משרד הביטחון/פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה_ל ושל כוחות המגן שקדמו לו - ממצאי מעקב

 ♦ . .מבוא .במשרד הביטחון (להלן - המשרד) פועלת יחידת מוזיאונים (להלן - היחידה). יחידה זו אחראית, על פי הוראות המשרד, להפעלתם של 12 מוזיאונים של המשרד הפרוסיםברחבי הארץ, והמציגים את התפתחות הכוח הצבאי של היישוב בארץ ישראל ושל צה"ל. במוזיאונים מוצגים אמצעי לחימה שונים, לרבות כלי רכב-קרב משוריינים, חפצים אישיים של לוחמים, תמונות ותעודות שונות. בשנת 2013 הועסקו ביחידה, לרבות ב-12 ,המוזיאונים52 עובדים (21 עובדים קבועים של המשרד ו -31 ,)עובדים המועסקים בחוזה מיוחד15 חיילות ותשע בנות שירות לאומי. באותה שנה הסתכם תקציב היחידה לתפעול ולתחזוקה (לרבות הכנסות .__________________ .1 מתוך מסמך "עקרונות יסוד - המוזיאון הצבאי -ממלכתי" , מיולי 2012 , שהכינה הוועדה המקצועית. 188 דוח שנתי 64ב .שם הדוח: פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ממבקרים) בכ -6 מיליון ש"ח. תקציב זה אינו כולל את כלל ההוצאות הכרוכות בהפעלת המוזיאונים של היחידה, שמימונן נעשה מתקציבי אגפים אחרים של המשרד, כגון שכר עובדי היחידה, חלק מעלויות האחזקה ועלויות האבטחה. ביקורת בנושא "פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו" נערכה בשנת 2005 , וממצאיה פורסמו בדוח שנתי של מבקר המדינה שפורסם בשנת 20062 ( להלן- הביקורת); ביקורת מעקב נערכה בשנת 2008 , וממצאיה פורסמו בדוח שנתי 60 א של מבקר המדינה שפורסם בשנת 20103 (להלן- המעקב הראשון). משרד מבקר המדינה העיר אז, בין היתר, שעל המשרד ועל צה"ל לפעול ללא דיחוי נוסף לתיקונם של הליקויים שהועלו בביקורת ושטרם תוקנו. בתקופה מאי -יולי 2013 נערכה ביקורת מעקב נוספת (להלן - המעקב השני) על ליקויים שהועלו בדוחות הקודמים, שעיקרם היעדר תפיסה מוזיאונית ומדיניות להפעלת המוזיאונים, אי-קבלת החלטות בנוגע למיקומו, אופיו ותפקודו העתידי של מוזיאון "בתי האוסף" (לתולדות צה"ל), והבסיס המשפטי לגביית דמי כניסה למוזיאונים. המעקב השני נערך במשרד: באגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים (להלן - אמו"ן), במטה יחידת המוזיאונים ובמוזיאון "בתי האוסף" (לתולדות צה"ל). .תפיסה מוזיאונית ומדיניות להפעלת המוזיאונים .בביקורת משנת 2005 עלה, כי פעילות היחידה מתנהלת בלא שהמשרד קבע תפיסה מוזיאונית וארגונית. בפועל, ההקמה והפיתוח של כל מוזיאון נעשו במנותק מהאחרים, לפי הדגשים של העמותות שהקימו אותם. כמו כן, החלטות שהתקבלו בנוגע למוזיאונים, השיקולים לקבלתן והתוצאות של יישומן לא נבחנו במידה הראויה, לא היו עקביים, והתאימו באופן חלקי בלבד לייעוד ולמטרות שלשמם הוקמה היחידה. במעקב הראשון עלה, שלא חל שינוי עקרוני בהתייחסות המשרד לנושא המוזיאוני בהשוואה לזו שנמצאה בביקורת: ההצגה המוזיאונית והשקעת המשאבים בהפעלה ובשיפור של מערכת המוזיאונים עדיין לא הונחו על ידי תפיסה ומדיניות כוללות של הכיוונים, שאליהם שואפים המשרד והיחידה לפתח את מכלול המוזיאונים של המשרד. 