קרן לרווחה לנפגעי השואה בישראל/טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים - ממצאי מעקב

 ♦ . 236 דוח שנתי65א .שם הדוח: משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מבוא .בשנת 2013 חיו בישראל כ - 180,000 ניצולי שואה. על פי התחזית 2 , יֵרד מספר הניצולים לכ- 156,000 בשנת 2015 ולכ- 57,000 בשנת 2025 . בסוף שנת 2013 היו כ -40% מהניצולים בני 79-70 , והשאר בני80 ומעלה. התחזית היא שבשנת 2020 כ-95% מאוכלוסיית הניצולים יהיו בני 80 ומעלה. למרות הירידה במספר הניצולים עלה היקף הצרכים שלהם בשל עליית גילם. בדצמבר 2013 קיבלו כ - 90,000 ניצולים גמלאות והטבות אחרות מהרשות. בשנת 2013 עמד תקציב הרשות על כ-3 מיליארד ש"ח. בשנת 20073 פרסם משרד מבקר המדינה דוחות ביקורת על הטיפול בניצולי שואה. דוח מעקב פורסם בשנת 20104 . דוח זה בוחן את הטיפול בליקויים שהועלו בדוח משנת 2010 וכן את טיפול הרשות בתביעות לגמלה. .המסד הנורמטיבי למתן סיוע לניצולי השואה .אלה החוקים המסדירים את זכויות ניצולי השואה בישראל5 : )(א חוק נכי המלחמה בנאצים, התשי"ד- 1954 (להלן- חוק נכי המלחמה); (ב) חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז- 1957 (להלן- חוק נכי הרדיפות). הזכאו ת על פי חוק נכי הרדיפות מותנית בכך שהניצול עלה לישראל לפני 1.10.53 והיה תושב ישראל ב- 1.4.57 ;ולאחר מכן (ג) חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001 ) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות), התשס"א - 2001 (להלן- חוק ההסדרים). חוק זה מזכה בגמלה ניצולים שאינם זכאים לגמלה מכוח חוק נכי הרדיפות עקב שהותם על אדמת גרמניה ב- 1.1.47 (שכן ניצולים ששהו שם בתאריך זה - לא נשללה זכותם לתבוע פיצויים ישירות מממשלת גרמניה); (ד) חוק הטבות לניצולי שואה, התשס"ז- 2007 - חוק זה מזכה ניצולי שואה נזקקים בהטבות שונות. הגוף הממשלתי המשלם את הגמולים לפי חוקים אלו הוא הרשות לזכויות ניצולי השואה 6 . הרשות בוחנת בקשות גמלה של אזרחי ישראל שחיו במדינות מסוימות באירופה או בצפון אפריקה בתקופת מלחמת העולם השנייה והעומדים בכמה קריטריונים (ניצולי שואה). הגמלה מותנית בנכות (פיזית או נפשית) של 25% לפחות. לאחר אישור הבקשה מעניקה הרשות סיוע כספי (גמלה) לניצולים בהתאם לשיעור הנכות שנקבע. מתוכם, מי שהכנסתם נמוכה מתקרה שנקבעה מקבלים גמלה משלימה. ההשלמה תלויה בדרגת נכותם ובהכנסותיהם (בכלל זה: קצבה מהביטוח הלאומי, תגמול מהאוצר, פנסיה, תשואה מחסכונות ושכר דירה מנכסים .__________________ .2 :ראו .Jenny Brodsky et al., Holocaust Survivors in Israel: Population Estimates, Demographic, Hea lth and Social Characteristics (2010). 3 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על הסיוע לניצולי שואה ( 2007). 4 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 '), בפרק "הסיוע לניצולי שואה", עמ217 . 5 באפריל 2014 לאחר מועד סיום הביקורת התקבלה החלטת ממשלה המרחיבה את ההטבות לניצולי שואה. לביצוע שינויים אלו יש צורך באישור הכנסת ובשינויי חקיקה. .6 ,הרשות לזכויות ניצולי השואה היא אגף במשרד האוצר המטפל באוכלוסיית ניצולי השואה כמפורט בהמשך דוח זה. עד נובמבר 2009 ."נקרא גוף זה "הלשכה לשיקום נכים משרד האוצר 237 .:שם הדוח משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מושכרים). משנת 2010 עומדת בראש הרשות גב' עופרה רוס, והיא מכהנת בתפקיד מנכ"לית. בנובמבר 2013 (להלן– מועד סיום הביקורת) היה מספר העובדים ברשות 987 . קיימים עוד מקורות למימון קצבאות וסיוע לניצולי השואה, ובהם: הרנטה הגרמנית, המשולמת מכוח החוק הגרמני: חוק הפיצויים הפדרלי לקרבנות הרדיפות של המשטר הנציונל - סוציאליסטי (להלן - BEG ); גמלה מקרן סעיף 28 , קצבאות חודשיות ממדינות באירופה שחתמו על הסכמים עם גרמניה; וכן סיוע על פי הסכמים בין ממשלת גרמניה וגופים נוספים לבין ועידת התביעות של ניצולי השואה (שמקום מושבה בארצות הברית). יצוין כי במועד פרסום דוח מבקר המדינה מאוגוסט 2007 לא היה מעוגן בחקיקה בישראל הסדר מקיף לכל ניצולי השואה שעלו ארצה אחרי 1953 .