המוכנות לשוק העבודה המשתנה/הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה-21

 מבוא סביבת הלמידה היא מרחב פיזי המאפשר סוגים שונים של הוראה, המשלבת . 1טכנולוגיות עדכניות ללמידה בדרכים חדשות ומעודדת מעורבות תלמידים ממחקרים רבים שנערכו ברחבי העולם עלה כי שינוי חינוכי שאינו מלווה בשינוי . לאור זאת ברור כי שינוי מערכת החינוך במטרה 2סביבתי אינו שינוי ממשי ולאפשר לבתי הספר (להלן גם - בתיה"ס) להקנות לתלמידים 21-להתאימה למאה ה את המיומנויות הנדרשות טומן בחובו גם את הצורך בשינוי של סביבת הלימודים הפיזית והטכנולוגית. זאת ועוד, התלמידים הלומדים כיום בשלב החינוך העל- , גדלו לעידן הדיגיטלי ועושים שימוש בטכנולוגיה Z-יסודי, המכונים גם דור ה בכל תחומי החיים; הם מעדיפים לצרוך מידע באופן ויזואלי וגרפי ולא בקריאה, ולרוב הם מחפשים את המידע באינטרנט ולא בספרים. הם גם רואים בטכנולוגיה וביצירתיות חלק מהזהות שלהם; הודות לטלפונים הניידים המלווים את חייהם של הפכה חוויית הלמידה שלהם לחלק מהווי חייהם.Z-בני דור ה בהתאם לאמור, עיצוב מחדש של מרחבי למידה הוא כיום אחד האתגרים המרכזיים של מערכת החינוך המודרנית. משרד החינוך מכיר בחשיבות התאמת מרחבי הלימוד ללמידה חדשנית ועל כן כוללת תוכנית החומש של משרד החינוך יעד להתאמת סביבות הלמידה, התשתיות הפיזיות והתקשוביות והמדידה ללמידה משמעותית. בניסיון לקבל תמונה מקיפה על טיב התאמת סביבת הלימודים להקניית מיומנויות , פנה משרד מבקר המדינה אל המפקחים המרכזים (להלן - מפמ"רים) 21-המאה ה מהמפמ"רים ציינו כי לסביבת הלימודים 70%-של שכבות הגיל העל-יסודיות. כ הטכנולוגית והפיזית בביה"ס יש השפעה רבה או רבה מאוד על הקניית המיומנויות. רבים מהם הצביעו על חוסרים (הן פיזיים והן טכנולוגיים) בסביבות הלימודים הקיימות כיום. ערב משבר הקורונה. 2020 דוח זה מציג את תמונת המצב בנושא נכון לתחילת שנת לקראת סוף הביקורת, בעקבות משבר הקורונה, גיבש משרד החינוך תוכנית הצטיידות לצורך צמצום הפערים בנושא תקשוב בתי הספר וקידום תשתית דיגיטלית ללמידה מרחוק. OECD - מסתמך עלמרחב למידה חדשני כמאיץ פדגוגי ע' מני-איקן, ט' ברגר-טיקוצ'ינסקי, א' וולף, 1 .)2011(. The future of the physical learning environment: School facilities that support the user .48 ,, ארכיטקטורת בית הספר ופילוסופיה של החינוך, עיונים בחינוך 1988 ,'בהסתמך על לם, צשם. 2 172 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינהפעולות הביקורת בהמשך לפרק "היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה" העוסק במדיניות ובתכנון נדבך מרכזי 2020 - מרץ 2019 , בחן משרד מבקר המדינה בחודשים ינואר 3הפדגוגי נוסף: האם משרד החינוך מעודד את בתיה"ס העל-יסודיים ונותן בידיהם את הכלים 21-ליצירת סביבת לימודים (טכנולוגית ופיזית) התומכת בהקניית מיומנויות המאה ה לתלמידיהם. בחינה זו נועדה להשלים את תמונת ההיערכות של משרד החינוך להתאמת לתלמידים. לכך מערכת החינוך לשוק העבודה המשתנה ולהקניית המיומנויות הנדרשות 4הבדיקות נעשו במשרד החינוך: במטה המשרד - לרבות במזכירות הפדגוגית (להלן - אגף תכנון); במינהל 5(להלן - המזה"פ); באגף בכיר לתכנון ואסטרטגיה ; באגף א' 7); באגף מחקר ופיתוח, ניסויים ויוזמות (להלן - אגף מו"פ6הפדגוגי ; באגף 8)לחינוך על-יסודי במינהל הפדגוגי (להלן - האגף לחינוך על-יסודי הבחינות; במינהל תקשוב, טכנולוגיה ומערכות מידע (להלן - מינהל התקשוב) ובמינהל הפיתוח. בין היתר התבססו הבדיקות על נתונים שהתקבלו מהגופים הללו. כמו כן נערכו בדיקות בבתי ספר על-יסודיים ברחבי הארץ. בדיקות .10 ובמכון סאלד9השלמה נעשו במכוני מחקר להוראה, לרבות במכון מופ"ת בדוח זה פרק "היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה". 