"ט לטיפול בטלאים. בדואר אלקטרוני נוסף למנהל יחידת יבוא-יצוא ציין המומחה לצאן כי חידוש ההיתר ליבוא הטלאים מרומניה היה מותנה בכך שהם יגיעו נקיים מהטפיל, וכי השירותים הווטרינריים ברומניה קיבלו פרוטוקול טיפול והנחיות בנושא הבדיקות שעליהם לבצע לצורך כך, אך הם לא עמדו בכך. לכן המליץ לעצור לאלתר את היבוא מרומניה. ביצעו שני וטרינרים מהמכון הווטרינרי של משרד החקלאות הערכה 2019 באפריל בנושא הסיכונים הכרוכים ביבוא בעלי חיים נגועים בתולעי דיקרוצליום לישראל. בסיכום הדוח צוין בין היתר כי הטפיל נפוץ במדינות רבות, לרבות מדינות אירופאיות ואוסטרליה; כי יש בנמצא טיפול תרופתי נגד הטפיל; כי לא דווח על הימצאות הטפיל בארץ; כי לא ניתן לשלול התבססות של הטפיל בארץ, אולם הסבירות להידבקות בטפיל נמוכה, מפני שרוב בעלי החיים המיובאים אינם יוצאים למרעה; כי הנזק הפוטנציאלי של המחלה למשק בעלי החיים קטן יחסית, אך לא , הנחשבים רגישים יותר לטפיל; כי הסיכון הזואונוטי 26ניתן להעריך נזק לגמליים הנשקף בגין הטפיל נמוך ביותר, וכי אכילת איברים של טלאים הנגועים בטפיל אינה מסוכנת. בדוח הומלץ, בין היתר, כי יש לשקול טיפול תרופתי במקנה מרומניה מייד עם כניסתו לארץ, וכי יש להשמיד את האיברים הנגועים בבתי המטבחיים. יצוין כי מטרת הטיפולים היא הקטנת העומס הטפילי על הבהמה והפחתת הפרשת הביצים לסביבה, אך אין בהם כדי להבטיח שהמקנה לא יהיה נגוע בטפילים. חתמה רומניה על תעודת בריאות חדשה שכללה התחייבות לבצע 2019 באפריל טיפול מונע, בין היתר, כנגד טפילים במערכת העיכול של המקנה. בתשובה על כך כגון: גמל, למה ואלפקה. 26 1174 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה שלח הווטרינר המומחה לצאן מכתב נוסף למנהל השו"ט ובו התריע כי העובדים ברומניה בזים לדרישות הווטרינריות של ישראל, וכי המשך היבוא ממדינה זו מסכן את ענף הצאן בישראל. הוא הוסיף וציין כי לדעתו ההחלטה לחדש את יבוא המקנה מרומניה משקפת את העובדה שטובת יבואני המקנה עומדת לנגד נציגי השו"ט. 2019 הועלה כי למרות החתימה על תעודת בריאות חדשה, גם אחרי אפריל המשיכה רומניה לייצא לישראל טלאים נגועים בדיקרוצליום. משרד החקלאות מסר כי הסיכון הנשקף לבריאות הציבור בישראל בגין יבוא עגלים נגועים בדיקרוצליום מזערי עד אפסי, ואף הסיכון הנשקף לבריאות המקנה בגין הטפיל נמוך ביותר. נוכח רצף המקרים שאירעו בשנים האחרונות, שעוררו חשש בנוגע לאיכות הטיפול במקנה המיובא מרומניה ולבריאות המקנה, על השו"ט להמשיך לבחון בתשומת לב מיוחדת את היבוא מרומניה ולבצע הערכת סיכונים סדירה בכל הנוגע להידבקות ממחלות ומטפילים נוספים ממדינה זו או לגרימת צער בעלי חיים שלא כדין. כמו כן, נדרש לשוב ולבחון את הטענות ולפיהן חלק מהמקנה המיובא מרומניה כלל לא גדל ברומניה, והשירותים הווטרינריים במדינה זו לא פיקחו עליו, ולוודא שאין בהן ממש. פורטוגל . לפי תעודות הבריאות ניתן לייבא מפורטוגל 2016 יבוא המקנה מפורטוגל החל בשנת רוב ראשי הצאן והבקר 2017 גם מקנה שאינו מסורס, לצורך פיטום או רבייה. משנת המיובאים לישראל מקורם בפורטוגל. היא מחלה זואונוטית חמורה העלולה לסכן אוכלוסייה רחבה. בני אדם 27שחפת בקר ובעלי חיים יכולים להידבק בה באמצעות מגע ישיר עם בעלי חיים נגועים, שאיפה של חלקיקים נגועים שנפלטו מריאות בעלי חיים בזמן שהשתעלו, חשיפה להפרשות וצריכת מוצרים של בעלי חיים נגועים (חלב ובשר). זוהי מחלה כרונית שעלולה אף נחשבה 2018 , המחלה חייבת בדיווח. עד שנת OIE-לגרום למוות. בישראל, כמו ב ישראל לנקייה משחפת הבקר. .Bovine Tuberculosis 27 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1175 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | בתעודת הבריאות של פורטוגל נדרשת המדינה להצהיר שהעדר שממנו מיובאים בעלי החיים אינו נגוע, בין היתר, במחלת השחפת; ועל פורטוגל מוטלת החובה . 28לבצע את הבדיקה לזיהוי המחלה , 29, בעת ביצוע בדיקה של אברי בעלי חיים שנשחטו בבית מטבחיים 2018 בדצמבר נמצאו בגופו של עגל שיובא מפורטוגל ממצאים המעידים כי הוא נגוע בחיידק . זאת אף שבתעודת הבריאות שעליה חתמה 30השייך לקבוצת חיידקי השחפת הימים 30-פורטוגל מצוין כי המקנה הנשלח צריך להיבדק ולהימצא נקי מהחיידק ב , במשלוח שכלל 2018 שקדמו למשלוח לישראל. העגל הובא לישראל באוגוסט ראשי צאן, שחלקם מיועדים לישראל וחלקם לרשות 19,281 - עגלים ועגלות ו 1,850 הפלסטינית. חלק מהעגלים והצאן מאותו משלוח נשחטו לפני שהתקבלו ממצאי הבדיקה המעידים על הימצאות החיידק בגופם. בעת לקיחת הדגימה נחשפו לרקמה החולה עובדי המשק, עובדי בית המטבחיים, הווטרינר של בית המטבחיים, המפקח ווטרינרית מהיחידה לפיקוח על מוצרים מן החי בשו"ט, ואף נמצא כי היא נושאת את וניתן לה טיפול תרופתי מתאים. גם יתר העובדים שבאו במגע עם העגל 31החיידק נשלחו לטיפולו של משרד הבריאות. נשלח מטעם השו"ט לשירותים הווטרינריים בפורטוגל מכתב ובו 2018 בדצמבר התקבלה תשובת השירותים 2019 פירוט הממצא ובקשה לחקור את הנושא. ביוני ונמצא נקי מהמחלה וכך גם 2018 הווטרינריים בפורטוגל ולפיה העגל נבדק ביולי יתר בעלי החיים ששהו איתו במקום ההסגר עד שנשלח מפורטוגל לישראל. התקיים דיון בשו"ט להערכת מצב השחפת. בדיון צוין כי עגלים 2019 באפריל שנדבקו בגיל צעיר יכולים להפיץ את החיידק עד שלב השחיטה, ולכן נשקף בגינם סיכון. לנוכח זאת, יש לשנות את דרישות התעודה - לא די שיצוין בה כי העדר עצמו נקי ממחלה זו, אלא יש לציין בה את הדרישה כי האזור כולו שממנו בא המקנה נקי מהמחלה. במועד סיום הביקורת עדיין לא התקבלו החלטות שיש בהן כדי להסדיר את הסוגיה האמורה הנוגעת ליבוא מקנה מפורטוגל. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי מאחר שממצאי בדיקת השחפת אינם מהימנים , לא ניתן לשלול את החשש שבעל חיים הנגוע בשחפת יגיע לישראל. 100%-ב עוד ציין המשרד כי "מכיוון שהשחפת היא מחלה המתפתחת לאט ומועברת על בבדיקת טוברקולין לזיהוי הימצאות החיידקים אשר שיעור הרגישות בה (שיעור הגילוי של בעלי 28 .90% - 70% חיים נגועים בבדיקה), עומד על .post mortem בדיקת 29 . Mycobacterium tuberculosis complex )MTC ) חיידק מקבוצת 30 המשרד טען בעניין זה כי מדובר בבדיקה בעלת שיעור גבוה של תוצאות חיוביות שגויות וכי לא 31 .נשללה האפשרות שהחיידק היה קיים בגופה של הנבדקת עוד טרם החשיפה הנטענת 1176 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ידי תרסיסים באוויר וחלב נגוע, הרי שהסיכון להפצה והתבססות השחפת מעגלים המיובאים לפיטום קלוש". עוד צוין כי השו"ט עושים את הנדרש בהתאם לידע המדעי והסטנדרטים הבין-לאומיים, כדי למזער את הסיכוי להידבקות במחלת השחפת ממקנה מיובא ולהתפשטותה בישראל. נוכח הסכנות הנשקפות לבריאות הציבור בארץ ולבעלי החיים המקומיים עקב יבוא מקנה חי לישראל וחשיפת המדינה למחלות שאינן נפוצות באזור זה, ונוכח החשש להתפשטות תחלואה בשל יבוא בעלי חיים נגועים בשנים האחרונות, על השו"ט לבצע בחינה מדוקדקת והערכת סיכונים עיתית ומלאה בעניינה של כל מדינה מאושרת ומוכרת. במסגרת ההערכה יש לתת את הדעת על סיכונים הנשקפים לציבור ולעדרים מקומיים עקב יבוא מקנה ממדינה מסוימת, ולנוכח ממצאי ההערכה יש לנקוט את כל האמצעים כדי למנוע הישנות מקרים דומים. תהליך יבוא מקנה ממדינה מאושרת לצורך פיטום (להלן - תקנות 1974-מתוקף תקנות מחלות בעלי חיים (יבוא בעלי חיים), התשל"ד יבוא בעלי חיים), קבעה יחידת יבוא-יצוא בשו"ט את הנוהל ליבוא מקנה. התנאים הנדרשים לשמירה על רווחת בעלי חיים במהלך הבאתם לישראל מפורטים ב"הוראות השירותים הווטרינריים בנושא רווחת בעלי חיים בהובלה ימית ואווירית של בקר וצאן" (להלן - הוראות הובלת מקנה). בהתאם לנוהל יבוא מקנה, כאשר יבואן מעוניין לייבא מקנה ממדינה מאושרת הוא מגיש ליחידת יבוא-יצוא בקשה לקבלת רישיון חד-פעמי ליבוא. ברישיון מפורטים התנאים ליבוא המקנה, סוג המקנה, מדינת המקור, המטרה שלשמה מותר ליבואן לייבא את המקנה ומקום ההסגר שהמקנה מועבר אליו. ניתן להגיש את הבקשה בדואר אלקטרוני בטופס המיועד לכך בצירוף החומר הנלווה. יבוא מקנה ושחרורו מתחנות הביקורת ומהמכס מותנים בקבלת רישיון זה. נוסף על הטופס, על היבואן להגיש אישור ממפעיל מקום ההסגר או ממנהל תחנת ההסגר. האישור יעיד כי במועד הגעת המקנה לישראל מקום ההסגר פנוי לאכלס את המקנה הנדון, וכי מתקניו תקינים ומתאימים לקליטת המקנה. אוניות המגיעות לישראל בכל שנה. אונייה אחת יכולה להכיל 130-המקנה מובא בכ מאות עד אלפים של ראשי צאן ובקר. לפי נוהל יבוא מקנה היבואן נדרש לשלוח 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1177 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | בדואר האלקטרוני לנמל היעד (אשדוד, חיפה או אילת) תצלום של תעודת הבריאות המלווה את בעלי החיים (בצירוף רשימה המפרטת את מספרי תוויות האוזן ואת שעות קודם להעמסתם על האונייה 24 תאריך לידתם של בעלי החיים), וזאת לפחות במדינת המקור. תעודות הבריאות של המקנה נדרשות לווטרינרים בנמלים בישראל, על מנת לבדוק מבעוד מועד אם בעלי החיים חוסנו כנדרש, האם הגיעו מאזורים שעות לפני הגיעו לנמל על היבואן להודיע למשרד 48 מאושרים וכדומה. לפחות השו"ט בנמל היעד מהו מועד הגעת האונייה לנמל. כאשר האונייה מגיעה לנמל, על היבואן להציג את תעודת הבריאות המקורית. רק לאחר הצגת התעודה מאשר הווטרינר בנמל להתחיל בפריקת האונייה. אם לא הגיעה תעודת הבריאות המקורית מועבר המקנה להסגר, ושחרורו משם מותנה בהצגתה. בהתאם לתקנות יבוא בעלי חיים ולתקנות העבירות המנהליות (קנס מנהלי - מחלות , יבואן שלא עמד בתנאי הרישיון עלול לקבל קנס של 2005 - בעלי חיים), התשס"ה . יתרה מזו, במישור המינהלי ניתן לתת ליבואן התראה 32 ש"ח בגין כל בהמה 1,000 ולזמנו לשימוע, ואם יעלה בשימוע כי לאחר מתן ההתראה לא תוקנו הליקויים, לא ינתן לו היתר נוסף ליבוא. במקרים חמורים ניתן להגיש כתב אישום נגד היבואן. הביקורת העלתה כי רבות מתעודות הבריאות נשלחו לישראל רק לאחר שהאונייה עזבה את מדינת המקור, ולעיתים רק כמה שעות לפני הגעת האונייה לישראל. עוד הועלה כי לעיתים לא מצורפים למשלוחי המקנה כל הטפסים הנדרשים. כמו כן, לעיתים תעודת הבריאות המקורית אינה מגיעה עם האונייה כפי שנדרש. מאחר שהתהליך אינו מקוון, היקף התופעה אינו מתועד במלואו ואין מידע לגבי המספר המדויק של המקרים שבהם נשלחו הטפסים לאחר הפלגת האוניות. מאחר שהטפסים נשלחים לאחר הפלגת האונייה נבצר מהווטרינרים בנמלים למנוע את הפלגת האונייה לישראל, אם המקנה המיועד להישלח אינו עומד בדרישותיהם. שיגור האונייה בחזרה לנמל מדינת המקור אינו בבחינת אפשרות מעשית, נוכח צער בעלי החיים הכרוך בכך. אף שהווטרינרים בנמלים מתריעים על אי-יישום ההנחיות מצד לצורך בירור המקרים שבהם 33היבואנים ופונים ליחידת הפיצו"ח יבואנים לא שלחו את הטפסים הנדרשים מבעוד מועד, לא השתפר המצב. עוד הועלה כי משרד החקלאות לא הטיל שום סנקציות על הקנס יהיה קצוב אך לא יהיה גדול מהקנס שאותו מוסמך בית המשפט להטיל בשל העבירה לפי 32 .1985-, התשמ"ה]נוסח חדש[ לפקודת מחלות בעלי חיים 28 סעיף היחידה המרכזית לאכיפה וחקירות (פיצו"ח - פיקוח על הצומח והחי) של משרד החקלאות 33 .הפועלת לאכיפת חוקים וביצוע חקירות לשם גילוי עבירות ומניעתן 1178 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה יבואנים שהפרו את הכללים בעניין השליחה וההצגה של תעודת הבריאות מבעוד מועד. משרד מבקר המדינה ממליץ למחשב את כל מערכת קבלת הטפסים ביחידת יבוא-יצוא באופן שיאפשר לעקוב בזמן אמת אחר יבואנים ואחר בעלי אוניות אשר אינם עומדים בדרישות ולהפעיל את הסנקציות שנקבעו בחוק לטיפול במקרים אלו. משרד החקלאות מסר בתשובתו כי "מחשוב כל התהליכים נמצא בתהליכי פיתוח מתקדמים של מערכת רגולציה חדשה שתאפשר את המעקב הרציף אחר היבואנים, כלי השייט, ההיענות לדרישות והפעלת סנקציות בהתאם להפרות, חזרתן וחומרתן". נוכח חשיבות הנושא יש לוודא כי תיקבע תוכנית עבודה מפורטת הכוללת לוח זמנים ואבני דרך לפיתוח מערכת רגולציה ממוחשבת ולקיים בקרה שוטפת על יישומה. על המערכת לכלול את הטפסים המקוונים ולאפשר מעקב סדור ומובנה אחר המקנה מזמן הגעתו לארץ ועד שחיטתו, כדי לסייע במניעת יבוא מקנה נגוע במחלות או מקנה שהבאתו נוגדת את ההוראות המחייבות. הפיקוח על תנאי ההובלה של המקנה ואכיפתם , שכאמור ישראל חברה בו, יש קוד המפרט את התנאים הנדרשים להובלת OIE-ל . לדוגמה, הקוד קובע שיש להקצות לבעלי החיים שטח מספיק, 34בעלי חיים בים שיאפשר להם לשכב בתנוחה סבירה; שיש למנוע את חשיפת בעלי החיים לתנאי מזג אוויר קיצוניים במהלך ההובלה; וכי יש לאסור על הובלת נקבות הנמצאות . החלטתן של המדינות החברות בארגון לעמוד בתנאי הקוד היא 35בסוף היריונן וולונטרית. באיחוד האירופי, בארה"ב, באוסטרליה ובמדינות נוספות שמהן מיובא מקנה לישראל נקבעו כללים מקומיים המחייבים את יצואני בעלי החיים, והם נועדו לשמור על רווחתם של בעלי החיים במהלך ההובלה. למשל, תקנות האיחוד האירופי קובעות כי מתקן ההובלה חייב להיות בגובה ובמרווח המתאים להובלת בעלי החיים, /https://www.oie.int/en/standard-setting/aquatic-code/access- online 34 . מזמן ההיריון 90% אשר עברו 35 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1179 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | וכי יש לספק לבעלי החיים בעת הצורך מים, מזון ומנוחה. כמו כן נקבעו הוראות דין . 