ושלא קיבלו גמלה מגוף לא ישראלי לא הייתה אז בחקיקה בארץ שום התייחסות, לא במישרין ולא בעקיפין, ל"מעגל השני" - מעגל "פליטי השואה". לפי הגדרת המועצה הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה, "פליט שואה" הוא תושב ישראל שאינו זכאי לקצבת "ניצול שואה", שכן הוא לא שהה לא במחנה השמדה ולא בגטו, אלא נמלט משטח שכבשו הנאצים עוד לפני הכיבוש או עלה מאחת ממדינות הציר (בולגריה, רומניה, לוב או טוניסיה)9. בעקבות הפסיקה10 והחלטות מנהליות של הרשות בשנים 2008- 2010 אושרו לתושבי מדינת ישראל שחיו בבולגריה, ברומניה 11 , בלוב ובטוניסיה בתקופת מלחמת העולם השנייה ושעמדו בקריטריונים, להגיש בקשות לגמלה. זכאותם מתבססת על חשיפתם לרדיפות הנאצים ובריחתם מבתיהם מאימת הרדיפות האלה. בשנת 2010 החליטה ועדה מקצועית (ועדת שני) להכיר במחלות מסוימות שסימניהן הופיעו בניצולים לאחר תקופת מלחמת העולם השנייה והקשורות לתקופה השואה ולזכות את נושאיהן בגמלה או בהעלאת הגמלה. בעקבות שינויים אל ה עלה מספר הניצולים המקבלים גמלה מהרשות מכ- 43,000 בשנת 2007 לכ- 90,000 בשנת 2013 . הדוח משנת 2007 עסק בסיוע הניתן לניצולי השואה במדינת ישראל. כבר בדוח זה העיר מבקר המדינה כי "חובה ראשונה במעלה עלינו, כמדינה וכחברה, לדאוג לניצולי השואה בשנות חייהם האחרונות, כשמספרם מתמעט מדי יום ביומו... החובה החוקית והמוסרית המוטלת על רשויות המדינה היא לפעול מיד, במהירות ובנחרצות... לשיפור הטיפול בניצולי השואה החיים בתוכנו". הדוח עמד על ליקויים בטיפול בניצולי השואה, לרבות ליקויים בשירות שנותנת להם הרשות לזכויות ניצולי השואה, הבדלים בין סכומי הקצבאות הניתנים לקבוצות שונות של ניצולים וקשיי התקצוב של ארגונים חוץ -ממשלתיים הפועלים לטובת ניצולי השואה. .__________________ .7 .מספר זה כולל סטודנטים ומתנדבים ואינו כולל מועסקים במיקור חוץ 8 הקרן הוקמה בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים לאחר משא ומתן בין ועידת התביעות ובין ממשלת גרמניה המאוחדת בעקבות איחודן של גרמניה המערבית עם גרמניה המזרחית. הקרן משלמת רנטה לניצולים העומדים בקריטריונים מסוימים. 9 ,המועצה הלאומית לכלכלה, משרד ראש הממשלההמעגל השני של ניצולי שואה: צדק חברתי - צדק היסטורי, מתוך מצגת שפורסמה באתר האינטרנט של משרד ראש הממשלה. 10 רומניה: החלטת בית המשפט המחוזי מנובמבר 2009 (רע"א 5512/09 הרשקו ו-108 אח' נ' הרשות המוסמכת לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, פורסם בתקדין). לוב: פסק דין של ועדת העררים בבית משפט השלום בתל אביב מאפריל 2010 (רע 255/08 טייר נ' הרשות המוסמכת לפי חוק נכי רדיפות הנאצים). בולגריה: ביולי 2008 קבע בית המשפט העליון בדנ"א 11196/03 גרנות נ' הרשות המוסמכת לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז - 1957 (תק-על 2005[4[ ] 9.10.05)]. :טוניסיה ע"א (ת"א) 1854/04 רועה נ' הרשות המוסמכת לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז- 1957 (תק-מח 2008(1 ) 4656( ) 4.2.08.) 11 במהלך מלחמת העולם השנייה נשללה חירותם של יהודי רומניה ובולגריה ("סוגיית העוצר"). 238 דוח שנתי65א .שם הדוח: משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בעקבות פרסום הדוח משנת 2007 ועל פי החלטת הוועדה לענייני ביקורת המדינה מינואר 2008 , מונתה באותו חודש ועדת חקירה ממלכתית בנושא הסיוע לניצולי השואה בראשות השופטת בדימוס דליה דורנר. הוועדה הוסמכה להמליץ על טיפול ראוי בבעיותיהם של ניצולי השואה ופליטיה, זאת מתוך התייחסות לאופן טיפולה של הרשות ומתוך השוואה לסיוע שנותנות להם מדינות אחרות . בדוח ועדת דורנר מיוני 2008 צוינו ליקויים בסיוע לניצולי השואה, לרבות בנוגע לסכום הגמלה, לפעילות הרשות, למערך השירותים לניצולים ולמיצוי זכויותיהם, והובאו המלצות לתיקון הליקויים. באוגוסט 2008 החליטה ממשלת ישראל לאמץ את עיקרי המלצותיה של ועדת דורנר ולהוסיף סיוע לניצולי השואה כהשלמה לתכניות סיוע קודמות. בשנת 2010 פרסם מבקר המדינה דוח מעקב, ובו נבדק אם תוקנו הליקויים שהועלו בדוח משנת 2007 .ואם יושמו המלצות ועדת דורנר .פעולות הביקורת .בחודשים ינואר-דצמבר 2013 עשה משרד מבקר המדינה מעקב על תיקון הליקויים שהועלו בדוח המעקב משנת 2010 ובדק את משך הטיפול בבקשות הניצולים לקבלתן או להעלאת סכומן של קצבאות או של הטבות. .מערכת מחשוב .מערכת המחשב ברשות פותחה לפני כעשרים שנה ונועדה, בין היתר, לתמו ך בניהול תיקי התביעה, להתריע על אי-קבלת מסמכים ולהפיק נתונים סטטיסטיים וכלליים הנדרשים לניהול הטיפול בתביעות ולבקרה על הטיפול בהן. לצורך שיפור המערכת גייסה הרשות לשורותיה מנתחת מערכות, וזו פועלת עם מטמיעת המערכת ועם יחידת המחשב לסיפוק צרכים שונים במערכת ודרישות שוטפות של המשתמשים בה. 1 . : הפקת דוחות מהמערכת הממוחשבת בעקבות פרסום הדוח משנת 2007 ודוח ועדת דורנר קיבלה עליה הרשות לשפר את תהליכי העבודה כדי לייעל את השירות שניתן לפונים אליה. בדוח הביצוע לשנת 2008 קבעה הרשות כי ברבעון הראשון של שנת 2009 היא תתחיללהשתמש במערכת מחשוב חדשה, והחל ברבעון השני יופק בכל רבעון דוח כמותי שיכלול דיווח על הביצועים לעומת ההתחייבויות ועל משכי זמן הביצועים וכן דוח חריגים. בדוח המעקב משנת 2010 נמצא כי מחלקת התביעות ברשות ממשיכה להשתמש במערכת המחשוב הישנה, אף שזו אינה מאפשרת לבצע מעקב שוטף ואפקטיבי על הטיפול בתיקים ולבדוק אם הרשות עומדת בלוחות הזמנים שקבעה לעצמה. במעקב הנוכחי נמצא שהרשות מכינה אפיון דרישות