רכבת ישראל בע_מ/מינויים וחריגות שכר - חברת רכבת ישראל בע_מ

 ♦ . .מבוא .בשנת 1988 צורפה הרכבת לרשות הנמלים, ושמה של הרשות שונה ל"רשות הנמלים והרכבות" (להלן - רנ"ר). בינואר 1998 הוקמה חברת הרכבת ונרשמה אצל רשם החברות כחברה ממשלתית ששמה "חברת רכבת ישראל בע"מ" (להלן - החברה או חברת הרכבת). ביולי 2003 הועברו לחברה העובדים וכל פעילות הרכבת. התקציב השוטף של החברה בשנת 2006 היה כ-970 מיליון ש"ח ותקציב הפיתוח כשני מיליארד ש"ח. בחברה הועסקו בסוף שנת 2006 1,920 .עובדים השירות שנותנת החברה הוא שירות ציבורי מובהק. משכך חלות עליה החובות הכלליים המוטלים על גופים ציבוריים. בית המשפט העליון פסק כי על רשות ציבורית הפועלת מכוח זיכיון מוטל לנהוג עם הציבור באופן המצדיק את הענקתו. אין בעל הזיכיון עושה כבתוך שלו. הוא עושה למען הציבור, ועל כן הוא נאמן הציבור וכפוף למשפט הציבורי1. עוד קבע בג"ץ כי חובת רשות ציבורית כזו לפעול כנאמן הציבור באה לידי ביטוי גם כאשר ממנה היא את עובדיה כלומר - כשגוף כזה ממנה אדם למשרה, עליו להקפיד על כללים בסיסיים, ובהם .__________________ .1 בג"ץ 731/86 ,'מיקרו דף נ' חברת חשמל לישראל בע"מ ואח פ"ד מ"א(2 )449 , 463-464 . בג"ץ 8299/01 ועד העובדים של ההנדסאים, הטכנאים, המהנדסים והאקדמאים ברשות שדות התעופה ואח' נ' רשות שדות התעופה בישראל ואח' מובא מ"דינים ועוד". 1360 דוח שנתי58ב .התאמת העובד לדרישות המשרה ומתן הזדמנות שווה והוגנת לכל המעוניין להתמודד עליה. איתור מועמדים חייב להיעשות על פי הנורמות הכלליות של המשפט הציבורי. מבקר המדינה חזר והתריע לא פעם בעבר 2 שבשירות הציבורי פשה נגע של מינויים פסולים ובלתי תקינים שנעשו משיקולים זרים, וציין שמשרות בשירות הציבורי הן משאב ציבורי שיש להקצותו באופן הוגן וראוי. הפיקוח על שכר העובדים בחברת הרכבת נמצא בסמכות הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר) ורשות החברות הממשלתיות שבמשרד האוצר (להלן - רשות החברות). בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), נקבע כי תאגיד שהוקם על פי חוק וכן חברה ממשלתית הם גופים מתוקצבים. בסעיף 29 לחוק יסודות התקציב נקבע כי גוף מתוקצב לא יחליט על שינויים בשכר, בתנאי פרישה או בגמלאות או על הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה, אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה, או באישורו של שר האוצר. עוד נקבע כי כל הסכם או הסדר הנוגד זאת - בטל. הסכם שכר כהגדרתו בחוק יסודות התקציב הינו הס כם קיבוצי, חוזה עבודה או הסדר אחר, קיבוצי או אישי, שלפיו משלם מעביד שכר לעובדיו. על הרכבת חלות הוראות חוק זה בהיותה תאגיד סטטוטורי, והיא כפופה לו גם עתה עם הפיכתה לחברה ממשלתית. עם הפיכתה של הרכבת לחברה ממשלתית ב- 2003 ניתנה סמכות פיקוח על תשלומי השכר בחברה גם לרשות החברות. בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), נקבע כי חובה על דירקטוריון של חברה ממשלתית לקבוע לעובדי החברה שכר, תנאים סוציאליים, הטבות, מענקים ותנאי עבודה אחרים, כל אלה על פי הכללים שקבעה לכך הממשלה ובאישורה. לפי חוק יסודות התקציב ומהאמור לעיל עולה כי סמכות הדירקטוריון מוגבלת להטבות שאינן חורגות מכללים שנקבעו על ידי הממונה על השכר. הטבה חריגה מהכללים מצריכה כאמור אישור מיוחד. משרד מבקר המדינה בדק לסירוגין בחודשים מאי 2006 - מאי 2007 מינויים ותנאי העסקה של עובדים בכירים ואחרים בחברה, וכן תשלומי שכר והטבות חריגות לעובדים בכירים וחברי ועדים שהועסקו בחברה. הבדיקה נגעה הן בפעולות שנעשו במסגרת רנ"ר והן באלה שנעשו לאחר שהוקמה החברה. הביקורת נערכה בחברת הרכבת. ביקורת משלימה נערכה ברשות החברות. .מינוי עובדים3 ברכבת ובחברת הרכבת .כללים לבחירת פקידים בכירים .1. בדוח מבקר המדינה58א4 , ציין מבקר המדינה כי "איוש משרות בדרך של מכרז הוא דרך המלך בקבלת עובדים לשירות הציבורי. ביסוד השיטה שתי מטרות עיקריות: להבטיח כי .__________________ .2 דוח מבקר המדינה על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה (יולי 2003 '), על סדרי קבלת עובדים בחברת "אל על" ובחברת חשמל, עמ501 ו-521 ;בהתאמהדוח שנתי 58א העסקת עובדים בשמונה תאגידים ממשלתיים, עמ' 15-106 . 3 לפי סעיף6 לחוק הפרשנות, התשמ"א- 1981 : "האמור בלשון זכר - אף לשון נקבה במשמע, וכן להיפך". חברת רכבת ישראל בע"מ 1361 .הטובים והמוכשרים מן המועמדים יתקבלו לעבודה; וליצור שוויון הזדמנויות לכל המועמדים. בית המשפט העליון קבע בשבתו כבג"ץ כי "בשל חשיבותן של המטרות העומדות ביסודו של המכרז וחשיבותם של העקרונות אותם הוא נועד להגשים, יש לפרש את הסמכות לקבוע חריגים לחובת המכרז בצמצום ולהקפיד כי פטור ממכרז יקבע רק בהליך הולם ורק כאשר קיימת הצדקה עניינית לכך". מבקר המדינה העיר בעבר 5 כי עקרונות אלה יפים גם בנוגע לחברת הרכבת, שהיא גוף ציבורי במהותו הנותן שירות ציבורי. בהסכם העבודה הקיבוצי מ- 1994 , המיוחד לעובדי רכבת ישראל, נקבע כי אם לא תאויש משרה במכרז פנימי, תפרסם הרכבת מכרז חיצוני. עם הפעל ת החברה ב - 2003 המשיך לחול על עובדי הרכבת ההסכם הקיבוצי שנחתם בשנת 1994 , והוחלו עליה גם הדינים הנוגעים לחברות ממשלתיות, היינו חוק החברות הממשלתיות, התקנות שהותקנו מכוחו וההנחיות המינהליות של רשות החברות. 2. בחוק החברות הממשלתיות נקבע כי חובה על דירקטוריוןשל חברה ממשלתית לקבוע, בכפוף לכללים שיקבע שר האוצר ולפי הצעת רשות החברות, את אופן בחירת הפקידים הבכירים6 כמשמעותם בחוק ואת הכישורים הנדרשים מהם. ביולי 2001 פרסמה רשות החברות חוזר בנושא "מינוי עובדים בכירים ע"י הדירקטוריון", בו הבהירה כי בכל חברה ממשלתית חייב להיות נוהל מחייב ומאושר על ידי הדירקטוריון לבחירת עובדים בכירים. בפברואר 2005 פרסם שר האוצר את תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר אופן בחירת פקידים בכירים), התשס"ה- 2005 (להלן- התקנות). בתקנות נאמר כי על דירקטוריון חברה לקבוע נוהל המעגן את הכישורים הנד רשים מפקידים בכירים בחברה ואת אופן בחירתם. התקנות דורשות שהנוהל יכלול הוראות לאיתור המועמדים הפוטנציאליים, בין בתוך החברה ובין מחוצה לה, אם באמצעות פרסום מודעה בעיתונות, פנייה לחברות השמה, או פנייה ישירה למועמדים פוטנציאליים, ואם בכל דרך אחרת הנהוגה בחברה. לדעת משרד מבקר המדינה, רצוי לפעול כך שאיתור מועמדים לכל משרה ייעשה באופן פומבי ושוויוני, על מנת להגיע למאגר הפוטנציאלי הגדול ביותר של מועמדים מתאימים לתפקיד. כן נקבע בתקנות כי עותק מהנוהל יימסר לרשות החברות. הביקורת העלתה כי במאי 2005 , כשנתיים לאחר הפעלת החברה, אישר הדירקטוריון נוהל איתור ומינוי של עובדים בכירים בחברה, וביוני 2005 , עם חתימת המנכ"ל, הוא נכנס לתוקף. רשות החברות העירה לחברה באוגוסט 2006 כי הנוהל שאושר על ידי הדירקטוריון אינו תואם את התקנות, בין השאר משום שלא פורטו בנוהל תנאי כשירות נדרשים בכל תפקיד בכיר ולא צוין בו כי כל מועמד לתפקיד בכיר חייב לעבור מבחן התאמה. בפברואר 2007 דן הדירקטוריון בהערות רשות החברות לנוהל, והחליט לאשר "השינויים בנוהל איתור ומינוי של עובדים בכירים בחברה. שעיקרם: פטור ממבחן התאמה לעובד בכיר מכהן שעובר לתפקיד בכיר אחר וה שארת האופציה בדרישת סף של שנות ניסיון במקצוע רלוונטי במקום דרישת תואר אקדמי". במאי 2007 .אישר מנכ"ל החברה דאז מר עפר לינצ'בסקי את הנוהל בתקנות נאמר כי בנוהל החברה ייקבעו התנאים הנדרשים בתחומי ההשכלה והניסיון המקצועי הרלוונטי. הביקורת העלתה כי בנוהל החברה נקבע שתנאי הסף של השכלה ברמת תואר ראשון ניתן להמרה ב -10 שנות ניסיון במקצוע הרכבתי הרלוונטי. החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי המרת ההשכלה בניסיון מקצועי רלוונטית רק כאשר מדובר במשרות המחייבות מקצוע רכבתי, ואילו משרות למקצועות כלליים עדיין מחייבות תואר אקדמי. . .4 ראו הערה2 . 5 'ראו שם עמ30 . 6 הפקידים הבכירים הם: המנהל הכללי, המשנה והסגנים למנהל הכללי, מנהלי האגפים, מנהל ענייני הכספים, המבקר הפנימי ומזכיר החברה, וכן נושאי תפקידים אחרים שקבעו לעניין זה השרים, לאחר התייעצות עם רשות החברות. 1362 דוח שנתי58ב .משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי מן הראוי לעגן את ההבחנה הנטענת בתשובת הרכבת גם בנוהל עצמו. זאת ועוד - מן הראוי שגם כל בעלי תפקידים אלו יהיו בעלי השכלה גבוהה מתאימה. רשות החברות מצדה לא עמדה על דרישתה מאוגוסט 2006 לתיקון הנוהל בהתאם לתקנות, ואפשרה לחברה להמשיך ולקלוט עובדים למשרות בכירות מבלי שנבחנה עמידתם בתנאי הסף. בנובמבר 2007 הודיעה רשות החברות למשרד מבקר המדינה כי היא סבורה שיש לקבוע בנוהל שתנאי הכשירות של השכלה וניסיון יהיו מצטברים, ולא חלופיים כפי שנקבע בנוהל החברה. עוד הוסיפה כי למרות פניות חוזרות של רשות החברות, בחרה החברה שלא לקבל את הערות הרשות לנוהל בעניין זה. אי לכך, לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החברות להמשיך לעקוב אחר הדברים, ואם הנוהל לא יתוקן בהקדם - להתריע בפני שר האוצר ושר התחבורה והבטיחות בדרכים על התנהלות החברה בניגו ד לתקנות. הסמנכ"ל למינהל ומשאבי אנוש בחברה מר יצחק סרי (להלן - הסמנכ"ל למינהל) הודיע בדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי נוכח הערת משרד מבקר המדינה, הנחיית רשות החברות תועלה שנית לפני הנהלת החברה והדירקטוריון. .פַקָּד ראשי .פיקוד הרכבת הוא הסמכות התפעולית הגבוהה ביותר לצורך ניהול תנועת הרכבות. כל החלטה הנוגעת בתנועה בזמן אמת של רכבות, כולל מתן הוראות תפעול במקרים של תקלות ומצבי חירום, מתבצעת על ידי הפיקוד. בראש הפיקוד ובכפיפות למנהל אגף תנועה בחטיבת הפעלה ומידע7 ניצב הפקד הראשי. הוא אחראי לקבלת החלטות קריטיות שלהן השלכות על חיי אדם. מבחינה בטיחותית יש לתפקיד חשיבות ורגישות. בספטמבר 2005 התפנה תפקיד הפקד הראשי. בחודשים דצמבר 2004 - ספטמבר 2005 קיימה החברה ארבעה מכרזים פנימיים לאיתור מועמד מתאים לתפקיד. 1. : בחירת הפקד הראשי בהסכם הקיבוצי מ- 1994 נקבע כי אם לא נמצא מועמד מתאים לאיוש משרה במכרז פנימי, תפרסם הרכבת מכרז חיצוני. בדצמבר 2004 , בפברואר 2005 ובמאי 2005 .פרסמה החברה שלושה מכרזים פנימיים לאיוש משרת הפקד הראשי בשני המכרזים הראשונים לא עבר אף מועמד את בחינות ההתאמה. במכרז השלישי בחנה ועדת הבחינה, שהתכנסה ביולי 2005 , מועמד אחד שהועסק בפיקוד מדצמבר 2001 , והחליטה לא לבחור בו, בעיקר בשל ניסיונו המועט כפקד. באוגוסט 2005 החליט הסמנכ"ל למינהל לפרסם מכרז פנימי נוסף. בנוסח המכרז בוטלה דרישת הניסיון בתפקיד פקד משבע שנות ניסיון במכרזים הראשונים ושונתה "לניסיון מעשי מצטבר של 10 שנים לפחות בתפקידים תפעוליים רכבתיים". כמו כן הורדה דרישת ההשכלה המהווה יתרון מהנדסאי תעשייה וניהול לטכנאי בלבד. בספטמבר 2005 התכנסה ועדת הבחינה בראשות מנהלת אגף משאבי אנוש דאז, וחבריה היו המנהל דאז של אגף תנועה בחברה ונציג הסתדרות העובדים החדשה. הוועדה בחנה את המועמד היחיד שעמד בתנאי הסף (להלן - עובד א'). שני חברי הוועדה היו בעד בחירתו של עובד א' ואולם מנהל אגף התנועה דאז התנגד. נוכח חילוקי הדעות החליטה הוועדה להתייעץ בסוגיה עם המנכ"ל. .