36שמטרתן למנוע מבעלי חיים פגיעה וסבל מיותרים למעשה אין חולק על העובדה שנגרם סבל לבעלי החיים המובלים, והדבר נדון רבות . מתוך רצון להפחית את סבלם של בעלי החיים קיבלה 37בתקשורת ואף בבית המשפט החלטה בנושא "קידום ההגנה על בעלי חיים ורווחתם" 382015 הממשלה בדצמבר ), אשר קבעה בין היתר כי יש להקים ועדה ציבורית 2015 (להלן - ההחלטה משנת מייעצת לתחום צער בעלי חיים. הגישה הוועדה המייעצת לשר החקלאות את המלצותיה בתחום הובלת 2017 בדצמבר מקנה. הוועדה המליצה, בין היתר: לבחון להחיל את אותו משטר מיסוי המוטל על הבשר המצונן גם על המקנה החי, מאחר שכיום יש תמריץ כלכלי ליבוא מקנה על פני יבוא של בשר מצונן, ויש בכך כדי לפגוע ברווחת בעלי החיים; לאסור יבוא מקנה לשחיטה מיידית; לקדם חקיקה לשיפור רווחת בעלי חיים בהובלה ימית ואווירית, ובייחוד בהובלה ימית, ולהקנות למשרד החקלאות אמצעי פיקוח ואכיפה מעשיים לשם הבטחת רווחת בעלי חיים המובאים לארץ בהובלה ימית ואווירית. פרסם משרד החקלאות את ההוראות להובלת מקנה, המחייבות את 2018 בינואר יבואני המקנה החי, אשר עיקרן צמצום הפגיעה ברווחת בעלי החיים במהלך הובלתם לישראל. ההוראות מפרטות, בין היתר, תנאים כלליים שבהם אמצעי ההובלה אמור לעמוד, את המתקנים הנדרשים להובלה, את אופן הטיפול בבעלי החיים ודרישות בנייה וציוד עבור כלי שיט. לדוגמה, בהוראות מצוין כי התאים שבהם יובלו בעלי החיים יהיו מצוידים במערכת אוורור תקינה; בכלי השיט תהיה כמות מספקת של מצע וכן מזון ומים; מערכת הניקוז תהיה בעלת יכולת מתאימה לנקז נוזלים מהמכלאות, מהתאים ומהסיפונים בכל מצב; ואם הנסיעה עתידה להימשך יותר מעשרה ימים יתלווה אליה וטרינר. את הביקורת על מידת העמידה של יבואני המקנה בתנאי היבוא המפורטים בתעודת היבוא ובהוראות להובלת מקנה מבצע משרד החקלאות, באמצעות הווטרינרים בנמלים, עם הגעת בעלי החיים לארץ. .8.18 , "יבוא ויצוא בינלאומי של בעלי חיים לשחיטה", משרד החקלאות 36 (פורסםתנו לחיות לחיות נ' מנהל השירותים הווטרינרים במשרד החקלאות 7622/15 בג"ץ 37 .)31.7.2018 במאגר ממוחשב .2015 מדצמבר 833 החלטה מספר 38 1180 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינההפיקוח בנמלים על תנאי הובלת המקנה בהתאם לנוהל יבוא מקנה, עם הגעת המקנה לישראל עולה הווטרינר בנמל לאונייה ובודק את תנאי ההובלה של המקנה תוך שימת דגש על מניעת צער בעלי חיים. את ממצאי הביקורת הוא מציין ב"טופס ביקורת למקנה מיובא" (להלן - טופס הביקורת או הטופס). בטופס מפורטים כמה סעיפים לביקורת, ובהם סעיפים המתמקדים במצב הסיפונים (מידותיהם של התאים, ניקיון בעלי החיים והתאים, תחזוקת הרצפות, התקרות והקירות ועוד), הגנה על בעלי החיים מפני מזג האוויר (תאורה, מתקני אוורור, ריח אמוניה וכדומה), הזנה והשקיה (סוג המזון שניתן לבעלי החיים, כמות המזון והשתייה, ניקיון האבוסים וכדומה), פריקה (תקינות כבש האונייה והזווית שבה הוא מחובר לרציף, החלקה בפריקה וכדומה) והובלת הבקר (הימצאות משגיח, אישור וניקיון של כלי הרכב המיועדים להובלת המקנה ושימוש באמצעים להאצת המקנה כגון שוקרים חשמליים). הווטרינר מפקח על תחילת הפריקה של המקנה מהאוניות ועל העמסת המשאיות הראשונות בלבד. אם במהלך הביקורת של הווטרינר בנמל נמצאו מחדלים חמורים, הוא מבקש מיחידת הפיצו"ח לבצע חקירה בנושא. להלן בתרשים עיקרי הנושאים שהווטרינר בנמל בודק עם הגעת האוניות לנמל: :16 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1181 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | אם נמצאים ליקויים חוזרים ונשנים באונייה מסוימת או במשלוחים של יבואן מסוים, נוהגים הווטרינרים בנמלים לבקש שבעת פריקה של המשלוח הבא של אותה . אם חוקר יחידת 39אונייה או של אותו יבואן יינתן ליווי של עובדי יחידת הפיצו"ח הפיצו"ח מגיע לנמל, הוא בוחן את ההפרות ומגיש את ממצאיו ליחידת התביעות של משרד החקלאות לקבלת החלטה על מתן קנס או הפעלת סנקציה אחרת. הווטרינר בנמל מסר למשרד מבקר המדינה כי "תלונות שנשלחות לבדיקת הפיצו"ח לא מניבות דבר". נמצא כי בפועל, לא בכל המקרים מגיע חוקר של יחידת הפיצו"ח, והדבר נעשה בהתאם לזמינותם. במקרים אלה, הווטרינר בנמל מפקח על תחילת הפריקה כמקובל, והמשך הפריקה נעשה בלא נוכחות של אף גורם מפקח ממשרד החקלאות. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי הפיקוח על תנאי ההובלה והפריקה מתבצע בהתאם לנסיבות ולפי הערכת סיכונים ולא נדרש בהכרח לפקח במהלך כל הפריקה. פנייה לפיצו"ח מתבצעת בהתאם לממצאי הפיקוח ולפי שיקול דעתו של הווטרינר מקרים של פריקת 13 ליוותה יחידת הפיצו"ח 2018 בנמל. עוד צוין כי בשנת אוניות. כמו כן לשו"ט ישנן הוראות ברורות על תנאי ההובלה הנדרשים המחמירים מן הרגולציה הבינלאומית שתכליתם מזעור הסבל לבעלי החיים והפיקוח בנמלים נעשה בהתאם לדרישות אלו. הגם שקיימת פרקטיקה ולפיה נוהגים הווטרינרים בנמלים לפנות ליחידת הפיצו"ח טרם הגעת אוניות אשר תנאי ההובלה בהן בעבר לא עמדו בתנאים הנדרשים, אין נוהל שמחייב את הווטרינרים בנמל ואת יחידת יבוא-יצוא באלו נסיבות יש לפנות ליחידת הפיצו"ח, וכיצד יש לנהוג אם נמצאו ליקויים חמורים מאד בתנאי הובלת המקנה, או אם יש ליקויים שחוזרים ונשנים באותה אונייה או על ידי אותו יבואן. על פי החלטת השר לביטחון הפנים, הוקנו למפקחי היחידה סמכות חקירת עבירות שהן בתחום 39 אחריותו של שר החקלאות, ובהן עבירות על פקודת מחלות בעלי חיים ועל חוק צער בעלי חיים .1994 -(הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד 1182 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה:להלן תמונות המתעדות בעלי חיים שהגיעו לישראל באוניות מסע : לכלוך וזוהמה בתאי בעלי החיים 1 תמונה המקור: משרד החקלאות. : צפיפות 2 תמונה המקור: משרד החקלאות. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1183 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | : תחזוקה לקויה של האוניות 3 תמונה המקור: משרד החקלאות. סנקציות בגין הפרת תנאי ההובלה כאמור, אם היבואנים אינם עומדים בתנאי היבוא המפורטים בתעודת היבוא ש"ח 1,000 ובהוראות להובלת מקנה רשאי משרד החקלאות להטיל עליהם קנס בסך לראש בקר, ואף לשלול מהם היתר ליבוא נוסף. כמו כן רשאי הווטרינר בנמל לא לאשר את פריקת האונייה, ובהתאם להוראת מנהל השו"ט ניתן להורות על החזרת המקנה למדינת המקור, על שחיטתו או על השמדתו. טופסי ביקורת שמולאו לגבי אוניות 48 משרד מבקר המדינה בחן 180- (מתוך כ 2019 עד אמצע שנת 2018 שהגיעו ארצה מתחילת שנת טפסים לגבי כלל האוניות שהגיעו לארץ בתקופה זו), שבהם פורטו ליקויים שנמצאו באוניות שבהן הובל מקנה. מטפסים אלה עולה כי לעיתים היבואנים לא מיישמים כנדרש את ההנחיות והנהלים של משרד מהטפסים עולה כי תחזוקת האוניות כדי סכנות ממשיות לבעלי החיים, וכי תנאי המחיה של בעלי החיים החקלאות. עוד עולה מטפסים אלה כי תחזוקת האוניות ירודה, עד 44%-באוניות ירודים. לדוגמה, מכ מהטפסים צוין 42% -לקויה, וכי בעלי החיים מלוכלכים בהפרשות; בכ מהטפסים תוארו ריח אמוניה כי הרפד באוניות רטוב ולא הוחלף בתדירות הנדרשת, וכי האבוסים 33%-והשקתות ריקים מאוכל ושתייה; בכ מהטפסים צוין כי החום והלחות באוניות גבוהים בשל חריף בשל ההפרשות של בעלי החיים הגורם לצריבה בעיניים וצפיפות 29%-בתאים; בכ מהטפסים נרשם כי הופעל כוח כלפי 4%-בעיות במערכות האוורור; ובכ הבהמות ולעיתים נעשה שימוש בשוקרים חשמליים. 1184 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ראשי בקר 203 הגיעה לישראל אונייה אשר הובילה מפורטוגל 2018 לדוגמה, במאי ותנאי המחיה בה לא היו ראויים. בעלי החיים באונייה היו מלוכלכים בהפרשות, במעברים היו שלוליות, מוטות ברזל מדופן התאים היו שבורים ובולטים לכיוון המעברים, דפנות חלק מהתאים היו מכוסות בצואה ובחלודה, הלחות והטמפרטורה היו גבוהות בכל הסיפונים והיה קשה לנשום בשל ריח חריף של אמוניה, הרפד בתאים היה ספוג בשתן ובצואה, מערכת האוורור לא עבדה כראוי והשקתות והאבוסים - שהיו ריקים ממזון - היו מוטלים מחוץ לתאים ומלוכלכים בצואה ובקש. בדוח צוין כי זו לא הפעם הראשונה שהביקורת באונייה זו מעלה ממצאים חמורים. עוד צוין כי לצוות האונייה אין ידע בסיסי בכל הקשור לרווחת בעלי החיים, ונראה כי סבלם של בעלי החיים אינו נוגע להם. הווטרינר בנמל המליץ שלא לאפשר לאונייה זו להוביל בעלי חיים לישראל עד שיתוקנו כל הליקויים. במקרה זה, נוכח הישנות הליקויים, פנתה יחידת יבוא-יצוא ליבואן לקבלת הסברים, ולדברי היחידה הדבר הביא לשיפור מועט בתנאים במשלוחים הבאים של אותו יבואן. ראשי בקר 920 באונייה אחרת, אשר הובילה 2018 בביקורת שבוצעה באוגוסט ראשי בקר במהלך המסע, ועלו כמה ליקויים בתנאי 12 מהונגריה, נמצאה תמותה של ההובלה: השקתות היו ריקות ממים וחלודות, מכשירי ההשקיה היו מקולקלים; הרפד היה רטוב והדיף ריח רע; היו אזורים ללא רפד, ובתאים היו שלוליות רבות עם בוץ; באבוסים לא היה מזון, וחלקם היו זרוקים במעברים או תלויים מעל התאים; העגלים נראו רזים, חלשים ומלוכלכים בצואה ובשתן; התאורה ברוב הסיפונים היתה חלשה; המעברים היו צרים ולא איפשרו מעבר חופשי של עגלים גדולים; האוורור בחלק מהאזורים לא פעל כנדרש, והלחות והטמפרטורה היו גבוהות; ריח אמוניה הורגש בכל הסיפונים. הווטרינר בנמל ציין כי "יש לפנות לכל הגורמים הרלוונטיים ולמנוע הובלת בעלי חיים באונייה זו עד שיתוקנו כל הליקויים המצוינים לעיל וצוות האונייה יקבל תדריך באשר למחויבותו לשמירה על בריאות ורווחת בעלי החיים במהלך ההפלגה. ניכר כי נושא זה רחוק מלהיות בראש מעייניהם. אין לאפשר הגעת אונייה זו לנמלי הארץ כשהיא נושאת בעלי חיים עד לתיקון הליקויים". משרד החקלאות ציין בתשובתו כי לצורך קבלת נתונים מדוייקים על רמות האמוניה מכשירי מדידה שיכולים לתת מדד אובייקטיבי 2019 באוניות הוא רכש בתחילת שנת ואמין על רמת ריכוז האמוניה באוניות. לא כל העובדים תיעדו את 2019 עם זאת, הועלה כי עד סוף דצמבר תוצאות ערכי האמוניה שמדדו המכשירים. לכן מנהל יחידת יבוא-יצוא 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1185 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | לציין בטופסי הביקורת את 2019 הנחה את העובדים בנמלים בדצמבר ערכי האמוניה כפי שנמדדו במכשירים. בביקורת עלה כי בשנים האחרונות משרד החקלאות לא נקט סנקציות כלפי יבואנים או בעלי אוניות שלא עמדו בהנחיות המשרד. משרד החקלאות לא הטיל קנסות, לא זימן לשימועים ולא שלל את רישיונותיהם של יבואנים שלא עמדו בתנאי ההובלה שקבע. בתשובת משרד החקלאות צוין כי הוא אינו מאפשר הובלת מקנה בתנאים קשים, תוך גרימת סבל ואף תמותה. הפרת כללים גוררת סנקציות המשתנות בהתאם לחומרת ההפרה. למשל, מקנה שהועבר לארץ ללא רישום בתעודת בריאות הועבר לשחיטה מיידית ובשרו נאסר לשיווק למאכל אדם. ליקויים חמורים מטופלים, ואף נאסר השימוש באונייה המפרה את תנאי ההובלה באופן עקבי. כדי לצמצם את הפגיעה בבעלי החיים החליט מנהל השו"ט להנחות את גורמי המקצוע לאשר תחילה יבוא בשר מצונן ממדינות שונות לפני שיאושר יבוא של מקנה חי ממדינות נוספות. למרות תשובת משרד החקלאות ולפיה ננקטות סנקציות כלפי יבואנים הועברו 2018 ובעלי אוניות שלא עמדו בתנאי היבוא, נמצא כי בשנת רק שתי בקשות לחקירה ללשכה המשפטית במשרד עקב חשד לעבירות נפתחו רק שני תיקי חקירה נוספים, אך 2019 ביבוא מקנה. בשנת נמצא כי הם עדיין לא הועברו ללשכה המשפטית לטיפול. 2020 בינואר משרד החקלאות אף לא קיים שימועים, לא שלל רישיונות יבוא ולא הטיל קנסות על יבואנים אשר הפרו את תנאי היבוא. נוכח העובדה כי עדיין יש יבואנים ובעלי אוניות שאינם עומדים פעם אחר פעם בהוראות משרד החקלאות להובלת מקנה, על משרד החקלאות באמצעות יחידת יבוא-יצוא לשקול מהי הדרך המיטבית לפעול לאכיפה של הוראות הדין ולצמצום הפגיעה ברווחת בעלי החיים במהלך ההובלה. לשם כך על המשרד לבחון את האפשרות להפעיל ביתר תקיפות את הכלים העומדים לרשותו, כגון קנסות, התליית רישיונות יבוא או כל אמצעי ענישה שבסמכותו להפעיל בעניינם של אוניות ויבואנים שאינם עומדים בתנאים התברואתיים הנדרשים, מסכנים את בעלי החיים וגורמים להם סבל רב ובלתי נחוץ במהלך ההפלגה. החשיבות של תיקון הליקויים וצמצום הפגיעה ברווחת בעלי חיים מקבלת משנה תוקף נוכח מגמת הגידול בצריכת הבשר והגידול במספר ראשי הבקר והצאן המיובאים מחו"ל. נוכח הפגיעה ברווחת בעלי החיים בהובלות אלו, ראוי 1186 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה כי המשרד ימשיך לקדם את תיעדוף יבוא הבשר המצונן מחו"ל, חלף יבוא המקנה החי, מהלך אשר ייתן מענה למבקשים לצרוך בשר טרי בלי לגרום סבל נוסף לבעלי החיים בעת ההובלות הימיות. מערכות ממוחשבות צוין כי כדי 2015 בהחלטה משנת מערכת ממוחשבת לבקרה על האוניות: לייעל את מערך הפיקוח בשו"ט על מניעת צער בעלי חיים, על מנהל השו"ט לקדם פיתוח מערכת מידע כדי למחשב את שרשרת הפיקוח והאכיפה (החל בשלב קליטת התלונות וביצוע הביקורות וכלה בשלבי הגשת כתבי אישום והטלת קנסות), ובכלל זה לפרוס מכשירי קצה דיגיטליים המיועדים לעובדים המבצעים פיקוח ואכיפה בשטח. , בפועל טופסי 2015 עלה כי למרות החלטת הממשלה בנושא משנת הפיקוח של הווטרינרים אינם ממוחשבים ואינם נשמרים במערכת ממוחשבת חכמה אלא נשלחים למטה המשרד ושם הם מתויקים. עקב כך לא ניתן לשלוף מידע על ליקויים חמורים שחוזרים ונשנים באותן אוניות או על ידי אותם יבואנים, וכן לא ניתן לפקח כיאות על ביצוע תיקונים שהיבואנים או בעלי האוניות נדרשו לבצע במשלוחים הבאים. כמו כן, לנוכח שיטת התיוק הקיימת אין לווטרינרים בנמלים מידע על התראות של חבריהם בנמלים האחרים, ויש חשש שיבואנים או בעלי אוניות הובלה ינצלו עניין זה ויגיעו לנמל אחר בהובלה הבאה, ובכך יימנעו מביקורת שלילית חוזרת. טפסים המכילים, לא אחת, מידע על הפרות חמורות, לעיתים חוזרות ונשנות, של הכללים וההוראות הנוגעים להובלת בעלי חיים, מתויקים במטה השו"ט. אופן התיוק בדרך זו אינו מאפשר לגורמים הרלוונטיים להשתמש במידע הכלול בהם לשם פיקוח הדוק אחר שלבי היבוא של מקנה לארץ ואחר הטיפול בהפרות חוזרות ונשנות. על השו"ט לפעול בהקדם למחשוב הטפסים, ועד להשלמת תהליך זה עליהם להסדיר את העברת המידע השוטפת בין הווטרינרים בנמלים. במדינות האיחוד האירופאי מערכת ממוחשבת לשחרור האוניות בנמלים: העובדים בנמלים משתמשים, לצורך שחרור המקנה, במערכות ממוחשבות אחודות שמשמשת את כלל הגורמים בנמל, ופרטי כל משלוח מעודכנים בהן פעם אחת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1187 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | באופן שאין צורך שכל גורם יעדכנם בנפרד ושחרור הטובין יהיה יעיל יותר. בישראל אין מערכת ממוחשבת המשותפת לכל הגורמים, וטופסי השחרור המשמשים את הווטרינרים בנמלים לאישור שחרור פריקת האונייה נבדלים זה מזה בכל נמל. כאמור, בהחלטת הממשלה לשיפור העסקים נקבע כי על הרשויות המוסמכות המנפיקות אישורים ורישיונות בנושא סחר חוץ לשפר ולייעל את תהליך ההנפקה באמצעות הטמעתם במערכת ממוחשבת המיועדת לכך, הקרויה מסלו"ל. המועד .2016 שנקבע בהחלטה למחשוב כלל האישורים והרישיונות ליבוא היה עד סוף שנת והנחיותיהן 2015- ו 2013 למרות החלטות הממשלה בנושא מהשנים הברורות ולפיהן יש לייעל את כל מערך הפיקוח ולחבר אותו למערכת מסלו"ל, עלה כי נציגי משרד החקלאות בנמלים בישראל אינם מחוברים למערכת מסלו"ל וכמו כן אין טופס ממוחשב ואחיד לשחרור מקנה מהנמל. עקב כך, אופן הדיווח בכל נמל שונה ואי אפשר לשלוף בנוחות נתונים היסטוריים. אף שהווטרינרים בנמלים פנו למטה השו"ט כדי ליזום צירוף של הנמלים למערכת מסלו"ל והכנת טופס ממוחשב ואחיד לכל הנמלים, עד מועד סיום הביקורת הדבר טרם בוצע. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי כאמור עוד לפני תחילת הביקורת הוחל בפיתוח מערכת מחשוב חדשה, וכי במועד סיום הביקורת המערכת נמצאת בהליכי פיתוח. משרד מבקר המדינה ממליץ כי נוכח העובדה שהחלטות הממשלה בנושא התקבלו לפני זמן רב, ונוכח הצורך הדחוף לייעול העבודה בנמלים ומחשוב תהליך שחרור הסחורות, השו"ט יפעלו בהקדם לעיגון משימה בתוכנית העבודה המשרדית, למחשוב כלל האישורים ורישיונות היבוא והטמעתם במערכת אחודה, שתכלול לוח זמנים לביצועה. פיקוח הלשכות הווטרינריות על עדרי הבקר והצאן שבתחומן שש הלשכות הווטרינריות האזוריות מפקחות בתחום שיפוטן, בין היתר, על מקומות ההסגר. הלשכות פועלות בנושא מחלות בעלי חיים: איתורן, מניעתן, הדברתן וביעורן לרבות השמדת בעלי חיים חשודים או נגועים; מחלות מידבקות ומחלות שעשויות להשפיע על בריאות הציבור ובכלל זה מחלות זואונוטיות; העברות בעלי חיים בין משקים וחיסון העדרים. לצורך ביצוע תפקידיהן, זקוקות הלשכות 1188 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה הווטרינריות למידע מלא בנוגע לעדרים שבתחומן, ובכלל זה מידע על מספר ראשי הבקר בכל עדר, על החיסונים שקיבלו ועל התפרצות של מחלות. בהיעדר מידע זה, תפקוד הלשכות נפגע. לדוגמה, אחת הדרכים להילחם בהתפשטות מחלה היא להתחקות אחר הבקר הנגוע והמקומות שבהם שהה מרגע הולדתו. בהיעדר מידע כזה, אישור העברת בקר מעדר לעדר עלולה לגרום להפצת מחלות בין עדרים. ברישיון היבוא מצהיר היבואן על מקום ההסגר שאליו יישלחו בעלי החיים עם הגעת האונייה למשך שמונה ימים. המעקב במקומות ההסגר מיועד לבחון אם בעלי החיים המיובאים נגועים במחלה העלולה למנוע את כניסתם לישראל או עלולים להעביר מחלה ולפגוע בבעלי החיים המקומיים. בארץ פועלים תשעה מקומות הסגר בעלי הרשאה להחזקת מקנה מיבוא בהסגר בהתאם לתקנות מחלות בעלי חיים (יבוא בעלי , שבהם מתקיים פיקוח וטרינרי ממשלתי: אילות, בית גוברין, 1974-חיים), התשל"ד גוש חלב, דור, ירחיב, מחולה, צופר, דבאח וטירה. על הפיקוח הווטרינרי במקומות ההסגר אחראית יחידת שו"ט בשדה בשירותים הווטרינריים. מטרות היחידה הן להגן על בריאות הציבור ועל בריאות בעלי החיים ורווחתם ולמנוע מחלות בעלי חיים ומחלות זואונוטיות. מערכת ממוחשבת לניהול מידע על בקר המערכת הממוחשבת לניהול מידע בנושא בקר (להלן - מערכת הבקר) המשמשת את הלשכות הווטרינריות אינה נגישה לבעלי הבקר. רוב בעלי רפתות החלב וחלק קטן מבעלי עדרי הבקר לבשר במרעה מחוברים למערכת ממוחשבת פרטית של התאחדות מגדלי הבקר ושמה נע"ה (ראשי התיבות של "ניהול עדרי הבקר"). משקים המחוברים למערכת נע"ה מעדכנים בה את פרטי הבקר, כגון מספר אוזן שעות מושכים עובדי אגף 24-של בקר חדש, חיסונים והעברות בין משקים. אחת ל הטכנולוגיות במשרד החקלאות את המידע ממערכת נע"ה ומזינים אותו למערכת הבקר. נציג המחשוב לא בודק אם הנתונים הוזנו כראוי, ובעיות בהזנת הנתונים אינן מדווחות. עקב כך, כל בעיה בהזנת הנתונים תתגלה רק בדיעבד, בעת הגשתה של בקשה ללשכה לקבלת היתר להעברת הבקר. אם בעלי הבקר אינם מחוברים למערכת נע"ה, הרי שמערכת הבקר מתעדכנת רק אם בעלי הבקר מסרו ביוזמתם את המידע ללשכות הווטרינריות. אם לא נמסר מידע כזה, מערכת הבקר אינה מתעדכנת. עלה כי מאחר שאין מערכת ממוחשבת אחודה המשמשת הן את בעלי הבקר והן את הלשכות הווטרינריות, ומאחר שלרוב אין לבעלים אינטרס לעדכן את הלשכות הווטרינריות בנוגע למידע על הבקר שברשותם, מערכת הבקר אינה מעודכנת כלל. לדוגמה, למועד הביקורת היו מוזנים במערכת נתונים על כמיליון ושלוש מאות אלף ראשי בקר בארץ השייכים לבעלים שונים, אך בפועל (לפי הערכה של נציג יחידת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1189 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | .המיחשוב של השו"ט), מספרם הסתכם בכחצי מיליון ראשי בקר בלבד עקב כך אין בידי הלשכות מידע על מספר בעלי החיים בכל משק; קשה להתחקות אחר תחנות שעבר בעל חיים נגוע ולבצע פעולות הנדרשות לעצירת התפשטות מחלות. במצב דברים זה יש חשש כי בעלי חיים שאינם מחוסנים כנדרש יעברו בין משקים ויפיצו מחלות. בהיעדר מידע עדכני על מספר בעלי החיים במשקים ומצבם לא ניתן יהיה לזהות את התפשטות המחלות בעוד מועד, ומיגורן יהיה קשה עד בלתי אפשרי. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי השו"ט פועלים להקמת מערכת ממוחשבת שתאפשר למלא את צורכיהם השונים, ובכלל זה לשיפור הבקרה על הזנת הנתונים בין מערכות חיצוניות ומערכת הבקר. עם זאת, המשרד ציין כי חוסר ההתאמה נובע בעיקר מאי-גריעה של נתונים מהמערכת הממוחשבת על בעלי חיים שנשחטו או מתו ולא מדיווח שגוי של העברת בקר ממקום למקום. המשרד הוסיף וציין כי בימים אלו הוא פועל לגיבוש עמדה בעניין מעבר לתשלום אגרה שנתית לכל ראש בקר במקום תשלום אגרות שונות, ובהן אגרת חיסון, אגרת העברה וכדומה. מעבר לאופן חישוב אגרה פר ראש בקר יכול לתרום לטיוב הנתונים הנוגעים למצבת הבקר בישראל, שכן כל בעל בקר ידאג לגריעת ראשי בקר שרשומים במערכת בטעות. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב ייזום של מהלכים שיאפשרו לשו"ט לבצע בקרה מלאה על מספר ראשי הבקר, על מקומם, על מצב בריאותם ועל הטיפול שעברו. נוהלי עבודה נוהלי עבודה הם כלי להסדרת העבודה בארגון, לחלוקת הסמכויות ולתיאום בין הגורמים השונים העובדים בו. על הנהלים לעסוק בכל פעילויות הארגון, בתחומי האחריות ובסדרי העבודה של העובדים בו. נהלים סדורים הם כלי לפיקוח על אופן עבודתו של הארגון, המסייעים לו לגלות את נקודות התורפה בו, הטעונות טיפול. הווטרינרים בלשכות השו"ט אחראים למתן חיסוני החובה ולמעקב אחר המקנה המיובא לצורך גילוי מחלות. בבוקר היום הראשון להגעת המקנה למקומות ההסגר מגיע וטרינר מטעם הלשכה לבדוק את מצבן הכללי של הבהמות. באחד מהימים שבין היום השלישי לבין היום השביעי מיום הגעת המקנה למקום ההסגר מבצע 1190 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה נגד 40וטרינר מהלשכה את חיסוני החובה הנדרשים. בקר וצאן מחוסנים בחיסון מחלת הפה והטלפיים, ונקבות הצאן מקבלות חיסון נגד מחלת הברוצלוזיס. כאמור, המערכת הממוחשבת לניהול מידע ופרטים על הבקר שברפתות, במשקים ובמפטמות היא מערכת הבקר, שבה משתמשות הלשכות הווטרינריות. נמצא כי שום נוהל אינו מפרט את תדירות הפיקוח על מקומות ההסגר ועל בריאות המקנה השוהה בהם ואת אופן הפיקוח עליהם; כמו כן - אין נוהל הקובע אילו בדיקות נדרשים הווטרינרים לבצע בקרב המקנה ומתי יש לבצען; אילו חיסונים חובה לתת למקנה, וכיצד יש לטפל בממצאים חריגים ולעקוב אחריהם. בפועל, בהיעדר נוהל כתוב, הווטרינרים בלשכות מפקחים על מקומות ההסגר בהתאם להנחיות שקיבלו בישיבות, בעל פה, לפני יותר מארבע שנים ממנהל השו"ט בשדה דאז. כדי להבטיח את תקינות השירות הציבורי, על גופים ציבוריים לקבוע כללים והנחיות ולעגנם בנוהלי עבודה, בייחוד כשמדובר בסדרי עבודה הנוגעים למניעת התפרצות של מחלות העלולות לסכן את הציבור ואת המקנה. כמו כן, הנוהל מבטיח כי יישמרו כללי האחידות והשוויון באופן שכל הביקורות של הווטרינרים בנמלים יבוצעו באופן אחיד. לכן, על השו"ט לכתוב נוהל המסדיר את עבודת הלשכות הווטרינריות ואת אופן הפיקוח שלהן על מקומות ההסגר ולוודא כי הווטרינרים בלשכות יפעלו לפיו. יוכן נוהל כתוב 2020 משרד החקלאות ציין בתשובתו כי ההערה נכונה, וכי בשנת המפרט את תדירות ואופן הפיקוח על מקומות ההסגר. העברת המקנה ממקומות ההסגר מעקב הלשכות אחר העברת המקנה החל ביום השמיני שלאחר הגעת המקנה למקום ההסגר, ואם לא התגלו בו מחלות במהלך שהותו בהסגר, ניתן להעביר את הבקר למפטמה, לרפת, לרשות הפלסטינית שעות מיום ההסגר 72 או לבית מטבחיים לשחיטה מיידית. היבואן נדרש לעדכן בתוך השמיני לאן נשלח המקנה ממקום ההסגר, כדי שהדבר יתועד במערכת הממוחשבת (מערכת הבקר). אם מדובר בבקר, מפורטים בדיווח יעדי הבקר לפי מספרי האוזן עבור צאן מדובר בחיסון יחיד; לעומת זאת, עבור בקר מדובר בחיסון ראשון מבין שניים, ואת השני 40 .יש לתת לבקר כעבור שישה חודשים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1191 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | שלהם, כדי שיהיה אפשר לעקוב אחריהם ולבצע את החיסון השני הנדרש נגד מחלת הפה והטלפיים במשק הקולט. אם מדובר בצאן, מצוין בדיווח מספר ראשי הצאן שהועברו. התיעוד במערכת הבקר מאפשר לעקוב אחר מקום הימצאו של המקנה ובכך מקל את זיהוי התפרצות של מחלות במשקים, ואת מעקב הלשכות על המשך קבלת החיסונים הסדורה, אם היא נדרשת. כמו כן, מעקב סדור יכול לסייע בגילוי של בעלי חיים שנשחטו בשחיטות שאין פיקוח וטרינרי עליהן ("שחיטות שחורות"), באיתור הברחות בעלי חיים לשטחים ועוד. כל העברה של מקנה ממשק למשק כרוכה בתשלום היטלים למשרד החקלאות. לפני העברת המקנה על בעליו להעביר ללשכה הווטרינרית שבה נמצא המשק הקולט את המקנה טופס "העברת מקנה" (להלן - טופס העברה). בטופס מצוין לאיזה משק מועבר הבקר או הצאן, והלשכה הווטרינרית מנפיקה לבעלים "היתר הובלה" ידני או ממוחשב. אם מוטל הסגר על המשק המעביר והוא בבידוד, בשל גילוי מחלה שנפוצה בעדר, לא ניתן להפיק היתר העברה של מקנה אליו או ממנו, גם לא היתר ידני. הביקורת העלתה כי לפני מתן אישור העברה לא כל הלשכות בודקות את נכונות הפרטים המצוינים בטפסים, ואף אין הנחיה המורה להם לעשות זאת. בהיעדר בדיקה ייתכנו אי-התאמות בין דיווחי בעל המקנה בטופס בדבר המשק שאליו הועבר הבקר ובין המשק שאליו הועבר הבקר בפועל. נוכח חשש לאי-התאמה כאמור, באחת משש הלשכות - לשכת כנות - הוחלט בשנת כי בזמן קבלת טופס ההעברה יש לברר עם המשק הקולט אם הוא אכן הסכים 2017 לקבל את הבקר המיובא, ורק לאחר מכן ניתן היתר העברה. במסגרת בדיקה זו נמצאו אי-התאמות בין הדיווח שהוגש ללשכה לבין מצבת הבקר במשקים בפועל. עם זאת, לא כל הלשכות מבצעות בדיקה מוקדמת זו מול המשקים הקולטים, ולכן לא ניתן לאתר אי-התאמות הנוגעות לדיווחים שנמסרו ללשכות אחרות. למרות האמור לעיל, השו"ט לא הנחו את הלשכות בדבר הבקרה הנדרשת למניעת הדיווח הכוזב ולהבטחת מעקב ראוי אחר הבקר. בהיעדר הנחיה בנושא, ובהיעדר מערכת ממוחשבת מעודכנת ומערך אכיפה סדור, המעקב אחר הבקר אינו יכול להיות מיטבי. הדבר מעורר חשש כי לא ניתן יהיה להתחקות אחר היסטוריית הטיפול בבקר שבמשק, ויש חשש כי יבוצעו "שחיטות שחורות" של בקר. 1192 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה בתשובת משרד החקלאות צוין כי הלשכה הווטרינרית היא הגורם הנדרש לטפל בסוגיית הדיווחים המוטעים על המקום שאליו הועבר המקנה, וזאת באמצעות פעילות פיקוח במשקים. המשרד הוסיף כי לפי ההנחיות, אם בעלי חיים מועברים בין משקים המשתייכים ללשכות שונות, הרי שקודם להנפקת אישור ההובלה נדרשת הלשכה הווטרינרית הקולטת את המקנה לאשר זאת. עוד נטען כי נדירים המקרים של דיווח כוזב. מבדיקה שביצע משרד מבקר המדינה עולה כי בנוהל הקיים יש הנחיה כי היתר הובלה יינתן רק באישורם של מנהל הלשכה שבתחום אחריותה משק המקור ומנהל הלשכה שבתחום אחריותה משק היעד. ההנחיה מחייבת בירור בין לשכות, אך אין כל הנחיה ולפיה יש לבצע בירור מול משק היעד. משרד מבקר המדינה מעיר כי על השו"ט להורות על ביצוע בקרה על הדיווחים המתקבלים מבעלי המקנה בכל הלשכות כדי למנוע דיווחים כוזבים ובכך לטייב את הנתונים במערכת הממוחשבת של הלשכות בדבר בעלי החיים שבתחום אחריותן, באופן שיאפשר לשו"ט למלא את ייעודם באופן המיטבי ולהגן על בריאות הציבור והמקנה. תיעוד דיוני הנהלת השו"ט הנהלת השו"ט מנהלת מידי תקופה ישיבות בנושאים שונים ובהן משתתפים, בין היתר, מנהלי יחידות השו"ט בהתאם לנושאים הנידונים. יחידת שו"ט בשדה מקיימת מידי חודש דיונים בהשתתפות מנהלי הלשכות הווטרינריות ונציגים נוספים של משרד החקלאות. במסגרת הדיונים עולים נושאים שונים שעל סדר היום בשו"ט, ובכלל זה מחלות בעלי חיים והתמודדות הווטרינרים בלשכות עם התפשטותן, החיסונים הנדרשים, הפחתת הנטל הרגולטורי המוטל על החקלאים ושיתוף הפעולה בין עובדי הלשכות לחקלאים. לעיתים, בתום הדיון מתקבלות החלטות אופרטיביות ומוטל על מנהלי הלשכות או החקלאים ליישמן. בשל חשיבות הנושאים העולים בדיונים אלו וההשפעות של הנאמר בהם על החלטות שמקבלת הנהלת השו"ט, חשוב כי תהליך קבלת ההחלטות יתקיים תוך הקפדה על סדרי מינהל תקין: קבלת החלטות על בסיס מידע אמין ומלא, תוך קביעת אמות מידה ברורות, נימוק ההחלטות ותיעוד נאות של ההליך. לעניין חשיבות תיעוד של דיונים והחלטות שמתקבלות בעקבותיהם פסק בית המשפט העליון: "שקיפות פעילותו של הגוף נבחר היא מן הסימנים המובהקים לקיומה של חברה דמוקרטית... היחס הנמתח בין היותו של הדיון פומבי לבין הצורך 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1193 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | לערוך פרוטוקול הינו יחס הפוך, לאמור: פומביות דיון ממעטת מהצורך לערוך . 41"פרוטוקול מלא, ואילו ישיבה סגורה מגבירה את הצורך לערוך פרוטוקול מלא ציין בית המשפט העליון כי "החובה לכתיבת פרוטוקול שורשיה במשפט 42בדיון אחר המינהלי הכללי ובעקרון שקיפות פעילותו של המינהל". למרות חשיבות הנושאים הנידונים בישיבות אלו, עלה כי דיונים פנימיים של הנהלת השו"ט לא תמיד מלווים בפרוטוקולים או בסיכומי ועד מועד סיום הביקורת לא 2018 דיון. חמור מכך, עלה כי מאוגוסט הכינה יחידת שו"ט בשדה כל פרוטוקול דיון ואף לא סיכום של הנקודות שהועלו בישיבותיה החודשיות. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי הביקורת מוצדקת, וכי ממלא המקום של מנהל יחידת השו"ט בשדה הונחה לסכם את הדיונים בכתב מעתה ואילך. נוכח ההשפעות של דיונים אלו על הציבור חשוב שהם ילוו בפרוטוקולים אשר ניתן יהיה ללמוד מהם על מה נסוב הדיון, אילו סוגיות הועלו בו, ואילו החלטות התקבלו במהלכו. צורך זה גובר ככל שמתקבלות יותר החלטות מקצועיות אשר משפיעות על הציבור בכלל ועל ציבור החקלאים בפרט. פרוטוקול דיון שישקף את עיקרי הדברים שעלו בו יאפשר לעקוב אחר הליך קבלת ההחלטה ולהבין מהם המניעים לקבלתה. אם החקלאים יהיו חשופים לשיקולים שקדמו לקבלת ההחלטות ניתן יהיה להגביר את שיתוף הפעולה בינם ובין השו"ט ולגייס אותם לקידום יישום ההחלטות. פיקוח משרד החקלאות על מחלות בעלי חיים החוק העיקרי המקנה למשרד החקלאות סמכויות בכל הנוגע למניעת מחלות בעלי חיים ולטיפול בהן הוא פקודת מחלות בעלי חיים. בהתאם לסמכות שהוקנתה לו בפקודה, פרסם שר החקלאות כמה וכמה תקנות הנוגעות למחלות בעלי חיים ובהן תקנות בנושאים האלה: יבוא בעלי חיים, יבוא בשר, יבוא ויצוא של מוצרים שמקורם בבעלי חיים, שחיטת בהמות, ומניעת מחלת הפה והטלפיים. ).1998( 522 ', עמ 486 ,)3(, פ"ד נבעו"ד ד"ר כהן נ' ראש לשכת עורכי הדין 954/97 בג"ץ 41 .)2004( 836 ' עמ817)3(, פ"ד נט עיריית תל־אביב־יפו 'אילן נ 3751/03 בג"ץ 42 1194 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה מלבד סמכויות משרד החקלאות שנקבעו בפקודה, הפקודה מטילה אחריות על מגדלי המקנה וכן על הווטרינרים שהם מעסיקים או קונים מהם שירותים: על פי הפקודה, מי שבהחזקתו או בפיקוחו נמצא בעל חיים נגוע במחלה או שיש חשש כי הוא נגוע בה, וכל וטרינר שנודע לו על מחלה או על תמותה חשודה בקרב בעלי חיים, יודיע על כך מייד לווטרינר הממשלתי הקרוב. כמה מחלות נפוצות בקרב המקנה בישראל, חלקן ייחודיות לצאן או לבקר וחלקן משותפות לשניהם. חלק מהמחלות זואונוטיות וחלקן לא. להלן בלוח מפורטות כמה מהמחלות הנפוצות ביותר בישראל בקרב המקנה, שיעור הנגיעות במחלות ותפוצתן בעולם. פירוט מחלות הצאן והבקר הנפוצות בישראל ומספר בעלי החיים :3 לוח 2018 – 2016 שאובחנו כנגועים בהן בשנים מחלה 2016 2017 2018 מדינות חופשיות מהמחלהמדינות בהן יש נגיעות ברוצלוזיס מיליטנסיס בבקרמס' אירועי 43התפרצות1 2 4 ,קנדה ארה"ב, אוסטרליה, רוב מדינות אירופה וחלק ממדינות אפריקהרוסיה, סין, חלק ממדינות אירופה, חלק ממדינות אפריקה וחלק ממרכז ודרום אמריקהמס' בעלי חיים חולים658 626 1,991 עכברתמס' אירועי התפרצותאין 44נתוניםאין נתוניםאין נתוניםכלל-עולמית מס' בעלי חיים חולים אירוע התפרצות הוא מחלה של אחד או יותר מבעלי החיים במשק מסוים. 