למערכת המחשוב שלה, ואולם היא עדיין משתמשת במערכת המחשוב הישנה תוך הטמעת שיפורים מסוימים. נציגי הרשות הסבירו שמערכת המחשוב מיושנת ואינה מתאימה לצרכיה הנוכחיים של הרשות, ולכן קיים קושי להפיק דוחות הנחוצים לניהול פעילותה ולבקרתה. הרשות לא הצליחה לספק דוחות מחשב לצורך זה למשרד מבקר המדינה עד מועד סיום הביקורת. כך לדוגמה לא היה זמין דוח הכולל פרטים על התביעות שהוגשו לרשות בשנים האחרונות ועל מצב הטיפול בהן. דוח כזה נחוץ לבדיקה פרטנית של טיפול הרשות בתביעות הניצולים. משרד האוצר 239 .:שם הדוח משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בתשובתה של הרשות למשרד מבקר המדינה מפברואר 2014 נכתב כי "יחידת המחשוב באוצר קיבלה את אפיון הדרישות שהכינה הרשות למערכת, ובימים אלה מתחילה באפיון-על של המערכת, במקביל להרחבת צוות הפיתוח". עוד ציינה הרשות כי "המערכת הממוחשבת משודרגת ככל הניתן כל העת, על פי צרכי הרשות, והיא כוללת הפקת מסמכים אוטומטית לפי שלבי התהליך; מתן תזכורות והתראות לגורמים הרלוונטיים בתהליך הטיפול בתביעה; אפשרות להפיק דוחות וסטטיסטיקות על תהליכי הטיפול; ועוד". בביקורת נמצא שמערכת המחשוב של הרשות מיושנת ומסורבלת ואינה מאפשרת להפיק נתונים לצורכי הניהול והבקרה כנדרש. הרשות משלמת גמלאות לניצולים ותומכת בהם בסכום שנתי של כ-3 מיליארד ש"ח ומטפלת בעשרות אלפי תיקים ובכ- 1,700 תביעות בכל חודש, ולכן היא זקוקה לכלי מחשוב אמין ונוח לעבודה השוטפת. על הרשות ומשרד האוצר לעשות את הנדרש כדי לשפר את מערכת המחשוב או להחליפה (בשים לב ליחס בין העלות לתועלת). 2 . : בקרה על תביעות שחסרו בהן מסמכים בדוח המעקב משנת 2010 צוין שהמעקב על התקדמות הטיפול בכל אחת מהתביעות עדיין נעשה באמצעים ידניים, ולא על ידי הפקת דוחות סטטוס ממוחשבים. עוד צוין שהמערכת הממוחשבת אינה מתריעה על עיכוב ממושך מדי בטיפול בתיקים או על המתנה ממושכת מדי לקבלת מסמכים חסרים. המעקב הנוכחי העלה שהליקוי תוקן, וכעת מערכת המחשב מתריעה לפני מנהלת מחלקת התביעות על תזכורות להמצאת מסמכים שלא נענו 60 יום ויותר, והיא אמורה לשלוח להם תזכורת נוספת. .משך הטיפול בבקשות .במעקב משנת 2010 נמצא כי השתפר טיפולה של הרשות בפניות שהוגשו לה לאחר פרסום הדוח משנת 2007 . הטיפול בתביעות לקבלת גמלה שהוגשו לרשות בשנים 2009 -2007 ואושרו, נמש ך 160 יום בממוצע (כחמישה חודשים), לרבות פרק הזמן שנדרש לתובע להשלמת פרטים או מסמכים חסרים לבקשת הרשות. הטיפול בתביעות שנדחו ארך 86 יום בממוצע (כשלושה חודשים). תיקים פתוחים מלפני שנת 2010 בדוח המעקב משנת 2010 צוין כי על פי בדיקת משרד מבקר המדינה, בנובמבר 2009 היו ברשות 7,144 תיקים פתוחים של תביעות לגמלה לפי חוק נכי הרדיפות ולפי חוק ההסדרים ועוד 3,277 תיקים פתוחים אשר הרשות השהתה את הטיפול בהם עד לקבלת החלטת בית המשפט העליון "בסוגיית העוצר". 3,130 (44% ) מן התביעות בתיקים הפתוחים הוגשו יותר משנתיים לפני מועד הבדיקה האמורה. במעקב הנוכחי ביקש משרד מבקר המדינה מהרשות נתונים על תיקים הפתוחים יותר משנתיים. בשל הקושי לקבל מהמערכת הממוחשבת מידע מהימן על כלל ניצולי השואה סיפקה 240 דוח שנתי65א .שם הדוח: משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הרשות נתונים אלו באפריל 2014 , לאחר מועד סיום הביקורת. למשרד מבקר המדינה נשלח דוח המפרט את כל התיקים המצויים בסטטוס "בדיקה" יותר משנה. הרשות הודיעה שהיא כך שיהיה מעודכן". בלוח ]במחשב[ "פועלת לשנות את הסטטוס1 להלן מוצגים פרטים על התביעות שנמצאות בטיפול הרשות יותר משנה ועד 15 .שנה משרד האוצר 241 .:שם הדוח משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לוח1 .תביעות פתוחות יותר משנה .מצב התיק מספר התיקים .קבוצות חדשות (בעיקר יוצאי מרוקו ועיראק) המבקשות להיכלל במעגל .הזכאות לתגמולים 500 . נשלחה הודעה לתובע שבכוונת הרשות לדחות את בקשתו, ועם זאת הוא .רשאי לעיין בתיק 250 .נשלחו בקשות להמציא מסמכים הנחוצים לאישור התביעה 950 . ,התובעים אינם זכאים לתגמולים לפי חוקותביעתם אמורה להידחות או .נדחתה, אך ההחלטה לא עודכנה במחשב 650 .