__________________ .7 עד 2007 ."שם החטיבה היה "חטיבת הפעלה ותחזוקת תשתיות חברת רכבת ישראל בע"מ 1363 . באוקטובר 2005 ..." כתב מנהל אגף תנועה דאז למנכ"ל החברה דאז כיסוג תפקיד ייחודי זה אינן מנת חלקו של המועמד האמור, כפי שבא לידי ביטוי ב... ניסיון לעקוף ]ש[ מחייב...תכונות החלטות בטיחותיות שהן בסמכות ואחריות מנהל אגף התנועה ... ". עובד א' הודיע בספטמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי חילוקי הדעות האישיים בינו ובין מנהל אגף התנועה נבעו מאופן ביצוע תפקידו הקודם בפיקוד, בו הוא נדרש למציאת פתרונות תפעוליים ושיפור השירות לנוסע. בנובמבר 2005 כתב המנכ"ל דאז מר עפר לינצ'בסקי לחברי ועדת הבחינה כי החליט לאמץ את המלצת רוב חברי ועדת הבחינה ולמנות את עובד א' לתפקיד הפקד הראשי, בתנאי שיעבור בהצלחה הכשרה מתאימה. בעקבות החלטת המנכ"ל התפטר מנהל אגף התנועה מתפקידו בנימוק שעובד א' "... מהווה סיכון מבחינתי כמנהל אגף תנועה". בדצמבר 2005 ,התכנסה ועדת הבחינה. את מקומו של מנהל אגף התנועה מילא מר הראל אבן סמנכ"ל הפעלה ותחזוקת תשתיות דאז. הוועדה קבעה כי תקופת הניסיון של עובד א' בתפקיד מותנית בהצלחתו בתכנית ההכשרה לתפקידי הפיקוד השונים ובעמידתו בבחינות. בדיקת הליך הבחירה של הפקד הראשי העלתה כלהלן: עובד א' לא עבר מבחן התאמה לתפקיד פקד; בפברואר 2005 עבר עובד א' בהצלחה בחינת התאמה במכון חיצוני לתפקיד אחר. כשבועיים לפני החלטת הסמנכ"ל למינהל על שינוי תנאי הסף במכרז, קבע המכון האמור כי עובד א' מתאים לתפקיד פקד ראשי בהתבסס על בחינת ההתאמה שעבר בפברואר 2005 לתפקיד האחר. הורדת דרישת ההשכלה מהנדסאי תעשייה וניהול לטכנאי התאימה להכשרתו של עובד א', דבר המעורר חשש שדרישת ההשכלה הותאמה לו. ביטול הניסיון הנדרש כפקד התאימה לעובד א', שלא היה לו ניסיון כפקד. דרישות המשרה כללו בין היתר בקיאות ברמה גבוהה בהוראות תפעוליות של רכבת ישראל, בנוהלי הרכבת ובתקנותיה. רק לאחר בחירתו במכרז נשלח עובד א' להכשרה בנושאים אלה. כלומר, הוא לא עמד בתנאי הסף לתפקיד. עובד א' הודיע בספטמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי לדעתו הוא עמד בקריטריונים של התפקיד וכי ביצע השלמות למבחני התאמה לפי הנחיות מנהלת אגף משאבי אנוש דאז. ואולם, מכל האמור לעיל עולה חשש כי באוגוסט 2005 החליט הסמנכ"ל למינהל להתאים את דרישות התפקיד לניסיון ולהשכלה של העובד, וזאת על מנת להביא לבחירתו בוועדת הבחינה. לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר שלא נמצאו מועמדים מתאימים בחברה לתפקיד, היה עליה לפעול לאתר מועמד מתאים מחוץ לחברה, בהתאם להליך שנקבע בהסכם הקיבוצי מ- 1994 ובנורמות החלות על החברה. לאחר בחירת המועמד המתאים הייתה צריכה הרכבת להכשיר אותו בתקנות רכבת ישראל ונהליה, ולהסמיך אותו לתפקיד הפקד הראשי, ובתנאי שעמד בדרישות ההכשרה. 2. הכשרת הפקד הראשי : (א) מקצועות רכבתיים (נהג קטר, פקד וכד') הם מקצועות שההסמכה להם ניתנת על ידי הרכבת. בינואר 2006 הודיע סמנכ"ל הפעלה ומידע מר הראל אבן למנכ"ל החברה דאז, כי גיוס והעסקת פקדים בחברה נעשים על פי תכנית הכשרה מפורטת (להלן - תכנית הכשרה) ועל פי טיוטת נוהל הדרכה והסמכת עובדים במקצועות תפעול מספטמבר 2005 (להלן- טיוטת נוהל). (ב) אין בחברה כללים להכשרה ולהסמכה של עובד לפקד ראשי אלא רק לפקד. ההכשרה לפקד נעשית בשלבים. ההסמכה ניתנת בכל שלב לאחר שהעובד עובר את המבחן העיוני והמבחן המעשי. מסלול ההכשרה של פקד נמשך בין שנתיים לשלוש שנים. בטיוטת הנוהל נקבע כי תקופת הדרכתו המלאה של עובד בעל רקע רכבתי לתפקיד פקד לא תרד מ -12 .חודשים 1364 דוח שנתי58ב .בינואר 2006 עובד[ הודיע הסמנכ"ל למינהל למנהלת אגף משאבי אנוש דאז כי "אין המועמד יכול לשמש בתפקיד פקד ראשי כל עוד לא עבר את ההכשרה הראויה וקיבל הסמכה ]'א לפקד". בספטמבר 2007 הודיע הסמנכ"ל למינהל למשרד מבקר המדינה כי אין להקביל בין הכשרת פקד ראשי, שהוא "תפקיד ניהולי במהותו", ובין הכשרת פקדים. עובד א' הודיע למשרד מבקר המדינה כי תקופת הכשרתו ארכה כשנה. ואולם הביקורת העלתה כי הכשרתו של העובד לתפקיד פקד ארכה פחות משישה חודשים. (ג) משרד מבקר המדינה בדק את הליך הכשרתו: (1) הפקד הראשי לשעבר הכין לעובד א' תכנית הכשרה מקוצרת. לא נמצא תיעוד כי התכנית אושרה בידי סמנכ"ל הפעלה ומידע. בעקבות הביקורת הודיע הסמנכ"ל בדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי התכנית הייתה מקובלת עליו. (2) על פי תכנית ההכשרה, מועמד לתפקיד פקד חייב לעבור הכשרה לתפקיד אתת. לפחות פעם אחת בשנה נדרש כל עובד תפעולי, כולל אתתים, לעבור רענון מקצועי ובחינה עיונית כדי לחדש את הסמכתו. עובד א' הוסמך לתפקיד אתת ב- 1995 , כאשר מערכות ההפעלה ברכבת הופעלו באיתות חשמלי. הביקורת העלתה כי הוא לא עבר הכשרה לאיתות אלקטרוני, וכי משנת 1997 לא השתתף בקורסי הרענון שלאתתים והסמכתו לא חודשה. מיולי 1999 ועד בחירתו לפקד ראשי הוא הועסק בתפקידים אחרים. (ד) על פי תכנית ההכשרה, פקד נדרש להיבחן בשמונה מבחנים עיוניים. הביקורת העלתה כי עובד א' נבחן בחמישה מבחנים עיוניים בלבד ומבלי שנערך לו מבחן מסכם כנדרש. עוד העלתה הביקורת כי ציוניו במבחנים לא עמדו בדרישות החברה. (ה) בתכנית נקבע כי מועמד לתפקיד פקד נדרש לעבוד במשך חודשיים בהדרכת פקד מוסמך, ולאחר מכן לעבוד במשך חודש באופן עצמאי ובהשגחת פקד חונך בשתי עמדות. הביקורת העלתה כי עובד א' לא ביצע את ההכשרה המעשית. הפקד הראשי הודיע ב- 30.4.06 ."לסמנכ"ל כי עובד א' "טרם החל להתנסות באופן מעשי בעבודה בעמדות ניהול התנועה הסמנכ"ל קבע כי מנהל אגף התנועה יקבע את סדר הסיורים והעבודה המעשית בפיקוד לצורך עמידתו של עובד א' בבחינות. ביומני העבודה של הפיקוד קיים רישום של ממלאי עמדות הפיקוד השונות בכל יום ובכל שעה. אין תיעוד לכך כי הוא השלים הכשרה מעשית בפיקוד על פי התכנית המקוצרת. עובד א' הודיע בספטמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי במשך כל תקופת התמחותו הוא ביצע כל אשר נדרש על ידי מנהליו, כולל סיורי לימוד באתרי הרכבת ומבחנים עיוניים ומעשיים, אולם לא נמצא תי עוד לפעולות אלו ביומני העבודה, כמקובל בפיקוד. ביולי 2006 הוסמך העובד לפקד ובאוקטובר אותה שנה הוא מונה לתפקיד הפקד הראשי. הכשרתו של עובד א' לתפקיד נעשתה בצורה לקויה ולא בהתאם לכללים שהיו נהוגים בחברה. למרות זאת, באוקטובר 2006 .מונה עובד א' לתפקיד הפקד הראשי משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותה של הנהלת החברה בהשמת עובד שלא הייתה לו הכשרה מתאימה וניסיון לתפקיד כה רגיש הכרוך באחריות בטיחותית ממעלה ראשונה. חברת רכבת ישראל בע"מ 1365 . מנהל אגף שירות לקוחות .ביולי 2002 החל עובד בכיר ב' לעבוד ברכבת בתפקיד מנהל ענף פיתוח עסקי. עובד בכיר ב' הוא בנה של אישיות בכירה לשעבר שגם היה חבר מפלגת הליכוד, עובד בכיר ב' הוא גם אחיינו של חבר במרכז הליכוד לשעבר. יצוין כי ב - 2002 כיהן מר מאיר שטרית כשר התחבורה מטעם מפלגת הליכוד. העסקה בתקופת רשות הנמלים והרכבות 1. : קבלה לעבודה על פי ההסכם הקיבוצי מ - 1994 , אם לא נמצא מועמד במכרז פנימי תאויש משרה ברכבת במכרז פומבי. הביקורת העלתה כי הרכבת לא ערכה מכרז לאיוש המשרה ואף לא הגדירה במסמך את ההשכלה והניסיון הנדרשים לתפקיד. באוגוסט 2002 , לאחר שהחל עובד בכיר ב' לעבוד ברכבת, הועבר לרכבת דו"ח אבחון והערכה שהוכן עליו במאי 2002 על ידי מכון השמה, על בסיס מבחני התאמה שנעשו לו כמועמד למקום עבודה אחר מחוץ לרכבת. בדוח, שהותאם לתפקיד מנהל ענף פיתוח עסקי, נאמר כי עובד בכיר ב' אינו מומלץ לתפקיד. לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר שקיבלה הרכבת את דו"ח האבחון וההערכה, היה עליה לשקול מיי דית את התאמתו ולנמק בכתב מדוע יישאר בתפקידו למרות תוצאות האבחון, כנדרש על פי סדרי מינהל תקין. 2. בנובמבר 2002 הועבר עובד בכיר ב' בהסכמתו לתפקיד ממונה שירות נוסעים בחטיבת הנוסעים. הכפיפות הארגונית של הממונה היא למנהל אגף. עובד בכיר ב' מסר למשרד מבקר המדינה כי מעבר זה היה כרוך עבורו בהרעת תנאים משום שנאלץ להעתיק את מקום עבודתו לחיפה. העסקה בתקופת החברה במרס 2004 מונה עובד בכיר ב' לתפקיד ממלא מקום (להלן- מ"מ) מנהל אגף שירות לקוחות לתקופה של שישה חודשים. באוקטובר אותה שנה הוארך מינוי זה ובדצמבר 2004 הוא מונה לתפקיד מנהל האגף. במועד מינויו לתפקיד הועסקו באגף זה כ -160 עובדים. משרד מבקר המדינה בדק את הליך המינוי: במרס 2004 התכנסה ועדה שהוגדרה כ"ועדת קבלה" לאיוש משרות, בראשות מ"מ מנכ"ל החברה דאז מר יוסי מור, ובפניה הוצג מועמד אחד בלבד - עובד בכיר ב'. הוועדה המליצה על מינויו של עובד בכיר ב' כמ"מ מנהל אגף. מנהל אגף נמנה עם התפקידים הבכירים בחברה ממשלתית. ועדת ארגון של הדירקטוריון דנה במנויים וממליצה לדירקטוריון אם לאשר אותם. במרס 2004 נערך דיון בנושא בוועדת הארגון ובו הודיע מ"מ המנכ"ל כי תפקודו של עובד בכיר ב' ייב חן במכרז פנימי שייערך לתפקיד. 1366 דוח שנתי58ב .הביקורת העלתה כי בחירת מנהל האגף לא נעשתה בהליך שוויוני, ולא התפרסם מכרז פנימי או חיצוני לתפקיד. בנובמבר 2004 התקיימה ועדת קבלה. בוועדה היו חברים מ"מ מנכ"ל החברה דאז מר יוסי מור, סמנכ"ל למינהל, מנהלת אגף משאבי אנוש דאז ועובד ב כיר ד'. המועמד היחיד לתפקיד היה עובד בכיר ב ' והוועדה החליטה על בחירתו. הביקורת העלתה כי עובד בכיר ד', הממונה הישיר על עובד בכיר ב', המליץ באוקטובר 2004 .לתת לו מינוי של קבע לתפקיד מנהל האגף משרד מבקר המדינה מעיר, כי לא היה מקום לחברותו של עובד בכיר ד' בוועדת הקבלה, אם הוא הביע דעה מוקדמת ביחס למידת התאמתו של עובד בכיר ב' לתפקיד. . . מבקרי המדינה התריעו בעבר על כך שיש מינויים במשרדי הממשלה ובחברות ממשלתיות שאינם ענייניים ונגועים בשיקולים מפלגתיים. מקובל לכנות מינויים כאלה "מינויים פוליטיים"8. על הנזקים הנוב עים ממינויים פוליטיים נאמר בדוח מבקר המדינה 9 : "במינוי פוליטי מועדפים שיקולים מפלגתיים על פני שיקולים ענייניים, ובכך נפגעת 'מהותו' של השירות הציבורי, ועלולה להיפגע איכותו המקצועית. עוד פוגע מינוי כזה בעקרון השוויון בין המועמדים לאייש משרה, שהוא ערך יסוד בחברתנו." בעניין הראיה לקיומו של מינוי פוליטי פסק בג"ץ כך: "הראיה בדבר קיום מניע פוליטי - מפלגתי במינוי צריך ויהא בה כדי לעורר ספק מהותי בדבר השפעתו של מניע פסול זה. מחד גיסא, לא די בתחושות, השערות והנחות בלבד, ומאידך גיסא, אין צורך בראיה מוכחת, שעל פי רוב היא אינה בנמצא, ובדרך כלל אינה בהשגה. די ביצירת ספק מהותי, שיסודו בחשד סביר וממשי בדבר קיומו של מניע פוליטי -מפלגתי פסול במינוי. משהוכח ספק מהותי כזה, עובר נטל הראיה על בעל המינוי, ועליו להוכיח שאין במינוי משום מינוי פוליטי פסול"10 . משרד מבקר המדינה מעיר, כי מ ן הדברים עולה החשש שהמנוי היה נגוע בשיקולים זרים ובכללם פוליטיים, וכי תהליך הבחירה לא הבטיח את בחירת המועמד המתאים ביותר. עובד בכיר ג' עובד בכיר ג' עבד במשרד ממשלתי א' בשנים 1986 -1988 . בשנים 1988 -2003 הוא עבד במשרד ממשלתי ב'. באוקטובר 2003 נבחר עובד בכיר ג' למשרה בכירה בחברה. .