3 . המזה"פ היא 1956- המזה"פ היא גוף סטטוטורי הפועל מכוח תקנות חינוך ממלכתי (סדרי פיקוח), התשי"ז 4 הסמכות הפדגוגית העליונה במשרד החינוך, האחראית להתוויית המדיניות הפדגוגית של המשרד. היא עוסקת בין היתר בתכנון פדגוגי, בפיתוח תוכניות לימודים, בגיבוש מדיניות ההוראה של מקצועות הלימוד ודרכי ההערכה בהם, בבחינה ואישור של חומרי למידה, בעידוד והפעלה של יוזמות חינוכיות ובליווי, הכשרה ופיתוח מקצועי של המורים. לכל מקצוע יש מפקח מרכז (מפמ"ר) הממונה על תוכניות הלימודים וחומרי הלימוד. אגף בכיר תכנון ואסטרטגיה כפוף ישירות למנכ"ל המשרד ועובד מול כל המינהלים והאגפים המקצועיים 5 במטה המשרד. האגף עוסק באתגרים האסטרטגיים העומדים בפני המשרד, ונדרש לחשיבה מערכתית רחבה. האגף אחראי על עיצוב התוכניות האסטרטגיות והשנתיות של המשרד, ולפיתוח כלים לתכנון ולמדידה עבור רמות המטה, המחוזות ובתיה"ס. המינהל הפדגוגי הוא הגוף האחראי במשרד החינוך לניהול מערך מוסדות החינוך, ובכלל זה תכנון, פיתוח 6 והקצאה של משאבים ושל כלים ואמצעים הנדרשים ליישום מדיניות המשרד. המינהל הפדגוגי שותף בגיבוש מדיניות המשרד ויוזם פעולות פדגוגיות וארגוניות הנוגעות לתהליכי הוראה ולמידה ולרווחתו של התלמיד. כמו כן, הוא שותף בהובלת תהליכי תכנון וגיבוש של תפיסות פדגוגיות חדשניות ומפתח, בין היתר, קווים מנחים וכלים להוראה ולמידה ושגרה של ניהול וארגון. אגף מו"פ מופקד על הכוונה, פיתוח, תיקוף והערכות ליישום של תוצרים בתחומי החינוך, בהתאמה 7 לצרכים אסטרטגיים ומערכתיים הנובעים ממדיניות המשרד. אלו מתבצעים בשיתוף השדה, אגפי המשרד .https://edu. gov.il/minhalpedagogy/ mop/ Pages/ home- page- agaf. aspx והמגזר השלישי. ראו האגף לחינוך על-יסודי אחראי לפעילות החינוכית בכל בתיה"ס העל-יסודיים ולתיאום מהלכים פדגוגים 8 בהם עם אגפי הגיל האחרים ועם מינהלים ואגפים מקצועיים אחרים במשרד, וכן עם המחוזות ועם הבעלויות האחראיות על בתיה"ס העל-יסודיים. מכון מופ"ת הוא בית הספר למחקר ולפיתוח של תוכניות לימודים וסגלי הוראה העוסקים בהכשרת מורים. 9 . על ידי האגף להכשרת עובדי הוראה במשרד החינוך 1983-המכון נוסד ב מכון סאלד הוא מרכז ציבורי ששם לו למטרה לקדם את החינוך והחברה בישראל. בין היתר יש למכון מרכז 10 בחינות, שבו נכתבות בחינות הבגרות במקצועות העיוניים. שאלוני הבחינות נכתבים ע"י ועדות מומחים בתיאום עם המפמ"רים. 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה173 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה עוד כללה הבדיקה הליך נרחב של שיתוף הציבור, שבו השתתפו כלל המפמ"רים של תחומי הדעת בבתיה"ס העל-יסודיים. במסגרת זו הפנה משרד מבקר המדינה בקשה מהם(להלן - שאלון 58- מפמ"רים. תשובות התקבלו מ64-אחידה לקבלת מידע מ המפמ"רים). במסגרת הליך שיתוף הציבור הפעיל משרד מבקר המדינה גם קבוצות בתי ספר 11-מיקוד של רכזי מקצועות ושל תלמידים (להלן - קבוצות מיקוד) ב . 11על-יסודיים ממלכתיים נוסף על כך, במסגרת הבדיקה הפנה משרד מבקר המדינה שאלון לכלל מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים, בכל המגזרים, בכל המחוזות ובכל סוגי הפיקוח (להלן - 757 מנהלים והשיבו עליו1,961-. השאלון נשלח ל12)שאלון המנהלים או השאלון מכלל המנהלים). עיבוד הנתונים שהתקבלו במסגרת שאלון המנהלים 39%-מהם (כ . 13וניתוחם נעשה באמצעות יועץ סטטיסטי סביבת הלימודים הטכנולוגית סביבת לימודים המצוידת ברמה נאותה של עזרים טכנולוגיים ואמצעים דיגיטליים המשמשים להוראת תחומי הדעת, לתרגול ולעבודה עצמית של התלמידים היא אמצעי חיוני להקניית מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות לתלמידים. משרד החינוך מכיר בצורך ליצירת סביבת לימודים כזו לתלמידי מערכת החינוך, וזה כעשור הוא פועל באופן מערכתי לתקשוב בתיה"ס. משרד החינוך מממן התקנה ושדרוג של תשתית אינטרנט ועזרים טכנולוגיים לכל בתיה"ס וכן מחשבים למגמות טכנולוגיות; הרשויות המקומיות אחראיות לרכישת מחשבים נוספים עבור בתיה"ס, בעיקר באמצעות מענקי מפעל הפיס. נוסף על כך, עמותות מממנות ומפעילות תוכניות שונות לרכישת מחשבים לבתיה"ס. החוזר פורסם :14חוזר מנכ"ל לשימוש תלמידים באמצעי קצה לצורכי למידה והאחראי