1 . בעקבות הביקורת והמעקב הראשון, מינה באוקטובר 2010 מנכ"ל המשרד דאז, אלוף (מיל') אודי שני, ועדת היגוי לבחינת הקמה של מוזיאון צבאי -ממלכתי (להלן - הוועדה או ועדת ההיגוי). מטרת הוועדה, על פי כתב המינוי שלה, הייתה לגבש תפיסה בהקשרי המוזיאון הצבאי-ממלכתי, ולהמליץ על דרכי פעולה בהקשר למוזיאון זה. דוח הוועדה הוגש למנכ"ל המשרד דאז במרץ 2011 . בין היתר, גיבשה הוועדה המלצות לגבי התפיסה המוזיאונית ומדיניות ההפעלה של המוזיאונים. להלן עיקרן: המשרד רואה חשיבות רבה בשימור והנחלת המורשת הביטחונית במסגרת המשרד המופקד על ביטחון המדינה, המוזיאונים מנוהלים ומופעלים מכוח החלטות ממשלה, הוראות המשרד ואמנות, חוקים וכללים בתחום שימור והגנה על המורשת התרבותית הלאומית, המוזיאונים מייחדים מקום של כבוד לזכר נופלים אך .__________________ .2 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 57 א( 2006 ), בפרק על "פעילות משרד הביטחון להצגה והנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות ממגן שקדמו לו", עמ' 215 . 3 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 60 א( 2010 ), בפרק על "פעילות משרד הביטחון להצגה והנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות ממגן שקדמו לו", עמ' 261. פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו 189 .:שם הדוח פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אינם מהווים אתרי הנצחה כמשמעותם בחוק, המוזיאונים עוסקים במחקר ותיעוד, אך אינם מהווים ארכיון כמשמעו בחוק. הוועדה המליצה להטמיע את התפיסה המוזיאונית בהוראות המשרד. באפריל 2011 קיים מנכ"ל המשרד דאז דיון שבמסגרתו הוצגו המלצות הוועדה. עם זאת, לא נמצאו סימוכין לכך שמנכ"ל המשרד אישר המלצות אלו. 2 . בשנת 2012 , במסגרת השינויים הארגוניים שיזם מנכ"ל המשרד דאז, עברה יחידת המוזיאונים מאחריותו של ראש אגף מינהל ומשאבי אנוש4 לאמו"ן. עד למעבר האמור, היה ליחידה מעמד של גוף עצמאי הכפוף תחילה למשנה למנכ"ל המשרד ולאחר מכ ן הוכפפה לסמנכ"ל וראש אמ"ש; עם המעבר לאמו"ן מעמדה שונה, והיא חלק מהמבנה הארגוני של אמו"ן. עם שינוי מעמדה של היחידה, בוטלה הוראת המשרד שבה הוגדרו הייעוד, התפקידים והמבנה שלה. הביטוי לקיומה של היחידה מופיע בהוראת המשרד, שעניינה ארגון אמו"ן, הקובעת שתפקידי אמו"ן כוללים ניהול, תפעול ואחזקה של מוזיאוני המשרד, ובהוראת אמו"ן בנושא ייעוד, ארגון ומבנה האגף, המתייחסת ליחידת המוזיאונים בסעיף אחד בלבד, שבו צוינה עיקר פעילותם של המוזיאונים. התיאור דלעיל מצביע על כך, שאמנם הוועדה גיבשה תפיסה מוזיאונית ומדיניות להפעלת המוזיאונים, ומנכ"ל המשרד דאז קיים דיון בנושא, אך לא נמצאו סימוכין לכך שהוא אישר אותן. יתרה מכך, הן לא שולבו בהוראות המשרד. כמו כן, במצב הקיים ייעודה של יחידת המוזיאונים, תפקידיה, ואף פירוט המוזיאונים שהיא מפעילה אינם מוגדרים בהוראות המשרד. לדעת משרד מבקר המ דינה, על מנכ"ל המשרד, אלוף (מיל ') דן הראל, לדון בהמלצות הוועדה ולקבוע תפיסה ומדיניות, ולתת להן ביטוי בהוראות המשרד. לכך חשיבות יתרה מאחר שבשונה מיתר יחידות המשרד, לפעילות היחידה הנגזרת מהתפיסה המוזיאונית ומהמדיניות להפעלתם השפעה על קהל היעד המתעניין במורשת הביטחונית של תקופת היישוב ושל צה"ל. .