__________________ .8 ראודוח שנתי 39 של מבקר המדינה ( 1989 '), עמ 627-642 ; דוח שנתי41 ( 1991 '), עמ 595-615 ;דוח שנתי 43 ( 1993 '), עמ 732-744 ; דוח שנתי44 ( 1994 '), עמ 917-933 ; דוח שנתי 47 ( 1997 '), עמ 838-852 ; דוח שנתי 48 ( 1998 '), עמ 871-918 ; דוח שנתי 52א ( 2001 '), עמ 283-314 ; דוח על מינוי דירקטורים מטעם המדינה בחברות ממשלתיות ( 1988 ;) דוח על הרשות לעסקים קטנים ובינוניים בישראל מנויים פוליטיים (אוגוסט 2006 .) 9 ראו דוח שנתי 52א, עמ' 313. 10 בג"ץ 4566/90 'דקל נ' שר האוצר ואח, פ"ד מה (1 )28 ,37. חברת רכבת ישראל בע"מ 1367 .1. : הליכי הבחירה (א) ב - 20.7.03 החליט הדירקטוריון למנות בישיבות הקרובות ועדת איתור לבחירת עובד למשרה הבכירה. ב- 7.9.2003 הודיע יו"ר הדירקטוריון דאז מר משה ליאון לחברי הדירקטוריון על הקמת ועדת איתור לבחירת עובד למשרה הבכירה (להלן - ועדת האיתור או הוועדה), ובה חברים יו"ר הדירקטוריון דאז ושני דירקטורים. כן נקבע כי נציג רשות החברות דאז יהיה משקיף בוועדה. יצויין שהדירקטוריון לא קבע את הדרכים בהן תפעל הוועדה לאיתור המועמדים, על מנת להבטיח שהליך הבחירה יהיה שוויוני ותחרותי. (ב) ב- 21.9.03 סיכם מזכיר החברה בפני חברי ועדת האיתור כי ב - 10.9.03 נשלחה אליהם בקשה להציע עד ל- 15.9.03 מועמדים למשרה הבכירה. לדברי מזכיר החברה הוצעו שישה מועמדים וקורות החיים שלהם צורפו לקראת הדיון בוועדת האיתור. באותו יום התכנסו חברי הוועדה לדון בקביעת נהלי עבודה ודרכי בחירה של העובד הבכיר. בפרוטוקול של אותה ישיבה צוין כי "לפני חברי הוועדה הונחו קורות חיים של ששה מועמדים שהועברו ע"י חברי הדירקטוריון. מזכיר החברה סקר את המועמדים וניסיונם ע"פ החומר שהוגש". עוד צוין בפרוטוקול כי "חברי הוועדה השונים הוסיפו את התרשמותם על מועמד זה או אחר מתוך היכרות אישית. נערך דיון על הניסיון העדיף של המועמד שיבחר - מנהלי, מסחרי או ציבורי". חבר ועדת האיתור בעל היכרות מוקדמת עם מועמד חייב לדווח על מידת היכרותו את המועמד ואת זיקתו אליו, והדבר צריך להירשם בפרוטוקול הישיבה. זאת מן הטעם שעל עובד ציב ור אסור להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים 11 . ממכתבו של מזכיר החברה מ- 21.9.03 וכן מפרוטוקול הוועדה מאותו יום עולה כי לחלק מחברי ועדת האיתור הייתה היכרות מוקדמת עם חלק מהמועמדים. מידת היכרותם המוקדמת של חברי ועדת האיתור את המועמדים לא נרשמה בפרוטוקול הדיון ולכן לא ניתן לעמוד על האפשרות של ניגוד עניינים בין החברות בוועדת האיתור ובין ההיכרות המוקדמת עם מועמד זה או אחר או על האפשרות כי ההיכרות השפיעה השפעה לא הולמת על הליך הבחירה. הביקורת העלתה כי לא נקבעו תנאי סף הנדרשים מהמועמד למשרה. כמו כן לא נקבעו קריטרי ונים לבחינת המועמדים ולא אמות מידה לכישורים השונים הנדרשים, לפני שוועדת האיתור עיינה בקורות החיים. (ג) ב- 1.10.03 ראיינה הוועדה שלושה מועמדים ובהם עובד בכיר ג' (לאחר שמועמד אחר הסיר את מועמדותו), והחליטה לא להחליט על מועמד נבחר. עוד החליטה הוועדה כי תתכנס לישיבה נוספת שבוע לאחר מכן. החלטה זו של הוועדה לא נומקה. הוועדה התכנסה רק לאחר כשלושה שבועות, ב- 20.10.03 , שבמהלכם התקבלו בוועדה שלוש המלצות על עובד בכיר ג'. בדיון הציג יו"ר הדירקטוריון את ההמלצות שהתקבלו, והוחלט לבחור בעובד בכיר ג' למשרה הבכירה בחברה ולהביא את המינוי לאישור הדירקטוריון. .__________________ .11 ראו דוח שנתי 57 ב של מבקר המדינה ( 2007 '), עמ27. 1368 דוח שנתי58ב .סדרי מינהל תקינים מחייבים כי הוועדה תנהל רישום פרוטוקול שישקף את מהלך הדיון ואת עיקרי הדברים שנאמרו. בבג"ץ אילן 12 , אשר ניתן לאחר מינויו של עובד בכיר ג', ובו חיזוק להלכות פסוקות מן העבר נקבע, כי סדרי מינהל תקינים מחייבים ועדה לרשום פרוטוקול אשר ישקף את עיקרי המידע שהובא לפניה, ההחלטות שהתקבלו והנימוקים להחלטה. הביקורת העלתה כי הוועדה לא תיעדה את דיוניה בפרוטוקול ולא הכלילה כנדרש רכיבים כגון אמות מידה לפיהן ייבחרו המועמדים והשוואה בין המועמדים בהתאם לקריטריונים אחידים. (ד) ב- 26.10.03 הובא מינויו של עובד בכיר ג ' למשרה הבכירה לאישור הדירקטוריון. באותה ישיבה הוצגו ההמלצות שניתנו לעובד בכיר ג'. אחד הדירקטורים העיר כי לא הוצג לדירקטוריון פרוטוקול של ועדת האיתור ואין השוואה בין המועמדים. עם זאת, הדירקטוריון החליט לאשר את מינוי עובד בכיר ג' למשרה הבכירה. .2. : שכר ותנאי עבודה רשות החברות קבעה כי הוראות והנחיות בנושא שכר ותנאי עבודה יש לבצע אך ורק לפי חוזרי הרשות, וכי אין לקבל עובדים בכירים שלא על פי החוזה האחיד לבכירים - בנוסח שצורף לחוזר הרשות (נוסח אוקטובר 2001 ). החוזה האחיד אינו כולל סעיף המחיל על החותם עליו את חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ט- 1969. נמצא כי בהסכם העסקתו של עובד בכיר ג' מיום 12.9.04 ,, שאושר על ידי רשות החברות נוסף על נוסח החוזה האחיד סעיף כלהלן: "מבלי לגרוע מכלליות האמור לעיל, לא יקבל העובד טובת הנאה מחברות או אנשים להם קשרים אישיים או עקיפים עם החברה וכן לא ישתתף במכרזים מטעם החברה, כפוף לחוק שירות הציבור (הגבלה לאחר פרישה), התשכ"ט- 1969 . העובד הצהיר שידוע לו כי חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ט - 1969 והתקנות על פיו יחולו עליו לאחר הפסקת עבודתו בחבר ה, תהיה העילה להפסקת העבודה אשר תהיה". הביקורת העלתה כי ב - 30.3.05 חתמה מנהלת אגף משאבי אנוש דאז על שינוי בהסכם ההעסקה של עובד בכיר ג ', והשמיטה ממנו את הסעיף האמור. הנהלת החברה לא ביקשה את אישור הדירקטוריון ורשות החברות לשינוי זה. עובד בכיר ג' הסביר למשרד מבקר המדינה כי השינוי בהסכם ההעסקה מהווה תיקון טעות, שכן לא היה מקום להוסיף סעיף זה מלכתחילה. לדעת משרד מבקר המדינה, אף אם מדובר בטעות, הרי שתיקון זה היה ראוי שייעשה בהליך מסודר ובאישור דירקטוריון החברה ובאישור הממונה על שכר וכוח אדם ברשות החברות. 3. חופשה ללא תשלום: (א) לאחר בחירתו למשרה פנה עובד בכיר ג ' בנובמבר 2003 אל נציבות שירות המדינה (להלן- נש"ם), באמצעות משרד ממשלתי ב' שם היה מועסק באותה העת, בבקשה לצאת לחופשה ללא תשלום (להלן - חל"ת) ולקבל היתר לעבודה פרטית (להלן - היתר) בחברת הרכבת. בתקשי"ר נקב ע כי ניתן לאשר לעובד מדינה חל"ת הכרוך במתן היתר לעבודה פרטית לתקופה שלא תעלה על שנה אחת, עם אפשרות להארכה בשנה נוספת. נש"ם אישרה לעובד בכיר ג' חל"ת לשנה אחת. בתום שנת החל"ת אישרה נש"ם להאריך את תקופת החל"ת .__________________ .12 בג"ץ 3751/03 אילן נ' עיריית תל אביב יפו ואח, פ"ד נט (3)817. חברת רכבת ישראל בע"מ 1369 . לשנה נוספת. שנתיים לאחר מכן, בנובמבר 2005 , נתנה נש"ם אישור חריג לשנה שלישית של חל"ת עד נובמבר 2006 . לא נמצאו בנש"ם מסמכים המסבירים את הנימוקים להארכה החריגה. ב- 24.10.06 ביקש עובד בכיר ג' היתר להמשך החל"ת לשנה רביעית, עד נובמבר 2007 , על מנת להמשיך בתפקידו ברכבת. ב- 5.12.06 דחתה נש"ם את הבקשה. בעקבות זאת ביקש עובד בכיר ג' לצאת לחל"ת מהחברה כדי לחזור לעבודתו במשרד ממשלתי ב' לתקופה של שלושה חודשים, עד פברואר 2007 . )(ב ב- 21.12.06 ניתנה לבקשת המנכ"ל דאז מר עפר לינצ'בסקי והסמנכ"ל למינהל חוות דעת משפטית של יועץ משפטי חיצוני לחברה, וזו קבעה שאין מניעה לאשר לעובד בכיר ג' חל"ת מהחברה. ב- 24.12.06 אישר המנכ"ל דאז את בקשתו של עובד בכיר ג' לחל"ת וב- 31.12.06 .אישר הדירקטוריון את החל"ת היועץ המשפטי החיצוני הסביר בחוות דעתו כי היא נסמכת בין היתר על בירור בעל פה שקיים עם היועצת המשפטית לרשות החברות, אשר טענה שאין מניעה מבחינת רשות החברות לאשר חל"ת לעובד בכיר, וכי "על בקשת חל"ת של עד שלושה חודשים אין צורך להודיע לרשות החברות. לגבי תקופה ארוכה יותר יש לפנות לרשות החברות". הביקורת העלתה כי רשות החברות לא הסדירה כללים או הנחיות כלשהן בנושא חל"ת של עובדים בכירים בחברות ממשלתיות. בעקבות הביקורת, בנובמבר 2007 הוציא מנהל רשות החברות הבהרות ליו"ר הדירקטוריון ומנכ"לי החברות הממשלתיות בנושא חל"ת. בהבהרות נקבע בין השאר כי במקרים מיוחדים, אשר אושרו ע"י דירקטוריון החברה, ניתן לאשר לעובד בכיר יציאה לחל"ת לתקופה העולה על שלושה חודשים, אך על החברה לפנות ולקבל לכך את אישורה המוקדם של רשות החברות. ב- 28.2.07 אישרה נש"ם לעובד בכיר ג' הארכת חל"ת עד סוף 2007 , וניתן לו היתר לעבודה פרטית מ- 1.3.07 עד 31.12.07. . סמנכ"ל- מנהל חטיבת נוסעים .חטיבת הנוסעים בחברה אחראית בין השאר על ההיבטים הלוגיסטיים של תפעול הרכבת וכן על השירות לנוסעים. בינואר 2004 החליט דירקטוריון החברה למנות לתפקיד מנהל החטיבה את עובד בכיר ד', בדרגת סמנכ"ל. במועד הביקורת עבדו בחטיבה כ -350 .עובדים 1. : בחירת הסמנכ"ל בביקורת נמצא, כי החברה לא פרסמה ברבים בקשה להצגת מועמדות לתפקיד, אלא פנתה למשרדי השמה ולמועמדים עצמאיים. החברה קיבלה 18 הצעות ממועמדים. ועדת המיון שאליה צורף גם מר יוסי מור, המשנה למנכ"ל באותה עת, ראיינה את המועמדים שהגיעו לשלב הסופי והחליטה בדצמבר 2003 לבחור בעובד בכיר ד' למשרת סמנכ"ל חטיבת נוסעים. בחמש השנים שקדמו למינויו בחברה היה עובד בכיר ד ' ממלא מקום וסגן ראש עירייה, סגן יו"ר ועדת התכנון והבנייה בעירייה מטעם סיעה עצמאית, והוא שימש עד מועד סיום הביקורת 1370 דוח שנתי58ב .חבר מועצה מטעם סיעה זו. מנכ"ל החברה דאז מר יוסי שניר הודיע למשרד מבקר המדינה כי הדירקטוריון אישר את המינוי וכי מעורבותו הפו ליטית של עובד בכיר ד' הייתה ידועה לדירקטוריון. עוד הוסיף מר יוסי שניר כי הוא עצמו סיים את עבודתו בחברה בחודש ינואר 2004 , לפני תחילת עבודתו של עובד בכיר ד'. בדיון שנערך ב - 4.1.2004 בנושא בוועדת הארגון של הדירקטוריון גרסה דירקטורית כי למועמד "נגיעה פוליטית", ולמועמד אחר כישורים טובים יותר. נציג רשות החברות הסתייג אף הוא, וציין כי למועמד אין ניסיון ניהולי. בדיון שנערך ב- 11.1.2004 במליאת הדירקטוריון הסתייגו דירקטורים מהבחירה ומהיצע המועמדים. בסופו של דבר, הדירקטוריון החליט למנות את עובד בכיר ד' לסמנכ"ל מנהל החטיבה. 2. החלפת עובד בכיר ד ': בנובמבר 2005 אישר דירקטוריון החברה כי מנהל חטיבת המטענים בחברה יהיה אחראי גם על חטיבת הנוסעים במקום עובד בכיר ד', לתקופת ביניים, "כדי להשיג סדר בחטיבה". עובד בכיר ד ' הודיע בספטמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי ביקש לעבור מתפקיד סמנכ" ל נוסעים לתפקיד "ראש מנהלת חִשמּול" בכפיפות לסמנכ"ל תכנון ופיתוח. בדצמבר 2005 אישרו הדירקטוריון ורשות החברות את שינוי התפקיד, ואישרו לו להמשיך ולהחזיק בתנאי שכר אישיים של סמנכ"ל. מתשובתו של עובד בכיר ד ' למשרד מבקר המדינה עולה כי הוא מועסק כ"ראש צוות התארגנ ות", תפקיד שמבחינה ארגונית, נמוך יותר ממנהל אגף. מתשובת רשות החברות בנובמבר 2007 עולה כי השינוי לא אושר על ידי הדירקטוריון ורשות החברות. 