43 .OIE מאחר שאין חובת דיווח על המחלה לארגון 44 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1195 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | מחלה 2016 2017 2018 מדינות חופשיות מהמחלהמדינות בהן יש נגיעות שמלנברגמס' אירועי התפרצות0 0 0 ,ארה"ב קנדה ואוסטרליהמדינות אירופה ובהן: גרמניה, הולנד, בלגייה, צרפת, פולין, הונגריה, רומניה, ליטא וצרפתמס' בעלי חיים חולים0 0 0 פה 45וטלפייםמס' אירועי התפרצות0 4 28 רוב מדינות העולם וביניהן: כל אירופה, צפון אמריקה ואוסטרליהמדינות באפריקה ובאסיה ובהן הודו וסיןמס' בעלי חיים חולים0 273 1,837 היא מחלה שאינה זואונוטית אך כרוכה בסכנה ממשית לחקלאות - FMD - Foot and Mouth disease 45 .הישראלית. המחלה מתאפיינת בשלפוחיות באזור הפה והטלפיים, וזהו מקור שמה 1196 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינהמחלה 2016 2017 2018 מדינות חופשיות מהמחלהמדינות בהן יש נגיעות כחול 46הלשוןמס' אירועי התפרצות29 30 22 אנגליה וחלקים מאוסטרליה (מערב) וארה"באפריקה, אמריקה, אוסטרליה, דרום מזרח אסיה, המזרח התיכון 47ואירופהמס' בעלי חיים חולים237 168 271 אבעבועות 48כבשיםמס' אירועי התפרצות1 10 4 רוב מדינות העולם המערבי חופשיות מהמחלה וביניהן: יבשת אמריקה, אוסטרליה ורוב אירופהחלק ממדינות אסיה, צפון אפריקה, המזרח התיכון ורוסיה מס' בעלי חיים חולים8 250 15 דבר 49הצאןמס' אירועי התפרצות2 3 6 יבשות אמריקה, אוסטרליה ואירופהאפריקה, המזרח התיכון, אסיה וסין מס' בעלי חיים חוליםאין נתונים113 795 . בעיבוד משרד מבקר המדינה OIE-על פי נתוני משרד החקלאות ואתר ה - היא מחלה שאינה זואונוטית אך נפוצה בקרב כבשים ומעלי גירה BTV-Blue Tongue virus 46 ), ומעבירים אותה Reoviridae - ממשפחת ה Orbivirus ( אחרים. המחלה נגרמת על ידי נגיף ארבו . Culicoides imicola חרקים מסוגים שונים ובייחוד יבחושים. בישראל המעביר הוא היבחוש סוגים שונים של הנגיף, ותשעה מהם נפוצים בישראל. זוהי מחלה אקוטית 25 בעולם ידועים כיום המאופיינת בין היתר בחום גבוה, בהיפרמיה, בבצקת בולטת באזור הראש, בדימומים בחלל הפה ובדלקות שרירים. מתוך אתר משרד החקלאות: 47 https ://www.moag.gov.il/vet/noseim/MarachBriaut/Prevention_animal_diseases _Zoaonotiot/ chol_lashon/Pages/default.aspx - מחלה שאינה זואונוטית ונפוצה בכל הארץ. סימני המחלה: חום, אבעבועות על העור Sheep Pox 48 .ובאברים פנימיים, הגדלת קשרי לימפה, הפרשה מוקופורולנטית מהאף - מחלה וירלית שאינה זואונוטית. מתאפיינת בחום, בהפרשה PPR-Peste des petits ruminants 49 .מוגלתית מהעיניים ומהאף, בדלקות בפה ובריאה ובשלשול 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1197 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | מהטבלה ניתן לראות כי רוב המחלות המוזכרות מוגרו ממדינות מערביות אך עדיין קיימות בישראל במידה כזאת או אחרת. כמו כן בשנים האחרונות חל גידול מתמיד במספר בעלי החיים שחלו במחלות הברוצלוזיס, הפה והטלפיים ודבר הצאן. משרד החקלאות מסר בתשובתו כי בשל מקומה הגאוגרפי של ישראל - לב אזור למחלות אלו - לא ניתן להשוותה למדינות מערביות אחרות. בהתייחס 50אנדמי למחלת הפה והטלפיים ציין המשרד כי "מדובר במחלה הנגרמת על ידי שבעה זנים של הנגיף, ולכל זן תתי זנים רבים. חיסון בתת זן אחד אינו מבטיח חסינות כנגד תת זן אחר, אפילו של אותו זן נגיף, ולא ניתן לחסן כנגד כל הזנים של המחלה מהטעם זני תרכיב בלבד). המחלה עוברת גם 19( הפשוט שמספר זני התרכיב בעולם מוגבל באוויר למרחקים גדולים וחודרת ממדינות שכנות, שלצערנו אין קשרים רציפים עם מקבילנו במדינות אלה והם גם אינם מדווחים כראוי לארגונים בינלאומיים. עקב כך המניעה, השליטה בחדירתה והתפשטותה לאחר חדירתה עלולות להיות בעייתיות... לא ניתן לשלוט בחדירת הנגיפים לישראל ובסוגם". המשרד אף ציין כי חדר לישראל נגיף נוסף אשר גרם להתפרצויות רבות יחסית של המחלה 2018 בשנת , ובשל הקושי לרכוש תרכיב מתאים שייתן מענה נקודתי לזן 2019- ו2018 בשנים ההתפרצות, הוקצו משאבים לפיתוח תרכיב בישראל, והוחל להשתמש בהתרכיב בהצלחה מרובה. אולם, למרבה הצער, בשל אי-כדאיות כלכלית ספק אם יתבצע פיתוח מסחרי של התרכיב. משרד מבקר המדינה בדק את האופן שבו משרד החקלאות פועל למניעת התפשטות של מחלות הברוצלוזיס והעכברת וכן למניעת התפרצות מחלת השמלנברג, ואת השפעתן של מחלות אלה על שוק הבשר בישראל, להלן הפרטים: בְּרוּצֵלוזיס , היא מחלה חיידקית הנגרמת על ידי כמה מיני 51בְּרוּצֵלוזיס, המכונה קדחת מלטה חיידקים מהסוג ברוצלה. מדובר במחלה זואונוטית, המסכנת את בריאות האדם ובריאותם של בעלי חיים. יש לה אף השפעות כלכליות על החקלאות והמסחר, שכן אסור לצרוך את בשרה של בהמה חולה וכן את החלב שהיא מניבה. המחלה פוגעת באברי הרבייה, אך לבהמות החולות אין סימנים קליניים חיצוניים. אחד מתסמיני מקומי, מוגבל לאזור מסוים ואופייני לו. 50 . ברוצלוזיס - על שם חיידק הברוצלה. קדחת מלטה - על שם המקום שהמחלה זוהתה בו לראשונה 51 1198 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה המחלה הוא הפלות, בעיקר בשלב המתקדם של ההיריון. תסמיני המחלה באדם אינם ייחודיים - היא יכולה להתבטא בחום עולה ויורד, בעייפות, בהזעת לילה, בכאבי ראש, בהפלות ובפגיעות במערכות גוף שונות; לעיתים עלולה המחלה אף לגרום למוות. בני אדם עלולים להידבק במחלה בעקבות צריכת מוצרי חלב לא מפוסטרים המופקים מחלב של בעלי חיים נגועים, בעקבות מגע עם הפרשות של בעלי חיים נגועים או בעקבות צריכת בשר נא נגוע. ההובלה, ההכנה, השחיטה ופירוק הבשר של בעלי חיים נגועים מסכנת את כל העובדים המעורבים בתהליכים אלה, ולכן משרד החקלאות אסר את השחיטה של בעלי חיים הנגועים בברוצלוזיס ואת השימוש בבשרם. בהתאם לפקודת מחלות בעלי חיים, וטרינר ממשלתי רשאי להורות לבעליו של בעל חיים נגוע במחלה - או לבעליו של בעל חיים שנחשף בדרך אחרת להידבקות במחלה או לזיהום ממנה - להמיתו. בפקודה נקבע כי אוצר המדינה ישלם לבעליו של בעל חיים שהומת, עקב המחלה, פיצויים כלהלן: היה בעל החיים נגוע במחלה - מחצית שוויו לפני שחלה, ועד לתקרה שנקבעה; היה בעל החיים חשוד כנגוע במחלה אך לא אובחן כנגוע - שוויו המלא לפני שהומת, עד לתקרה. בקשה לתשלום פיצויים מוגשת לוועדה לבדיקת בקשות לתשלום פיצויים שמונתה לצורך כך. ברוצלוזיס בבני אדם ), ברוצלוזיס היא מחלה המחייבת דיווח למשרד 1940( לפי פקודת בריאות העם הבריאות. לחיידק הברוצלה כמה מינים; בקר הוא המאכסן הטבעי של ברוצלה אבורטוס, ואילו צאן הוא המאכסן הטבעי של ברוצלה מיליטנסיס. בכל אחת מהשנים האחרונות מאות בני אדם בישראל, בעיקר באזור הדרום, נדבקו במחלה זו. נושא התפשטות המחלה ומאמציו של משרד החקלאות לצמצמה נדון בהרחבה בדוח בנושא "הטיפול במחלות בקר וצאן" (להלן - דוח הטיפול 2017 מבקר המדינה משנת . בדוח הומלץ כי משרד החקלאות - בהיותו המופקד על המניעה, המזעור 52)במחלות וההדברה של מחלות בעלי חיים, ובייחוד מחלות המשותפות לבעלי חיים ולאדם - יפעל "כדי לתקן את הליקויים שהועלו בדוח זה ולהפיק לקחים מממצאיו כדי לשפר את דרך פעולתו בתחום חשוב זה, המשפיע על בריאות הציבור ועל ענפי חקלאות המתבססים על גידול בעלי חיים". .982 - 929 '),עמ 2018( ב68 מבקר המדינה, דוח שנתי 52 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1199 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | , המשיכה המחלה להתפרץ ביישובים נוספים ברחבי הארץ 2019- ו 2018 בשנים כמתואר בתרשים שלהלן: 532019 - 2014 מספר בני האדם שנדבקו בברוצלוזיס בשנים: 17 תרשים על פי נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. יש לציין לחיוב את מגמת ההפחתה במספר בני האדם שנדבקו במחלה, כפי שעולה מהתרשים. אומנם מספר עדרי הבקר לחלב שנמצאו נגועים גדול מאשר בשנים הקודמות, כפי שניתן לראות בהמשך, 2019 בשנת אך לדברי משרד החקלאות, ניתן להעריך שההפחתה בתחלואת בני האדם מקורה בהפחתה בנגיעות של ברוצלוזיס בצאן ובקמפיין שארגן המשרד בבתי ספר בנגב, אשר הדגיש את החשיבות של צריכת חלב ומוצרי חלב מפוסטרים בלבד והקפדה על בטיחות החקלאים המגדלים בעלי חיים או המטפלים בהם. על משרד החקלאות להוסיף לפעול כדי למנוע גידול מחודש במספר הנדבקים. ביעור הברוצלוזיס בקרב עדרי צאן השו"ט מופקדים, בין היתר, על קיום בדיקות מסוימות לאבחון מחלות בקרב חיות משק ועל מתן חלק מהחיסונים נגד מחלות מדבקות, במסגרת הרפואה המונעת שבאחריותם. את הבדיקות והחיסונים מבצעים הווטרינרים בשש הלשכות האזוריות של השו"ט. .25.11.19 עד 53 1200 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ,1989-על פי תקנות מחלות בעלי חיים (ביעור מחלת הברוצלוזיס בצאן), התשמ"ט "בעל צאן יודיע, בכתב, לווטרינר הממשלתי האזורי... על מספר הנקבות בגיל חודשיים עד ארבעה חודשים בעדרים שבבעלותו ויקבע עמו מועד לחיסונן נגד ; "לא יחזיק אדם בנקבות צאן שגילן עולה על חצי שנה אלא ]ברוצלוזיס[ "המחלה אם כן חוסנו וסומנו לפי תקנה זו". התוכנית הרב-שנתית למזעור היקף מחלת הברוצלוזיס בצאן חיסון צאן נגד הברוצלוזיס הוא מחיסוני החובה שקבעו השו"ט לחיות משק (להלן - דוח הברוצלוזיס) צוין כי "ביעור 54בישראל. בדוח משרד החקלאות בנושא מחלת הברוצלוזיס בעדרי הצאן הנה הדרך המקצועית הנכונה ביותר להתמודדות עם איום תחלואת האדם בברוצלוזיס, וגם עם הפצתה לבעלי חיים אחרים". עדרי הצאן נדרשים לקבל מהלשכה הווטרינרית אישור מוקדם לעלייה למרעה, 55שעולים למרעה והלשכה לא תיתן אישור אם העדרים לא נוטרו ולא נוקו לאחר שאותר חיידק. לכן אמור להיות מידע מלא על עדרים אלו ולהתבצע מעקב אחר שיעור הנגיעות במחלה. לעומת זאת, לא מתבצע כל מעקב אחר עדרים שעולים למרעה בלא אישור, בעיקר עדרים השייכים לאוכלוסיית הבדואים בנגב, ואין בידי משרד החקלאות נתונים על שיעור עדרי הצאן הנגועים מכלל עדרים אלה. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי עדרים שעולים למרעה ללא אישור הם בבעלות פורעי חוק, ואין למשרד מידע על שיעור הנגיעות בעדרים אלו. כאשר הסיירת הירוקה של המשרד להגנת הסביבה, המפקחת על הרעייה בשטחים הפתוחים, מאתרת עדר כזה - הוא מוחזר לביתו. בדוח הטיפול במחלות פורטו שלבי התוכנית הרב-שנתית של משרד החקלאות (להלן - 2019 - 2014 למזעור היקף מחלת הברוצלוזיס בעדרי הצאן בנגב לשנים . מטרת התוכנית הייתה מזעור 56)המבצע למזעור היקף הברוצלוזיס או התוכנית היקף התחלואה בברוצלוזיס בקרב בני אדם, צאן וגמלים ושמירה על רמת תחלואה מזערית לאורך זמן. השגת מטרה זו הייתה אמורה להתבטא בהפחתת תחלואת צאן ; ניטור ומעקב לצורך צמצום התפרצויות של המחלה בשנים 5%- ל26%-וגמלים מ ) - התמודדות עם מחלת הברוצלוזיס ברפתות חלב בישראל, RIA( דוח בחינת רגולציה חדשה 54 .2019 מרץ עדרים המקבלים את אישור השו"ט לרעות באזורים מסוימים. 55 מיליון ש"ח למימון ביצוע הפעולות 50 משרד האוצר אישר למשרד החקלאות תקציב מיוחד בסך 56 .הנדרשות במסגרת המבצע 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1201 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | הבאות; מניעת התפשטות המחלה לעדרים מוסדרים כעדרים ברפתות החלב; וקידום הידע והכלים לשליטה מיטבית במחלה באמצעות מחקר ייעודי ויישומי. התוכנית כללה בדיקה והמתה של בעלי חיים נגועים תוך מתן פיצוי למגדלים לפנים משורת הדין. כדי לעמוד בהיקפי העבודה של בדיקות, חיסונים והמתות בקרב עדרים רבים שהיו צפויים במסגרת יישום התוכנית, שכר המשרד במיקור חוץ שירותי וטרינרים, עובדי מעבדה ועוד. הווטרינרים בלשכות טענו לפני הנהלת המשרד כי מאחר שמדובר במחלה זואונוטית, המדינה היא הגורם האחראי לטפל בה, ולכן אין להסתמך על מיקור חוץ. בית לאחר 57הדין האיזורי לעבודה ביטל הליך משפטי שנקטו הווטרינרים נגד המדינה שהצדדים החלו במגעים לצורך השגת הבנות, אך לאחר יותר משנה אלה לא הושגו. בשל כך ובשל סכסוכי העבודה בתוך השו"ט הסתיים המבצע בטרם עת. בנובמבר פרסם משרד החקלאות הודעה לציבור בדבר הפסקת המבצע. בעניין זה 2017 כי "ביצועה של תכנית חומש (מבצע) למזעור מחלת58צוין בדוח הטיפול במחלות , ולשם כך קיבל בשנת 2014 הברוצלוזיס בדרום שבה החל משרד החקלאות בשנת בטרם תגשים 2017 מיליון ש"ח, הופסק בנובמבר 50 תקציב מיוחד בסך 2016 עדכנו משרד 2018 התכנית את יעדיה, עקב סכסוך עבודה במשרד החקלאות. בינואר האוצר ומשרד החקלאות את משרד מבקר המדינה כי במשרד החקלאות נמצאה נוסחה לפתרון סכסוך העבודה, וניתן לחדש את הפעילות למזעור מחלת ברוצלוזיס בנגב באופן מידי. נוכח זאת על משרד החקלאות לשנס מותניו ולחדש את פעולותיו במסגרת זו בהקדם". במועד הפסקת המבצע שיעור עדרי הצאן בנגב הנגועים בברוצלוזיס - ומכאן שבמועד הפסקת המבצע עדיין לא 19%-היה עדיין גדול- כ הושגו יעדיו. אף שיישום התוכנית הופסק בטרם עת ושיעורי התחלואה בברוצלוזיס בקרב הצאן בנגב היו גדולים, לא קיים משרד החקלאות, האחראי למניעת התפשטות מחלות בקרב בעלי חיים, את ההצהרה שמסר בתגובתו על דוח מבקר המדינה. המשרד לא גיבש תוכנית חדשה ובת יישום למיגור המחלה ולהפסקת התפשטותה, והוא אף לא פנה למשרד האוצר בבקשה לתקצב תוכנית חלופית בנושא. המשך התפשטות הסתדרות העובדים הכללית החדשה - הסתדרות עובדי המדינה נ' 9968-07-16 )' סק (חי 57 .)8.8.17 (פורסם במאגר ממוחשבמדינת ישראל .984 ' עמ 58 1202 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה גרם נזק כלכלי ניכר למשקים שנפגעו 2019- ו 2018 המחלה בשנים ולמשק החלב והבשר בכלל. נוכח העובדה שמדובר במחלה זואונוטית אשר הדביקה בני אדם ובעלי חיים רבים בשנים האחרונות, המשך התפשטותה עלול לגרור תמותה נוספת של בעלי חיים ואף הדבקה של בני אדם נוספים, ועקב כך גם נזק כלכלי עתידי עצום לחקלאים. משרד החקלאות מסר בתשובתו כי אין צורך בתוכנית חדשה אלא בעדכון התוכנית שהופסקה. ההסכמה שהושגה בין המשרד למשרד האוצר לא יושמה בגלל התנגדות משרד האוצר להעסקת כוח אדם חיצוני. הוא ציין כי הפתרון שהוסכם בין משרדי עובדים זמניים לחמש שנים, וכי השו"ט שוקדים 11 האוצר והחקלאות הוא גיוסם של על פרסום המכרזים למשרות אלו. כמו כן, הוחל בהתאמת התכנית למזעור המחלה . 