התובעים נפטרו 536 . סה"כ תביעות 2,886 מהנתונים שסיפקה הרשות למשרד מבקר המדינה עולה, כי באפריל 2014 היו950 תביעות הפתוחות יותר משנה שבעניינן נדרש המשך טיפול של הרשות; וכי בדצמבר 2013 , לאחר מועד סיום הביקורת, ביקשה הרשות מ-448 מהתובעים נתונים נוספים לשם המשך הטיפול בתביעות אלה. לעומת זאת, בביקורת הקודמת נמצאו יותר מ- 3,000 תביעות שהיו פתוחות תקופה ממושכת ושבעניינן נדרש המשך טיפול הרשות. בתשובתה הסבירה הרשות כי "כי כל תיק הקיים כיום ברשות מטופל: בין אם במסלול של השלמת מסמכים, בין אם במסלול של הכרה, ובין אם במסלול של דחייה". עוד הסבירה הרשות כי "ישנם תיקים בסטטוס של בדיקה, שבהם הוחלט על דחייה ונשלח לתובע מכתב - בטרם דחייה רשמית - המאפשר לו לעיין בתיק תוך 60 יום. גם לגבי תיקים אלו המספר נמוך ביותר ואף זניח". טיפול בתביעות מהשנים 2013 -2010 ועדה רפואית הרשות פרסמה במאי 2004 אמנה בדבר איכות השירות של הוועדות הרפואיות. באמנה התחייבה הרשות, בין היתר: "להיענות לכל פנייה בכתב תוך 14 יום... לזמן אותך תוך45 יום להופיע בפני וועדה רפואית ובתוך 90 יום בפני וועדה רפואית עליונה12 ". הוועדה הרפואית מזמינה את הניצול להופיע לפניה, אך מוסמכת להחליט רק על בסיס מסמכים שהוגשו לה. משרד מבקר המדינה מעיר שהאמנה אינה מתייחסת לפרק הזמן שבין אישור התביעה לבין התשלום לניצול. אין היא מופיעה באתר האינטרנט של הרשות, ומן הראוי היה שהרשות תפרסם אותה באתר. שני שלבים יש בתהליך אישורה של תביעה. בשלב הראשון הרשות בוחנת אם התביעה עומדת בקריטריונים המזכים לתשלום קצבה או להעלאת סכום הקצבה. בשלב השני הוועדה הרפואית .__________________ .12 ,ועדה זו הינה גוף עצמאי ובלתי תלוי. על החלטת הוועדה הרפואית העליונה ניתן להגיש ערעור בנקודה משפטית בלבד, לבית המשפט המחוזי. 242 דוח שנתי65א .שם הדוח: משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 דנה בגובה התשלום (נקבע על פי שיעור הנכות). הרשות טוענת שאמנת השירות מתייחסת לפרק הזמן שראשיתו במועד החלטת הרשות המוסמכת להכיר בתביעה, ולא במועד הגשת התביעה. משרד מבקר המדינה בחן את פרק הזמן שעובר מקבלת המסמכים הנדרשים לבדיקת התביעה לתשלום גמלה או להעלאת סכום גמלה מסיבות רפואיות עד לסיום הטיפול בתביעה. נבדקו 91 תביעות מסוג זה שהוגשו בשנים 2013 -2010 . הודעה על קבלת תביעה ועל מסמכים חסרים ניצול המגיש בקשה להכרה בנכותו, לקבלת גמלה או להעלאת סכו מה מעוניין לדעת אם בקשתו התקבלה, מהו תהליך הטיפול בה ומהו משך הזמן הצפוי עד לקבלת ההחלטה. בדרך כלל הוא מצרף מסמכים רפואיים ואחרים כדי להוכיח לרשות ולוועדה הרפואית את זכאותו. עם קבלת התביעות ברשות אין בודקים מיד אם חסרים מסמכים ואין שולחים לניצול מיד בקשה להשלמתם. מקריאת ההתכתבות ב -25 תביעות שהוגשו בשנים 2013 -2012 עולה כי בתשע מהן חסרו מסמכים, ומתוכן בשישה מהמקרים שהיו חסר מסמכים, נשלחה בקשה להשלמת המסמכים החסרים כחודשיים בממוצע לאחר הגשת התביעה. בשאר המקרים (16 תביעות) לא נשלחה בקשה אף שעברו יותר מ -30 .יוםבמקרים אלו שלח הניצול את המסמכים כשלושה חודשים בממוצע לאחר הגשת תביעתו אף שהרשות לא פנתה אליו בכתב. מקריאת ההתכתבות בנוגע ל-43 תביעות שהוגשו בשנים 2011 -2010 נמצא כי ב-25 (60% ) מהן חסרו מסמכים. ב-12 מהן נשלחה בקשה להשלמת המסמכים החסרים כארבעה חודשים בממוצע לאחר הגשת התביעה, ובשאר המקרים (13 ) לא נשלחה בקשה כזו אף שעברו יותר מ-30 .יום .במרבית תיקי התביעה לא נמצאה עדות לכך שהרשות שלחה אישור לניצולים בעת קבלת תביעתם לגמלה או להטבה אחרת, וממילא היא לא פירטה את שלבי הטיפול הצפויים בתביעה ואת משכם. טיפול בבקשה לאח ר קבלת המסמכים הנדרשים משרד מבקר המדינה בחן את הזמן שעבר ממועד הגשת כל מסמכי התביעה עד מועד ההזמנה לדיון בוועדה רפואית. ממצאי הבדיקה מופיעים בלוח 2. . לוח2 . משך הטיפול ממועד קבלת המסמכים הנדרשים ועד לדיון בוועדה הרפואית .שנת .הגשת .התביעה עד 45 .ימים 90-46 .ימים 180 -90 .ימים 365 -180 .ימים יותר .משנה משך .הטיפול .הממוצע .בימים סה"כ .תביעות .2011 -2010 11 9 11 9 3 141 43 .2013 -2012 8 13 4 65 25 משרד האוצר 243 .:שם הדוח משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מהלוח עולה שמספר הימים שעברו ממועד קבלת המסמכים ועד הדיון בוועדה ירד במידה ניכרת מהשנים 2011 -2010 ועד השנים 2013 -2012 . יצוין שהתשלום חל למפרע: מיום הגשת התביעה לרשות. כמו כן לפעמים מוצדקת הדחייה בזימון הניצול לוועדה, למשל אם הרשות מבקשת ממנו מידע נוסף אך תגובתו מתעכבת או אם תאריך הזימון אינו מתאים לו. על הרשות לבחון דרכים לקצר את הזמן הנדרש לזימון לוועדות הרפואיות, כדי לתת מענה מהיר יותר לניצולים ולעמוד בדרישת אמנת השירות. דחיית תביעות הרשות מכירה במחלות מסוימות כבסיס לחישוב הנכות של ניצול, אם יש להן קשר סיבתי למאורעות בתקופת מלחמת העולם השנייה. אם רופא הרשות קובע שיש קשר סיבתי, התביעה נשלחת לוועדה הרפואית, וזו קובעת את שיעור נכותו של הניצול. במעקב הנוכחי נבדק כמה זמן נדרש לטיפול בתביעות שדחתה הרשות. להלן לוח המסכם את פרקי הזמן שבין קבלת כל המסמכים לדחיית התביעה. .לוח 3 .מספר הימים מקבלת כל המסמכים עד לדחיית התביעות .