לביצועו הוא מינהל התקשוב. החוזר מגדיר את סוגי 2016 בספטמבר ) ]טאבלטים[ אמצעי הקצה (להלן - מחשבים נייחים, מחשבים ניידים ומחשבי לוח ועוסק בכמה היבטים להיערכות ללמידה באמצעותם, בהם הצורך בהכשרת צוות יודגש כי שאלונים וראיונות, לרבות קבוצות מיקוד, הם כלים שגרתיים בעבודת הביקורת, מאחר שהם 11 מאפשרים לאסוף מידע מאוכלוסייה רחבה הרלוונטית לנושא הביקורת, אוכלוסייה שיתרונה המרכזי הוא במעורבות שלה ובהיכרותה הרבה עם נושא הביקורת. תמונת המצב העולה מהתשובות לחלק ניכר מהשאלונים מקבלת חיזוק גם ממקורות של משרד החינוך. כן עולים מהשאלונים הקשיים של דרגי השטח - המנהלים והתלמידים, בנושאים שנבדקו. מנהלי בתי"ס שש שנתיים (הכוללים חטיבות ביניים וחטיבות עליונות), מנהלי חטיבות ביניים ומנהלי 12 .חטיבות עליונות. סוגי הפיקוח הם: ממלכתי-יהודי, ממלכתי-ערבי, ממלכתי-דתי וחרדי 95% מאגר מוחות - מכון מחקר וייעוץ בינתחומי בע"מ. המדגם מאפשר הסקת מסקנות ברמת ביטחון של 13 .) (ביחס לאומדנים השונים 2.8% עם טעות דגימה של מחשבים ניידים, מחשבים נייחים, מחשבי לוח (טאבלט). 14 174 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ביה"ס שעושה בהם שימוש; הבטחת שוויון ההזדמנויות לשימוש באמצעי הקצה בלמידה בקרב כל התלמידים; מתווה כללי לבטיחות השימוש בהם; הזמן הרצוי ללמידה באמצעותם ועוד. תוכנית התקשוב במערכת החינוך החל משרד החינוך בהפעלת תוכנית רב-שנתית - "התוכנית הלאומית 2010 בשנת " - להטמעת פדגוגיה חדשנית בבתי הספר 21-- התאמת מערכת החינוך למאה ה בתהליכי ההוראה והלמידה. 16)15 ICT( באמצעות שילוב טכנולוגיות מתקדמות מטרת התוכנית הייתה להפוך את תהליכי הלמידה וההוראה בבית הספר למגוונים . 21-ומותאמים יותר ללומדים, ולסייע להם לרכוש מיומנויות רלוונטיות למאה ה בתוך כך אמורה הייתה התוכנית לצמצם את הפער הדיגיטלי בין ישראל לבין מדינות , להתאים את מערכת החינוך לסטנדרטים הבין-לאומיים בתחום התקשוב OECD-ה ולצמצם את הפער הטכנולוגי בין בית הספר ובין העולם שמחוץ לו. התוכנית נוהלה בידי מינהל התקשוב והתמקדה בבתי הספר היסודיים, כאשר הכוונה הייתה להרחיבה בהמשך גם לבתי הספר העל-יסודיים. בתי הספר שנכללו בתוכנית קיבלו .17משאבים להצטיידות, להפעלה ולהטמעה הופסקה 2013 , אולם בסוף שנת 2015 התוכנית הייתה אמורה לפעול עד שנת החל מינהל התקשוב בהפעלת 2014 הפעלתה בהחלטת שר החינוך דאז. בספטמבר תוכנית חדשה אשר התמקדה בשדרוג הציוד המתוקשב בבתי הספר שהצטרפו לתוכנית הקודמת (בין היתר בשדרוג רשת האינטרנט לסיבים אופטיים ובתמיכה מרחוק), ובהמשך צורפו לתוכנית בהדרגה בתי"ס חדשים. הצטרפות בתיה"ס לתוכנית מתבצעת באמצעות הגשת בקשה של הרשות המקומית במסגרת "קולות . 18קוראים" שמפרסם משרד החינוך . Information and Communication Technology 15 .726 - 699 ', עמ 2012 , מאי 62 מבקר המדינה דוח שנתי ראו דוח "תקשוב מערכת החינוך", 16 ההצטיידות כללה התקנת תשתית בסיסית לקיום הוראה מתוקשבת - מחשב נייד לכל מורה, מקרן בכל 17 כיתה (כולל אמצעי החשכה, צג ורמקולים) ואפשרות להתחבר לאינטרנט מכל כיתה; תקציב הפעלה למימון העסקת רכז תקשוב בביה"ס, שעות העסקת טכנאי, חיבור לאינטרנט ותוכן; תקציב הטמעה למימון השתלמויות והדרכה בנושא ההוראה המתוקשבת בביה"ס ומחוצה לו. קול קורא הוא מסגרת שבאמצעותה קורא המשרד למוסדות חינוך או לרשויות מקומיות להגיש הצעתם 18 להשתתפות בתוכנית או בפרויקט מסוים שאותו הוא מממן או שהוא משתתף במימונו. בקול הקורא מפרט המשרד את העבודה הנדרשת, התקציב הייעודי שהוא יקצה לשם כך, התנאים להגשת תוכנית עבודה, תנאי סף להגשת הצעות וקריטריונים שמשמשים לבחירת ההצעה. קול קורא הינו "התנדבותי", וההתמודדות בו נתונה לשיקול דעת המוסדות או הרשויות המקומיות בלבד. במסגרת התוכנית החדשה, הרשויות המקומיות משתתפות במימון מרכיב ההטמעה של התקשוב בבית הספר לפי מפתח של דירוג חברתי-כלכלי, שבו ככל שהדירוג של הרשות נמוך יותר, שיעור השתתפותה קטן יותר. 