מוזיאון צבאי-ממלכתי .ועדת היגוי לבחינת הקמה של מוזיאון צבאי -ממלכתי ראתה חשיבות רבה לקיום מוזיאון צבאי-ממלכתי שישקף את ההיסטוריה הביטחונית ויציין את תרומתה של המערכת הביטחונית לביטחון המדינה. בין המסקנות של הוועדה: א. מוזיאון "בתי האוסף" איננו מוזיאון שמציג את תולדות צה"ל ומורשתו, אלא אכסניה לאלפי פריטים חשובים ולעתים ייחודיים; ב. ראוי שלצה"ל יהיה מוזיאון מודרני, שיספר את תולדות צה"ל ותרומתו לקיום המדינה. .__________________ .4 ב- 2011 במסגרת השינויים שמנכ"ל המשרד יזם, אגף ארגון, בקרה ומינהל (אב"ם) אוחד עם אגף משאבי אנוש. האגף המאוחד נקרא אגף מינהל ומשאבי אנוש (אמ"ש). 190 דוח שנתי 64ב .שם הדוח: פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הוועדה בחנה שבע חלופות למיקום הקמת המוזיאון. היא שללה את החלופהשל הקמתו בשטח של "בתי האוסף", עקב מגבלות בנייה, עקב גישת עיריית תל אביב -יפו, שהתנגדה לקיום מוזיאון בשטח הנוכחי, ועקב נזקי מזג אוויר לתצוגות. הוועדה המליצה על הקמת המוזיאון הצבאי-ממלכתי בבאר שבע, בתכנית של 5-4 שנים, ואף הציגה תכנית פעולה עקרונית למוזיאון. עוד המליצה על הקמת ועדת היגוי עליונה, ועדה מקצועית והוצאת מכרז לבחירת חברה מבצעת לצורך תכנון, עיצוב ותצוגה. בסיכום דיון בנושא הקמת מוזיאון צבאי-ממלכתי מאפריל 2011 ציין מנכ"ל המשרד דאז, בין היתר, כי "מדובר בפרויקט לאומי בעל חשיבות רבה לצה"ל ולמדינה אשר העלות הכספית שלו נאמדת בכ -200 מש"ח. לפיכך עלינו לבחון הפרויקט בקפידה הן בהיבט הפיננסי והן בהיבט הציבורי... הגדרת המוזיאון כמוזיאון צבאי-ממלכתי הנה נכונה... נכון שתוקמנה באופן מיידי שתי ועדות (ועדת היגוי עליונה וועדה מקצועית) אשר תבחנה את עולמות התוכן בהם יעסוק המוזיאון". גם בסיכום דיון שנערך במאי 2011 בנושא מורשת מערכת הביטחון חזר מנכ"ל המשרד דאז על החשיבות שבהקמת המוזיאון. בדיון נוסף בנושא המוזיאון שנערך בנובמבר 2012 ,הנחה מנכ"ל המשרד דאז, בין היתר להכין מכרז לבחירת חברה שתעסוק בנושאים של "תיחום נושאים וכמויות המתוכננים להיות מוצגים במוזיאון... אופי המוזיאון...". לצורך עבודת האפיון הנדרשת (פרוגרמה) אישר המנכ"ל דאז הקצבה של עד 2 מיליון ש"ח, והנחה, כי עבודת המטה לפרסום המכרז תסתיים עד סוף רבעון ראשון של 2013 , ופרסום הזוכה יהיה עד סוף יוני 2013 . בעת ביצוע המעקב השני נמצאה תמונת המצב כלהלן: א. על אף שחלפו למעלה משלוש שנים מהמועד שבו נקב מנכ"ל המשרד דאז כמועד שבו תתקבל החלטה בנוגע למיקום המוזיאון5;, טרם הוחלט אם הוא יוקם בירושלים או בבאר שבע ב. הוחלט שפינוי "בתי האוסף" לא יהווה תנאי להקמת המוזיאון הצבאי-ממלכתי; ג. מכרז מיוחד6 לבניית מצע לתכנון (פרוגרמה) ולהערכת עלויות התכנון והבנייה למוזיאון עומד לפני פרסום. ד. הוקמו שתי הוועדות (ועדת היגוי עליונה וועדה מקצועית) שעליהן המליצה ועדת ההיגוי במרץ 2011. יוזכר שכבר בשנת 1959 ,החליט דוד בן גוריון, שר הביטחון באותם הימים על הקמת "מוזיאון צה"ל". כמו כן, נוכח הזמן שעבר משנת 2005 , המועד שבו נערכה לראשונה הביקורת בנושא ומשנת 2011 שבה חזרה ועדת ההיגוי וציינה את החשיבות הרבה לקיום מוזיאון צבאי -ממלכתי, ראוי לדעת משרד מבקר המדינה, שמנכ"ל המשרד יפעל בהקדם לקבלת ההחלטות הנדרשות להמשך ולקידום הפעילות הנחוצה להקמת המוזיאון. .