3. : מינוי סמנכ"ל חדש תקופה של מינוי בפועל או כממלא מקום מאפשרת להתרשם מכשירותו של המועסק לפני המכרז, מאפשרת למועסק ללמוד את התפקיד, ומעניקה לו יתרון במכרז לאיוש המשרה לכשיתפרסם, שאינו ניתן למתחרים 13 . בדרך כלל יעדיף המעסיק הציבורי להעסיק את העובד שהועסק לפני מכרז הן משום שכבר הספיק להוכיח את יכולתו, והן בגלל חוסר היציבות והפגיעה ביעילות העלולים להיגרם אם יאויש התפקיד על ידי עובד חדש. בדוח בנושא "העסקת עובדים בשמונה תאגידים ממשלתיים" 14 הצביע משרד מבקר המדינה על כך ש-35 מתוך59 מינויים בחברה שהוגדרו "זמניים" כיהנו בתפקידם יותר משישה חודשים ומקצתם אף יותר מחמש שנים. החברה לא קיימה הליך פומבי לאיתור מועמדים. בינואר 200715 המליץ המנכ"ל דאז למנות מנהל אגף אחר לתפקיד מ"מ סמנכ"ל חטיבת נוסעים במקומו של סמנכ"ל מנהל חטיבת המטענים, והדירקטוריון אישר זאת. מנהל האגף החל לעבוד בחברה כשנתיים קודם לכן בחטיבה אחרת. במרס 2007 פרסמה החברה מכרז פנימי לאיוש תפקיד סמנכ"ל חטיבת נוסעים. ועדת בחינה אישרה את מינוי ו של מנהל האגף לתפקיד הסמנכ"ל במאי 2007 . ועדת הארגון של הדירקטוריון המליצה ביולי 2007 על מינויו הקבוע. מינוי הקבע הוקפא בדירקטוריון בסוף אוגוסט 2007 .נוכח התפטרותו של מנכ"ל החברה דאז מר עפר לינצ'בסקי במועד סיום הביקורת טרם אושר מינויו על ידי דירקטוריון החברה. . . .__________________ .13 בעניין זה ראו דוח שנתי 55 ב של מבקר המדינה( 2005,) 'עמ 696-697 ; דוח שנתי56 ב של מבקר המדינה ( 2006 ') עמ 249-283 ; דוח שנתי57 ( ב של מבקר המדינה 2007 ') עמ 775-787 . 14 דוח שנתי58 א של מבקר המדינה ( 2007 ') עמ 29-45 . 15 .עד מועד זה שימש סמנכ"ל מטענים גם כסמנכ"ל נוסעים חברת רכבת ישראל בע"מ 1371 .העובדה שלא נעשתה פנייה פומבית ושוויוני ת לאיתור מועמדים פוטנציאליים נוספים לתפקיד, העובדה שהחברה בחרה בעובד בכיר ד' חסר ניסיון ניהולי החיוני במיוחד לחטיבה גדולה בהיקף של מאות עובדים, העברתו לתפקידים נמוכים יותר מבחינה ארגונית תוך שמירה על תנאי שכר של סמנכ"ל, ועובדת היותו בעל נגיעה פוליטית, מעלים חשש כי במינוי זה היו מעורבים שיקולים זרים. .העסקת פקח שהואשם והורשע בהטרדה מינית במתקני הרכבת .העסקה בתקופת רשות הנמלים והרכבות מערכת הנורמות הנוגעות למשמעת ברכבת מקורה בתקופה שבה הייתה הרכבת יחידת סמך במשרד התחבורה עד שנת 1988 . במטרה לשמור על תפקוד ראוי ותדמית ראויה של שירות המדינה16 הושתתה אכיפת המשמעת בה על חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג- 1963 , ועל התקנות שהותקנו על פיו, כמות שהם או בשינויים. ב- 1994 , בעת חתימת הסכם קיבוצי מיוחד עם עובדי הרכבת, נקבע בין השאר גם תקנון משמעת לעובדי הרכבת. בתקנון המשמעת נקבע כי "עובד שהורשע בעבירה פלילית שיש עימה קלון, תופסק עבודתו לאלתר, ללא זכאות לפיצויי פיטורין ו/או פנסיה ו/או חלק הפיצויים בהפרשות לקרן הפנסיה". ב - 1999 , לאחר חקיקת החוק למניעת הטרדה מינית התשנ"ח - 1998 (להלן- חוק למניעת הטרדה מינית), פרסמה הרכבת תקנון למניעת הטרדה מינית, וזאת בדומה לתקנון לדוגמא שצורף לחוק. ביולי 1999 החל עובד ה' את עבודתו כפקח בחטיבת הנוסעים ברכבת באמצעות חברה להעסקת כוח אדם (להלן - חברה א'). באפריל 2000 הגישה עובדת17 ברכבת תלונה במשטרת ישראל נגד עובד ה' בגין הטרדה מינית. בעקבות התלונה הודיעה מנהלת אגף משאבי אנוש דאז לחברה א' כי עקב אופי המשרה הרגיש בה הועסק העובד, כמי שעובד מול ציבור הנוסעים, לא יועסק העובד בתפקיד פקח עד לקבלת ממצאי החקירה, וכי אין לרכבת תפקיד אחר להציע לו. ב- 27.8.2 000 ,פנה הסמנכ"ל למינהל מר יצחק סרי למנהלת אגף משאבי אנוש דאז והורה לה לטפל בקליטתו של העובד לתפקיד עתק 18 החל ב - 1.9.2000 לתקופה קצרה, באמצעות חברת כוח אדם. העובד החל בספטמבר 2000 לעבוד ברכבת בתפקיד אחר - פקח, באמצעות חברת כוח אדם אחרת. בספטמבר 2001 העבירה הרכבת, את עובד ה' למעמד של עובד רכבת. במהלך השנים קודם עובד ה' בדרגות. העסקת העובד לאחר הקמת החברה 1. : הרשעת העובד בעקבות תלונת העובדת הגישה המדינה כתב אישום נגד עובד ה'. בסוף ינואר 2005 הרשיע בית משפט השלום את עובד ה' בשתי עבירות של מעשה מגונה באדם19 הע[ ובשתי עבירות של הטרדה מינית שלה]ובדת לשעבר20 . גזר הדין ניתן באפריל .__________________ .16 בעניין הליכי המשמעת במשרדי הממשלה ראו בדוח שנתי 53ב של מבקר המדינה, בפרק "הליכי משמעת בשירות המדינה", עמ' 273-306 . 17 .העובדת הועסקה באמצעות חברת כוח אדם והפסיקה לעבוד ברכבת 18 .העברת קרונות ממסילה למסילה 19 עבירה לפי סעיף348 (ג) לחוק העונשין, התשל"ז- 1977. 20 עבירה לפי סעיף3(ד) ו-(4 ) +סעיף4 + סעיף5 (א) לחוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח- 1998. 1372 דוח שנתי58ב .2005 . בגין הרשעתו במעשים אלו נגזר עליו עונש מאסר למשך חצי שנה אשר הומר לעבודות שירות, ובנוסף נגזרו עליו 12 .חודשי מאסר על תנאי למשך שלוש שנים ביולי 2005 ערך הסמנכ"ל למינהל שימוע לעובד. בסיכומו החליט הסמנכ"ל למינהל להעביר את העובד לתפקיד אחר אשר בו לא יהיה לו קשר עם הציבור, עד לקבלת החלטת בית המשפט המחוזי בערעור שהגיש העובד. עובד ה' החל לעבוד ב- 14.9.05 בתפקיד אחר, תחילה באופן זמני, ומפברואר 2006 במינוי של קבע. בנובמבר 2005 המליץ הממונה עליו על העלאתו בדרגה, בתחולה מ- 1.9.2005. 2. בשאלון אישי שמילא עובד ה' בספטמבר 2001 הוא הצהיר כי אין לו כל רישום פלילי כאמור בחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א - 1981 , והתחייב כי אם ייעשה בגינו רישום כאמור יודיע זאת להנהלת הרכבת. על העובד חלה החובה לעדכן את הנהלת הרכבת על מתן פסק דין סופי. הביקורת העלתה כי גם משהורשע העובד וניתן פסק דין כנגדו בערעור ב- 5.1.2006 , הוא לא דיווח על כך להנהלת החברה. הביקורת העלתה כי בדיון שנערך ב - 6.1.2006 בדירקטוריון החברה דיווחה היועצת המשפטית של החברה כי ערעור העובד נדחה, דבר המצבי ע על מידע שהיה בידי הנהלת החברה בנוגע להליכים הפליליים נגד עובד ה'. מנכ"ל החברה השיב במאי 2006 , בעקבות פניית משרד מבקר המדינה, כי העובד סירב לתת את הסכמתו למסירת פסק הדין של הדיון שהתקיים בדלתיים סגורות. למרות זאת לא קבעה החברה כי מדובר בהפרת התחייבותו של העובד למסור לה על כל שינוי ברישום הפלילי שלו. רק באוגוסט 2006 , לאחר קבלת רשותו של בית המשפט המחוזי בעקבות פניית החברה לחשיפת פסק הדין ממאי 2006 , נערך לעובד שימוע נוסף. בסוף נובמבר 2006 הוחלט על סיום העסקתו. בסוף ינואר 2007 ,, כשנה לאחר מתן פסק הדין בערעור הודיע מנהל אגף משאבי אנוש בפועל דאז לעובד ה' על הפסקת עבודתו. נקבע כי העובד יקבל מענק של שלושה חודשי הודעה מוקדמת ו-40% פיצויים במסגרת "תכנית התייעלות". מנהל אגף משאבי אנוש בפועל דאז הודיע בספטמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי הודעתו לעובד ה' והתנאים שנלוו לה היו על פי הנחיית הסמנכ"ל למינהל, על פי סיכום עם יו"ר מזכירות העובדים הארצי. לדעת משרד מבקר המדינה פעלה החברה בניגוד לתקנון המשמעת שאינו מאפשר שיקול דעת בנושא שלילת תשלום פיצויי פיטורין למי שהורשע בעבירה פלילית שיש עימה קלון. כמו כן, החברה לא קיבלה חוות דעת מיועצים משפטיים שלה בעניין זה, ומשכה את ההליכים חצי שנה מאז היה בידיה פסק דין חלוט. . . מהממצאים עולה כי הגורמים המוסמכים ברכבת נקטו ביחס סלחני ומיטיב עם עובד שנחשד, ואחר כך הורשע בהטרדה מינית. למרות שהגורמים המוסמכים ברכבת היו מודעים לחשד להטרדה מינית הם פעלו להעסיקו ואף לקדמו בדרכים עקיפות. רק בעקבות פניית משרד מבקר המדינה לחברה ושנה לאחר שניתן פסק הדין בעניינו, החליטה החברה לפטרו. החברה אף שילמה לו פיצויי פיטורים. על החברה לפעול חברת רכבת ישראל בע"מ 1373 . כדי שמקרה כזה לא יישנה. עליה לטפל בנחישות ובמהירות במקרים של חשד להטרדה מינית ולהטמיע את המודעות לנושא בקרב כל עובדי החברה. .תשלומים בגין חריגות שכר בחברת רכבת ישראל בע"מ .הסכמים קיבוציים ברכבת .1. שכרם ותנאי עבודתם של עובדי חברת הרכבת נקבעו בהסכמים קיבוציים, ובהם: הסכם עבודה קיבוצי מיוחד בין רנ"ר ובין ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל וועד עובדי רכבת ישראל (להלן - הועד הכללי), שנחתם ב- 1994 והסדיר את תנאי עבודתם של עובדי רנ"ר שהועסקו ברכבת ישראל (להלן - הסכם קיבוצי מ- 1994 ); הסכם עבודה קיבוצי מיוחד בין רנ"ר ובין ההסתדרות והוועד הכללי לתקופה 1.1.99 -31.12.02 , שנחתם בספטמבר 2001 ; הסכם עבודה קיבוצי בין הוועד הכללי להנהלת הרכבת, שנחתם בספטמבר 2001 ועוגנו בו דרגות שכר חדשות. להסכם זה צורפו לוחות המרה מהדרגות הקודמות לדרגות החדשות, ועל פיהם הומרו הדרגות בתוקף מ - 1.4.01 ; מספר הסכמים המסדירים את תנאי העברתם של עובדי רכבת ישראל מרנ"ר לחב רת הרכבת, שנחתמו ביוני 2003. 2. בהסכם הקיבוצי מ - 1994 , שהיה תקף גם בעת הביקורת, הוסדרו בין השאר התנאים לקידום עובדים בדרגה, כמפורט להלן: (א) קידום בדרגה מותנה בקיום שלושה תנאים מצטברים: העובד משובץ במשרה אשר מתח הדרגות 21 נקבע לה במסגרת התקן; העובד השלים את תקופת השהייה המזערית בדרגה (להלן - פז"ם) הנחוצה לצורך קידומו; הממונה הישיר על העובד המליץ לקדמו בדרגה ומנכ"ל הרכבת או מי שהוסמך על ידו (מנהל אגף ומעלה) אישר את ההמלצה. (ב) הפז"ם לשהייה בכל דרגה הוא שנתיים, ואולם הפז"ם בדרגה שלפני הדרגה העליונה הוא שלוש שנים . במקרה כזה ניתנת אפשרות לממונה להמליץ על קיצור הפז"ם לעובד לשנתיים. (ג) עובד שהשלים שלוש שנות עבודה בדרגתו, ודרגתו היא העליונה במתח הדרגות של משרתו ועקב כך אין באפשרותו להתקדם בדרגה, יקבל תוספת שהייה בדרגה. 3. לכל רמת תפקיד בחברה נקבע מתח דרגות. הביקורת העלתה כי החברה נוהגת להעניק דרגה אישית לעובדיה שהגיעו לדרגה העליונה במתח הדרגות של משרתם, ללא ביסוס בדין או בהסכם. ביולי 2007 הודיעה החברה למשרד מבקר המדינה כי אמנם אין בהסכם מ - 1994 הוראה המאפשרת מתן דרגה אישית, וכי הבסיס ההסכמי למתן דרגה אישית לעובד הוא תקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר), שחל על עובדי הרכבת עד 1988 , כשפסקה הרכבת להיות יחידת סמך של משרד התחבורה. מתן דרגה אישית הוא כלי ניהולי בידי מנהלי החברה, ובאמצעותו הם יכולים לעודד ולתגמל עובדים מצטיינים. ואולם לדעת משרד מבקר המדינה, תשובת החברה עומדת ב סתירה להוראות ההסכם הקיבוצי מ - 1994 הקובע מפורשות כי .__________________ .21 .טווח דרגות בדירוג מסוים הצמוד למשרה 1374 דוח שנתי58ב .הוא מבטל את כל ההסכמים הקיבוציים, את ההסדרים הקיבוציים או את המנהגים הקודמים שחלו על עובדי רכבת ישראל, למעט אלו המוזכרים מפורשות בהסכם. על כן, מתן דרגה אישית לעובדי החברה הוא לכאורה שכר שניתן ב"הסכם חורג"22 .כהגדרתו בחוק יסודות התקציב .הטבות שכר לחברי ועד .עובד ו' יו"ר הוועד הכללי (יו"ר המזכירות הארצית של עובדי הרכבת) (להלן - יו"ר הוועד או עובד ו'), מועסק מאוקטובר 1996 בתפקיד ממונה על הרווחה ברכבת במעמד ממונה ארצי. ב- 2002 .)