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה175 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה :2018 להלן נתוני ההשתתפות של בתיה"ס בתוכנית התקשוב, נכון לשנת 2018 ,, לפי סוג ביה"ס19 בתיה"ס המשתתפים בתוכנית התקשוב:1 לוח בתיה"ס מספר בתיה"ססוג ביה"ס המשתתפים השיעור ממספר בתוכנית התקשוב בתיה"ס יסודי* 2,808 1,318 46.9% **על-יסודי 1,822 427 23.4% ***משולב יסודי ועל-יסודי 324 63 19.4% סה"כ 4,95420 1,808 36.5% .על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה * ההתייחסות כאן היא לבתי"ס מסוג "יסודי בלבד" ולבתי"ס מסוג "גן ויסודי". ** ההתייחסות כאן היא לבתי"ס מסוג חט"ב בלבד, חט"ע בלבד, וחט"ב וחט"ע (שש שנתי) - ולא לבתי"ס הכוללים שלב חינוך על-יסודי ושלב חינוך יסודי. *** ההתייחסות כאן היא לבתי"ס מסוג יסודי וחט"ב; יסודי וחט"ע; יסודי, חט"ב וחט"ע. עולה כי שיעור בתיה"ס היסודיים המשתתפים בתוכנית התקשוב (קרוב 1 מלוח למחצית מסך בתיה"ס היסודיים) כפול משיעור בתיה"ס העל-יסודיים המשתתפים בה (פחות מרבע מבתיה"ס העל-יסודיים). לפיכך, רוב בתיה"ס המשתתפים בתוכנית ).24%-) ומיעוטם על-יסודיים (כ73%-התקשוב הם יסודיים (כ עמד התקציב הכולל של תוכנית 2018 על פי נתוני משרד החינוך, עד סוף שנת 198.5( 2011 ) הוקצה בשנים75%- מיליון ש"ח, כאשר רובו (כ1,236 התקשוב על 231- מיליון ש"ח). בהמשך תוקצבה תוכנית התקשוב ב734.5( 2013-מיליון ש"ח) ו . 21 2016 מיליון ש"ח בשנת72- וב2015 מיליון ש"ח בשנת הנתונים מתייחסים לכלל בתי הספר מכל זרמי החינוך. 19 . בתי ספר משתתפים בתוכנית התקשוב 1,965 מסר משרד החינוך כי למועד זה 2020 בתשובתו מיולי 20 2019 מיליון ש"ח בשנת 63 מיליון ש"ח נוספים, מהם 105- תוקצבה תוכנית התקשוב ב 2018 לאחר שנת 21 .) (שעדיין נמצאים בביצוע 2020 מיליון ש"ח בשנת 42-ו 176 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה בבחינת התפלגות בתיה"ס המשתתפים בתוכנית התקשוב לפי מגזרי חינוך עלו הנתונים האלה: שיעור בתיה"ס בתוכנית התקשוב, לפי מגזר החינוך :1 תרשים 2018 ,)(סוג הפיקוח על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי בתיה"ס בחינוך הממלכתי-יהודי מהווים כמעט מחצית מבתיה"ס ), ואילו חלקם 34%-המשתתפים בתוכנית (בשעה ששיעורם מכלל בתיה"ס הוא כ של בתיה"ס בחינוך החרדי בתוכנית התקשוב הוא רק כאחוז אחד מכלל בתיה"ס ). 30%-המשתתפים (בשעה ששיעורם מכלל בתיה"ס הוא כ נוסף על כך נבדק חלקם הטמעת תוכנית התקשוב בבתי הספר בחינוך החרדי: של בתיה"ס בחינוך החרדי המשתתפים בתוכנית התקשוב ביחס לבתיה"ס האחרים המשתתפים בתוכנית (כלומר ביחס לחינוך הממלכתי-יהודי, הממלכתי הלא-יהודי והממלכתי-דתי) בחלוקה לפי שלבי החינוך: 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה177 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה שיעור בתיה"ס בחינוך החרדי ובחינוך הלא חרדי המשתתפים:2 תרשים 2018 ,בתוכנית התקשוב מתוך כלל בתיה"ס, לפי שלב החינוך על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. בתוכנית הוא 22מהתרשים עולה כי בכל שלבי הגיל חלקם של בתיה"ס בחינוך החרדי נמוך ביותר לעומת בתיה"ס בחינוך הלא חרדי. הפער בולט במיוחד בחינוך היסודי - בעוד שכשני שליש מבתיה"ס היסודיים בחינוך הלא חרדי משתתפים בתוכנית התקשוב, פחות מאחוז מבתיה"ס היסודיים בחינוך החרדי משתתפים בה. תרשים :23הטמעת תוכנית התקשוב באשכולות הנמוכים בדירוג החברתי-כלכלי שלהלן מציג השוואה בהשתתפות בתוכנית התקשוב של משרד החינוך לפי אשכול 3 :חברתי-כלכלי וסוג בי"ס חינוך יסודי - תלמודי תורה; חינוך על-יסודי - הישיבות הקטנות והישיבות הגדולות. 22 - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מדרגת את היישובים בישראל בעשרה אשכולות לפי מצבם החברתי 23 הכולל את היישובים 10 הכולל את היישובים החלשים ביותר ועד לאשכול 1 כלכלי של תושביהם: מאשכול החזקים ביותר. 