השנים עד 45 90-46 180 -90 יותר מ-180 ממוצע סה"כ תביעות .2013 -2012 2 4 4 1 87 11 הבדיקה העלתה כי בתביעות שנדחו בשנים 2013 -2012 לא קוצר זמן הטיפול במידה ניכרת לעומת ממצאי דוח המעקב משנת 2010 (ממוצע של 86 ימים לעומת87 , בהתאמה). בפרק הזמן הזה נכללו משך ההתכתבות בין הרשות ובין הניצול, מעת שהרשות הודיעה לו על כוונתה לדחות את תביעתו ואפשרה לו להגיש מידע נוסף בטרם תחליט החלטה רשמית, וכן בדיקת התביעה על ידי רופא נוסף. משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי מגיש הבקשה מעוניין לדעת כמה זמן נדרש לטיפול בה מיום הגשתה או מיום מסירת כל המסמכים שנתבקשו ואף כמה זמן נדרש כדי לסיים כל אחד משלבי הטיפול בתביעה, ובהתאם לאמנה הרשות אמורה לספק לו את המידע הזה. על הרשות לפרסם את האמנה בקרב הניצולים וכן באתר האינטרנט שלה ולהקפיד ולוודא ולבחון מפעם לפעם שהיא אכן עומדת בתנאי האמנה. לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה שעובדי הרשות יבדקו את תביעות הניצולים מיד עם קבלתן, יאשרו את קבלתן, יודיעו לניצול אילו מסמכים חסרים לצורך בדיקת הבקשה בוועדה הרפואית, יפרטו את שלבי הטיפול הבאים ויעריכו את משך הטיפול, תוך הדגשה כי הוא תלוי בשיתוף פעולה מצד התובע. פעולות אלו יסייעו למגישי התביעות להמציא את המסמכים הנדרשים במועד, לעקוב אחר הטיפול בבקשתם ובכך לזרזו. 244 דוח שנתי65א .שם הדוח: משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 טיפול בו-זמני בתביעות ועדות רפואיות ויחידות נוספות של הרשות נוהגות לעבוד רק עם מסמכי המקור ועם התיק הפיזי של הניצולים. אם הניצול מגיש לרשות כמה תביעות לסיוע בעת ובעונה אחת או בהפרשי זמן קצרים (לדוגמה, להעלאת סכום הגמלה בשל מחלות שונות, להחזר הוצאות או לקבלת הלוואה), מחלקת התביעות מטפלת בכל פעם בתביעה אחרת ולא בכולן בו -בזמן. בעקבות זאת הטיפול בחלק מהתביעות מתעכב תקופה ארוכה. מגיש בקשה שאינו שבע רצון מהחלטת הוועדה הרפואית יכול לערער לפני הוועדה הרפואית העליונה. על החלטות ועדה זו ניתן לערור במסגרת בית משפט השלום, ולצורך הדיון מועבר אליה תיק התביעה. על פי תלונות שהוצגו בדוח של נציבות תלונות הציבור שבמשרד מבקר המדינה לשנת 2012 , בשל הטיפול בבית המשפט התעכב הטיפול ברשות בתביעות נוספות עד שהתיק הוחזר מבית המשפט13 . הרשות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה שהיא שינתה את מדיניותה בספטמבר 2013 , וכל תיק שהוגש בגינו ערר על החלטת הרשות מצולם קודם שנשלח לבית משפט. כך עובדי הרשות יכולים לטפל בתביעות נוספות של אותו תובע ואינם זקוקים לתיק המקורי. עוד הסבירה הרשות, כי "פניות הממוענות למחלקת התביעות, כאשר התיק הפיזי נמצא באחריות מחלקה זו, יועברו למנהלת מחלקת התביעות, אשר תהיה אחראית לנתבן ולקדם את המשך הטיפול בהן במסגר ת המחלקה". לפי הנוהל החדש של הרשות: "מחלקת הארכיון תסרוק לתיקי הניצולים הממוחשבים את כל הפניות הסרוקות... באחריות כל מנהל מחלקה מקצועית לערוך בדיקה בתיק הממוחשב האם קיימת פנייה נוספת המצריכה טיפול נוסף, בטרם העברת התיק למחלקה אחרת". לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להמשיך ולבחון דרכים נוספות לטפל בו- בזמן במכלול התביעות של ניצול השואה, אם להכרה במחלה נוספת ואם למתן הטבה, גם אם תיקו אינו ממוחשב. סריקת תיקים רוב תיקי הניצולים אינם סרוקים, ואין גיבוי במקום אחר למסמכי המקור בתיקים, שחלקם בני שבעים שנה ויותר. נו כח חשיבותם של מסמכים אלו והקושי לקבל העתקים מן הגופים שהנפיקו אותם קיימת סכנה שבעקבות אירוע חריג (שרפה, אסון טבע וכד') או אבדן תיקים במהלך העבודה השוטפת תתקשה הרשות להמשיך את הטיפול בתביעות של ניצולים אלו. אם ייסרקו התיקים ויוזנו למחשב, יוכלו כמה עובדים לט פל בהם בו -בזמן. הרשות החלה בתהליך סריקה, אך הפרויקט אינו מתקדם לפי לוח זמנים ברור וידוע. כמה סיבות לכך: הצורך במשנה זהירות בטיפול במסמכים שמצבם הפיזי ירוד, המידע הרב המצריך סריקה ועלותה הניכרת של עבודה זו בביצוע גוף חיצוני. בתשובתה מציינת הרשות כי היא "נמצאת בתהליך סריקה של כל החומר השוטף, ולמעשה סריקת המסמכים לתיקים מהווה חלק בלתי נפרד מן העבודה השוטפת על התיקים, ברוב המחלקות". אשר לסריקת תיקי הניצולים וחומרים מן העבר, הרשות מציינת כי "מדובר בתהליך מורכב, אשר נבחן על ידי הרשות, תוך שקילת כל ההיבטים הנוגעים לעניין". .__________________ .13 ,נציב תלונות הציבורדוח שנתי 39 ( 2013 '), עמ 145-144 . משרד האוצר 245 .:שם הדוח משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 צמצום הביורוקרטיה בדוח ועדת דורנר צוין כי הניצולים אינם ערים די הצורך לזכויותיהם ולכן אינם מנצלים אותן במלואן; כי הם נתקלים בקשיים ביורוקרטיים בניסיונם לממש את זכויותיהם, למשל את זכות הפטור מתשלום על תרופות לטיפול בנכויות שהרשות הכירה בהן; וכי מערך השירותים בעין המסופק לניצולים לוקה בחסר וניתן מגופים חוץ-ממשלתיים. משרד מבקר המדינה בדק את פעולות הרשות בתחום זה. 1. תרופות : באוגוסט 2008 לאחר פרסום דוח ועדת דורנר התקבלה החלטת הממשלה 3940 , ובמסגרתה הוחלט לאמץ את עיקרי המלצותיה של הוועדה ולפעול לסיועלניצולי השואה, זאת בהשלמה לתכנית הסיוע שאושרה בהחלטות הממשלה 2534 ו- 2941 , .