הושווה מעמדו למנהל אגף (ראו להלן תוספות שכר שניתנו עד הקמת החברה 1. : קידום בדרגות בפברואר 2001 נקבעה דרגתו של עובד ו' לדרגה אישית 14 בדירוג טכנאים. עד אוקטובר 2002 הוא קודם לדרגה21 + אישית בדירוג הטכנאים. להלן פרוט: (א) באוקטובר 2001 הומרה דרגתו של עובד ו' לדרגה 18 + בדירוג טכנאים בהתאם להסכם הקיבוצי שנחתם חודש קודם, ומתח הדרגות של משרתו נקבע ל- 13-19 בתחולה מ- 1.4.01 . חודש לאחר מכן, בנובמבר 2001 , הורה הסמנכ"ל למינהל להעניק לעובד ו' דרגה 19 + בתחולה רטרואקטיבית מ - 1.3.01 ., חודש לפני שנוספה דרגה כזו לסולם הדרגות הסמנכ"ל למינהל הודיע למשרד מבקר המדינה כי עובד ו' קודם בחלוף שנתיים ממועד קבלת הדרגה האחרונה במרס 1999 . ואולם משרד מבקר המדינה מעיר כי הדרגה ניתנה בתחולה מחודש שלפני עיגון קיומה בהסכמים הקיבוציים. על פי לוחות ההמרה של ההסכם, מתח הדרגות החדש המקביל למתח הדרגות התקני של משרתו של עובד ו' הוא 12+-17 ולא 13-19 . מנהלת אגף משאבי אנוש דאז הודיעה ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי לא הייתה התאמה חד-ערכית בין מתח הדרגות הישן למתח הדרגות החדש, ושיו"ר הוועד מונה לממונה הארצי על הרווחה. יש לציין כי אין בחברה תפקיד שמתח הדרגות הצמוד לו הוא 13-19 ; מתח הדרגות של ממונה ארצי לפי טבלאות החברה הוא 13-18 . הביקורת העלתה כי לא היה בסיס הסכמי לשינוי במתח הדרגות התקני, והשינוי לא אושר על ידי המנכ"ל דאז. על פי ההסכם, דרגתו של עובד ו' בסולם החדש הייתה צריכה להיות 18 + אישית, ועל כן מתן דרגה אישית נוספת הוא הטבה שלא הוב אה לאישור הממונה על השכר כמתחייב מסעיף 29 .לחוק יסודות התקציב (ב) ביוני 2002 , שנה ושלושה חודשים בלבד ממועד קבלת דרגתו הקודמת, במקום שלוש שנים כפי שנקבע בהסכם הקיבוצי מ- 1994 , ניתנה לעובד ו' דרגה נוספת- 20 +. הביקורת העלתה כי לא ניתן אישור המנכ"ל דאז להענקת דרגה זו. .__________________ .22 הטבה כספית הקשורה לעבודה ושולמה שלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה ושלא בהתאם לאישורו של שר האוצר. חברת רכבת ישראל בע"מ 1375 .)(ג עוד נמצא כי באוקטובר 2002 ', ארבעה חודשים לאחר קבלת הדרגה, ניתנה לעובד ו דרגה אישית נוספת - 21 +. הסמנכ"ל למינהל מר יצחק סרי כתב ביוני 2007 למשרד מבקר המדינה כי קידומו של עובד ו' נעשה כחלק מהתאמת שכרו לזה של מנהל אגף (ראו להלן - תוספת מיוחדת). משרד מבקר המדינה מעיר, כי קידומו של יו"ר הוועד בשלוש דרגות בשנה וחצי מנוגד להסכמים הקיבוציים מ - 1994 ומ- 2001 . כמו כן, סמיכות מועדי הקידום בשכר של יו"ר הוועד לחתימה על הסכמי העבודה בין הוועד להנהלת הרכבת ב- 2001 .מעלה חשש שקיים קשר בין האירועים 2. : רכב צמוד על פי פקודת מס הכנסה, כל טובת הנאה שניתנ ה לעובד ממעבידו , לרבות שוויו של שימוש ברכב שהועמד לרשותו של העובד , היא הכנסה החייבת במס. החל ב- 1999 אושר לעובד ו' להשתמש ברכב של הרכבת כרכב תפעולי- לא באופן קבוע. לפי הסברי החברה, בכל פעם שהיא העמידה לרשותו רכב לצורכי עבודתו ולשימושו האישי עודכנה בכך מחלקת שכר, נזקף לשכרו שווי השימוש ברכב, ולא שולם לו החזר בגין הוצאות רכב משתנות. באותה עת המשיכה הרכבת לשלם לו בגין הוצאות רכב קבועות שלו. בנובמבר 2001 אישר הסמנכ"ל למינהל הצמדת רכב לעובד ו'. הסמנכ"ל למינהל כתב לממונה על מחלקת השכר ברכבת שהצמדת הרכב נעשתה "על פי החלטת מר עוזני", המנכ"ל דאז. יצוין כי לא נמצא אישור המנכ"ל דאז להטבה זו. הסמנכ"ל למינהל הסביר ביוני 2007 למשרד מבקר המדינה כי החלטת מר עמוס עוזני נמסרה לו בעל פה. המנכ"ל דאז מר עמוס עוזני הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי הוא סיים את תפקידו ברכבת באוקטובר 2001 , כחודש לפני הודעת הסמנכ"ל למינהל. כמו כן הסביר כי כל אישוריו נעשו בכתב "ובאם אין אישור בכתב, אז לא אישרתי". 3. : תוספת מיוחדת ב- 30.7.02 החליטה ממשלת ישראל על העברת פעילות הרכבת מרנ"ר לחברה ממשלתית. ב - 7.8.02 פנה היו"ר דאז של האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות לסמנכ"ל למינהל והעביר העתק מפנייתו למנכ"ל הרכבת דאז בהצעה להתאים את תנאי עבודתו של עובד ו' בתפקידו כיו"ר הוועד הכללי לתנאי השכר ולתנאים הנלווים של ראש אגף ברכבת. היו"ר דאז של האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי הצעתו להתאים את תנאי עבודתו של יו"ר ארגון העובדים הארצי ברכבת לתנאי ראש אגף, כל עוד הוא משמש בתפקידו, "נובעת מהיקף הפעילות ומההשקעה הנדרשים ממנו, הגדולים מאלה שנדרשים מיו"ר אגף או חטיבה, ומן ההשוואה לתנאיהם של ראשי ועדים ארציים ברשויות ובמקומות עבודה דומים." על פי מכתב של יו"ר הוועד אל הסמנכ"ל למינהל מיוני 2004 , באוקטובר 2002 החל המשא ומתן על העברת עובדי הרכבת מרנ"ר לחברה. הביקורת העלתה כי באותו חודש אישר מר יוסי שניר, מנכ"ל הרכבת דאז, את השוואת שכרו ומעמדו של עובד ו' לאלו של מנהל אגף. מר יוסי שניר הסביר באוגוסט 2007 למשרד מבקר המדינה כי הוא החליט בסמכותו כמנכ"ל להיענות בחיוב לבקשת יו"ר האגף לאיגוד מקצועי, שכן לא הייתה לדעתו "סיבה כלשהי שארגון כגון הרכבת יקפח את יו"ר וועד העובדים אל מול יו"ר וועד עובדים בארגון אחר, כאשר שניהם נמצאים באותו המעמד." עוד הוסיף כי ההסכם בין הרכבת לבין העובדים נחתם ביוני 2003 , כמעט שנה לאחר ההחלטה הזו, ולא היו להסכם "השפעה ו/או קשר להחלטתו". לדעת 1376 דוח שנתי58ב .משרד מבקר המדינה, מכתבו של יו"ר האגף לאיגוד מקצועי אינו מהווה אסמכתא או תחליף לאישור הנדרש כדין מהגורמים המוסמכים (ראו להלן). ב- 5.11.02 הורה הסמנכ"ל למינהל לממונה על מחלקת השכר ברכבת לעדכן את מנהל האגף בשינויים המצוינים בנספח ]למושווה[ שכרו של עובד ו' "למשווה השכר" שצורף להוראה. בנספח האמור פירט הסמנכ"ל למינהל את התנאים: דרגה 21 +, תוספת מיוחדת בסך 4,600 ש"ח כגמול שעות גלובליות (להלן - התוספת המיוחדת), פרמיה חודשית שערכה תשלום בעבור 55 שעות ותשלום בגין כוננות חודשית של 36 שעות. תוספת זו שולמה בבסיס השכר, וחלו עליה תוספות אחוזיות נוספות. התוספת הנזכרת הייתה תוספת חריגה, ולא הובאה לאישור הממונה על השכר כנדרש. ה סמנכ"ל למינהל הודיע ביוני ובדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי למנכ"ל הרכבת דאז נשלח עותק מההוראה שלעיל והוא אישר את הנספח האמור. מר יוסי שניר הודיע למשרד מבקר המדינה כי הוא לא אישר בעל פה או בכתב את הנספח האמור. עוד הוסיף כי את תוספת השכר יישם הסמנכ"ל למינהל ללא הסכמתו וללא ידיעתו ובחריגה מהאישור שניתן לו. הוא הוסיף כי "הוא לא נהג לתת אישורים בעל פה בנושאים כגון אלה ובכל נושא מהותי אחר, ומצידו של מר סרי הייתה הקפדה יתרה על קבלת אישורים בכתב כאשר הוא לא פעל ללא אישור בכתב ובמפורש...". תוספות שכר שניתנו לאחר ה קמת החברה 1. : תוספת מיוחדת בפברואר 2005 פנה הסמנכ"ל למינהל, בהתאם להנחיית המנכ"ל דאז מר יוסי מור, אל הממונה על שכר וכוח אדם ברשות החברות (להלן - הממונה על כוח אדם ברשות) בבקשה לאשר לעובד ו' העלאת שכר בשיעור של 10 שעות עודפות23 ,, שהן כפי שכתב, שוות ערך להעלאה בדרגה. מר יוסי מור הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי הפנייה לרשות החברות נעשתה לבקשת יו"ר הדירקטוריון דאז מר משה ליאון להיענות לבקשת עובד ו'. במרס 2005 הודיעה הממונה על כוח אדם ברשות לסמנכ"ל למינהל כי על החברה להביא עניין זה לאישור דירקטוריון החברה ו אחר כך לאישור הרשות. הסמנכ"ל למינהל כתב למשרד מבקר המדינה כי הוא העלה את הדברים בשיחה עם מנכ"ל החברה דאז, וזה הודיע לו כי מתן שעות נוספות הוא במסגרת סמכותו ונדרש לשם כך רק אישור של יו"ר הדירקטוריון דאז מר משה ליאון. מר משה ליאון הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי למיטב ידיעתו וזיכרונו תוספות השכר לעובד ו' לא הובאו לאישור הדירקטוריון, וגם הוא עצמו לא אישר אותן. במאי 2005 הודיע הסמנכ"ל למינהל לממונה על מחלקת השכר בחברה כי המנכ"ל אישר לעובד ו' תוספת של 15 שעות נוספות שתשולם החל ביום 1.1.05 כתוספת אישית וכח לק ממרכיבי השכר המשולב. בעקבות כך, התוספת המיוחדת של עובד ו' עודכנה מ- 4,600 ל- 6,768 ש"ח בחודש. לסכומים האמורים התווספו תוספות הסכמיות של הרכבת בשיעור של 43% מהשכר. תוספת זו משפיעה גם על ערך שעת עבודה, ועל כן התוספת המיוחדת הכוללת של עובד ו' הסתכמה באותה עת ביותר מ - 13,000 ש"ח לחודש. שכרו החודשי הממוצע באותה שנה היה כ - 70,000 ש"ח. מנכ"ל החברה דאז מר יוסי מור הודיע למשרד מבקר המדינה כי רק בעקבות פניית המשרד מיולי 2007 הוא למד כי ניתנה הוראה לתשלום תוספת שוות ערך ל-15 שעות נוספות. ביוני 2006 עודכנה התוספת המיוחדת שוב, והיא מסתכמת עתה בכ- 13,500 .ש"ח לחודש .__________________ .23 שעה נוספת שערכה 100% .מערך שעה רגילה חברת רכבת ישראל בע"מ 1377 . .סדרי מינהל תקין מחייבים הנמקה ותיעוד של החלטות למתן תנאי שכר חריגים לעובדים הביקורת העלתה כי מדובר בהטבה כספית שניתנה ליו"ר הוועד שלא בהתאם לנהוג ולמקובל לגבי כל עובדי החברה. לא נמצאו מסמכים המעידים שתוספות ששולמו ליו"ר הוועד אושרו על ידי מנכ"לי הרכבת והחברה ועל ידי הדירקטוריון לאחר הקמת החברה. התוספות אף לא הובאו לאישור הממונה על השכר ולאישור רשות החברות כנדרש בחוק החברות הממשלתיות. התוספת המיוחדת אינה נמנית עם תוספות השכר של מנהלי אגפים אחרים בחברה. בדוח עלות השכר השנתית של בעלי תפקידים כהגדרתם בסעיף 33 א לחוק יסודות התקציב, נאמר שעלות השכר השנתית של יו"ר הוועד בשנת 2005 הייתה כ - 836,000 ש"ח; עלות שכרם השנתי של מנהלי אגפים אחרים בחברה הסתכמה באותה שנה בכ - 450,000 -580,000 ש"ח בלבד. משרד מבקר המדינה לא קיבל הסברים מניחים את הדעת מהחברה ומהממונה על השכר על הפער המהותי בין שכרו של יו"ר הוועד במעמד מנהל אגף ובין השכר של מנהלי אגפים אחרים בחברה. מן הדברים עולה, כי שכרו של יו"ר הוועד מורכב, למעשה, מרמת השכר של בכירים בחברה ממשלתית המועסקים בחוזה אישי, ומהתוספות ההסכמיות החלות על העובדים המאורגנים בהסכם הקיבוצי. 2. בספטמבר 2006 פנה סגן בכיר לממונה על השכר במשרד האוצר (אכיפה), (להלן- סגן בכיר) לחברה בבקשה שתסביר את החריגות לכאורה בשכר לשנת 2005 ,של עשרה מעובדיה בהם עובד ו'. באוקטובר 2006 השיב הסמנכ"ל למינהל כי החל מינואר 2005 הועלתה שמקבל עובד ו' מסך של ]המיוחדת[ התוספת האישית 4,600 ש"ח ל- 6,768 ש"ח. בדצמבר 2006 'הודיע הסגן הבכיר, לממונה על מחלקת השכר ברכבת כי התוספת המיוחדת של עובד ו לא אושרה על ידי רשות החברות, ולפיכך יש לבטל אותה לאלתר ולהשיבה לקופת החברה. באותו חודש השיב לו הסמנכ"ל למינהל כי החברה תפעל לתיקון כל טעות, אם נפלה, במתן תוספות לעובד ו', אך ביקש לקיים דיון לפני ההשבה. הממונה על מחלקת השכר ברכבת הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי הסמנכ"ל הורה לעכב את ניכוי התוספת האמורה עד לקיום דיון עם הסגן הבכיר. עד סוף 2007 ., המשיכה החברה לשלם את התוספת האמורה עובד ז' עובד ז' החל את עבודתו ברכבת באוגוסט 1967 . משנת 1988 ועד אוגוסט 2006 הוגדר תפקידו כעוזר תפעולי לתפקידים מיוחדים למנכ"ל. מאוקטובר 2001 הוגדרה משרתו ברמת ממונה ארצי. עובד ז' מכהן כמ"מ של יו"ר הוועד הכללי, עובד ו'. עובד ז' קודם מדרגה 54 באפריל 2001 לדרגה62 אישית (בדירוג הרכבתי24 ) החל מיוני 2004 :. להלן הפירוט תוספת שכר שניתנה לפני הקמת החברה קידום בדרגות: 1. מתח הדרגות של משרתו של עובד ז' עד 2001 היה32- 34 , כמתח דרגות של רכז בכיר. בטבלאות ההמרה שצורפו להסכם מ- 2001 נקבע כי מתח דרגות זה יומר למתח דרגות 48-54 . באוקטובר 2001 , חודש לאחר חתימת ההסכם, הומרה דרגתו (38 ) של עובד ז' לדרגה54 , ונקבע למשרתו מתח דרגות .