178 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה שיעור בתיה"ס היסודיים ובתיה"ס העל-יסודיים בתוכנית:3 תרשים 2018 ,התקשוב, לפי אשכול חברתי-כלכלי וסוג ביה"ס על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. בחינת שיעור ההשתתפות של בתי הספר היסודיים והעל-יסודיים בתוכנית התקשוב לפי דירוגם החברתי-כלכלי (האשכול החברתי-כלכלי של הרשות המקומית לפי 1( דירוג הלמ"ס) מצביעה על כך שדווקא בתי הספר המשויכים לאשכולות הנמוכים ), הזקוקים יותר מכול לתמיכת המערכת - חלקם בתוכנית התקשוב היה הנמוך 3 - . מבתי הספר העל-יסודיים16% מבתי הספר היסודיים ורק37% - ביותר שלהלן מציג את 4 תרשיםהטמעת תוכנית התקשוב בבתיה"ס העל-יסודיים: חלקם של בתיה"ס בחינוך העל-יסודי המשתתפים בתוכנית התקשוב (בתי"ס שהם חט"ב בלבד, בתי"ס שהם חט"ע בלבד ובתי"ס שש שנתיים הכוללים חט"ב וחט"ע). 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה179 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה שיעור בתיה"ס העל-יסודיים בתוכנית התקשוב מתוך כל:4 תרשים 2018 ,בתיה"ס מאותו סוג על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. התרשים מצביע על כך שכמחצית מבתיה"ס שבהם חטיבות ביניים - אם כאלו שבהם רק חט"ב ואם בתי"ס שש-שנתיים - השתתפו בתוכנית התקשוב של משרד החינוך; לעומת זאת, שיעור ההשתתפות של בתי"ס שהם חט"ע בלבד . עוד עולה מהתרשים 24 תלמידים - כמעט אפסי200,000-- שבהם למעלה מ - 2010 כי שתי תוכניות התקשוב שפעלו כמעט עשור - הראשונה בשנים , שעדיין פעלה במועד הביקורת, הביאו לתקשוב 2014 והשנייה משנת2013 של פחות מרבע מבתיה"ס העל-יסודיים. עם זאת, התמונה לעיל אינה מלאה כי אין בידי המשרד מידע מלא ועדכני על היקף תקשובם של בתי ספר שאינם משתתפים בתוכנית; תמונה כזו נדרשת למשרד, בין השאר, להערכת טיבם והיקפם של החסמים הקיימים בהטמעת מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות בחינוך העל-יסודי. במסגרת תוכנית כיתות מתוקשבות במסגרת תוכנית התקשוב או מחוצה לה: התקשוב הותקנו בכיתות בתי הספר גם תשתיות תקשוב (להלן - כיתות מתוקשבות). יצוין כי יש בתי"ס שאינם משתתפים בתוכנית התקשוב אך גם בהם יש כיתות מתוקשבות, שתוקשבו במסגרת פעולות ומקורות אחרים. 214,100 -) היו בבתיה"ס מסוג חט"ע בלבד כ 2018 - אוגוסט 2017 בשנת הלימודים התשע"ח (ספטמבר 24 . תלמידים414,500 -תלמידים, ובבתיה"ס השש-שנתיים היו כ 180 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ניתוח קובץ הנתונים שהתקבל ממשרד החינוך מצביע על כך שחסרים בו נתונים 66%- מבתי הספר המשתתפים בתוכנית התקשוב ובכ8%-על כיתות מתוקשבות בכ מבתי הספר שאינם משתתפים בה. בסך הכול למשרד החינוך אין נתונים על כיתות מכלל בתי הספר. 45%-מתוקשבות בנוגע לכ שלהלן מציג את השיעור הממוצע של הכיתות המתוקשבות בבתי הספר 5 תרשים על פי מגזרי חינוך: השיעור הממוצע של הכיתות המתוקשבות בביה"ס, :5 תרשים 2018 ,על פי מגזר החינוך על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי בבתיה"ס של החינוך הממלכתי-יהודי שיעור הכיתות מהכיתות), ואילו בבתיה"ס 61%-המתוקשבות מסך הכיתות הוא הגבוה ביותר (כ של החינוך החרדי שיעור הכיתות המתוקשבות מסך הכיתות הוא הנמוך ביותר (כשני אחוזים מהכיתות). שיעור הכיתות המתוקשבות במגזר הערבי נמוך מהשיעור במגזר הממלכתי-יהודי ובמגזר הממלכתי-דתי. מתוך כלל הנתונים שהוצגו לעיל מסתמן כי בתי הספר בחינוך החרדי ממעטים להשתתף בתוכנית התקשוב שמוביל משרד החינוך וכי שיעורן של הכיתות המתוקשבות בבתי ספר אלו נמוך ביותר. נתונים אלו מצטרפים להיבטים נוספים שעליהם הצביע מבקר המדינה זה מכבר, ולפיהם קיים פער משמעותי .25בין החינוך במגזר החרדי לבין זה הניתן למגזרים אחרים בחברה הישראלית .1067 ') "החינוך החרדי והפיקוח עליו", עמ 2019( ב70 דוח שנתי ראו מבקר המדינה, 25 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה181 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה- להלן מציג את התפלגות שיעור הכיתות המתוקשבות לפי הרמה החברתית6 