2019 ולהערכת התקציב הנדרש. ישיבה ראשונה בנושא התקיימה בשו"ט באוקטובר ניטור עדרי הצאן מדוח הטיפול במחלות עלה כי עוד לפני שהוחל ביישום התוכנית למזעור היקף מחלת הברוצלוזיס הנחה המשרד את הלשכות הווטרינריות האזוריות לבדוק את לפחות מעדרי הצאן באזור שבאחריותן, ואף על 80%-שיעור הנגיעות בברוצלוזיס ב היו שיעורי הבדיקה קטנים יותר. משרד מבקר המדינה 2016 פי כן בפועל עד שנת הוסיף לעקוב אחר שיעורי הבדיקה גם בשנים הבאות. להלן בתרשים מפורט שיעור לפי לשכות.59הדיגום של עדרי הצאן הרשומים במשרד החקלאות עדרים רשומים הם עדרים אשר חוסנו על ידי הלשכות הווטרינריות בשנה הקודמת ופרטיהם הוזנו 59 - למאגר הממוחשב של משרד החקלאות. נוסף על עדרים אלו יש עדרים - שמספרם אינו ידוע שאינם רשומים במאגר המשרד, וזאת בניגוד להנחיות. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1203 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 2018 - 2016 שיעור דיגום עדרי הצאן לפי לשכות בשנים: 18 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים ניתן ללמוד כי במשך השנים לא כל מחוזותיו של משרד 2017 מעדרי הצאן, וכי בשנים 80% החקלאות עמדו ביעד ולפיו יידגמו מסתמנת מגמת קיטון בשיעור הביצוע של הדגימות בפועל 2018-ו 68% היה שיעור הדגימות הממוצע 2016 במרבית המחוזות. בשנת מהעדרים; 75% היה שיעור הדגימות הממוצע 2017 מהעדרים; בשנת מהעדרים. 66% פחת שיעור הדגימות הממוצע ל 2018 ובשנת 1204 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה602019 - 2016 השיעור הממוצע של עדרי הצאן החיוביים בשנים: 19 תרשים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. השיעור הממוצע של עדרים 2019- ו2018 מהתרשים עולה כי בשנים . בלשכת 2017- ו 2016 חיוביים פחת במידה ניכרת יחסית לשנים . מגמת 0%- ב 2019 העמקים הסתכם שיעור העדרים החיוביים בשנת ההפחתה האמורה בשיעור העדרים החיוביים בולטת בעיקר בלשכות הנגב והגליל המערבי, שבהן שיעור העדרים החיוביים בשנים קודמות היה גדול מביתר הלשכות. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי הוא פועל ללא לאות להגדלת שיעור הדיגום והאיתור של עדרים נגועים. מנהל הלשכה שבה היקף הניטור היה קטן נדרש להעביר תוכנית עבודה לצורך עמידה ביעדים. כמו כן ציין המשרד כי לא קל לעמוד ביעד של מכלל העדרים. 80% בדיקת .30.7.19 נכון לתאריך 60 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1205 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את מגמת ההפחתה בשיעור העדרים החיוביים וממליץ כי על המשרד בכלל והשו"ט בפרט להמשיך להתגייס למניעת התפשטות מחלת הברוצלוזיס בקרב עדרי הצאן ולפעול ככל הניתן למזעור נזקיה. על המשרד לפעול להגדלת שיעור הדגימות, בעיקר בלשכות שבהן שיעור העדרים הנגועים גדול יותר, ולבחינת הנתונים על שיעור הנגיעות, כדי לקבוע את הצעדים המתאימים לצמצום היקף המחלה. כמו כן, על המשרד לכלול בתוכניות העבודה המחוזיות מדדים כמותיים של מספר הדגימות, שישקפו את ההרחבה הנדרשת ולעקוב אחר יישומה. ביעור הברוצלוזיס בקרב עדרי הבקר , גדל במידה ניכרת מספר ראשי הבקר שנמצאו 2019 בשנים האחרונות, בייחוד בשנת היו ארבעה משקים שבהם ראשי בקר נמצאו 2018 חיובים לנגיף הברוצלוזיס. בשנת היו חמישה משקים (שאינם 2019 חיוביים. לעומת זאת, במחצית הראשונה של שנת ) שהיו בהם ראשי בקר שנמצאו חיוביים 2018 המשקים שנמצאו חיוביים בשנת לנגיף, בשניים מהם היו גם בני אדם שנדבקו מהחיידק. מספר ראשי בקר שהומתו בשל הידבקות בחיידק הברוצלוזיס: 20 תרשים 2019- ו2018 בשנים על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. 1206 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה מנתוני הגרף עולה כי מספר ראשי הבקר שהומתו בשל החיידק בשנת . יצוין כי 2018 ממספר ראשי הבקר שהומתו בשנת 48%- היה גדול ב 2019 אף שיש למשרד החקלאות נתונים על תשלומי פיצויים לבעלי משקים שהמקנה שלהם הומת בשל החיידק (ראו להלן), אין בידי השו"ט נתונים , וכאמור לא מתבצע כלל 2018 על מספר ראשי הבקר שהומתו לפני שנת מעקב אחר מספר ראשי הצאן שהומתו. בהיעדר נתונים על היקף המחלה במשך השנים לא ניתן להתמודד כראוי עם נזקי המחלה ולא ניתן להעריך אם הפעולות שנעשו למזעור היקף המחלה צלחו. ניטור עדרי בקר מיליארד ליטרים של 1.5- מהבשר בישראל וכ 30%-הרפתות המקומיות מספקות כ חלב בכל שנה. למחלת הברוצלוזיס אין סימנים קליניים חיצוניים, אך ריבוי הפלות של פרות ברפת, בעיקר בשלב המתקדם של ההיריון, יכול להעיד על הידבקות במחלה ועל הצורך לבצע אבחון. הפסיקו השו"ט לבצע דרך שגרה בדיקה 2015 מדוח הטיפול במחלות עלה כי במרץ ) מאחר שאמינותו לאיתור ברוצלוזיס 61"לאבחון המחלה ברפתות ("מבחן הטבעת למנהלי הלשכות 2015 אינה טובה דייה. מנהל השו"ט בשדה דאז כתב בפברואר האזוריות כי ההחלטה להפסיק את הבדיקה התקבלה על בסיס ניתוח סיכונים. לדבריו, בשנים שקדמו להחלטה מספר ההתפרצויות של מחלת הברוצלוזיס ברפתות חלב היה אפסי; לגבי הבדיקה כתב כי היא "אינה רגישה דיה לאתר תחלואה ראשונית ברפתות עם מאות פרות חולבות". הוא הוסיף כי "השו"ט יבחנו ויגדירו דרכי ניטור ומעקב חלופיות להתפרצות ברוצלוזיס ברפת חלב, כגון מעקב אחרי הפלות". מהדוח ועד מועד סיום הביקורת שפורסמה בדוח הטיפול במחלות - 2015 עלה שממרץ - לא קבעו השו"ט דרכי ניטור חלופיות שיסייעו להם לחשוף בקר 2017 ספטמבר נגוע בברוצלוזיס ברפתות ולמנוע את התפרצות המחלה. המלצת מבקר המדינה היתה כי על השו"ט להקפיד לפעול למניעת התפרצות של מחלות בעלי חיים. לשם כך יש לבצע באופן שוטף פעולות לעדכון המידע על בעלי החיים, לחסנם, לבצע בדיקות אבחון כנדרש ולוודא שעדרים אינם נגועים במחלה. פרסמו השו"ט נוהל המיועד למגדלי בקר לחלב ולווטרינרים של 2018 בפברואר בקר בנושא: "דיגום בקר לחלב לגורמי הפלה". במכתב הנלווה ציין מנהל השו"ט, כי כדי למנוע את התפשטות מחלת הברוצלוזיס, יש לבצע ניטור של גורמי הפלה. בדיקה למציאת נוגדנים למחלה בחלב. כאשר נמצא חיידק באחד מראשי הבקר או הצאן במשק 61 .מסוים מבוצעת בדיקת דם לכל ראשי הבקר והצאן במשק ולא בדיקת טבעת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1207 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | מכלל בעלי הרפתות שולחים דגימות לניטור גורמי הפלה, הוחלט 25% מאחר שרק לקבוע נוהל שיסדיר את הניטור. הנוהל הגדיר את רמת הסיכון של הרפת, את מספר הדגימות שיש לקחת מהעדר בתדירות קבועה בהתאם לסיכון וכן מידע נוסף שעל המגדלים והווטרינרים הפרטיים למסור ללשכות הווטרינריות. מדוח הברוצלוזיס עולה כי ההיענות של המגדלים והווטרינרים להנחיות הנוהל , 62הייתה מועטה. גם וטרינרים ברפתות שהוגדרו ברמת סיכון גבוהה לפי הנוהל ואפילו כאלה שנמצאו בהן פרות הנגועות במחלה בשלוש השנים האחרונות, לא שלחו למשרד החקלאות דגימות של גורמי ההפלה כנדרש. בכמה אירועים התגלתה המחלה כאשר שיעורי הנגיעות בעדר היו גדולים מאוד, עובדים חלו והשו"ט נאלצו להמית מאות פרות. בדוח צוין כי "למרות הנוהל שפורסם אין עליה במספר המשקים מהם מגיעות דגימות. יש מידע (לפחות דגימה אחת בשנה) מכמחצית רפתות מעדרי הבקר לבשר. במרבית ההתפרצויות האחרונות התגלתה 20%-החלב ומכ המחלה כאשר חלק נכבד מעדר החולבות היה כבר נגוע במחלה, כתוצאה ממיעוט משלוח דגימות מפרות מפילות ומיעוט משלוח נפלים לבדיקה". בסיכום הדוח נכתב ]בקר[ כי "חלופת הניטור ההדוק אינה מאפשרת התמודדות עם הסיכון להדבקות בברוצלה מליטנזיס". מטרת הקמתו של פורום ברוצלוזיס במשרד החקלאות הייתה לדון בנושא התפשטות הברוצלוזיס והדרכים לעצור אותה. בפורום משתתפים נציגי משרד החקלאות . בדיון 2015 ווטרינרים מומחים מחוצה לו. הפורום התכנס לראשונה בדצמבר עלתה סוגיית הניטור, ורבים מהווטרינרים 2019 בנושא שקיים הפורום בפברואר שהשתתפו בדיון ציינו כי עוד לפני שתוסדר סוגיית חיסון העדרים יש לבצע ניטור מלא של העדרים. מאחר שהיעדר ניטור הוא אחד הגורמים לכך שמחלת הברוצלוזיס התפשטה ברפתות והתגלתה רק בשלב מאוחר, לאחר שכמה בני אדם נדבקו ופרות רבות הומתו, ראוי שהמשרד יפעל מעתה ואילך בנחישות לאכיפת הנוהל ולקיום מערך ניטור, אבחון ובקרה בכל המשקים, בהתאם לרמת הסיכון שהוגדרה להם כדי להביא לצמצום התפשטות הברוצלוזיס. ק"מ 1 רפת שאובחנה כנגועה בברצלוזיס בעשר השנים האחרונות או רפת השוכנת במרחק של עד 62 .מעדרי צאן שנמצאו נגועים במהלך עשר השנים האחרונות 1208 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרד החקלאות מסר בתשובתו כי השו"ט פועלים בנחישות ותקיפות לאכיפת נוהל דיגום ההפלות ולקיום הניטור ברפתות החלב. מנהל השו"ט נזף בווטרינרים הפרטיים שלא קיימו את הנוהל והביא לידיעתם כי בפעם הבאה יינקטו אמצעי משמעת נגד הווטרינרים שלא ייקחו דגימות. כמו כן צוין כי קיום נוהל הדיגום הוא באחריות המשק, וכי משק אשר לא יציית להוראות הנוהל לא יהיה זכאי לקבלת פיצויים אם יומת בעל חיים בגין הימצאות החיידק במקנה. עוד צוין כי ככל הנראה שיעור הנגיעות הגבוה בחיידק הברוצלוזיס בקרב עדרי הבקר נובע מהפסקת החיסון .2014 בשנת 19 בתרכיב זן חל גידול במספר המשקים שבהם נמצא 2019 נוכח העובדה שבשנת החיידק ובמספר ראשי הבקר שהומתו, על השו"ט לבחון ולהעריך את האפקטיביות של פעולות הפיקוח שהם מקיימים. כמו כן, עליהם לבחון נקיטה בפעולות אכיפה משמעותיות כדי לצמצם את היקף התחלואה בחיידק הברוצלוזיס. חיסון הבקר ההחלטה על חיסון הבקר לפי דוח הברוצלוזיס, חיסון בעלי חיים נגד מחלת הברוצלוזיס מבוצע על ידי שימוש . 63בתרכיבים חיים הניתנים פעם אחת, קודם להגעת בעל החיים לבגרות מינית החיידקים בתרכיבים עלולים בעצמם לגרום למחלה הן לבעל החיים והן לאדם נגד REV-1 הנחשף לחיידק בתרכיב. כיום מחוסנות נקבות הצאן בישראל בתרכיב ברוצלה מליטנזיס. תרכיב זה מיועד לצאן, ובמקור אינו מיועד לבקר, שכן יש בנמצא מידע מועט בלבד על השימוש בתרכיב זה בבקר, על משך השהייה של החיידקים בגוף הבקר ועל הסיכון הכרוך בתרכיב. ההמלצה המקובלת בעולם היא שאין לחסן בקר בתרכיב זה. משנות השמונים של המאה העשרים מאובחנות התפרצויות של ברוצלה מליטנזיס, שמקורה בצאן, גם ברפתות חלב. לעומת זאת, על פי מסמכי השו"ט, מחלת ברוצלה הפסיקו השו"ט לחסן 2014 . לכן בינואר 1984 אבורטוס לא אובחנה בישראל משנת , המוכר כיעיל נגד התפשטות ברוצלה אבורטוס וניתן עד אז 19 עגלות בתרכיב זן לכל העגלות עד גיל חצי שנה. בעת קבלת ההחלטה בדבר הפסקת השימוש בתרכיב בוצעה הערכת סיכונים בנוגע להידבקות בקר בישראל בברוצלה אבורטוס, 19 זן שבמסגרתה לא הובאו בחשבון סיכוני הדבקת אדם ובקר בברוצלה מליטנזיס, שכן מגיל חודשיים עד גיל חצי שנה. 63 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1209 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | לטיפול בברוצלה 19 באותה עת לא היה מידע ברור על מידת יעילותו של תרכיב זן מליטנזיס, והסברה הייתה שהוא אינו מאפשר טיפול יעיל בה. למניעת הידבקות 19 על פי דוח הברוצלוזיס, למועד סיום הביקורת מוצע תרכיב זן בקר בברוצלה מליטנזיס. התרכיב, המותווה על ידי היצרן, ניתן בטפטוף לעין. במועד סיום הביקורת, כאשר נמצא שמחלת הברוצלוזיס התפשטה במשק מסוים, עובדי הלשכות הווטרינריות נכנסו למשק מדי שלושה חודשים וחיסנו את ראשי כל עוד היו ממצאים חיוביים המעידים על הימצאות החיידק במשק. חיסון 64הבקר הבקר משפיע על יכולת הניטור והאבחון של המחלה, שכן חלק מהעגלות המחוסנות נושאות זמן רב נוגדנים נגד ברוצלוזיס (לא ניתן להבדיל בין תגובה לחיסון ובין תגובה להדבקה במחלה). כמו כן, החיסון בתרכיב עלול לסכן את העובדים ולגרום להידבקותם בחיידק. החיסון אינו מונע לחלוטין את חדירת הברוצלוזיס לרפתות ואינו מגן לחלוטין על הפרות. למרות זאת, הדוח מציין כי בהתאם לממצאי המחקר את 90%-בישראל, החיסון צפוי להקטין את מספר הרפתות שיידבקו, ולהפחית בכ מספר הפרות שיידבקו ברפת נגועה. הדבר צפוי להפחית במידה ניכרת את הסיכון הנשקף לעובדי ענף הבקר בישראל. בשל שיעורי ההדבקה הגבוהים ונוכח התפשטות ברוצלה מליטנזיס ברפתות באזורים התקיים דיון בפורום ברוצלוזיס. בדיון נכחו 2019 שונים בארץ כאמור, בפברואר משתתפים, ובהם נציגי משרד החקלאות וכן שלושה נציגים של חברה פרטית 20 )המפעילה מגוון של שירותים וטרינריים בענף החקלאות (להלן - החברה הפרטית - שני וטרינרים ומנכ"ל החברה הפרטית. יצוין כי החברה הפרטית עוסקת בין היתר בשיווק התרכיבים לחקלאים ובחיסון הבקר תמורת תשלום. כחיסון 19 הדיון נסוב על השאלה אם ראוי להחזיר את חיסון הברוצלוזיס בתרכיב זן מהמשתתפים את דעתם על 17 חובה לכל עדרי הבקר בארץ. בסיכום הדיון הביעו האפשרות להחזיר את החיסון. חלק מהמשתתפים התנגדו להחזרת החיסון, ובהם מנהלי לשכות וטרינריות, וחלקם תמכו בהחזרת החיסון, בהם נציגים של החברה .הפרטית מכאן עולה כי בדיון שעסק בשאלה אם ראוי להחזיר את חיסון כחיסון חובה, השתתפו נציגי חברה פרטית 19 הברוצלוזיס בתרכיב זן הנוגעת בדבר. ש"ח למנת חיסון. 50- עלות התרכיב גבוהה והסתכמה בכ 64 1210 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרד החקלאות ציין בתשובתו כי "עולם הרפואה הווטרינרית בישראל מצומצם מאד, המומחים בעלי הידע עמם ניתן להתייעץ ספורים, ועל השו"ט למצוא את הדרך להתייעץ עם ציבורים רחבים ככל הניתן בכדי להגיע להחלטות נכונות בעלות השפעה על האסדרה והמשק הישראלי בכלל... השתתפות וטרינרים קליניים, המביאים לדיון ידע שאינו קיים בשירותים הווטרינריים מעשירה את הדיון ומאפשרת קבלת מידע נוסף". שיתוף נציגי חברות פרטיות - שיש להן ידע מקצועי רלוונטי - בדיונים מקצועיים של המשרד נועד להעשיר את המידע שבידי המשרד ולהציג לו נתונים שלא היו בידיו קודם לכן. אם יחליט מנהל השו"ט לשתף בדיוני המשרד נציגי חברות פרטיות בעלות אינטרסים כלכליים, ראוי כי הוא ינהג בזהירות יתרה בכל הנוגע למתן משקל לעמדת החברות הפרטיות במסגרת תהליך קבלת ההחלטות, ובייחוד בנושאים שעשויה להיות להם השפעה כלכלית על החברות הפרטיות. זאת כדי למנוע חשש לניגוד עניינים, ולו למראית עין, בקבלת ההחלטות. החליט מנהל השו"ט, מכוח 2019 בפברוארחיסון באמצעות וטרינרים פרטיים: (א) לפקודת מחלות בעלי חיים, להורות לחסן את כלל 9 הסמכות המוקנית לו בסעיף כחיסון חובה. זאת מכיוון שלדבריו הוא "צפוי להקטין 19 הבקר בישראל בתרכיב זן את מספר הרפתות שידבקו, ולהקטין את מספר הפרות שידבקו ברפת נגועה. ובכך להקטין גם את הסיכון לעובדים". לפי ההנחיה שהופצה בקרב בעלי העדרים הם נדרשו לדווח ללשכות הווטרינריות על ביצוע החיסון. לאחר שהחליט מנהל השו"ט להחזיר את החיסון כחיסון חובה, הוא כתב ללשכה המשפטית במשרד החקלאות ולמנהלי הלשכות הווטרינריות כי בשל הקיצוץ בתקני כוח האדם לא יוכלו עובדי הלשכות לעמוד במטלה נוספת זו, ואין מנוס מלהעביר את האחריות למימוש חובת החיסון לווטרינרים הפרטיים. יצוין כי בדוח הברוצלוזיס נכתב כי כאשר החיסון יינתן על ידי וטרינרים פרטיים החובה לדיווח על מתן החיסון ללשכות הווטרינריות תוטל על המגדלים, ועקב כך יכולת הבקרה של השו"ט על אמינות הדיווחים תפחת. עוד צוין בדוח כי גם כיום עובדים בלשכות אינם מדווחים במערכת הממוחשבת על מתן חיסון, אלא אם כן ניתן חיסון לעדרים שנמצאו חיוביים לחיידק. בדוח הומלץ להקים ממשק ממוחשב שיאפשר בדרך זו או אחרת דיווח ממוחשב של המגדלים על מתן החיסון. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1211 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | בסופו של דבר לא הוקם הממשק הממוחשב שהומלץ על הקמתו שלח מנהל השו"ט מכתב למגדלי הבקר 2019 - ולמרות זאת באפריל ולווטרינרים של הבקר בישראל ובו הנחה אותם לחסן את כל העגלות . זאת 2019 עד סוף אוגוסט 19 שגילן שישה חודשים ומטה בתרכיב זן בלא שנמצא פתרון שהיה יכול להבטיח רישום מלא, מהימן ובר מעקב לגבי מבצע החיסון. לנוכח האמור לעיל ציינו מנהלי הלשכות כי אבן הנגף לעניין ביצוע החיסון על ידי הווטרינרים הפרטיים היא כי לווטרינרים הפרטיים אין גישה למערכת הממוחשבת של השו"ט, ולכן אי אפשר לאכוף את ההחלטה ולוודא כי החיסון מבוצע. החלטה על ביצוע מבצע חיסון נרחב על ידי וטרינרים פרטיים, הגם שהתקבלה על ידי גורם המוסמך לכך, ראוי שתביא בחשבון את ההיבטים היישומיים של הליך הרישום של כלל החיסונים שניתנו ושל הבקרה על ההליך. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי לא ניתן לעכב את ביצוע החיסונים עד להסדרת סוגיית הדיווח על ביצוע החיסון. כל דחייה ביישום הנחיית החיסון גורמת לחשיפת בעלי חיים נוספים למחלה. היה צורך להחליט בדחיפות 2019 אף שלטענת המשרד כבר בפברואר , וכי חיסון זה 19 חודשים יחוסן בתרכיב זן 6 - 3 כי כלל הבקר בגילאים 2019 יוגדר כחיסון חובה, מדיווח השו"ט עולה כי בפועל בסוף דצמבר טרם החלו לחסן את הבקר נגד ברוצלוזיס. במקרה זה הוחלט למזער את התפשטות המחלה. עם זאת, לא הוסדרה סוגיית הרישום של ביצוע החיסונים והבקרה בנושא. יצוין כי הגדרת חיסון כחובה ומתן ההנחיה לבצעו באמצעות וטרינרים פרטיים חייבים להתבצע בליווי כלי פיקוח מתאימים והסדרת ההזנה של המידע על כלל פעולות החיסון שנעשו לצורך המעקב אחר ביצוע החיסון ותוצאותיו. כאמור, אחת הדרכים למניעת מחלות בקרב בעלי חיים : 19 תרכיב חיסון זן ולטיפול בהן היא מתן חיסונים (תרכיבים וטרינריים). תקנות מחלות בעלי- 1212 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה (להלן - תקנות 1975-חיים (מיקרואורגניסמים, תרכיבים ומעבירים), התשל"ה התרכיבים), מחייבות קבלת היתר ממנהל השו"ט ליבוא, לייצור, להפצה ולהחזקה של תרכיב. בשו"ט פועלת מחלקה לפיקוח על תכשירים ותרכיבים וטרינריים (להלן - מחלקת תרכיבים). מי שמבקש היתר לייצור או ליבוא של תרכיב וטרינרי צריך להגיש למחלקה "תיק תרכיב" ובו בקשה לרישום התרכיב בפנקס התרכיבים ומסמכים הנוגעים לתרכיב, אשר נבדקים על ידי עובדי המחלקה. בסיום בדיקת המסמכים מנהל המחלקה ממליץ למנהל השו"ט אם לאשר את תיק התרכיב. לאחר אישור תיק התרכיב נשלחות אצוות של התרכיב לבדיקה במעבדה לביקורת תרכיבים, הפועלת במכון הווטרינרי, ואם ממצאי בדיקות המעבדה מעידים כי התרכיב תקין, הוא צוין בנוגע לחיסון נגד ברוצלוזיס 2019 מאושר לשיווק. בדוח הברוצלוזיס ממרץ כי יש להזמין את התרכיב כארבעה עד חמישה חודשים מראש, וכי עלול להיווצר מחסור בזמינות התרכיב בשוק. צוין כי הוגשו לשו"ט, לקבלת 2019 בישיבה של הנהלת השו"ט שהתקיימה במאי : תרכיב א' (הניתן בהזרקה), 19 אישורם, ארבעה תיקים של יבואני תרכיב חיסון זן תרכיב ב' (הניתן בהזרקה), תרכיב ג' (הניתן בהזרקה) ותרכיב ד' (הניתן בטפטוף לעין). עוד צוין כי תרכיב ד' עלול לסכן את בטיחות העובד ויידון רק לאחר שיבוצע מחקר בנושא. בדיון סוכם כי יאושרו תרכיבים בהזרקה בלבד, וכי ייקבע מועד לדיון באישור תיקי התרכיב. התקיים הדיון בתיקי התרכיבים הניתנים בהזרקה שהוגשו לאישור 2019 ביוני השו"ט. להלן בלוח סוכמו הנקודות שאותן העלו בדיון גורמי המקצוע בנושא התרכיבים הניתנים בהזרקה: שהוגשו לאישור השו"ט 19 הערות בעניין תרכיבי זן: 4 לוח תרכיב א'תרכיב ב' תרכיב ג' בטיחות התרכיבדרישות הבטיחות לא נמצאו בתיק.לא צורפו ממצאים של מבחני בטיחות לתרכיב במעבדה ובשדה.צורפו מאמרים 30-שנכתבו לפני כ שנים. לא בוצעו מבחני בטיחות במעבדה ובשדה. יעילות התרכיבלא הוכחה יעילות התרכיב.לא צורפו ממצאים של מבחני יעילות לתרכיב במעבדה ובשדה.קיימים מחקרים שרובם משנות השישים של המאה העשרים וקשה לאמוד את איכותם ולהעריך את תוקפם. לא הוכחה יעילות התרכיב. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1213 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 'תרכיב אתרכיב ב' תרכיב ג' מדינות שהוא נרשם בהןלא ברור באילו מדינות נרשם ובאילו שנים.צוין כי התרכיב נרשם בספרד, אך לא צורפה אליו תעודת רישום.נרשם בספרד אך אינו משווק בה. מדינות המשתמשות בושיווק התרכיב בארה"ב הופסק.בשנים האחרונות נמכר רק בתוניס ובישראל.שווק בעבר באיטליה ובמדינות העולם השלישי, אך לא נרשם בהן. על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. בעקבות עיון בתיקי התרכיב שהוגשו הוחלט בדיון כי שלושת תיקי התרכיבים אינם עומדים בדרישות, ולא ניתן לרשום את התרכיבים כמאושרים לשימוש בישראל. היות שלפי החלטת מנהל השו"ט נדרש חיסון לעצירת התפשטות המחלה, הוחלט כי יבוא תרכיבים אלה יאושר בהתאם לנוהל היתרים חריגים - תרכיבים לשימוש ובתנאים מסוימים. 65)וטרינרי (להלן - נוהל חריג וההנחיה שניתנה למגדלים 2019 נמצא כי למרות ההחלטה מפברואר ולווטרינרים באפריל אותה שנה, במועד סיום הביקורת עדיין היה מחסור בתרכיבים מאושרים לחיסון כל העגלות כנדרש, שכן החברות לא ייבאו את מלאי התרכיבים הנחוץ שאושרו בנוהל חריג, ולמותר לציין כי ההנחיה לבצע את החיסון לא יושמה. אינם מוצר מדף, ובשל מחירם הגבוה 19 בתשובת משרד החקלאות צוין כי תרכיבי זן חודשים. עוד 3-4 הם מיוצרים על פי דרישה או הזמנה בלבד, ומשך הייצור אורך הוזמנו 2019 נקבות בקר, אך עד סוף שנת 65,000 -צוין כי בכל שנה נדרש לחסן כ 19 נשלחו תרכיבים של זן 2019 מנות בלבד. בחודשים נובמבר ודצמבר 49,000 -כ למכון הווטרינרי לבדיקה. המעבדות החזירו למשרד החקלאות את האצוות בשבוע . עוד צוין כי את יעילות החיסון לעדרי הבקר ניתן יהיה 2019 האחרון של דצמבר לבדוק רק בעוד כמה שנים, כאשר כל העדרים יהיו מחוסנים. נוכח הבעיות בתרכיבים והצורך בשימוש בתרכיבים שאינם מאושרים, וכן נוכח העובדה כי אין בשוק תרכיבים לחיסון כל העגלות, הרי הנוהל קובע כי ניתן לקבל היתר מוגבל בכמות לייצור או להפצה של תרכיבים שאינם רשומים 65 .כמאושרים, בהתאם לשיקול דעתו של מנהל השו"ט 1214 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה שהנחיית מנהל השו"ט למגדלים ולווטרינרים של הבקר כי עליהם לא היתה ישימה כבר בעת 2019 לחסן את כל העגלות עד סוף אוגוסט שפורסמה. על השו"ט להיערך למצבים עתידיים דומים מבעוד מועד, ולבחון מהן הדרכים המיטביות שיאפשרו בעת הצורך לעצור מיד מחלות מתפרצות, וכן עליהם לבחון אם יש צורך בהחזקת מאגר תרכיבים. פיצויים לחקלאים וההפסד הכלכלי למשק כאמור, לפי פקודת מחלות בעלי חיים "אוצר המדינה ישלם לבעלו של בעל חיים ) היה בעל החיים נגוע במחלה - מחצית 1( :שהומת לפי פקודה זו פיצויים כלהלן ) היה בעל החיים חשוד כנגוע במחלה אך לא היה נגוע - 2( ...שוויו לפני שחלה שוויו לפני שהומת...". , בעקבות גילוי ממצאים חיוביים לחיידק הברוצלוזיס אשר 2019 - 2015 בשנים הביאו להשמדת מקנה, קיבלו חקלאים ומגדלי מקנה רבים פיצויים. עד סוף שנת . 66 שילם משרד החקלאות את סכומי הפיצויים למגדלים בהתאם לפקודה 2018 ) נחתם הסכם לשנה בין המועצה לענף החלב בישראל (ייצור ושיווק 2019 בינואר (להלן - המועצה) לבין חברת ביטוח ממשלתית עסקית ושמה "קנט", אשר הוקמה לכיסוי נזקים שנגרמו לחקלאים עקב נזקי הטבע. לפי ההסכם, משרד 1967 בשנת החקלאות רכש פוליסה לכיסוי מפני נזקי הברוצלוזיס ברפתות, והוא משלם לקנט 20% מיליון ש"ח לשנה, הכוללים גם סכום בשיעור 3.5 את מלוא עלות הפרמיה בסך מהפרמיה שאותו החקלאים היו אמורים לממן. קנט משלמת לכל בעל רפת שנדרש להשמיד בקר בשל מחלת הברוצלוזיס את סכום הפיצויים המגיע לו. עם החתימה על ההסכם הועבר נושא התשלום בגין פיצויים על השמדת בקר ברפתות בשל מחלת הברוצלוזיס ממשרד החקלאות לטיפול קנט. משרד החקלאות ממשיך לשלם את הפיצויים על צאן או בקר במרעה (בקר שנועד לבשר ולא גדל ברפתות) שהושמדו, וזאת בהתאם לפקודה. בתרשים שלהלן מפורטים תשלומי הפיצויים שהעבירו משרד . 2019 - 2015 למשקים שבהם הושמד בקר בשנים68 וקנט67החקלאות למעט במקרים בהם שולמו פיצויים בגין מבצע הברוצלוזיס בנגב. 66 .2019 עד נובמבר 67 .2019 עד אוקטובר 68 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1215 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | "פירוט תשלומי הפיצויים שהעבירו משרד החקלאות וחברת "קנט: 21 תרשים (באלפי ש"ח) 2019 - 2015 לחקלאים בשנים 2019 2018 2017 2016 20152,9606,438 3,7975,904 9803,070 משרד החקלאותחברת קנט 6,031 .על פי נתוני השו"ט וחברת "קנט" בעיבוד משרד מבקר המדינה 20- שילם המשרד פיצויים בסך כ 2019 ועד שנת 2015 מהתרשים עולה כי משנת מיליון ש"ח לחקלאים שהמקנה שברשותם הומת לאחר שנחשף חיידק הברוצלוזיס מיליון ש"ח 3.5 לחברת קנט סך של 2019 במשקם. כמו כן, המשרד שילם בשנת , באופן שכלל הוצאות הממשלה בשנה זו בעד הביטוח בגין עלויות 69בעד הביטוח הפיצויים וכן העלויות עצמן הסתכמו בכשישה מיליון ש"ח. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי "העליה בניטור, באיתור ובטיפול מובילים גם לעליה בפיצויים המשולמים". עוד צוין כי למשרד החקלאות נתונים לגבי המתת אך אין בידיו נתונים על המתות בקר 2019- ו2018 בקר עקב ברוצלוזיס לשנים שבוצעו קודם לכן, וכן אין בידיו שום נתונים על מספר ראשי הצאן שהומתו ושולמו בגינם פיצויים. אף שיש בידי משרד החקלאות נתונים על תשלומי פיצויים לבעלי עדרים שהמקנה שלהם הומת בשל הידבקות בחיידק, אין בידי השו"ט נתונים על מספר ראשי הצאן שהומתו בשנים האחרונות וכן נתונים על מספר ראשי מיליון ש"ח. 3.07- שילמה קנט לחקלאים כ 2019 עד אוקטובר 69 1216 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה הבקר שהומתו בעבר, אשר ניתן להסיק מהם גם על שיעור הנגיעות. על השו"ט לבצע מעקב סדור ומפורט אחר המתות הצאן והבקר, דבר שיסייע לצמצום התפשטות המחלה והפחתה בתשלומי הפיצויים. היו מופחתים וחושבו 2018 - 2015 הפיצויים ששילם משרד החקלאות בשנים בהתאם להנחה כי נדבקו במחלה גם בעלי חיים שלא הוכח כי הם חולים. בעקבות פניות של חקלאים למשרד החקלאות בנושא סכום הפיצויים התקיים דיון בלשכה . בדיון צוין כי "בהתאם לקביעה המקצועית 2019 המשפטית של המשרד בפברואר של השירותים הווטרינריים, כאשר מתעורר חשד לנגיעות במחלה, מבוצעות בעדר 20%-בדיקות לראשי צאן לאחר המלטה ראשונה. ככלל, כאשר נמצא כי יותר מ מבעלי חיים שנבדקו נגועים במחלה, ניתן צו השמדה לכל העדר, זאת כדי למנוע התפשטות של המחלה. מכוח הצו מומת העדר כולו, ובכלל זה צאן שלא ניתן לבצע ...עד כה .]70[בו בדיקות (צעירים). גובה הפיצוי במקרה זה חושב על-ידי הוועדה הוועדה המליצה על תשלום פיצוי בשיעור יחסי, בהתאמה לשיעור הנגיעות בקרב בעלי חיים בעדר לא נבדקו, ואחוז הנגיעות 10 בעלי החיים שנבדקו. לדוגמא: אם , המליצה הוועדה על תשלום פיצוי על בעלי 60% בקרב בעלי חיים שנבדקו עומד על (שש 60% (ארבע כבשים), ועבור 40% החיים לפי שווי מלא של בעל החיים עבור כבשים) המליצה הוועדה על תשלום פיצוי בשיעור מחצית השווי". אבל מאחר שעל פי לשון הפקודה "רק במקרה בו ניתן להוכיח נגיעות בפועל של בעל החיים שהומת - ניתן להפחית את התשלום למחצית משוויו של בעל החיים..." קבעה הלשכה המשפטית כי כאשר אין בידי המשרד ראיה לכך שמדובר בבעל חיים נגוע, יש לשלם פיצויים בהתאם לשוויו המלא, עד לסכום הפיצוי המרבי הקבוע בהודעת מחלות , וכי נטל ההוכחה בעניין זה מוטל על המשרד.71בעלי חיים בעקבות הדיון שינתה ועדת הפיצויים את אופן חישוב הפיצוי ואף המליצה לשלם למגדלים הזכאים לכך את ההפרשים שהתחייבו לנוכח שינוי שיטת החישוב. בהתאם להנחיות ריכזו נציגים של ועדת הפיצויים את נתוני התיקים שבהם ניתנו פיצויים ש"ח), 120,000 -מופחתים (לפי החישוב שביצעה הוועדה מדובר בהפרשים של כ המליצה ועדת הפיצויים על השלמת ההפרשים למגדלים. 2019 וביוני ועדת הפיצויים של משרד החקלאות. 70 .2008 - הודעת מחלות בעלי חיים (תשלום פיצויים), התשס"ח 71 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1217 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העברת נושא תשלומי הפיצויים לחקלאים לחברת הביטוח וכן את המהלך של המשרד לבצע בדק בית, להכיר בטעותו ולתקן אותה לא רק מעתה ואילך, אלא גם לבצע תיקון לגבי תיקים שנסגרו ותשלומי הפיצויים בעדם הועברו זה מכבר. מהלך ראוי זה יאפשר למשרד לעמוד בהוראות הדין בעניין מתן הפיצוי למגדלים גם בעתיד. ההשפעה הכלכלית של התפרצות המחלה בקרב הבקר נרחבת, וקשה לעמוד על מלוא היקפה. נוסף על עלות הבקר שהושמד, לאחר גילוי החיידק מושמדים מאות ליטרים של חלב, מתבצעות פעולות לחיטוי, בדיקות עוקבות ועוד. יצוין כי פקודת מחלות בעלי חיים מאפשרת מתן פיצוי רק עבור בעלי החיים ואין מנגנון פיצוי עבור נזקים עקיפים כגון הפסדי חלב. בלבד משוויו המלא, וכן 50% מאחר שהפיצוי על בקר שהוכח כנגוע הוא מאחר שיש הפסדים נוספים עקב השמדת החלב ועלות פעולות החיטוי, יש להניח כי ההפסד הכלכלי לחקלאים ולכלל משק הבשר והחלב היה גדול הרבה יותר. בשל התפרצות מחלת הברוצלוזיס בצאן ובבקר, על משרד החקלאות לפעול למציאת דרכים לעצירת התפשטות המחלה ולהפחתת נזקיה. עכברת לפטוספירוזיס, הידועה גם בשם "עכברת", היא מחלה זואונוטית. החיידק מחולל ), וידועים עשרה זנים של החיידק הגורמים Leptospira ( המחלה הוא לפטוספירה לתחלואה. בטבע נדבקים במחלה בעלי חיים, לרבות נברנים (חולדות ועכברים), כלבים, צאן, בקר וחזירי בר. חיידק הלפטוספירה מופרש בשתן של בעלי חיים חולים, והוא שורד שבועות ואף חודשים במים ובקרקע שזוהמו. בני אדם יכולים להידבק בחיידק באמצעות חשיפה להפרשות: מגע עם שתן המכיל את החיידק, בליעת מים המזוהמים בשתן או מגע עימם, דרך פצעים או במגע עם ריריות הגוף. מכיוון שההדבקה היא בחשיפה להפרשות, בעיקר לשתן, לא נשקפת למעשה סכנה בהדבקה בין אדם לאדם. הסיכון להדבקה מוגבר במים עומדים או במים הזורמים לאט. רוב האנשים שנחשפים לחיידק הלפטוספירה לא יפתחו כלל את מחלת 1218 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה העכברת, ואילו אלו שיפתחו את המחלה יחוו בדרך כלל תסמינים קלים. מחלת עכברת קשה כוללת חום, כאבי ראש, כאבי שרירים, דימום בלחמית העין, כאבי בטן, שלשולים והקאות. פעמים רבות התסמינים מזכירים שפעת. בקרב מקצת החולים המחלה עלולה להסתבך ולגרום לפגיעה בכבד, לאי-ספיקת כליות, לדלקת קרום המוח ולאי-ספיקה נשימתית. מחלת העכברת אובחנה בישראל לראשונה היתה התפרצות נוספת בעדר של בקר 2013 . בשנת 2003 ברפת במרכז הארץ בשנת התפרצה המחלה 2018 לבשר במרכז הארץ, אשר גרמה להתפשטות המחלה. בשנת ביתר שאת. עדרי בקר לבשר, בעיקר בצפון הארץ, נמצאו נגועים, ומטיילים רבים שנחשפו למי נחלי דרום רמת הגולן והירדן נדבקו בחיידק. 