ובכלל זה קביעת מנגנון שיפוי על התשלום בעד תרופות בשנת 2009 בדקה ועדת סל השירותים את האפשרות למימון כל התרופות לניצולים (אף אלו שאינן בתחום הנכות המוכרת) מתקציב סל השירותים ובסיועה של החברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה. בדוח המעקב משנת 2010 נכתב כי מנכ"ל משרד הבריאות דאז מינה צוות להסדרת נוהלי עבודה בין הממשלה לקופות החולים בנושא מנגנון השיפוי על התשלום בעד תרופות, וכי צוות זה המליץ להעביר לקופות החולים רשימות נוספות של ניצולים על נכויותיהם, שהרשות הכירה בהן. הניצולים יקבלו פטור מלא מדמי ההשתתפות העצמית עבור התרופות שהם רוכשים מקופות החולים בגין הנכות המוכרת, וקופות החולים לא יקבלו פיצוי נוסף עבורם. הרשימות הנוספות יהיו סגורות, וכך בגין כל ניצול נוסף או נכות נוספת שבהם תכיר הרשות היא תידרש להגיע לידי הסדר עם קופת החולים הרלוונטית או לנהוג לפי הנוהל הקיים של התשלום החודשי הקבוע. במועד סיום המעקב הקודם עדיין לא גובשו הסדרים אלו לכלל הסכם מחייב עם קופות החולים. משרד מבקר המדינה העיר כי על הגופים הנוגעים בדבר, ובראשם הרשות, לפעול במרץ לחתימת הסכם מחייב עם קופות החולים. המעקב הנוכחי העלה כי במאי 2010 נחתמו הסכמים בין המדינה, משרד האוצר והרשות לבין קופות החולים, שעניינם מתן הנחה ברכישת תרופות לכל ניצולי השואה המוכרים ברשות, גם בגין נכויות שאינן מוכרות כקשורות לשואה. מדובר במתן הנחה בדמי ההשתתפות העצמית ברכישת תרופות שבסל שירותי הבריאות, וזאת באמצעות התקשרות ישירה עם קופות החולים, כדי שהפטור יינתן כבר בעת רכישת התרופה בבית המרקחת, ולא כהחזר בדיעבד. בשנת 2011 הורחבו ההסכמים האמורים, וההנחה בתרופות החלה להינתן גם לאוכלוסיית ניצולי השואה המקבלים רנטה מגרמניה. באפריל 2014 החליט שר האוצר להרחיב את מתן ההנחה בתרופות כחלק מהרחבת הסיוע לניצולי השואה. 2. החזר מס קנייה על מוצרי חשמל : הרשות מאפשרת לניצולי השואה לקבל החזר חלקי של המס ששילמו בעת רכישת מוצרי חשמל שונים. ההחזר מותנה בהצגת חשבונית המס המקורית על שם הניצול וברכישת המוצר המסוים אחת לכמה שנים בלבד כפי שנקבע בחוק. אם אין הרשות יכולה לוודא שהמוצר שנרכש נועד לשמש את ניצול השואה בלבד, הטיפול בבקשה כרוך בבדיקת המסמכים ובהעברת הוראת תשלום לגזברות האוצר. מלבד זאת, רבים מניצולי השואה אינם יכולים, מפאת מוגבלותם, לפנות לרשות כדי לקבל את החזר המס, ולכן אינם מנצלים הטבה זו. משרד מבקר המדינה העלה סוגיה זו לפני הנהלת הרשות במעקב הנוכחי. זמן קצר לאחר מכן הודיעה הרשות למשרד מבקר המדינה כי על פי החלטת שר האוצר שונה הנוהל, וכך משנת 2014 יבוטל החזר המס על רכישת מוצרי חשמל, ובמקומו יוענק לכל ניצול בתחילת כל שנה סכום של 350 .ש"ח 246 דוח שנתי65א .שם הדוח: משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 3. : כרטיס לרכישת מזון ותרופות על פי החלטת הממשלה משנת 2007 , ליוצאי מחנות וגטאות ניתן שובר שירותים (כרטיס מגנטי) חודשי לרכישת מזון ותרופות בסכום של 600 ש"ח. השימוש בכרטיס זה לא היה נוח היות שהיה תלוי בקרבתם של בתי העסק מכבדי הכרטיס למקום מגוריו של הניצול, או שהניצול לא היה זקוק לשירותים אלו כל חודש ובסכום הנקוב בכרטיס. בפברואר 2014 , לאחר מועד סיום הביקורת, פורסם ברשומות חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון מס' 4 ) התשע"ד - 2014 ,. על פי תיקון זה מחודש פברואר 2014 ואילך יבוטלו השוברים, ובמקומם יועלה סכום הקצבה החודשי ב- 1,850 ש"ח, ויתאפשר לתת מענק הטבות שנתי בסכום של 4,743 ש"ח- המוענק כיום רק לניצולי שואה מקבלי גמלה לפי חוק הבטחת הכנסה - לכלל אוכלוסיית הזכאים להטבות לפי חוק. 4. : שעות סיעוד ניצול שואה המקבל, על פי חוק הסיעוד, 18-16 שעות סיוע (של סייעת בביתו) מהביטוח הלאומי והעומד בקריטריונים מסוימים זכאי לקבל תוספת של 9 שעות סיעוד בשבוע. הרשות מעבירה כספים (כ -80 מיליון ש"ח בשנת 2012 ) לקרן לרווחה לנפגעי השואה בישראל (ע"ר)14 (להלן- הקרן). הקרן מתקשרת עם קבלני משנה לצורך מתן השירות לניצולים המקבלים גמלה מהרשות, והיא גם מרכזת את הקשר עם קבלני משנה עבור ניצולים המקבלים גמלה מוועידת התביעות (קרן סעיף 2 .) ממחקר15 שנעשה לבדיקת שביעות רצונם של הניצולים מהסיוע שהם מקבלים ולבירור הצרכים הנוספים שהיו רוצים לקבל, עול ה כי כמחצית המשיבים למחקר רצו תוספת לסיוע הכספי שהם מקבלים, וכ-30% .רצו תוספת לשעות הסיוע שהם מקבלים בביתם תחומי סיוע נוספים שהתבקשו: עזרת מתנדבים ( 10% ,), אביזרי רפואה (משקפיים מכשירי שמיעה וכיסא גלגלים), שיפור בתנאי הדיור ושירותי רפואת שיניים. עוד צוין במחקר ש -90% .