תרשים כלכלית של בתי הספר: התפלגות שיעור הכיתות המתוקשבות, :6 תרשים 2018 ,26לפי חמישון חברתי-כלכלי על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי ככל שהחמישון החברתי-כלכלי נמוך יותר, השיעור הממוצע של הכיתות המתוקשבות בבתי הספר השייכים אליו נמוך יותר. יצוין כי אומנם בתי הספר החרדיים, שבהם השיעור הממוצע של הכיתות המתוקשבות הוא אפסי, משתייכים ברובם הגדול לחמישונים הנמוכים, אולם גם בהתייחס לבתי הספר הלא- להלן:7 חרדיים תמונה זו נותרת דומה בעיקרה, כמוצג בתרשים ) ועד 2-1 , הנמוך ביותר (הוא כולל את אשכולות 1 החמישונים החברתיים-כלכליים מדורגים מחמישון 26 .)10-9 , הגבוה ביותר (הכולל את אשכולות 5 לחמישון 182 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה , התפלגות שיעור הכיתות המתוקשבות בחינוך הלא-חרדי:7 תרשים 2018 ,לפי חמישון חברתי-כלכלי על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. , שהשיעור הממוצע 2 מהתרשים עולה כי גם בחינוך הלא-חרדי - למעט חמישון - ככל שהחמישון החברתי-1 של הכיתות המתוקשבות בו נמוך משיעורן בחמישון כלכלי נמוך יותר, השיעור הממוצע של הכיתות המתוקשבות בבתי הספר השייכים אליו נמוך יותר. מומלץ שמשרד החינוך ישלים את גיבוש נתוני הכיתות המתוקשבות בכלל בתי הספר. עוד מומלץ כי משרד החינוך יבחן קידום של תוכנית התקשוב במגזרים שבהם שיעור יישומה נמוך, ובפרט בחמישונים הנמוכים ובחינוך החרדי. כל זאת מתוך שאיפה להקנות לכלל התלמידים מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות ולתת בידם כלים שיאפשרו להם להשתלב בשוק העבודה המשתנה. (להלן - תגובת המשרד מיולי 2020 בתגובת משרד החינוך לטיוטת הדוח מיולי (להלן - תגובת המשרד מאוקטובר 2020 ) ובתגובת השלמה שלו מאוקטובר2020 בשל2013 הופסקה בשנת2010 ), הוא ציין כי תוכנית התקשוב שהחלה בשנת2020 קיצוץ תקציבי עמוק שבוצע בה, ובשל כך לא הופעל השלב השני שלה. שלב זה היה אמור להיות מופעל בשאר בתיה"ס של חטיבות הביניים והחטיבות העליונות ובמגזר החרדי. עוד ציין המשרד שהמסגרות התקציביות שהוקצו לתקשוב בתיה"ס לאחר אפשרו בעיקר שדרוג חלקי של הציוד בבתי ספר שכבר נכללו בתוכנית 2013 שנת התקשוב והרחבת הצטיידות בחינוך העל-יסודי בקצב מצומצם ביותר. המשרד 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה183 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה הוסיף שהמצב שבו מספר החטיבות העליונות המשתתפות בתוכנית התקשוב כה ואילך.2013 נמוך הוא תולדה של הקיצוץ התקציבי משנת ובתגובתו לדוח על הקניית אוריינות דיגיטלית 2020 בתגובת המשרד מאוקטובר 27לאורך החיים, המפורסם במסגרת מקבץ הדוחות העוסקים בשוק העבודה העתידי (להלן - תגובת המשרד לדוח על הקניית אוריינות דיגיטלית), הוא ציין כי בכל הנוגע ), בעניין הפער ברמת התקשוב בין 5- ו2 לממצאים שלעיל (המפורטים בתרשימים בתי הספר במגזר החרדי לבתי הספר האחרים, הוא היה מודע לפערים הללו לאורך כל השנים, אולם בהיעדר תקציבים מתאימים לא היה אפשר לקדם את הטיפול בכך. עם זאת, לאור הגברת המודעות לפערים אלה ובזכות תקצוב תוכנית מקיפה לטיפול , משולב הטיפול במגזר החרדי בכל תחומי 28בלמידה מרחוק בצל משבר הקורונה התוכנית, ובכלל זה צירוף מאות בתי ספר לתוכנית התקשוב ותגבור משמעותי של אמצעי קצה לתלמידים - הן במחשבים ניידים והן במסגרת תוכנית עם טלפונים סלולריים המותאמים לצורכי המגזר החרדי. עוד הוא מסר כי הוא מגבש תוכנית מקיפה נוספת שמטרתה להרחיב עוד יותר את רמת התקשוב במגזר החרדי "מקצה לקצה" - החל בהצטיידות ובתשתיות תקשורת, דרך בניית תכנים ותוכניות וכלה בהפעלת מערך תומכים ומטמיעים. משרד מבקר המדינה מדגיש את החשיבות בהשלמת מהלכי ההצטיידות וזאת על מנת לסגור את פערי התקשוב העמוקים בין בתי הספר. בכל הנוגע לבתי ספר בחינוך החרדי מומלץ לשתף את רשתות החינוך החרדיות בגיבוש תוכנית תקשוב מקיפה וסדורה, שמצד אחד תתאים למאפייניו של מגזר חינוך זה, ומצד שני תאפשר לו להקנות לתלמידיו מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות שנדרשות להם מאוד כדי להשתלב בשוק העבודה כיום, ובפרט בשוק העבודה המשתנה. כמו כן מומלץ לתת דגש מיוחד לכל בתי הספר באשכולות החברתיים-כלכליים הנמוכים ביותר על מנת להקנות לתלמידיהם את האמצעים ההכרחיים להטמעת מיומנויות האוריינות הטכנולוגית והדיגיטלית. ראוי שמהלך זה ייעשה בשיתוף הרשויות המקומיות שבהן נמצאים בתי הספר. תגובת משרד החינוך לפרק "הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים" שבדוח זה. 27 "היערכות מערכת החינוך לשנה"ל תשפ"א במסגרת 295 ' קיבלה הממשלה החלטה מס 2.8.2020 - ב28 ההתמודדות עם נגיף הקורונה החדש". בין השאר נקבע בהחלטה שהתקציבים שיועמדו לרשות משרד החינוך לצורך תשתית ללמידה מרחוק, ישמשו, בין השאר, לתקשוב מוסדות החינוך. 184 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינהמצב התקשוב בבתי הספר העל-יסודיים היחס בין מספר התלמידים למספר המחשבים כדי שבית הספר יוכל להקנות כראוי אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית לתלמידיו יש להנגיש מחשבים לתלמידים ככל האפשר, בין שמדובר במחשב נייח, מחשב נייד או מחשב לוח (טאבלט). הנגשת המחשבים לתלמידים מחייבת הפעלתו של מערך טכני לתמיכה, אשר ילווה את התהליך ויעדכן את התוכנות שבהן נעשה שימוש באמצעות המחשבים. המצב האידיאלי הוא שלרשותו של כל תלמיד יעמוד מחשב זמין לשימוש בכל עת שיידרש לכך. למעשה, ברמת התקשוב שאליה שואפת מערכת חינוך מתקדמת, המחשב יהיה אמצעי השימוש הצמוד לתלמיד, ויחליף במידה רבה את הספרים המודפסים, את מחברות הנייר ואת טופסי הבחינות. זאת באמצעות שימוש בתוכנות לימוד בכל תחומי הידע והיבחנות בבחינות ממוחשבות. כדי להגיע ליחס רצוי של מספר תלמידים למחשב יש לעגן את היחס הזה כיעד רב- שנתי בתכנון המשרדי האסטרטגי ולקבוע את יעדי הביניים בתכנון העבודה השנתי. במקביל יש למפות את מצאי המחשבים הקיים בכל בתי הספר העל-יסודיים; כך יוכל המשרד לפעול, באופן עקבי וממוקד, עד להשגת היחס הרצוי. השאלון שנשלח למנהלים נועד לבחון את תפיסתם של מנהלי בתי הספר העל- יסודיים לגבי הסיוע המתקבל ממערך התמיכה הטכנית והתמיכה הפדגוגית- דיגיטלית לצורך הקניית המיומנויות בבית הספר. מניתוח התשובות עלו הנתונים האלה: התפלגות תשובות מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים לשאלה :8 תרשים "באיזו מידה מסייעת התמיכה הטכנית והפדגוגית-דיגיטלית בהקניית המיומנויות הנדרשות?" 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה185 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה-מהתרשים עולה כי יותר ממחצית המנהלים סבורים שהתמיכה הטכנית והפדגוגית דיגיטלית מסייעת במידה מועטה או שאינה מסייעת כלל להקניית המיומנויות בבית ספרם. משרד החינוך לא הגדיר מהו היחס הרצוי של מספר תלמידים למחשב בבתי הספר - לא בתוכניותיו האסטרטגיות ולא בתכנון העבודה השנתי, וממילא גם לא קבע כיעד שלרשות כל תלמיד יעמוד מחשב לשימוש אישי. מצב זה מנע גיבוש של תפיסה ברורה ומחייבת להשגת יחס בין מספר תלמידים למחשב שיאפשר הטמעה אפקטיבית של מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות בקרב תלמידי מערכת החינוך, והותיר חלק גדול מבתי הספר במצב של מספר תלמידים גדול לכל מחשב. המשמעות היא, כמובן, נגישות נמוכה לשימוש במחשב לתלמידים הללו. נוסף על כך, בידי משרד החינוך קיימים נתונים חלקיים בלבד על מצאי המחשבים המשמשים את התלמידים ועל מצאי המחשבים המשמשים את המורים בבתי הספר. להלן פירוט: בדיקת נתוני משרד החינוך בדבר היחס בין מספר התלמידים למספר המחשבים כי 29(להלן גם - יחס תלמידים - מחשב) בכלל בתי הספר העל-יסודיים העלתה למשרד יש נתונים חלקיים על כך - רק על כחמישית מבתי הספר העל-יסודיים בתי"ס). 