__________________ .5 בדיון שקיים מנכ"ל המשרד דאז בנובמבר 2009 בנושא מיקומו ואופיו של המוזיאון נקבע שמיקומו ייקבע עד מרץ 2010. 6 .מספר ספקים מוגבל, שייבחרו מראש מבין בעלי מקצוע העומדים באמות מידה שנקבעו פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו 191 .:שם הדוח פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מוזיאוןבתי האוסף (לתולדות צה"ל) .מוזיאון "בתי האוסף" (לתולדות צה"ל) הוא ייחודי בין המוזיאונים של היחידה, בין היתר, כיוון שהוא מייצג את הממד הכלל -צה"לי, ובכך הוא הקרוב ביותר לרעיון של "מוזיאון צה"ל". בביקורת משנת 2005 נמצא, שלמרות ייחודו, מוזיאון זה אינו תופס מקום מרכזי בין המוזיאונים של המשרד, ההקצאות התקציביות שהוא זוכה להן הן נמוכות יחסית למוזיאונים אחרים, ורמת התחזוקה בו נמוכה, ואף נגרם נזק ממשי למוצגים שבו7. במעקב הראשון עלה, כי לא חל שינוי, והמשרד אינו מקבל משך שנים את ההחלטות הדרושות בנוגע למיקומו, לאופיו, למראהו ולתפקודו העתידי של מוזיאון "בתי האוסף"8 . הביקורת שנערכה בשנת 2005 ."הצביעה על רמת התחזוקה הנמוכה של מוזיאון "בתי האוסף ביקור שערכו נציגי משרד מבקר המדינה במוזיאון ביולי 2013 ,העלה, שכעבור שבע שנים מצב התחזוקה של מאות הטנקים, התותחים, כלי רכב-קרב משוריין וכלים אחרים רק הידרדר, וכלים ייחודיים המוצגים שם נמצאים בתהליך התפוררות. על אף זאת, לא נמצאו סימוכין לכך, שהנהלת מוזיאון "בתי האוסף" והנהלת היחידה העלו בפני הנהלת המשרד את הצורך בהקצאת אמצעים לשימור ולשיקום המוצגים. לדברי מנהל היחידה, פניות כאלה נעשו בעל פה בלבד. משרד מבקר המדינה רואה בחומרה מצב שבו המשרד, שקיבל על עצמו את האחריות "לרכז את הממצאים הקשורים בהתפתחות כוח המגן של היישוב בארץ ישראל, ובהתפתחות הכוח הצבאי של צה"ל; להמחיש את מלחמתו של עם ישראל על קיומו העצמאי בארצנו, ולהנחיל את מורשת הקרב של כוחות המגן ושל צה"ל, לנו ולדורות הבאים"9 - ,"אינו ממלא כראוי, לפחות בנוגע למוזיאון "בתי האוסף את חובתו. כתוצאה מכך, מוצגים בעלי ערך היסטורי אינם זוכים לטיפול משמר ולשיקום ועלולים להיהרס כליל. יודגש, כי הפר יטים שבמוזיאון "בתי האוסף" אמורים להיות משולבים במוזיאון הצבאי - ממלכתי המתוכנן. אלה שלא ישולבו בתצוגה יישמרו במוזיאון לשם "מחקר ולתצוגות עתידיות" (הדגש במקור) 10 . משמעות הדבר, שבכל מקרה יהיה צורך לשקם ולחדש את הפריטים. על כן, חשוב לעצור את הליך התפוררותם ולנקוט כבר עתה את הפעילות הדרושה לשימורם. .__________________ .7 דוח שנתי57( א 2006 '), עמ215. 8 דוח שנתי60( א 2010 '), עמ261. 9 מתוך הוראת המשרד, שעניינה "יחידת המוזיאונים" (שכאמור בוטלה בדצמבר 2012.) 10 מתוך מסמך "עקרונות יסוד - המוזיאון הצבאי -ממלכתי" מיולי 2012 , שהכינה הוועדה המקצועית. 192 דוח שנתי 64ב .