מהניצולים היו מרוצים מהסיוע הביתי לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון עם הנהלת משרד האוצר ועם נציגי הניצולים את היתרונות והחסרונות של מתן סיוע בעין (שעות סיעוד שבועיות) לעומת העלאת הגמלה לזכאים בסכום שווה, ולפעול להסדרת הנושא באופן מיטבי, זאת מתוך התייחסות לשונות בניצולים ובצורכיהם כפי שעולה מהמחקר. בתשובתה הודיעה הרשות כי רשמה לפניה את המלצת מבקר המדינה בעניין ואכן תבחן את הנושא עם הנהלת המשרד ועם נציגי הניצולים. בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2014 הסבירה הקרן כי "ביטול שעות הסיעוד כנגד הגדלת תשלום הגמלה יפגע מאד דווקא בניצולי השואה הנזקקים, אשר גם לא מקבלים תגמול מהאוצר ומרביתם בעלי הכנסה נמוכה, אלא גם התמיכה בשעות הסיעוד תישלל מהם". עוד הוסיפה הקרן כי "מעבר לתגמול באמצעות הרשות יגדיל את התקציב המשלמת עבור שעות [ הנדרש מהרשות ויצמצם את התמיכה הנדרשת מוועידת התביעות ". הקרן ציינה עוד ש"בעקבות השינוי בחוק הסיעוד ממרץ ]הסיעוד 2014 ניתן יהיה לבחור בגמלה בכסף במקום שירות בעין". 5. טיפולים ואביזרים רפואיים : הרשות גם מעבירה כספים לקרן לרווחה (כ - 50 מיליון ש"ח בשנת 2012 ) כדי שזו תיתן מענקים (החזרי כספים) עבור אביזרים .__________________ .14 הקרן מקבלת מימון גם מוועידת התביעות עבור שעות סיעוד נוספותלניצולים העומדים באותם קריטריונים והמקבלים את גמלתם מקרן סעיף 2 .באמצעות ועידת התביעות 15 ראו הערה2 .לעיל משרד האוצר 247 .:שם הדוח משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 רפואיים וטיפולים רפואיים לבקשת הניצולים ולפי עמידתם בקריטריונים. ברשות יש מחלקות המטפלות בבקשות להחזר הוצאות ולמתן הלוואות, והן מאשרות את התשלומים לאחר בדיקת המסמכים. גם לקרן יש מחלקות המטפלות בבקשות הניצולים להחזרת הוצאותיהם עבור רכישת אביזרים רפואיים, טיפולים רפואיים ונושאים אחרים, זאת לניצולים שאינם מקבלים גמלה מהרשות. ניצולים המקבלים גמלה מטעם הרשות הם בעלי נכות מסוימת, בהם מי שכבר אינם מסוגלים להגיש את הטפסים ולהמציא מידע נוסף או מסמכים כמתבקש. המאמץ הכרוך בקבלת החזר כספים עבור כמה פעולות (רכישות, טיפולים, נסיעות וכד') בסכום של 4,000 ש"ח לכל היותר בכל שנתיים עלול להיות מחסום לפני הניצול. רבים מהניצולים זקוקים לסיועם של אחרים כדי לנצל את זכויותיהם. מגמת הרשות בשנים האחרונות היא להמיר הטבות בעין בהעלאת סכום הגמלה או במתן ההטבה לניצול בעת רכישת השירות בלי צורך להגיש טפסים (כגון ההסכם שנחתם בעניין התרופות, הנזכר לעיל). כדי לשפר את השירות לניצול, על הרשות ועל הקרן לבחון עם נציגי הניצולים את היתרונות והחסרונות של מתן הטבה בעין (החזר על רכישת אביזרים רפואיים) לעומת ביטולו והעלאת סכום הגמלה בהתאם, ולפעול להסדרת הנושא באופן מיטבי. העלאת הגמלה לזכאים על ידי ביטול המענקים עבור אביזרים תחסוך לרשות את הוצאות התקורה שהיא משלמת לקרן לרווחה בעבור מתן שירותים אלו. בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מפברואר 2014 נאמר כי היא רשמה לפניה את המלצת מבקר המדינה בעניין ואכן תבחן את הנושא עם הנהלת המשרד ועם נציגי הניצולים. בתשובת הקרן נאמר כי היא ביקשה מהרשות וממשרדי ממשלה אחרים להקל על הניצולים ולתת להם את הסיוע באמצעות התחייבויות לספקים, ולא רק כהחזרים על בסיס קבלות כנהוג היום, מצב המקשה על הניצולים. 6. הכרה במחלות נוספות ובהחמרת מחלות - ועדת שני : בעקבות המלצתה של ועדת דורנר הוחלט ברשות להקים ועדה רפואית בראשות פרופ' מרדכי שני (להלן - ועדת שני), שתפקידה ליצור קריטריונים לבדיקת הקשר הסיבתי בין מחלות שונות של ניצולי השואה לבין מצוקתם הפיזית והנפשית בתקופת השואה. הוועדה קבעה קריטריונים בכל הקשור למחלות האלה: מחלת לב כלילית, סוכרת, יתר לחץ דם, שיטיון (אלצהיימר), הידלדלות העצם (אוסטאופורוזיס), סרטן (הריאה והמעי, ובכלל זה סרטן החלחולת) מחלת מפרקים, פציעות עמוד השדרה ומחלת עור. ניצול יכול לפנות אל ועדת שני בכל עת ולבקש את המלצתה להכרה במחלות נוספות שטרם הוכרו. עם קבלת המלצתה הוא יכול להגיש לרשות בקשה מתאימה, גם אם לא ביקש זאת בזמן הגשת בקשתו הראשונה, ועליו לצרף אליה אישורים רפואיים. בעקבות הכרה במחלה נוספת תועלה הגמלה על פי שיעורי הנכות הנוספים שהוכרו. ניצול שמצבו הוחמר בשל מחלה ממחלות אלו, רשאי להגיש בקשה לרשות להעלות את שיעור נכותו ואת גמלתו (כאמור, אישורה כפוף להחלטת ועדה רפואית). מאז אימוץ המלצתה של ועדת שני הוגשו לרשות אלפי בקשות של ניצולים להכיר במחלותיהם אלו ובהחמרתן. .7. : שימוש באמצעי תקשורת דיגיטליים הרשות מנהלת את כל ההתכתבות עם הניצולים ועם נציגיהם (בני משפחה, עורכי דין, מתנדבים וכד') באמצעות הטלפון והדואר. לרשות אין מערכת מחשוב המאפשרת לניצול לבדוק את התקדמות הטיפול בתביעתו, וכדי לברר זאת עליו להתקשר למרכז המידע. 248 דוח שנתי65א .