722019 - 2014 מספר בני האדם שנדבקו בעכברת בשנים: 22 תרשים על פי נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .2018 התרשים משקף את הזינוק המשמעותי בהתפרצות המחלה שחל בשנת בשל התפרצות החיידק ושיעור התחלואה הגדול בקרב בני אדם, ומתוקף סמכותו 2019 (א) לפקודת מחלות בעלי חיים, הוא הנחה במרץ 9 של מנהל השו"ט לפי סעיף את מגדלי עדרי הבקר הרועים בנחלים המתנקזים לירדן לחסן את עדריהם נגד עכברת. בהנחיה נכתב כי "בהמשך לאירוע התחלואה באדם בעכברת... אנו עדים לגילוי עדרי בקר לבשר נגועים נוספים ביערות מַסְעָדֶה ובנחלים המתנקזים לירדן צפונית לבטיחה. בכדי למנוע התפשטות המחלה אני מורה על חיסון עדרי הבקר אשר רועים סביב הירדן וביערות מסעדה בתרכיב מתאים". בהתאם להנחיה חובת החיסון חלה על המגדלים, ויש לחסן כל ראש בקר בכל גיל ולדווח לשו"ט על ביצוע החיסון. בהנחיה צוינו שלושה תרכיבים המאושרים לביצוע החיסון. .3.8.19 מעודכן לתאריך 2019 הנתון לשנת 72 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1219 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | רק אחד משלושת התרכיבים האמורים רשום ומאושר לשימוש בישראל. מאחר שליצרן של תרכיב זה, שמקום מושבו בארה"ב, לא היה מלאי זמין של התרכיב וחל על היתרים בנוהל 2018 עיכוב ביבוא התרכיב לארץ, חתם מנהל השו"ט כבר באוגוסט חריג ליבוא שני תרכיבים נוספים אשר מיוצרים גם הם בארה"ב. עלה כי אף שהשו"ט אישרו לחסן גם בשני תרכיבים נוספים המשמשים תחליף לתרכיב המאושר לשימוש בישראל, בפועל בזמן מתן ההנחיה וגם לאחריה לא היה בשוק מלאי זמין של תרכיבים. בהודעה ששלח מנהל השו"ט לכל מנהלי הלשכות ולבעלי תפקידים נוספים בהנהלת הוא ציין כי "כרגע אין לאף אחד תרכיב... ברור 2019 השו"ט באפריל שללא תרכיב זמין, הוראת החיסון מעוקרת מתוכנה". למרות ההבנה כי לא ניתן לבצע את ההנחיה כפי שניתנה למגדלים, לא הפיץ השו"ט כל עדכון להנחיה. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי אין ייצור מקומי של תרכיבים נגד עכברת. בעיות באספקת תרכיבים, ובייחוד באספקת תרכיב העכברת, הן בעיות כלל-עולמיות ואינן ייחודיות לישראל. מאחר שמדובר במחלה זואונוטית, תנאי הייצור הנדרשים כדי להגן על עובדי הייצור יקרים ומורכבים, ולכן כיום מספר היצרנים של תרכיבי עכברת לחיסון בקר מועט ביותר, מרביתם מארה"ב. נוסף על כך, שביתת הממשל האמריקאי תרמה אף היא לקושי להשגת תרכיבים בישראל. עוד צוין כי 2019 בתחילת שנת בזמן שניתנה ההנחיה לחסן את העדרים לא נאמר כי יש לחסנם באופן מיידי. כבר 30,000 - הוחל לייבא את התרכיב לישראל, ובמאי כבר קיבלה ישראל כ 2019 במרץ מנות תרכיב וניתן היתר 55,000 - יובאו לישראל כ 2019 מנות לחיסון. עד דצמבר מנות נוספות. 50,000 ליבוא עוד ציין המשרד כי השו"ט פועלים להכנת מכרזי החזקת מאגר תרכיבים לשתי מחלות (האחת מהן עכברת). באופן זה יוחזק במשק הישראל מלאי מינימלי של התרכיבים, כדי למנוע ביצוע רכש ממשלתי של תרכיבים במחיר גבוה אם יתעורר צורך דחוף בכך. כשם שאירע בעניין חיסון הברוצלוזיס, גם במקרה זה הוציא מנהל השו"ט הנחיה לפני שווידא כי ניתן יהיה ליישמה. על השו"ט, שנתקלו לא אחת במחסור בתרכיבי חיסון, לדון בנושא מבעוד מועד, לבחון חלופות ואת השפעותיהן התקציביות והאחרות ולקדם תוכנית למניעת מחסור במלאי התרכיבים העלול להוביל להתפרצות המחלה. 1220 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינהמחלת שמלנברג . Orthobuyyavirus -שמלנברג היא מחלה שנגרמת באמצעות וירוס ממשפחת ה נפוצים באוסטרליה, Simbu -. נגיפי ה Simbu הווירוס שייך לתת-קבוצה ושמה תועדו גם התפרצויות של הנגיף 2011 באפריקה, בדרום אסיה ובמזרחה, ומשנת במדינות רבות באירופה, ובהן מדינות שמהן מיובא מקנה לישראל, כגון פולין, הונגריה רומניה וליטא. בעלי החיים שנפגעים מהנגיף הם בעיקר מעלי הגירה. לרוב לא מתגלים תסמינים קליניים של המחלה בחיה בוגרת הנדבקת בנגיף, ולעיתים מפתחת חיה זו מחלה קלה - שתסמיניה הם חום, שלשולים, פגיעה בפוריות וירידה בתנובת החלב - ומחלימה ממנה ללא טיפול. עיקר הנזק נגרם אם נקבות הרות נדבקות בנגיף. הנזקים לעובר תלויים בשלב בהיריון שבו התרחשה ההדבקה: הפגיעה יכולה לגרום להפלה או להמלטת ולדות מתים. לרוב כאשר ההדבקה מתרחשת בשלב מוקדם יותר של ההיריון נפגעת מערכת העצבים של העובר. עוברים שנפגעו יסבלו מעיוותים בגולגולת ולרוב יהיו עיוורים, חירשים ובעלי יכולות מנטליות ירודות. לרוב הדבקה שמתרחשת בשלב מאוחר יותר בהיריון תגרום לבעיות במערכת השריר-עצם. מחלה זו אינה זואונוטית, ולכן אינה מסכנת (להלן Culicoids מועברים בעיקר על ידי יבחושים מסוג Simbu -את הציבור. נגיפי ה , אשר כולם עלולים לגרום simbu -- מעבירים). נגיף השמלנברג הוא אחד מנגיפי ה למקנה נזקים דומים. זוהה נגיף השמלנברג לראשונה בישראל. הנגיף זוהה על ידי וטרינרים 2018 בשנת מהמכון הווטרינרי במעבירים שנלכדו במשקים של מקנה באזורים שונים בארץ, ובהם רמת הגולן, חורה, רמת הכובש ונווה שלום. באזורים של רמת הגולן, חורה ונווה שלום התרחשו בד בבד גם הפלות והמלטות של עגלים וטלאים מעוותים. עדכנו וטרינרים מהמכון הווטרינרי את מנהל השו"ט ומנהלי הלשכות 2019 ביולי הווטרינריות על הממצאים החיוביים במעבירים. הצוות שמצא את הממצאים אף הציע לסייע באיתור הנגיף בקרב בעלי חיים. בתגובה על העדכון בדבר הממצאים ביקש מנהל השו"ט לברר אם אובחן נגיף השמלנברג בבדיקות של בקר שהגיע למכון הווטרינרי עד כה. לאחר שקיבל תשובה שלילית, הוא לא ביקש לבצע בדיקות לאיתור הנגיף בקרב בעלי חיים המגיעים למכון ואשר יש להם תסמינים האופייניים לנשאים של הנגיף ולא עסק עוד בנושא. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1221 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח הממצאים בדבר התפשטות הנגיף בקרב מעבירים, צער בעלי חיים שנגרם והנזק הכלכלי העלול להיגרם למגדלים, למשק החלב ולמשק הבשר בישראל עקב התפרצות של מחלה זו בקרב עדרים, על השו"ט לבחון אם יש מקום לאבחון שיעור ההידבקות של בעלי חיים בנגיף, ואם יש מקום להורות על נקיטת צעדים לבלימת התפשטות הנגיף אם יתגלו ממצאים חיוביים. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי נגיף השמלנברג זוהה ביבחושים אולם לא זוהה בנפלים או בוולדות מעוותים של בעלי חיים שהגיעו לבדיקה במכון הווטרינרי. הסיבה לאי-ההתאמה בין האבחנות של היבחושים לבין האבחנות של בעלי החיים נעוצה בבירור שבוצע במכון הווטרינרי ובבירור שביצעו מעבדות בחו"ל שנשלחו . יתר 2020 אליהן דגימות של חומר גנטי. המעבדות יחלו בבדיקה רק בתחילת שנת על כן, נגיפים נוספים בקבוצה זו זוהו בישראל במשך השנים. חיסון נגד נגיף מסוים לא יגן בהכרח על המקנה מנזקי נגיף אחר מקבוצה זו. השו"ט מבצעים בקביעות ובאופן שוטף ניטור בכמה משקים קבועים באמצעות לכידות של מעבירים ולקיחת משקים. ללא תוכנית הניטור, לא היה אפשר לאתר 13-דם חודשית לבדיקה מעגלות ב את הימצאותו של נגיף שמלנברג במעבירים. עוד ציין המשרד כי כיוון שהמחלה אינה זואונוטית והשפעותיה כלכליות, המדינה אינה צריכה לשמש "בנק תרכיבים". אף שהשפעותיה של המחלה כלכליות בלבד והיא אינה זואונוטית, היא עלולה לגרום נזק לענף הבקר בישראל, ולפיכך גם לציבור הרחב. נוכח הזמן הרב שעבר מאז התגלו הממצאים הראשונים בנושא, על משרד החקלאות לעקוב אחר ממצאי המעבדות בחו"ל ולזרז את ביצוע הפעולות הנדרשות כדי להבטיח שמחלת השמלנברג לא תופץ בישראל. פיקוח על מזון לבעלי חיים בכל שנה משווקים בישראל מיליוני ק"ג של מזון מן החי שגדל ופוטם בארץ, ובכלל זה בשר בקר, בשר צאן, בשר חזירים, בשר עוף ודגים וכן ביצים ומוצרי חלב. כדי לוודא שמזון זה ראוי למאכל וכדי למנוע פגיעה בבריאות הציבור, יש לפקח על התנאים בכל שלבי הייצור והשיווק שלו ובכלל זה על המזון שאותם בעלי חיים 1222 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ,. זאת, שכן מזון לבעלי חיים, בין שמקורו מן החי, ובין שמקורו מן הצומח73צורכים עלול להכיל רכיבים וחיידקים אשר חלקם מסוכנים לבריאות בעלי החיים ולבריאות בני האדם הצורכים מוצרי מזון שמקורם בבעלי חיים אלו. מזון לבעלי חיים, שרובו מיובא, הוא תשומה עיקרית בתהליך ייצור מוצרים מן החי. חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים (להלן - חוק הפיקוח), פורסם 2014-חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, התשע"ד . עד כניסת חוק הפיקוח לתוקף, הפיקוח 2017 ונכנס לתוקף בספטמבר 2014 במרץ על ייצור מזון לבעלי חיים והסחר בו וכן האכיפה בנושא הוסדרו בצו הפיקוח על (להלן - צו הפיקוח). 1971-מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו), התשל"א בחוק הפיקוח נקבע כי שר החקלאות, הממונה על החוק, רשאי להתקין תקנות לביצועו, וכי תקנות ראשונות בעניינים מסוימים שנקבעו בחוק יותקנו לא יאוחר פרסם משרד החקלאות בקרב הציבור 2015 משישה חודשים לפני יום החלתו. בשנת - לשם קבלת הערותיו בנושא - שמונה טיוטות של תקנות, מכלל זה אושרו עד מועד . הנושאים שאין תקנות מאושרות בעניינם הם: 74סיום הביקורת שתי תקנות בלבד תנאים נאותים לייצור מזון לבעלי חיים, לאחסונו, להובלתו, לשיווקו ולשימוש בו; ייצור חקלאי ראשוני; היתרים; חומרי גלם אסורים וחומרים מזיקים; יבוא מזון לבעלי חיים; ותוספים. , זמן רב לאחר שפורסמו החוק 2019 לפי הנתונים המעודכנים לאוגוסט וטיוטות התקנות לשם קבלת הערות הציבור, תהליך כתיבת התקנות טרם הושלם ורוב התקנות טרם אושרו. משרד מבקר המדינה עסק במשך השנים, במסגרת דוחות שפרסם, בנושא אי-התקנת תקנות במשרדי . התקנות נדרשות לשם יישום הוראות החוק, כפי שגם נקבע 75הממשלה בחוק עצמו, אולם הוראות המחוקק בדבר התקנת תקנות לא יושמו, ואף נמתחה על כך ביקורת בדוחות משרד מבקר המדינה. לנוכח זאת, על משרד החקלאות לזרז את השלמת הליך הכנת התקנות ואישורן. .1036 '), "פיקוח על מוצרי מזון מן החי", עמ 2014( ג64 דוח שנתי מבקר המדינה, 73 , ותקנות הפיקוח 2017- תקנות הפיקוח על מזון לבעלי חיים (ועדה מקצועית מייעצת), התשע"ז 74 .2018-על מזון לבעלי חיים (סימון מזון לבעלי חיים), התשע"ח ), "הטיפול בתהליכי חקיקת משנה במערכת הממשלתית", 2015( 'ג65 דוח שנתי מבקר המדינה, 75 .115 'עמ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1223 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ציין בתשובתו כי תהליך כתיבת תקנות נמשך זה כמה שנים ותלוי בגורמים נוספים מחוץ למשרד. לדבריו, העיכוב נבע, בין היתר, מחילוף של בעלי תפקידים בשו"ט וממחסור בכוח אדם. ברוח החוק, הנחיות ליבואנים בנושא 76עד להתקנת התקנות פרסם משרד החקלאות "דרישות האגף הפיקוח על מזון לבעלי חיים למתן חידוש היתר ליצרנים, יבואנים ". כמו כן פרסם המשרד 2014 ומשווקים על פי חוק הפיקוח על מזון לבע"ח תשע"ד המפרט את ההליך ליבוא מזון 77)נוהל יבוא מזון לבעלי חיים (להלן - נוהל יבוא מזון לבעלי חיים שמקורו מן החי. מרבית המזון המיועד לבעלי חיים הנצרך בישראל מיובא מחו"ל, ולכן משרד מבקר המדינה בדק את אופן הפיקוח של יחידות משרד החקלאות על המזון המיובא. מוצרי מזון לבעלי חיים נחלקים לשני סוגים עיקריים: מוצרים שמקורם בבעלי חיים ). הטיפול בשני סוגי מזונות אלו נבדל 78ומוצרים שמקורם בצומח (להלן - מספוא 2014-מבחינת תהליך אישור הבקשה ליבוא בהתאם לצו יבוא חופשי, התשע"ד (להלן - צו יבוא חופשי), וכן מבחינת תהליך הפיקוח על הטובין בנמלים. פיקוח משרד החקלאות על מזון מיובא לבעלי חיים שמקורו מן החי הייתה יחידת "טיב מספוא" ביחידת השירותים להגנת הצומח 2013 עד שנת ולביקורת של משרד החקלאות (להלן - הגנ"ץ) האחראית לפקח על ייצור, יבוא ושיווק של מוצרים מהצומח וכן על יבוא של מזון לבעלי חיים שמקורו הן מן החי והן מן הצומח. הועברו סמכויות הפיקוח על כל סוגי המזון לבעלי חיים מהגנ"ץ לשו"ט 2013 בשנת והוקם אגף "פיקוח על מזון לבעלי חיים" (להלן - אגף הפיקוח), בין היתר עקב . תפקידי האגף הם, בין היתר: 792009 ליקויים שהוזכרו בדוח מבקר המדינה משנת טיפול בבקשות ליבוא מזונות ולמתן היתרים ליבואנים למזון לבעלי חיים; אישור מזונות חדשים; פיקוח על מפעלים המייצרים מזון לבעלי חיים; תחקור מקרי הרעלות מזון של בעלי חיים; וקביעת מדיניות בנושא הזנת בעלי חיים. . 2018 במשך השנים פורסמו גרסאות שונות, האחרונה פורסמה באוקטובר 76 .2019 עודכן בינואר 77 . שם כולל למיני ירק, גרעינים ומזונות אחרים המגודלים ומוגשים כמזון לבהמות 78 .812 - 787 '), "הפיקוח על מזון לבעלי חיים", עמ 2009( 'ב59 דוח שנתי מבקר המדינה, 79 1224 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה כאמור, החלטת הממשלה לשיפור העסקים קבעה כי על הרשויות המוסמכות המנפיקות אישורים ורישיונות בנושא סחר חוץ לשפר ולייעל את תהליך ההנפקה . על פי החלטות הממשלה 2016 באמצעות הטמעתם במערכת מסלו"ל עד שנת , על 81 בנושא הפחתת הנטל הרגולטורי וקידום הרגולציה 2018 ומשנת802014 משנת משרדי הממשלה להפחית, בין היתר, את הנטל הרגולטורי הקיים, בהתאם להוראות הוגדר כי "הפחתת הנטל 2014 הקונקרטיות שנקבעו בהחלטות אלו. בהחלטה משנת הרגולטורי" משמעה "הפחתת עלות הבירוקרטיה, הפחתת עלות העמידה בדרישות הרגולציה והתאמת הדרישות הטכניות". בין היתר צוין כי "עלות הבירוקרטיה" היא "העלות הישירה הנובעת מתהליכי העבודה מול הרגולטור כגון חובות דיווח, הגשת בקשות וטפסים, קבלת היתרים, זמני המתנה וכו'". בהתאם לצו יבוא חופשי, מזון מיובא לבעלי חיים שמקורו מן החי מפוקח רק על ידי השו"ט, הפועלים מתוקף תקנות מחלות בעלי חיים (יבוא ויצוא של מוצרים מבעלי . יבואן המבקש לייבא מזון לבעלי חיים שמקורו מן החי מגיש 1988-חיים), התשמ"ח בקשה מקוונת מקדימה להיתר יבוא לשו"ט. עם הקמת אגף הפיקוח בשו"ט, הועבר לסמכותו הפיקוח על כלל המזון לבעלי חיים. אולם בד בבד גם יחידת יבוא-יצוא מפקחת על מזון מיובא שמקורו מן החי, ולעומת זאת הגורם המפקח על מזון לבעלי חיים שמקורו מן החי ומיוצר בארץ הוא אגף הפיקוח. יוצא אפוא שיבואנים המבקשים לקבל אישור ליבוא מזון לבעלי חיים שמקורו מן החי נדרשים להגיש את מסמכי הבקשה הן ליחידת יבוא-יצוא והן לאגף הפיקוח, דבר שלא עולה בקנה אחד עם החלטות הממשלה בדבר הטמעת מערכת מסלו"ל ועם הדרישה להפחתת הנטל הרגולטורי על הציבור. זאת, אף שמדובר בשני גופים הכפופים לשו"ט ואף שהמסמכים שהם נדרשים להגיש זהים למעשה. כפל הסמכויות גורם לבירוקרטיה מיותרת ואף לעיכוב בטיפול בבקשות. חמור מכך, מצב דברים זה עלול לגרום לכך שרק אחד הגופים מאשר את היבוא, ועקב ההנחיות הסותרות של הגופים היבואן אינו יודע כיצד עליו לפעול. משרד מבקר המדינה מעיר כי על השו"ט לבחון את נושא כפל הבקרות על מזון לבעלי חיים שמקורו מן החי ולהחליט מיהו הגורם המתאים ביותר מבחינתם לקבוע אם לאשר יבוא של מזון זה. כמו כן, כדי ליצור בנושא "הפחתת הנטל הרגולטורי". 