שם הדוח: פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד, ובעיקר על המנכ"ל העומד בראשו, לוודא שיקודם הפרויקט להקמתו של מוזיאון צה"ל, שחשיבותו ברורה ושהוגדר כאמור באפריל 2011 על ידי מנכ"ל המשרד דאז כ"פרויקט לאומי בעל חשיבות רבה לצה"ל ולמדינה". זאת ועוד, כל עוד המשרד לא שינה את עמדתו בנוגע לתפקידו בשימור מורשת הקרב של צה"ל, על סמנכ"ל וראש אמו"ן, בתוקף אחריותו על יחידת המוזיאונים, לפעול ללא דיחוי נוסף לשיקום ולשימור הפריטים בעלי הערך ההיסטורי הנמצאים במוזיאון "בתי האוסף". .דמי כניסה למוזיאונים .בביקורת משנת 2005 נקבע, כי לא נמצא הבסיס בדין לגביית דמי כניסה למוזיאונים של היחידה. במעקב הראשון עלה, כי המשרד המשיך בגביית דמי כניסה למוזיאונים שבאחריותו ללא הסדרת הבסיס המשפטי לגבייה זו ובלא שבחן את גובהם של דמי הכניסה. אז צוין, כי יש לראות בכך ליקוי חמור. במעקב השני התברר, כי ביולי 2011 הוציא המשרד הוראה המסדירה את הבסיס המשפטי לגביית דמי כניסה למוזיאונים של המשרד, במגמה לכסות חלק מהעלות השוטפת של תפעול המוזיאונים ואחזקתם. בהוראה צוין, כי נוכח העובדה, כי מוזיאוני המשרד "לא הוכרזו 'כמוזיאונים מוכרים' במסגר ת חוק המוזיאוני ם, התשמ"ג - 1983 , ותקנות המוזיאוני ם, התשמ"ה- 1984 , ולאור העובדה שמוזיאוני משהב"ט פתוחים לציבור הרחב, נקבע שגביית דמי כניסה למוזיאוני משהב"ט תהיה בשיטת 'החזר עלות'". בהמשך מתייחסת ההוראה, בין היתר, לקביעת תעריף דמי הכניסה ואופן הגבייה. פעולות אלו הביאו לתיקון הליקוי. .סיכום והמלצות .יחידת המוזיאונים במשרד הביטחון אחראית להפעלתם של 12 מוזיאונים של המשרד הפרוסים ברחבי הארץ, והמציגים את התפתחות הכוח הצבאי של היישוב בארץ ישראל ושל צה"ל. לפעילות יחידת המוזיאונים, הנגזרת מהתפיסה המוזיאונית ומהמדיניות ל הפעלתם, השפעה על קהל היעד המתעניין במורשת הביטחונית של תקופת היישוב ושל צה"ל. לכן, לדעת משרד מבקר המדינה, על מנכ"ל המשרד, אלוף (מיל') דן הראל, לאשר תפיסה מוזיאונית וארגונית כוללת ומדיניות להפעלתה, ולתת להן ביטוי בהוראות המשרד. הפרויקט להקמתו של מוזיאון צה"ל הוא פרויקט לטווח הארוך, לא רק עקב הצורך בתכנון ועיצוב התצוגה ולאחר מכן הבנייה, אלא, ואולי בעיקר, כיוון שהסיפור של צה"ל עדיין מתפתח, ואין תמימות דעים בנוגע לאופן ההצגה של פרקים שונים בהיסטוריה שלו. על כן, מעיר משרד מבקר המדינה, כי על אף שמאז 2010 החל המשרד לנקוט פעילות להגשמת ההחלטה על הקמת מוזיאון צבאי -ממלכתי, על מנכ"ל המשרד לפעול לקבלת ההחלטות בסוגיות שטרם הוחלט בעניינן, דוגמת מיקומו של המוזיאון ואופן ההצגה של פרקים שונים בהיסטוריה של צה"ל. פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו 193 .:שם הדוח פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 זאת ועוד, הפריטים שבמוזיאון "בתי האוסף" אמורים להיות משולבים במוזיאון הצבאי-ממלכתי המתוכנן, ואלה שלא ישולבו יישמרו במוזיאון לשם "מחקר ולתצוגות עתידיות" (הדגש במקור) 11 . משמעות הדבר, שבכל מקרה יהיה צורך לשקם ולחדש את הפריטים. על כן, על המשרד לעצור את הליך התפ וררותם, ולנקוט כבר עתה את הפעילות הדרושה לשימורם. . .__________________ .11 מתוך מסמך "עקרונות יסוד - המוזיאון הצבאי -ממלכתי" מיולי 2012 , שהכינה הוועדה המקצועית.