שם הדוח: משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ,משרד מבקר המדינה מעיר כי כדי ליצור קשר עם הניצולים ועם נציגיהם הרשות יכולה להיעזר גם באמצעי תקשורת מתקדמים, כגון בדואר אלקטרוני, במסרונים וברשתות חברתיות מקוונות. 8. : אתר אינטרנט בדוח המעקב משנת 2010 נמצא שאתר האינטרנט של הרשות והעלונים שבעמדת הטפסים המוצבת ברשות לנוחות הציבור אינם מעודכנים. משרד מבקר המדינה ציין שעל הרשות להקפיד לתת מידע עדכני וכולל לניצולי השואה הפונים אליה, בין היתר באמצעות עדכון שוטף של אתר האינטרנט שלה ובאמצעות הפקת עלוני מידע עדכניים. המעקב הנוכחי העלה שאתר האינטרנט של הרשות מעודכן, ובכלל זה המידע על זמני הפתיחה של סניפי הרשות וחוברת המסכמת את זכויות הניצולים. כמו כן יש אפשרות להוריד טפסים שונים הדרושים להגשת תביעה לרשות. לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לשקול להציע באתר חוברת בפורמט דיגיטלי כך שיהיה אפשר לשנותה בזמן אמת. יתר על כן, ראוי שהרשות תאפשר לניצולים ולנציגיהם גם להגיש את הבקשות באינטרנט, וכך יתקצר משך הזמן שבין הכנת בקשה לקבלתה ברשות - כל זאת לשיפור השירות וכחלק מתכנית "ממשל זמין", הנהוגה במשרדי ממשלה רבים. בתשובתה הוסיפה הרשות: בימים אלה היא מקדמת את הקמתו של אתר אינטרנט חדש. האתר יכלול פונקציות חדשות, ובהן הגשת בקשות באמצעות טפסים מקוונים; ומידע נרחב, לרבות שאלות ותשובות, הצגת המבנה הארגוני של הרשות, נהליה ועוד. בתוך כך הרשות בוחנת גם את הטמעתה של חוברת זכויות דיגיטלית אשר תעודכן בזמן אמת ותהיה נגישה באתר האינטרנט. 9. מרכז מידע : ממצאי דוח המעקב משנת 2010 העלו שקיימת כפילות בין עבודת מרכז המידע הארצי שבניהול המשרד לענייני הגמלאים ובין עבודתו של מרכז המידע של הרשות. משרד מבקר המדינה המליץ לבחון אם יש מקום לאחד את שני מרכזי המידע, כדי למנוע בלבול בקרב ניצולי השואה וכדי לאפשר להם לקבל את כל המידע והשירות הדרושים להם במרוכז ובאותה תחנה. המעקב הנוכחי העלה שעל פי החלטת הממשלה מדצמבר 2012 , הרשות הקימה ומפעילה מרכז מידע לאומי ושמו "קול הזכויות" לשירות כלל ניצולי השואה והציבור הרחב. זהו שער הכניסה היחיד למידע על שירותי הממשלה הייחודיים הניתנים לאוכלוסיית ניצולי השואה. הרשות גם פיתחה מחשבון זכויות חדיש וייחודי לבחינת האפשרות לקבל אישור זכאות לפי הסדרים ממשלתיים וחוץ -ממשלתיים, גם הוא לשירות כלל ניצולי השואה והציבור הרחב. הרשות הקימה מיזם משותף עם חברת "כל זכות" באתר האינטרנט וקידמה פעולות סיוע שונות, לרבות באמצעות תיקון חקיקה, שנועדו להרחיב את הסיוע ולצמצם את הביורוקרטיה. 10. עדכון הגמלה : ועדת דורנר המליצה כי באחד במאי בכל שנה יעודכן שיעור הגמלה בהתאם לשינוי שיחול ברנטה הגרמנית, והעדכון יחול רטרואקטיבית מאחד בינואר באותה שנה. בשנת 2010 הותקן צו ולפיו השיעורים מתעדכנים פעמיים בשנה (באחד באפריל ובאחד באוקטובר). לדב רי הרשות, הצו הוא "יישום של הסכמה בין משרד האוצר לנציגי הארגונים, כי במקום עדכון רטרואקטיבי מ-1 בינואר יבוצע עדכון פעמיים בשנה". באותה העת "נחתמה תוספת להסכמים אשר הרחיבה את ההתקשרות עם משרד האוצר 249 .:שם הדוח משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 קופות החולים גם ביחס לניצולי השואה המקבלים רנטה מגרמניה לפי חוק הפיצוי ים הפדראלי BEG." .סיכום .ממועד פרסומם של ממצאי המעקב הקודם בשנת 2010 בנושא הסיוע לניצולי השואה ועד מועד סיום המעקב הנוכחי בשנת 2013 חל שיפור ניכר בסיוע לניצולי השואה באמצעות הרשות לזכויות ניצולי השואה: הורחבה ההגדרה של "ניצול השואה", וכך אלפי ניצולים ממדינות "המעגל השני" זכאים גם הם לגמלה; נקבעו קריטריונים להכרה במחלות המופיעות במהלך חייו של הניצול כקשורות לתקופת מלחמת העולם השנייה; הופעל מרכז מידע, ובו ניתנות תשובות לשאלות הניצולים על זכויותיהם ועל מצב התביעות שהגישו לרשות; נקבע שהנחות ברכישת תרופות יינתנו אוטומטית בעת הרכישה, וכמה הטבות בסכומים קטנים הומרו בתשלום קבוע לניצולים הזכאים לכך; זמן הטיפול בתביעות לגמלה התקצר; ותוקנו עוד מהליקויים שהועלו בדוח המעקב משנת 2010 . עם זאת, ממצאי המעקב הנוכחי מלמדים כי הרשות עדיין צריכה לשפר את תהליכי עבודתה, לבחון את האפשרות להמיר הטבות בעין בגמלה קבועה ולצמצם את הביורוקרטיה הכרוכה בקבלת הטבות אחרות. כדי לשפר את השירות לניצול ולהגביר את הבקרה על תהליכי העבודה חייבת הרשות לעבוד עם מערכת ממוחשבת משופרת שתספק את צרכיה. בשנים האחרונות התרחבה אוכלוסיית הניצולים המקבלים גמלה מהרשות, וכן התרבו התביע ות להעלאת סכום הגמלה בעקבות השינויים בקריטריונים. גילם הממוצע של מקבלי הסיוע הוא כ-80 , גיל מתקדם ביותר. הרשות נדרשת לעשות את מרב המאמצים לשיפור השירות, כדי לפשט ככל האפשר את תהליך קבלת הגמלה וההטבות ולהעניק סיוע לניצולים בזמן הקצר ביותר.