__________________ .24 בדירוג הרכבתי- דרגה היא מספר זוגי ותוספת שהיה היא מספר אי זוגי. 1378 דוח שנתי58ב .חדש 50-60 , כשל ממונה ארצי. הביקורת העלתה כי אין בסיס הסכמי להעברת עובד ז' מרמת שכר של רכז בכיר לזו של ממונה ארצי, ואין אישור של המנכ"ל דאז לשינוי במתח הדרגות. 2. עובד ז' קודם מינואר 2001 ועד יוני 2004 בארבע דרגות למרות שהפז"ם לשהייה בכל דרגה הוא שנתיים. עוד נמצא כי קידומו של עובד ז' לדרגה 56 נקבע לשלושה חודשים לפני המועד שבו נכנס ההסכם מ- 2001 .לתוקף סמיכות המועד של שינוי מתח הדרגות של משרתו והקידום בשכר של עובד ז', שהוא ממלא מקומו של יו"ר הוועד, לחתימת הוועדים והנהלת הרכבת על הסכמי עבודה ב- 2001, .מעלה חשש שקיים קשר בין האירועים תוספות שכר שניתנו לאחר הקמת החברה 1. : קידום בדרגות הביקורת העלתה כי ביוני 2004 , שנה בלבד לאחר קבלת הדרגה העליונה של מתח הדרגות הצמוד למשרתו, ניתנה לעובד ז' דרגה נוספת - 62 , שהיא דרגה אישית, באישור המנכ"ל דאז מר יוסי מור. מר יוסי מור הסביר ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי אישר זאת לאחר שהוסבר לו שלמנכ"ל נתונה סמכות לקצר את השהייה בדרגה משלוש שנים לשנה. 2. : תוספת מיוחדת ביוני 2003 .נחתמו הסכמי מעבר העובדים מרנ"ר לחברה באוגוסט 2003 אישר הסמנכ"ל למינהל לעובד ז' המרה של תוספת בגין כוננות של35 שעות לחודש בתוספת קבועה בגין כוננות גלובלית ללא דיווח (להלן - תוספת אישית), בסך של 1,200 ש"ח לחודש. במרס 2004 הגדיל הסמנכ"ל למינהל את התוספת האישית של עובד ז' ל- 1,500 ש"ח בתוקף מינואר 2004 . בינואר 2005 היא הועלתה ל- 2,000 ש"ח וביוני 2006 ל- 2,042 ש"ח. התוספת האישית היא רכיב בשכר המשולב, שהוא השכר הקובע לגמלאות. על תוספת זו משולמות לעובד תוספות אחוזיות בשיעור של 43% והיא הסתכמה במרס 2007 בכ- 4,000 לחודש. עלות שכרו של עובד ז' לשנת 2006 הסתכמה בכ-630 אלף ש"ח ובחודש כ- 52,500 .ש"ח הביקורת העלתה כי אף שהתוספת האישית היא, לפי הודעתו של הסמנכ"ל למינהל, תמורה בגין "כוננות גלובלית", הוא הנחה את הממונה על מחלקת השכר בחברה, בשנת 2005 כשהיה ממלא מקום מנכ"ל החברה, לשלם לעובד ז' תוספת שכר בעבור כוננות של 35 שעות בחודש, שסכומה החודשי גדול מ- 3,000 .ש"ח הסמנכ"ל למינהל הודיע כי הדבר נעשה "לאור הצורך בביצוע עבודות שטח" מדי פעם בפעם. הסמנכ"ל למינהל לא הסביר כיצד ניתן לשלם פעמיים עבור כוננות, פעם באופן גלובלי ופעם לפי שעות. הביקורת העלתה כי התוספות ששולמו לעובד ז' ממועד הקמת החברה לא אושרו על ידי מנכ"לי הרכבת דאז מר יוסי שניר ומר יוסי מור. מדובר בהטבות כספיות שניתנו לעובד ז', מ"מ יו"ר הוועד הכללי, שלא בהתאם לנהוג ולמקובל לגבי כל עוב די החברה. הסמנכ"ל למינהל הסביר ביוני 2007 למשרד מבקר המדינה כי באוגוסט 2003 ניתנה התוספת האישית בעקבות הוראה בעל פה שקיבל ממר יוסי שניר, מנכ"ל החברה דאז. כמו כן הוסיף כי התוספת עודכנה על פי דרישתו של מר יוסי מור, מנכ"ל החברה באותה עת, בישיבות שקיים עמו. מר חברת רכבת ישראל בע"מ 1379 . יוסי שניר הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי הוא לא אישר שינוי ותוספת שכר לעובד, שכן הוא לא נתן אישורים מעין אלו בעל פה. הוא הסביר כי לאחר שכבר לא היה בתפקיד פנה אליו עובד ז' בבקשה לאשר לו בדיעבד תוספת לשכרו, אולם הוא השיב לו "כי הוא אינו מאשר זאת שכן אין בכך ממש". מר יוסי מור הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי מעולם לא דרש מהסמנכ"ל למינהל לעדכן את התוספות האמורות, משום שלא היה מודע לקיומן, ולמד עליהן בעקבות פניית משרד מבקר המדינה. יו"ר הדירקטוריון דאז מר משה ליאון הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינהכי למיטב ידיעתו וזיכרונו תוספות השכר לעובד ז' לא הובאו בפני הדירקטוריון ובפניו, ומן הסתם הוא לא אישר אותן. 3. : הלוואה מיוחדת בחברת הרכבת אין קרן למתן הלוואות. הביקורת העלתה כי בספטמבר 2003 הורה הסמנכ"ל למינהל לממונה על מחלקת השכר ברכבת לשלם לעובד ז' "מקדמה" בסך 10,000 .ש"ח שנוכתה משכרו בתשלומים ביולי 2006 הורה הסמנכ"ל למינהל לממונה על מחלקת השכר ברכבת לשלם לעובד ז' "מקדמה" בסך 30,000 'ש"ח. ה"מקדמות" נוכו משכרו של עובד ז בתשלומים. החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי בפועל מחייבת החברה ריבית על המקדמות האלו ומע "מ על אותה ריבית, כך שאין היא ניזוקה מתשלום המקדמות. מהאמור עולה כי ה"מקדמות" ששולמו מכספי החברה על פי הוראת הסמנכ"ל למינהל היו למעשה הלוואות, מבלי שהדירקטוריון אישר שימוש כזה בכספי החברה. אין בחברה נוהל מאושר על ידי הדירקטוריון על מתן הלוואות לעובדים, המפ רט מי מוסמך לאשר הלוואה, מי זכאי לקבלת הלוואה ומה תנאי ההלוואה (סכום, תנאי פירעון וכו'). עובד ח' עובד ח' החל לעבוד ברכבת ב- 1994 , והוא מכהן כיו"ר ועד העובדים במחוז דרום וכסגנו של עובד ו', יו"ר הוועד הכללי. בינואר 1999 מונה עובד ח' לתפקיד מנהל משמרת בתחנת לוד עד לאיוש המשרה דרך קבע באמצעות מכרז. ביולי 2000 אושר מינויו כמינוי של קבע ללא מכרז. תוספות שכר שניתנו לפני הקמת החברה 1. : קידום בדרגות בספטמבר 2001 קודם עובד ח ' לדרגה 44 .בדירוג הרכבתי בנובמבר 2001 אישר ממלא מקום מנכ"ל הרכבת דאז מר יוסי מור לעובד ח' העלאה לדרגה 46 בתחולה מינואר 2001 ולשלם לו פרמיה בגין עבודתו בוועד עובדי מרחב הדרום וכממלא מקום יו"ר הוועד הכללי, ודמי השתתפות באחזקת רכב ברמה ג' מאפריל 2001 . באוקטובר 2002 הודיעה מנהלת אגף משאבי אנוש דאז לעובד ח' על העלאתו לדרגה 48 ,21 חודשים בלבד לאחר שקיבל את דרגתו הקודמת ומבלי ששהה בדרגה פרק זמן מינימלי כקבוע בהסכם הקיבוצי מ- 1994 . 2. : תשלומי פרמיה פרמיה היא תוספת שכר הניתנת לעובד עבור תפוקה גבוהה מהתפוקה התקנית הנדרשת, והיא מחושבת לפי נורמות שנקבעו במדידות מוסכמות. החברה הודיעה ביוני 2007 למשרד מבקר המדינה כי נוסף על הפרמיה המפעלית, נהוגה ברכבת מזה שנים גם שיטת שכר עידוד על פי תפוקות אישיות. בשנת 1999 עודכנה שיטת שכר העידוד כך שתכלול גם פרמיה מערכתית, אולם החברה לא צירפה לתשובתה הסכם המעגן את תשלומי הפרמיות השונות לעובדיה ומתאר את שיטת החישוב. בהסכם הקיבוצי המיוחד מ - 1380 דוח שנתי58ב .1994 נקבע כי עובד שהוא חבר ועד לא יהיה זכאי לתשלום פרמיה, או לכל תשלום אחר חוץ משכר השעה הרגיל, בגין שעות הפעילות בוועד העובדים. הביקורת העלתה כי עובד ח' קיבל תשלומי פרמיה קבועה מינואר 2001 בעבור היותו חבר ועד, בהתאם להסדר שהוצע על ידי הסמנכ"ל למינהל וסמנכ"ל חטיבת מטענים ואושר על ידי מר יוסי מור, שהיה אז ממלא מקום מנכ"ל הרכבת. אין הדבר מתיישב עם הקבוע בהסכם הקיבוצי המיוחד לגבי חבר ועד. מר יוסי מור הודיע למשרד מבקר המדינה כי על פי מה שהוסבר לו, הסעיף הרלוונטי בהסכם הקיבוצי מ - 1994 עניינו תשלום פ רמיה לחבר ועד שנקרא לייצוג חד-פעמי, ואין להחילו על מזכיר ועד כללי שעוסק בייצוג מאות עובדים כמעט באופן יומיומי. במרס 2002 פנה סמנכ"ל חטיבת המטענים אל הסמנכ"ל למינהל בעניין תשלומי הפרמיה לעובד ח ': "צריך לקבוע אחת ולתמיד איך מחשבים ועל מה משלמים. עובד [ בפועלח' לא עובד הוא רק רשום כמנהל משמרת שני". החברה הודיעה ] ביוני 2007 למשרד מבקר המדינה כי הסמנכ"ל למינהל קיים שיחה עם סמנכ"ל חטיבת המטענים ובה הנחה אותו לבדוק את עבודתו של עובד ח ' לצורך ביצוע תשלומי הפרמיה המערכתית שאושרה לו ע"י מנכ"ל החברה דאז. סמנכ"ל חטיבת מטענים הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי הסמנכ"ל למינהל הנחה אותו שהעובד זכאי לפרמיה מערכתית שאישר לו ממלא מקום המנכ"ל דאז. ביולי 2003 , מיד לאחר הקמת החברה, הודיעה מנהלת אגף משאבי אנוש דאז לממונה על השכר בחברה כי עובד ח' קיבל פרמיה חודשית קבועה בשווי של 100 שעות, על פי החלטת מנכ"ל הרכבת דאז מר יוסי שניר ובהתאם להנחיות הסמנכ"ל למינהל. עובד ח' הודיע בדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי ההסכם הקיבוצי "אינו אוסר על תשלום פרמיה מערכתית לחברי ועדים, ככול שבמסגרת תפקידם זה הנ"ל תורמים להגדלת תפוקות העבודה ברכבת." לדעת משרד מבקר המדינה, תשלום של פרמיה קבועה בשווי של 100 שעות, כאשר תקרת הפרמיה המערכתית בחברה היא 30% ., חורג מן המקובל לגבי כל עובדי החברה חברת רכבת ישראל בע"מ 1381 .תוספות שכר שניתנו לאחר הקמת החברה ב- 6.7.03 אישר המנכ"ל דאז מר יוסי שניר את קידומו של עובד ח ', סגן יו"ר הוועד הכללי, בארבע דרגות, מדרגה 48 לדרגה56 , ואישר לשלם לו פרמיה קבועה בעבור 100 שעות ובעבור 36 שעות כוננות. במסמך שנמצא בתיקו האישי של עובד ח ', שבו מאשר מר שניר את תוספות השכר, נכתב: "יוני 2003 - יו"ר[ והוא הסכים להעל ]יו"ר הדירקטוריון דאז [ דיבר עם משה ליאון ]הוועדאת השכר". יו"ר הדירקטוריון דאז הודיע באוקטובר 2007 למשרד מבקר המדינה כי "לא זכור לי שהתערבתי בנושא זה. כמובן שאיני יכול להיות אחראי למה שנכתב בכתב יד על גבי הנספח אשר עותק הימנו אף לא נשלח אלי". החברה הודיעה ביוני 2007 למשרד מבקר המדינה כי הקידום נעשה במטרה "להשוות את תנאי עבודתו עובד ח[ ושכרו של' לאלו של ממונה ארצי במתח דרגות ] 50-60 . וזאת, כיוון של , אושרה השוואת תנאים לאלו ]הוועד הכללי[ , כיו"ר המזכירות הארצית]'עובד ו[ של מנהל אגף ולא ניתן היה להשאיר את סגנו ברמת תפקיד כה נמוכה". יצוין כי מספר ימים קודם לכן, ב- 26.6.03 , נחתמו הסכמים קיבוציים להסדרת מעבר עובדי הרכבת מרנ"ר לחברה. מנכ"ל החברה דאז מר יוסי שניר כתב באוגוסט 2007 למשרד מבקר המדינה כי הטעם לקידומו של עובד ח' היה "כי העובד תפקד בצורה ע[ טובה, גם כעובד וגם כחבר ועד, ונוצר פער גדול בין מעמדו כעובד לבין. ]'ובד ו משכך ההחלטה נעשתה כדין במיוחד לאור זכאותו של העובד לכך". הוא גם ציין כי "ההחלטה לא הייתה נגועה בשיקולים זרים כלשהם, והחתימה על ההסכמים או עניין דומה אחר לא היו עניינו האישי של המנכ"ל". הוא הוסיף כי באוגוסט 2003 לא כיהן כמנכ"ל והיה נטול סמכויות בפו על, ולכן לא הביא את הנושא לאישור הדירקטוריון. מר משה ליאון הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי למיטב ידיעתו וזיכרונו תוספות השכר לעובד ח' לא הובאו בפני הדירקטוריון, לא הובאו בפניו, והוא לא אישר אותן. הסמנכ"ל למינהל הודיע בינואר 2005 למנהלת אגף משאבי אנוש דאז כי בהתאם לאישור המנכ"ל דאז מר יוסי מור יקודם עובד ח' בדרגה נוספת, לדרגה 58 , למפרע מ- 1.12.04 , לאחר שהייה של שנה וחצי בלבד בדרגתו הקודמת. הסמנכ"ל למינהל הודיע ביוני 2007 למשרד מבקר המדינה כי קידומו של עובד ח' נעשה באישורו של מנכ"ל החברה לשעבר מר יוסי מור, שניתן בפגישה עמו. הודעה זו לא נרשמה כמתחייב מסדרי מינהל תקין. מר יוסי מור הודיע למשרד מבקר המדינה כי אינו מכיר או זוכר מתן אישור לקידומו של עובד ח'. עובדים ו', ז' וח' השיבו באוגוסט 2007 למשרד מבקר המדינה כי כל התאמת שכר במשכורתם נעשתה כדין ובאישור ההנהלה בלבד. עוד הוסיפו, כל אחד בנפרד, כי "למען הסר ספק, אדגיש כי מעולם לא ניתנה לי תוספת שכר ו/או הטבת שכר כלשהי בגין פעולותיי כנציג העובדים ברכבת". . . יו"ר הוועד הכללי וממלא מקומו קודמו בשכר בסמיכות לחתימה על הסכם העבודה ב- 2001. ב- 2002 , עם תחילת המשא ומתןעל מעבר עובדי הרכבת לחברה, קיבל יו"ר הוועד הכללי תוספת שכר מיוחדת. ימים ספורים לאחר חתימת הסכמי המעבר לחברה, ב- 2003 , זכו ממלא מקום יו"ר הוועד הכללי וסגן יו"ר הוועד הכללי בתוספות שכר 1382 דוח שנתי58ב .