2014 מאוקטובר 2118 החלטה 80 ותיקון OECD - בנושא "רגולציה חכמה - יישום המלצות ארגון ה 2018 מדצמבר 4398 החלטה 81 ."החלטת ממשלה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1225 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | הלימה בדרישות הפיקוח על מזון המיוצר בישראל ועל מזון המיובא מחו"ל ראוי שהפיקוח יבוצע על ידי גורם אחד. משרד החקלאות ציין בתשובתו כי נושא כפל הבקרה ידוע ומטופל, וכי הצפי הוא ייקבע מיהו הגורם המטפל בנושא 2020 שעד תום המחצית הראשונה של שנת באופן בלעדי. פיקוח משרד החקלאות על מספוא הוקם אגף הפיקוח בשו"ט אשר בין תפקידיו לטפל במתן 2013 כאמור, בשנת היתרים ליבואנים למזון לבעלי חיים. עם זאת, כל יבוא של מזון לבעלי חיים הצומח הגנת שמקורו מן הצומח צריך להתבצע, גם באישור הגנ"ץ, בכפוף לתקנות (להלן - תקנות 2009-ט"התשס), לוואי ואמצעי נגעים, צמחים מוצרי, צמחים יבוא) מפקח של הגנ"ץ בודק כל משלוח מיובא, ושחרורו של המשלוח מהמכס ומהנמל המוצרים הרלוונטיים נקיים מנגעים ועומדים בדרישות היבוא של מדינת ישראל. מפקחי ההסגר מטעם הגנ"ץ, המבצע בנמל הכניסה ביקורת שמטרתה לוודא כי כל הגנ"ץ ליבוא צמחים). בכל נמלי הכניסה ומסופי הגבול היבשתיים פועל צוות של מותנה באישור המפקח. ללא קבלת אישור זה היבואן לא יוכל להכניס את הסחורה לישראל. עם הגעת המזון יבואן המבקש לייבא מספוא מגיש לאגף הפיקוח בקשה מקוונת למתן היתר יבוא. לישראל מתבצע בנמל תהליך לשחרורו. כי "לשם פיקוח על ביצוע הוראות לפי חוק זה רשאי מפקח... לערוך הועברו לשו"ט, ובכללן הסמכות לבדיקת המספוא קודם לשחרורו בנמלים. חוק עם חקיקת חוק הפיקוח ובהתאם לצו הפיקוח, הסמכויות שהיו בידי יחידת הגנ"ץ 82הפיקוח קובע צו יבוא חופשי ולפיו שחרור המספוא מותנה בהצגת תעודת אישור השו"ט זר בצמחים והחובה כי המספוא יעמוד בתקנות הגנ"ץ ליבוא צמחים, תוקן בשנת לבדיקת מעבדה או על שמירתן לתקופה שיורה...". עם זאת, בשל חשש לקיום נגע בדיקות או מדידות וליטול דגימות לשם בדיקה וכן להורות על מסירת דגימות 2016 ואישור של הגנ"ץ. אחת הסמכויות שהועברו לשו"ט הייתה הסמכות לבדיקה פיזית של הסחורה בנמל. ).3()(א26 סעיף 82 1226 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה נמצאות "תחנות ביקורת" של 83בנמלי הים, האוויר והיבשה של מדינת ישראל השו"ט, המשמשות תחנות לביצוע בדיקה וטרינרית של הטובין המועברים בהם. בנמלים מועסקים וטרינרים של יחידת יבוא-יצוא בשו"ט האחראים לפיקוח בנקודות הביקורת בכל הנוגע ליבוא ויצוא של בעלי חיים ומוצרים מן החי. בעת שמגיע לנמל משלוח של מזון שמקורו מן החי מבצעים הווטרינרים של יחידת יבוא-יצוא כמה פעולות ובכללן בדיקת מסמכים; בדיקה ויזואלית שנועדה לוודא שהמוצרים לצורך בדיקת 84במשלוח עומדים בתנאי ההיתר; ונטילת דוגמאות באופן מדגמי מעבדה במכון הווטרינרי לזיהוי חיידקים. רק אם הווטרינרים המועסקים ביחידה מאשרים כי הטובין עומדים בתנאי ההיתר, ניתן להגיש לסוכן המכס בקשה לשחרורם מהנמל. השחרור הסופי של הסחורה מתבצע רק באישור פקידי המכס לאחר שבדקו את כל האישורים הנדרשים בהתאם לטיב הטובין המיובא. הסמכות לשחרור הטובין ובדברי חקיקה נוספים כגון צו ]נוסח חדש[ ודרך ביצועו מפורטות בפקודת המכס יבוא חופשי. בניגוד למכלול הפעולות שמבצעים הווטרינרים של יחידת יבוא-יצוא בנמלים לבדיקת מזון לבעלי חיים שמקורו מן החי, עלה כי כאשר מגיע לנמל מספוא הוא לא נבדק בבדיקה ויזואלית ולא ניטלות דגימות ממנו לצורך בדיקת מעבדה. אף שבחוק הפיקוח ובצו הפיקוח נקבע כי הסמכויות שהיו בידי יחידת הגנ"ץ יועברו לשו"ט, ובכללן הסמכות לבדיקות המספוא קודם לשחרורו בנמלים, לא נטלו השו"ט לידם את ביצוע הדיגום בנמלים למספוא ולא היו מעורבים בשחרור המספוא. יתרה מזו, אף שלפי התיקון לצו היבוא שחרור המספוא מהנמל מחייב קבלת אישור הן מהשו"ט 2016 משנת רק הגנ"ץ נתנה אישורים 2018 - 2013 והן מהגנ"ץ, הרי שבפועל בשנים לשחרור המספוא, וזאת בלי שהמספוא נבדק בהיבט הווטרינרי ובלי שנלקחו דגימות אשר השו"ט אחראים ליטול. , לאחר שנציגי רשות המיסים בנמלים החלו להשתמש במערכת 2018 בתחילת שנת מסלו"ל, הם החלו לדרוש כי לשם שחרור המספוא אין להסתפק באישור הגנ"ץ ויש גם לקבל מעובדי השו"ט אישור וטרינרי, בהתאם לצו היבוא החופשי. כאשר פנו נמלי ים (חיפה, אשדוד ואילת), נמל התעופה בן גוריון ומעברים יבשתיים (ניצנה, טאבה 83 .)ומעבר הערבה כאשר מדובר בקמחים ומזון לחיות מחמד. 84 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1227 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | היבואנים לנציגי הגנ"ץ בנמל חיפה בדרישה לקבל אישור וטרינרי למספוא כדי לשחרר אונייה שהובילה אותו, הפנו נציגי הגנ"ץ את היבואנים ליחידת יבוא-יצוא בנמל, אך אלו סירבו להנפיק את האישור בלי לקבל כוח אדם נוסף ונגרם משבר. המשלוחים עוכבו בנמל ולא ניתן היה לשחרר אותם. היבואנים פנו למשרד החקלאות והפעילו לחץ לשחרור המספוא. לצורך הסדרת המשבר הנחה מנהל יחידת יבוא- יצוא, שהיה מנהל השו"ט (בפועל) באותה עת, את אגף הפיקוח לתת אישור וטרינרי למספוא ולשחרר את האוניות על סמך בדיקת הניירת בלבד. זאת בלי להיות נוכחים בנמל ומבלי לבדוק מדגמית את המספוא. מאחר שלאגף הפיקוח אין נציגים בנמל אשר יכולים לבדוק את המספוא, לדגום אותו ולבצע בדיקה לאימות ההתאמה בין הניירת לבין משלוח בפועל, נשלחו בקשות השחרור לעובדי האגף במטה משרד החקלאות. עובדים אלה חתמו על אישור השחרור בלי שיכלו לבדוק את תכולת המשלוחים. לא היה בכך כדי לאפשר את הפיקוח על בטיחות המזון כנדרש, ופעילותם הלא אפקטיבית של עובדי אגף הפיקוח אף גרמה לבזבוז משאבי כוח אדם. נוכח העובדה שחתימת האגף הפיקוח לא הייתה מבוססת על בדיקה בשטח, בתום תקופה קצרה - ולאחר שהובהר למנהלת אגף הפיקוח שהיא אינה מוסמכת לאשר שחרור סחורה ללא בדיקה פיזית בנמלים - היא הודיעה על כוונתה להפסיק את מתן האישורים מבלי לבדוק את תכולת המשלוח. היות שעובדי יחידת יבוא-יצוא, שהם נציגי השו"ט בנמלים, לא הסכימו לבצע את הבדיקות, לא היה מי שישחרר , לאחר שסחורות התעכבו בנמל כמה שעות 2018 את הסחורות בנמל. באוקטובר , לפטור באופן זמני 85עד יממה, החליט מנהל השו"ט, באישור הלשכה המשפטית את יבואני המספוא מהצגת אישור של השו"ט בשחרור הסחורה בנמל. עוד הוחלט כי בתוך שלושה חודשים תימצא דרך להסדרת הסוגיה וצו היבוא יעודכן בהתאם לא נידרש אישור השו"ט 2019 לכך. תוקף הפטור הוארך כמה פעמים, ועד סוף מאי לשחרור מספוא בנמלים. ) בצו יבוא חופשי. 2()(ג2 בהתאם לסעיף 85 1228 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה וטרינר מנמל חיפה אחראי לשחרור מספוא מכל הנמלים מטעם 2019 החל ביוני השו"ט. הווטרינר בנמל בודק את היתר העסקה ומוודא שהוא תואם לפירוט המוצר המיובא. אם המוצר תואם להצהרה שבמסמכים משחרר הווטרינר בנמל את הסחורה. הווטרינר בנמל חיפה בודק גם את הניירת של המשלוחים שמגיעים לשאר הנמלים. פירוט הבקרות על מזון מיובא לבעלי חיים: 5 לוח סוג הבקרהמזון מן החימספוא סמכות לביצועביצוע בפועל סמכות לביצועביצוע בפועל בדיקה מקדימה לאישור יבוא ומתן אישור ליבואאגף הפיקוח ויחידת יבוא- יצוא.מבוצע על ידי שתי היחידות.אגף הפיקוח.מבוצע. בדיקת ניירת בשל חשש מנגע זרלא רלוונטי.לא רלוונטי.הגנ"ץ.מבוצע. בדיקה פיזית של הטובין בנמל יבוא-יצוא.מבוצע .86מדגמיתיבוא- יצוא.לא מבוצע, במקום זה מבוצעת בדיקת ניירת על ידי וטרינר בנמל חיפה. ביצוע הסגר בנמל אם יש חשש לסיכון יבוא-יצוא.לא מבוצע.הגנ"ץ.מבוצע. בדיקה פיזית של המזון במפעלים בישראל אגף הפיקוח.מבוצע. אגף הפיקוח.מבוצע. על פי נתוני משרד החקלאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהנתונים המפורטים בלוח עולה כי כאשר מגיעים לנמל מוצרי מזון לבעלי חיים שמקורם מן החי, נציגי השו"ט בנמלים בודקים את המוצרים עצמם, והם נדגמים כדי לוודא שהם אינם נגועים בסלמונלה . אך כאשר מגיע מספוא, נציגי השו"ט בנמל חיפה 87או בחיידקים אחרים בודקים רק את הטפסים הנלווים למשלוח. המוצרים עצמם לא נדגמים, רק קמחים ומזון לחיות מחמד נבדקים לצורך שלילת חשש לסלמונלה. 86 חיידקים ממשפחת אנטריובקטריאצה אשר נפוצים מאוד בטבע ונמצאים באדמה, על גבי צמחים 87 .ובמערכת העיכול של בעלי חיים ובני אדם 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1229 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | .והם אף לא נבדקים כדי לוודא את נכונות הנתונים המפורטים בטפסים המוצרים נשלחים כמות שהם, מיד עם הגעתם, למפעלי עיבוד מזון לבעלי חיים. רק שם אגף הפיקוח, אשר מפקח על מפעלים אלו, דוגם את המוצרים. משרד החקלאות מסר בתשובתו כי את הדיגום בנמלים צריכים לבצע עובדי הגנ"ץ בהתאם למפתח דיגום שקבעה מנהלת אגף הפיקוח. לטענת המשרד "לשו"ט אין את הידע המקצועי הנדרש להבדיל בין המזונות השונים ובכל מקרה מזון צמחי עובר צוין כי גם על 2020 שחרור של הגנ"ץ בנמלים". בהבהרות המשרד לתשובתו מינואר אין בהסתייעות של השו"ט במפקחי הגנ"ץ 2019 פי סיכום סמנכ"ל המשרד מפברואר משום העברת האחריות לביצוע הדיגום להגנ"ץ, וכי מדובר רק בסיוע שמטרתו למנוע בדיקות כפולות ולחסוך בכוח אדם בנמלים. עוד מסר המשרד כי סיכום הסמנכ"ל לא יושם, וכי משרד החקלאות יפעל לתיקון ליקוי זה בהקדם האפשרי. למרות תשובת המשרד והבהרתו ולפיהן הגנ"ץ תסייע בביצוע הדגימות עבור השו"ט, בפועל לא מתבצעות הבדיקות האמורות למנוע הידבקות של בעלי חיים ובני אדם במחלות עקב מספוא נגוע. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה כי במשך תקופה ארוכה נמנעים השו"ט מלהפעיל את אחריותם לביצוע בדיקות הדיגום הנדרשות של מזון לבעלי חיים. אם לדעת המשרד נדרש ידע ייחודי לנושא זה, על השו"ט להכשיר עובדים לביצוע בדיקות אלה או לוודא כי גורמים מתאימים אחרים יבצעו את הבדיקות בעבורם. מכל מקום, על הנהלת המשרד לפעול בהקדם להסדרת הנושא ולמצוא פתרון שיביא ליישום החוק וההנחיות. יוצא אפוא שבתהליך הפיקוח על מזון לבעלי חיים יש שלבים המתאפיינים בכפל פיקוח, ויש שלבים שאינם מפוקחים כלל. חשוב לציין כי מזון לבעלי חיים שמקורו מן החי מיועד לרוב לחיות מחמד, ואילו מספוא מיועד ברובו לבעלי חיים שמשמשים או מייצרים מזון לבני אדם. לכן הנזק שנגרם מהמספוא הנגוע בחיידק עלול להיות חמור יותר מהנזק הנגרם ממזון לבעלי חיים שמקורו מן החי הנגוע בחיידק. המחוקק הכיר בכך שחשוב לפקח כבר בנמל על מוצרים המשמשים מזון לבעלי חיים שמקורם מהצומח, בקובעו בצו יבוא חופשי כי ניתן לשחררם רק באישור השו"ט והגנ"ץ. משרד מבקר המדינה מעיר כי מוצרים אלו 1230 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ,חשופים לסיכונים שונים, למשל להימצאות מתכות, חומרי הדברה עובשים ורעלנים או לתקלות בתהליך ההובלה והאחסון של המוצרים. צריכת מוצרים אלו עלולה להביא לפגיעה בבריאות בעלי החיים ואף בבריאות בני האדם הצורכים מזון המופק מבעלי חיים אלו. יש בכך כדי להבהיר את חשיבות הפיקוח על מוצרים אלו בנמלים משלב הגעתם לארץ, טרם שינועם והפצתם, כפי שהשו"ט מבצעים בנמלים עבור מוצרים שמקורם מן החי. לכן על משרד החקלאות והשו"ט לקבוע הליכי פיקוח מיטביים בנמל גם עבור מזון לבעלי חיים שמקורו מן הצומח. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1231 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | סיכום מזונות מן החי ובהם בשר מכילים מטבעם חיידקים ורכיבים מזיקים אחרים העלולים לסכן את האדם, ובכלל זה את העובדים בשרשרת הייצור והשיווק של הבשר, ואף לפגוע בבריאות המקנה בארץ. בעשור האחרון חל גידול ניכר בביקוש לבשר בישראל, ועקב כך חל גידול ביבוא המקנה וביבוא בשר טרי ומצונן. בדוח הועלו ליקויים באופן טיפולם של משרד החקלאות והשו"ט בין היתר בתחומים אלה: מחיר הבשר לצרכן לא ירד אף שבשנים האחרונות משרד החקלאות קידם יוזמות שונות להוזלתו; משרד החקלאות לא נקט את הסנקציות העומדות לרשותו נגד יבואנים או בעלי אוניות שלא עמדו בתנאים הנדרשים ליבוא בעלי חיים, ועקב כך נגרם צער בעלי חיים לבהמות המיובאות; מחלות שונות המשיכו להתפשט בקרב מקנה ובני אדם, והעלויות המושתות על תקציב המדינה ועל החקלאים בשל ההשפעות של התפשטות מחלות אלו גדלו בשנים האחרונות; המשרד והשו"ט מפקחים באופן חלקי בלבד על מספוא מיובא שמקורו מהצומח ומשמש מזון לבעלי חיים, ועקב כך נשקף סיכון שבעלי חיים יוזנו במזון נגוע בחיידקים, והדבר יפגע בבריאות המקנה והציבור. על המשרד לפקח על כל שלבי שרשרת הייצור של הבשר, ובכלל זה על המזון הניתן לבעלי החיים, לנקוט בכל הכלים העומדים לרשותו כדי לבלום את התפשטות המחלות בקרב מקנה ובני אדם ולהפעיל את הסנקציות העומדות לרשותו נגד יבואנים או בעלי אוניות שאינם עומדים בתנאים הנדרשים לשמירה על תנאי רווחת בעלי החיים. כדי שמשרד החקלאות יוכל לבצע פיקוח באופן יעיל ואפקטיבי הוא נדרש לשפר ולעדכן את תשתית המחשוב הקיימת המשמשת את הווטרינרים; וכן עליו להפעיל את הכלים העומדים לרשותו ליצירת מנגנון פיקוח הדוק יותר כדי לאכוף את הוראות הדין על יבואנים וחקלאים. עקב העלייה במחירי הבשר לצרכן, נדרש כי המשרד בשיתוף משרד האוצר, משרד הכלכלה והתעשייה ורשות התחרות ינקטו צעדים אפקטיביים, ובהם צעדים להגברת התחרותיות, שיביאו להפחתה במחיר הבשר לצרכן. במסגרת זו, על משרד החקלאות לקדם את תהליכי אישור יבוא המקנה ממדינות חדשות. הצורך לקדם תהליכים אלו מקבל משנה תוקף נוכח הבעיות הווטרינריות שנמצאו במקנה שיובא בשנים האחרונות ממדינות מאושרות.