ניכרות תוך חריגה מהסכמי העבודה ומהמקובל ברכבת ובחברה. לדעת משרד מבקר המדינה, מתן תוספות השכר ליו"ר הוועד, לממלא מקומו ולסגנו בסמיכות להסכמים שנחתמו בין הוועד הכללי לרכבת ולחברה בתקופות השונות, מעלה חשש שקיים קשר בין האירועים. התוספות והטבות השכר ששולמו לעובדים ו', ז' וח ' ממועד הקמת החברה לא אושרו על ידי הדירקטוריון ועל ידי רשו ת החברות כנדרש בחוק החברות הממשלתיות. התוספות החורגות מהמקובל לגבי כלל עובדי החברה לא הובאו לאישור הממונה על השכר, בניגוד לחוק יסודות התקציב. לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר מסמכים על ההחלטות האלו, וסתירות בין הסבריו של הסמנכ"ל למינהל ובין הודעות המנכ"לים לשע בר ויו"ר הדירקטוריון, מעוררים חשש להתנהלות בלתי תקינה, ומחייבים בדיקה יסודית על ידי דירקטוריון החברה, רשות החברות והממונה על השכר. לדעת משרד מבקר המדינה, על הממונה על השכר ורשות החברות לבדוק את ההטבות שניתנו ליו"ר הוועד הכללי, לממלא מקומו ולסגנו לפני הקמת החברה ואחריה, ואם יימצא כי ניתנו בניגוד לחוק יסודות התקציב ולחוק החברות הממשלתיות, יש לבחון את האפשרות לדרוש את השבת הכספים ששולמו בגינן לחברה. כמו כן, עליהם לבחון מי היה אחראי לתשלום ההטבות, הן בתקופה שבה הייתה הרכבת חלק מרנ"ר הן כשהייתה כבר חברה, ואם נעברה בכך עברת משמעת על פי האמור בחוק יסודות התקציב, על מנת לממש את העקרון שלפיו על מנהלים לשאת באחריות אישית למעשיהם. רשות החברות הודיעה ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי תבדוק בתיאום עם הממונה על השכר את תוספות השכר וההטבות אשר ניתנו לעובדים ו' ז' וח' לאחר הקמת החברה. אם יימצא כי תוספות והטבות אלה שולמו שלא כדין היא תפעל בתיאום עם הממונה על השכר לביטולן ולהשבת הכספים לחברה. המשנה לממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר הודיע באוגוסט 2007 למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2006 , בעקבות ממצאים חריגים שהתגלו בדו"ח שהכין הממונה על השכר לשנת 2005 על פי תיקון16 לחוק יסודות התקציב, פנה סגן בכיר לממונה על השכר לחברת הרכבת לקבלת הסברים על שינויים חריגים בשכר של כמה עובדים בחברה, ואף נקבעו עם מנהליה מועדים לשימועים. עם זאת, לאחר קבלת תלושי השכר של העובדים שבהם מדובר, הסתבר כי חריגות השכר חמורות יותר, ולכן הוא החליט כי באותו שלב לא ייערך שימוע, אלא תיעשה בדיקה מעמיקה יותר של חריגות השכר ברכבת. לאחר סיום בדיקה מקיפה אשר נערכת "בימים אלה", תפנה יחידת האכיפה אל החברה כדי לערוך שימועים קיבוציים ופרטניים לעובדי החברה ככל שיידרש, ותפעל במסגרת החוק לביטול תוספות השכר החורגות ולהשבת הכספים. יצוין כי בדצמבר 2007 עדיין המשיכה החברה לשלם לעובדים את תוספות השכר החריגות. חברת רכבת ישראל בע"מ 1383 .אי-ניכוי מס ממענקי השתלמות שנתנה החברה לעובדיה .החברה מממנת לעובדיה הדרכה והכשרה והשתלמויות חיצוניות. בשנים 2005 ו- 2006 הסתכמו הוצאות הרכבת על הדרכה והשתלמויות לעובדים בכ -1.9 .מיליון ש"ח לשנה השתלמויות אלו כוללות גם לימודים של עובדים לתארים אקדמיים. 1. בנוהל הכשרה, הדרכה, קורסים והשתלמויות של החברה מאפריל 2005 (להלן- נוהל השתלמויות) נקבע כי תקרת המענק למימון לימודים לקראת תארים אקדמיים תהיה כמפורט להלן: לימודים לתואר ראשון ימומנו בשנה הראשונה ב -85% מעלות הלימודים "כנהוג באוניברסיטאות המאושרות והטכניון" (להלן - העלות); בשנה השנייה ב -75% ;מהעלות בשנה השלישית ב -60% מהעלות. לימודים לתואר שני ולימודי המשך ימומנו בשיעור של 60% מהעלות. 2. להלן נתונים על מענקי השתלמות ששולמו לעובדי החברה כהחזר הוצאות בשנים 2005 - 2006: . מענק שסכומו גדול .מ- 7,500 ש"ח גובה המענק .בממוצע .(בש"ח) מספר העובדים .שקיבלו .את המענק סה"כ מענקי .השתלמות * .(בש"ח) מענק ממוצע .(בש"ח) מס' .עובדים .11,378 28 4,451 122 542,990 2005 .11,012 8 3,357 89 298,772 2006 . * לא כולל מענקי השתלמות ששולמו ישירות למוסד שבו למד העובד ולא נרשמו כהחזר הוצאות לעובד. .3. בנובמבר 2001 הודיעה רשות החברות לחברות הממשלתיות כי במרס 2001 הנחה אותה הממונה על השכר כי הטבה כספית לעובדים בכירים, הקשורה בעבודה, שלא אושרה על ידי הממונה על השכר, תיחשב חריגה לפי סעיף 29 .לחוק יסודות התקציב במאי 2002 הודיע הממונה על השכר דאז למעסיקים במגזר הציבורי כי גופים מתוקצבים אינם רשאים ליתן שכר או הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה וחורגים מהנהוג במדינה. על פי הנחיית נש"ם, מענק ההשתלמות המרבי לשנת לימודים לעובד בשירות הציבורי הוא 90% משכר הלימוד באוניברסיטאות המאושרות, דהיינו בשנים 2004 -2006 כ- 9,000 .ש"ח החברה הודיעה ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי הודעת הרשות לא הגיעה אליה משום שהרכבת לא הייתה אז חברה ממשלתית, ועם כינונה ההודעה לא הועברה אליה על ידי רשות החברות. ואולם יצוין כי מנהלת אגף משאבי אנוש דאז הודיעה בין היתר לסמנכ"ל למינהל, לממונה על ההדרכה ולממונה על מחלקת השכר ברכבת במאי 2002 כי החוזר האמור אומץ על ידי הנהלת רנ"ר ב- 6.5.02 . 4. ביולי 2006 שינה מנ כ"ל החברה דאז מר עפר לינצ'בסקי את הנוהל האמור, והוסיף סעיף, ובו נקבע כי על אף האמור בנוהל רשאי מנכ"ל החברה "לאשר שינויים בהשתתפות במסגרת שיקולים שיתבססו על התרומה למקצוע, ]בתשלום בעבור לימודי עובדיה[ החברה התרומה לחברה, ייחודיות מסלול הלימודים וכיו"ב". משר ד מבקר המדינה העיר לחברה ולרשות החברות כי המנכ"ל אינו יכול לחרוג מהוראות הממונה על השכר שקבעו תקרה של 90% משכר הלימוד באוניברסיטה מוכרת. רשות החברות הודיעה באוגוסט 2007 למשרד 1384 דוח שנתי58ב .מבקר המדינה כי עמדתה היא שכל שינוי בנוהלי החברה העוסקים במתן הטבות כספיות לעובדים מחייב אישור של דירקטוריון החברה ושל רשות החברות. 5. הביקורת העלתה שבמקרים מסוימים חרג תשלום החברה בגין שכר הלימוד של עובדים בכירים מהסכום שמקובל לאשר לעובדי מדינה ומהסכום הקבוע בנוהל החברה. החברה הודיעה ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי את האישורים לתשלום ש כר לימוד של העובדים הבכירים נתנה בהתאם לעמדתה כי הדבר נמצא בסמכות הנהלתה ואין היא כפופה בעניין זה לאישור של הדירקטוריון או של רשות החברות. החברה רואה בלימודים אלו "כלי עבודה" שהיא מעמידה לרשות עובדיה הבכירים, כמו שיגור עובדים להשתלמויות בארץ או בחו"ל, או העמדת מחשב נייד ומחשב כף יד לרשותם. רשות החברות הודיעה למשרד מבקר המדינה כי תשלום מענקי השתלמות לעובדים בכירים שהשתלמויותיהם לא אושרו על ידי הרשות נחשב הטבה לפי סעיף 29 לחוק יסודות התקציב. להלן דוגמאות למימון לימודים לעובדים בכירים: היועצת המשפטית: (א) ב - 17.11.05 החלו באוניברסיטה א' לימודי תואר שני במינהל עסקים למנהלים בכירים. ב - 22.11.05 הורה המנכ"ל דאז מר עפר לינצ'בסקי לסמנכ"ל למינהל לטפל בשליחת היועצת המשפטית (להלן - היועמ"ש) "ללמודי מינהל עסקים תואר שני וזאת במלוא היקף הוצאות הלימוד הנדרשות". בעקבות כך אי שר ב - 29.11.05 הסמנכ"ל למינהל את לימודיה של היועמ"ש בתכנית לימודי תואר שני למנהלים באוניברסיטה האמורה, הנמשכת שנה. (ב) על פי נוהל החברה שהיה בתוקף במועד אישור הבקשה ללימודים, תקרת המענק ללימודי תואר שני הייתה 60% מהעלות- דהיינו מענק של 13,594 ש"ח לשנתיים25 . בדצמבר 2005 אישרו הסמנכ"ל למינהל והממונה על ההדרכה בחברה את בקשתה של היועמ"ש למענק השתלמות של 84,600 ש"ח. כלומר, יותר מפי שישה מהמקובל על פי נוהל החברה. לא נמצאו נימוקים להחלטה החריגה. עוד העלתה הביקורת כי החברה לא הביאה את ההטבה החורגת מהנוהל לאישור דירקטוריון החברה, לאישור הממונה על כוח אדם ברשות החברות ולאישור הממונה על השכר. בעקבות הביקורת הודיעה היועמ"ש ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי עד לקבלת הפנייה ממשרד מבקר המדינה "לא היה לי ספק כי החלטת רכבת ישראל לשאת בהוצאות מלוא שכר לימודיי אינה מפירה את נהלי הרכבת או כללים אחרים. לא הייתי מצויה בכללים בהם עסקינן שכן הטיפול בנושא השתלמויות לעובדים ומענקי השתלמויות אינו מצוי בתחום טיפולה של המחלקה המשפטית ברכבת". בנוסף, בחודש יולי 2007 פנתה היועמ"ש למנכ"ל החברה דאז, וביקשה לנכות משכרה ב-12 תשלומים את שכר הלימוד העודף על המענק לו הייתה זכאית. החל ממשכורת אוגוסט 2007 החברה מבצעת את הניכוי האמור בסך כולל של כ- 70,000 .ש"ח (ג) בנוהל ההשתלמויות נקבע כי עובד היוצא להשתלמות נדרש להתחייב לשירות נוסף בחברה (להלן - כתב התחייבות אחיד) על פי גובה המענק. עובד שאינו עומד בהתחייבות נדרש להחזיר את מענק ההשתלמות לחברה. לפי הנוהל בגין מענק בסדר גודל שקיבלה העובדת, היה עליה להתחייב לארבע שנות שירות נוסף. .__________________ .25 שכר הלימוד ללימודי תואר שני באוניברסיטאות היה בשנת הלימודים התשס"ה כ- 11,328 ש"ח לשנה. חברת רכבת ישראל בע"מ 1385 . הביקורת העלתה כי במקום התחייבות לארבע שנים כמתחייב מהנוהל הוסיפה היועמ"ש לכתב ההתחייבות האחיד הסתייגות בכתב ידה, ובו התחייבה לשיר ות נוסף של שנתיים בלבד. לא נמצא ששינוי זה אושר על ידי מנכ"ל החברה או הובא לידיעת הממונה על כוח אדם ברשות החברות. בחברה נהוג להכיר במחצית מימי הלימודים של עובד כימי עבודה, והיתר נחשבים ימי חופשה. היועמ"ש למדה בימי חמישי ושישי. הסמנכ"ל למינהל אישר ליועמ"ש ללמוד בימי חמישי על חשבון החברה במהלך כל שנת הלימודים שנפרסת על פני 12 חודשים מלאים ורצופים (כולל סמסטר קיץ), כך שנוסף על מענק ההשתלמות שניתן לה בסכום של 84,600 ש"ח, הוכרו כל ימי החמישי בהם למדה כימי עבודה, הטבה בשווי של 43 )ימי עבודה (יום ה' בשבוע המוערכים בכ- 64,000 .ש"ח. יצויין כי בחברה נהוג להכיר רק במחצית מימי ההשתלמות כימי עבודה היועמ"ש הודיעה למשרד מבקר המדינה כי עבודתה מתבצעת כל ימות השבוע וגם בשעות חריגות, שעות הערב המאוחרות ושעות הלילה ובימי מנוחה שבועית, ולשם כך אף ציידה אותה החברה במחשב נייד. לפיכך, לדעתה יש להתייחס לימי השישי כימי עבודה לכל דבר ועניין, על פי התחייבותה בחוזה העסקתה ועל פי נוהגה בפועל, "לאור זאת ומכיוון שלמדתי בימי ה' ובימי ו', הרי שמחצית מימי הלימוד שלי הינם ימי ה'. העובדה שהרכבת לא ניכתה מחצית מימי ה' כימי חופשה, הייתה איפוא, בנסי בות אלה, תקינה בהחלט ותאמה לנוהג הרכבת". בעקבות הביקורת הנחתה רשות החברות באוגוסט 2007 את מנכ"ל החברה דאז כי עניין ימי ההשתלמות בשכר שאושרו לעובדת ואשר אישורם אף הוא טעון אישור רשות ]ב[" החברות מראש, הוחלט, לפנים משורת הדין, לאשר לעובדת בדיעבד את ימי הלימודים ובלבד שתתחייב כמקובל בחברה להמשיך ולהיות מועסקת בחברה לתקופה שלא תפחת מ-4 שנים ממועד סיום הלימודים ובמידה וסיום ההעסקה יסתיים על דעת העובדת קודם לכן, יושבו הימים באופן יחסי". יצוין, שבשירות המדינה נקבע כי עובד שקיבל מענק השתלמות 26 כהגדרתו חייב להתחייב לשירות נוסף של ארבע שנים וזאת כפי שקבעה רשות החברות. עד דצמבר 2007 לא דאגה החברה לקבל התחייבות זו מהיועמ"ש. לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לפעול לביצוע הנחיית רשות החברות ועל רשות החברות מוטל לוודא ביצוע הנחיותיה. היועצת המשפטית הודיעה למשרד מבקר המדינה בסוף דצמבר 2007 , כי בכוונתה לערער על ההחלטה בפני רשות החברות הממשלתיות. לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לעגן בנהליה כללים ברורים, שאינם חורגים מהוראות הממונה על השכר, הקובעים מי מהעובדים זכאי לימי השתלמות בשכר וכמות הימים להם זכאי העובד. סמנכ"ל חטיבת מטענים: באוקטובר 2004 אישר הסמנכ"ל למינהל מר יצחק סרי למר יוסי כרמלי, סמנכ"ל חטיבת מטענים, מענק השתלמות ללימודי תואר ראשון במכללה אקדמית. החברה העבירה למכללה התחייבות לתשלום 26,850 ש"ח בעבור לימודיו בה שנה אחת. במאי 2005 הודיע הסמנכ"ל למינהל לממונה על ההדרכה כי בהתאם לאישור המנכ"ל וכחריג, יינתן לסמנכ"ל חטיבת מטענים מענק השתלמות בסך 22,822 ש"ח. סמנכ"ל חטיבת מטענים הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי למיטב ידיעתו לא הייתה חריגה מן המקובל, וכי הודיע לסמנכ"ל למינהל כי אם יימצא שאכן הייתה חריגה כזו, כפי שמציין משרד .__________________ .26 כולל כל תשלום או הטבה שוות כסף שניתנה לעובד - משכורת, השתתפות בשכר ל ימוד, דמי כלכלה, אש"ל, הוצאות נסיעה, תמורה לשעות בהן שוחרר מן העבודה וכדומה. 1386 דוח שנתי58ב .מבקר המדינה, הוא מורה על ניכוי התשלומים העודפים. רשות החברות הודיעה למשרד מבקר המדינה כי מענק ההשתלמות ששולם לסמנכ"ל ייבדק. אם יימצא כי ניתן שלא כדין, תפעל הרשות להשבת הכספים אשר שולמו לסמנכ"ל לקופת החברה. בדצמבר 2007 הודיע הסמנכ"ל למינהל למשרד מבקר המדינה כ י בעקבות הביקורת נוכה כל הסכום משכרו של סמנכ"ל חטיבת מטענים. עובד בכיר ט': החברה שילמה ב - 2004 ו- 2005 עבור שתי שנות לימוד של עובד בכיר 27,000 ש"ח, סכום הגבוה מתקרת המענק. בדצמבר 2006 פנה סגן בכיר לממונה על השכר אל החברה ודרש לגבות מהעובד את התשלום העודף שקיבל בגין מענק ההשתלמות בשנת 2005 . באותו חודש השיב לו הסמנכ"ל למינהל כי החברה תפעל לתיקון כל טעות, אם נפלה כזו במתן התוספות, אך ביקש לקיים דיון לפני קבלת החלטה על השבת הסכומים העודפים. הסמנכ"ל למינהל הסביר למשרד מבקר המדינה כי פגישה כזו נדחתה מספר פעמים. בינואר 2007 הודיע העובד הבכיר לסמנכ"ל למינהל כי בכוונתו להחזיר כל סכום עודף שניתן לו. עד יוני 2007 .לא התקיים דיון, והעובד לא השיב את התשלום החורג לקופת החברה העובד הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת הוא פנה שוב לסמנכ"ל למינהל וסיכם שיחזיר א ת הסכום שחורג מ-90% של שכר לימוד אוניברסיטאי בניכוי משכרו החל ממשכורת אוגוסט 2007. 6. הביקורת העלתה כי שכר הלימוד בגין לימודיהם של היועמ"ש וסמנכ"ל חטיבת מטענים שולם למוסד האקדמי ישירות על יד החברה מבלי שהתשלום יקבל ביטוי בשכר העובד. בדרך זו נעלמה ההכנסה הנוספת הזו של העובדים הבכירים מעיני רשות החברות ומהממונה על השכר, המפקחים על שכר עובדים בחברה ומרשויות המס. 7. על פי הנוהל, עובד המבקש לצאת ללימודים יגיש חודש לפני מועד תחילת הקורס בקשה להשתתפות הרכבת בהוצאות השתלמותו (להלן - הבקשה). הסמנכ"ל למינהל נדרש מדצמבר 2002 לציין בטופס הבקשה את החלטתו אם יחויב העובד בתשלום מס הכנסה בגין מענק ההשתלמות או אם יהיה פטור ממנו. מס הכנסה הנחה את המעסיקים בחוזר שפורסם בדצמבר 2005 כי מימון הוצאות לימודים אקדמיים לעובד על ידי מעבידו במישרין או בעקיפין ייחשב כטובת הנאה לעובד ויחויב במס על פי סעיף 2(2 .) לפקודת מס הכנסה הביקורת העלתה כי החברה אינה מנכה מס הכנסה מכל מענקי ההשתלמות של עובדיה כנדרש בהנחיות רשויות המס. במאי 2006 למדו11 עובדי רכבת לתואר שני, ו-57 לתואר ראשון. החברה הודיעה ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי התשלומים לעו בדים בגין לימודים לא נזקפו למשכורותיהם בהתבסס על ייעוץ מקצועי חיצוני שוטף שניתן להנהלת החברה למן שנת 2001 ואילך בפגישות ובחוות דעת כתובות. ממסמכי החברה עולה כי היא פנתה מספר פעמים למשרד רואי חשבון וקיבלה במאי 2002 , במאי 2003 ובמרס 2004 חוות דעת באשר לחובת תשלום מס הכנסה על מענקי השתלמות שהיא נותנת לעובדיה. רואי החשבון ציינו כי לדעתם, בתנאים מסוימים ניתן לא לנכות מס מהעובד בגין המענק. יחד עם זאת, בכל חוות הדעת האמורות הסבירו רואי החשבון לרכבת כי חברת רכבת ישראל בע"מ 1387 .עמדת נציבות מס הכנסה אינה מכירה במצב שבו לימודים אקדמיים לא ייחשבו כלל כטובת הנאה לעובד, החייבת במס. סמנכ"ל הכספים בחברה דאז מר אילן צור שדי הסביר בפברואר 2007 למשרד מבקר המדינה כי חטיבת הכספים לא הייתה מודעת לעובדה שהחברה אינה מנכה מס מעובדיה בגין מענקי השתלמות, והדבר נודע לו רק בעקבות פניית משרד מבקר המדינה באוגוסט 2006 . עוד הוסיף בתשובתו מיולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי מעצם כפיפות מחלקת שכר לסמנכ"ל למינהל, כל נושא התשלומים לעובדים והניכויים מתשלומים אלה נוהלו באופן בלעדי על ידי מחלקת שכר. בעקבות פניות של משרד מבקר המדינה באוגוסט 2006 ובפברואר 2007 , העבירה החברה למשרד חוות דעת נוספת של רואי החשבון ממרס 2007 . נקבע בה כי בהתקיים תנאים מסוימים, לרבות החלטה בעקבות דיון פרטני בנתונים האישיים של העובד המועמד להשתלמות, יכולה החברה לא לזקוף לעובד שווי בגין שכר הלימוד. יחד עם זאת המליצו רואי החשבון כי לאור חוזר מס הכנסה מדצמבר 2005 תשקול הנהלת החברה לפנות לרשויות המס על מנת להכריע בסוגיות הקשורות לתארים אקדמיים ולרכישת מקצוע. עד יוני 2007 לא פנתה החברה לרשויות המס כדי להכריע בסוגיה זו כמתחייב מחוות דעת רואי החשבון. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי חובתו של גוף ציבורי כרכבת ישראל היא לפעול על פי מדיניות והוראות נציבות מס הכנסה, ולא לחפש דרכים עוקפות באמצעות חוות דעת שיצדיקו הימנעות מתשלום מס. רשות החברות הודיעה באוגוסט 2007 למשרד מבקר המדינה כי היא רואה במימון לימודים אקדמיים לעובדים הטבת שכר החייבת במס לכל דבר ועניין. עוד הודיעה כי תפעל לכך שהחברה תנכה מעובדיה את המס בגין השתלמויות ללימודים לתואר, כמתחייב מתקנות מס הכנסה. בעקבות הביקורת ביקש מנהל תחום שומה בכיר (שומה-פרט) בחטיבת שומה וביקורת של רשות המסים בישראל את סגן פקיד שומה חיפה להורות על ביקורת ניכויים בחברת רכבת ישראל לשם טיפול בליקויים שהועלו. בעקבות הביקורת הודיעה החברה ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי מנכ"ל החברה הנחה את מנהל אגף כספים לפנות למס הכנסה "מיד" כדי שיכריע בסוגיה זו. בדצמבר 2007 הודיעה החברה למשרד מבקר המדינה כי בעקבות פסק דינו של בית המשפט העליון27 אשר ניתןב- 28.11.07 , היא החליטה שלא להמתין להכרעת שלטונות המס בנושא מענקי ההשתלמות ולנכות מס במקור על הסכומים ששולמו על ידה לעובדיה. היועמ"ש של החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2007 כי בעקבות פסיקת ביהמ"ש העליון היא הורתה לחברה לנכות מס במקור ממענק ההשתלמות שמומן עבורה ע"י החברה. 8. לעובד י' ניתן מענק השתלמות של 100% ,ללימודי תואר ראשון בעוד שעל פי הנוהל גובה המענק המרבי הוא 85% . העובד הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי על מנת לעמוד בדרישות התפקיד וברמה המקצועית הנדרשת ממנו ביקש לצאת ללימודים לתואר ראשון. בקשתו אושרה על ידי הסמנכ"ל למינהל והמנכ"ל, ולמיטב ידיעתו, אישור הלימודים ומימונם נעשו בהתאם לנוהלי החברה ולמקובל בה. החברה הודיעה ביולי 2007 למשרד מבקר .__________________ .27 ע"א 3501/05 פקיד שומה1 ירושלים נ' בנק יהב (טרם פורסם). 1388 דוח שנתי58ב .המדינה כי בעקבות הביקורת ינוכה משכר העובד בתשלומים סכום השווה ל -15% משכר לימוד. 9. במאי 2002 הודיע הממונה על השכר במשרד האוצר למעסיקים במגזר הציבורי כי אין לממן שכר לימוד של עובדים הלומדים בשלוחות של אוניברסיטאות זרות בישראל. בפברואר 2005 פנה עובד יא' לממונה על ההדרכה ברכבת וביקש החזר הוצאות בסך 37,151 ש"ח ללימודי תואר שני בשלוחה של אוניברסיטה זרה בישראל. הממונה על ההדרכה הודיע לעובד יא' כי אינו זכאי לתשלום שכר לימוד בשלוחה של אוניברסיטה זרה. במרס 2005 פנתה מנהלת אגף משאבי אנוש דאז אל הסמנכ"ל למינהל וביקשה שלא לאשר לעובד יא' את מימון שכר הלימוד מכיוון שזה מנוגד לנוהל. במאי 2006 הורה הסמנכ"ל למינהל לממונה על ההדרכה לשלם לעובד יא' עבור לימודים בשלוחה של האוניברסיטה הזרה, בהיקף של 85% מעלות שכר לימוד במכללה בגין לימודי שנה א', ושל 60% מעלות שכ"ל באוניברסיטה "מאושרת" בגין לימודי שנה ב'. עובד יא' הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי בנוהל החברה לא צוין שלא ימומנו לימודים בשלוחות של אוניברסיטאות זרות. לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לדאוג לכך שבנוהל ההשתלמויות שלה ייכתב שהכול בכפוף להנחיות כל גורם מוסמך (הממונה על השכר, רשות החברות, רשויות המס וכו'). הביקורת העלתה כי החברה שילמה לעובד יא' סך של 16,425 ש"ח בניגוד להנחיית הממונה על השכר, מבלי שהדבר נזקף לו כהכנסה ומבלי שחויב במס, בניגוד לעמדת רשויות המס. עובד יא' הודיע ביולי 2007 לסמנכ"ל למינהל כי הוא מסכים להחזיר כספים ששולמו לו שלא על פי הנהלים. באותו חודש הודיעה החברה למשרד מבקר המדינה כי התשלום החורג ששולם לו ינוכה ממשכורותיו הקרובות. .בקרת החברה על תשלומי שכר .בהסדרים נאותים למבדק ובקרה פנימית על תשלומים לעובדים רצויה הפרדה בין יחידת המינהל וכוח האדם, האחראית לקביעת תנאי העבודה, ובין מחלקת שכר, האחראית לתשלום השכר ולניכויים ממנו בהתאם להסכמי העבודה, לחוקים הרלוונטיים ולהרשאות העובד. מחלקת השכר של החברה הייתה כפופה למנהל אגף כוח אדם בחברה, ומ - 2006 הוכפפה לסמנכ"ל למינהל. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי עליה לפעול להפרדה בין יחידת המינהל למחלקת שכר. סמנכ"ל הכספים דאז בחברה הודיע למשרד מבקר המדינה ביולי 2007 כי עמדת משר ד מבקר המדינה מקובלת עליו. רשות החברות הודיעה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2007 כי על דירקטוריון החברה לדון במבנה הארגוני של החברה ולאשר אותו. עוד הודיעה הרשות כי תבדוק את האפשרות להפריד את יחידת השכר מיחידת המינהל ולהכפיף אותה לאגף כספים או כלכלה ותגבש עמדתה בנושא. . על החברה לפעול על פי נורמות המוטלות על גוף ציבורי. עליה להקפיד כי הליכי בחירת עובדים בכירים ייעשו בצורה פומבית, תחרותית ותוך מתן שוויון הזדמנויות לכל מי שמעוניין להציג את מועמדותו ולאחר בחינת כישוריהם והתאמתם לתפקיד שאליו נבחרו. עליה להקפיד כי כל התשלומים לעובדים ייעשו חברת רכבת ישראל בע"מ 1389 . ,באישור הגורמים המוסמכים ובכפוף לכללים שנקבעו בחוק יסודות התקציב התשמ"ה- 1985 .