1,822 מתוך371( הוא עורך סקר ארצי2019 ציין משרד החינוך כי מסוף שנת2020 בתגובתו מיולי מקיף על מצב התקשוב בבתי הספר, וכי הוא ישלים את גיבוש תמונת המידע הנדרשת בזמן הקרוב. היחס בין מספר התלמידים היחס בין מספר התלמידים למספר המחשבים: בבתיה"ס העל-יסודיים לבין מספר המחשבים (הנייחים והניידים) בבתיה"ס הללו על מחשב לכל שמונה תלמידים בממוצע. בהשוואת יחס זה ליחס 2018 עמד בשנת עולה התמונה הזאת:30במדינות אירופאיות ולממוצע האיחוד האירופי הנתונים החלקיים מתייחסים, עם זאת, לכלל המקורות - ממשרד החינוך, מהרשות המקומית ומגורמים 29 .אחרים שסיפקו מחשבים לבתיה"ס 2nd Survey of Schools: ICT in Education - Objective 1: Benchmark progress in ICT in schools, A study 30 prepared for the European Commission by Deloitte and Ipsos MORI, 2019, p .29: Fig.1.6.b : Number of students per computer )desktop computers, laptops, notebooks, tablets( )ISCED 2, country and EU level, 2017-18( 186 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה יחס תלמידים - מחשב בחינוך העל-יסודי בישראל ובמדינות:9 תרשים באיחוד האירופי .2018 - 2017 נתוני מדינות האיחוד האירופי מתייחסים לשנת הלימודים .2018 נתוני ישראל חושבו מתוך נתוני מינהל התקשוב לשנת מהתרשים עולה שהיחס בין מספר התלמידים למספר המחשבים בחינוך העל- יסודי בישראל הוא מעט מעל היחס הממוצע באיחוד האירופי, כלומר מעט פחות טוב ממנו; הוא גבוה באופן ניכר מהיחס במדינות כפינלנד, סלובקיה ואוסטרייה - דהיינו בהן היחס טוב מהיחס בישראל, ולעומת זאת נמוך באופן ניכר מהיחס ביוון, צ'כיה ובולגריה - כלומר משקף מצב טוב יותר מהמצב במדינות אלו. בבדיקת התפלגות בתיה"ס לפי היחס בין מספר התלמידים למספר המחשבים: התפלגות היחס בין מספר התלמידים בבתיה"ס העל-יסודיים למספר המחשבים בבתיה"ס הללו עלו הנתונים שלהלן: 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה187 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה היחס בין מספר התלמידים למספר המחשבים בבתיה"ס:10 תרשים 2018 ,העל-יסודיים בישראל על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי רק בקרוב לרבע מבתי הספר העל-יסודיים נגישות התלמידים למחשב היא ביחס של מחשב לכל חמישה תלמידים ומטה; תלמידים 20 ובקרוב לרבע מבתי הספר העל-יסודיים מחשב אחד משרת מעל - נגישות נמוכה ביותר למחשב. נתונים אלו משליכים על זמינות המחשבים ככלי ללימוד שוטף עבור התלמידים בבתי הספר הללו. על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, הנגישות למחשב ביתי, נישא או מחשב לוח (טאבלט) היא נמוכה יותר בקרב משקי הבית המשתייכים לאוכלוסיות ובאשכול 86.6% - 7 , באשכול58% על2018 היא עמדה בשנת1 באשכול חלשות: ואילו בקרב 60.8% . בקרב המגזר הערבי עמדה הנגישות בשנה זו על97.8% - 10 . נוכח זאת בחן משרד מבקר המדינה את היחס31 83.8% משקי הבית היהודיים על בין מספר התלמידים בבתי הספר העל-יסודיים לבין מספר המחשבים העומדים להלן פרטי הבדיקה: לרשותם בבית הספר. היחס בין מספר התלמידים למספר המחשבים לפי אשכולות חברתיים-כלכליים: שלהלן מציג את היחס תלמידים - מחשב בבתי הספר העל-יסודיים לפי 11 תרשים התפלגות לקבוצות של אשכולות חברתיים-כלכליים: יצוין כי השונות בין קבוצות האוכלוסייה במגזר זה גדולה - בעוד שבקרב משקי הבית החילוניים הנגישות 31 . בלבד59.4% , בקרב משקי הבית החרדיים היא עמדה על 89.9% עמדה על 188 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה יחס תלמידים - מחשב בבתי הספר העל-יסודיים, לפי:11 תרשים 2018 ,התפלגות בתיה"ס לקבוצות של אשכולות חברתיים-כלכליים על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי ככל שדירוגם החברתי-כלכלי של בתי הספר שלגביהם יש למשרד החינוך נתונים הוא גבוה יותר, כך היחס בין מספר התלמידים תלמידים 5 למחשב בהם טוב יותר: שיעור בתי הספר בעלי היחס של עד למחשב (היחס הטוב ביותר) הוא הנמוך ביותר בקרב בתי הספר הממוקמים ) והגבוה ביותר בקרב בתי הספר הממוקמים 17%( באשכולות הנמוכים ); בהתאם, שיעור בתי הספר בעלי היחס של מעל 30%( באשכולות הגבוהים תלמידים למחשב (היחס הגרוע ביותר) הוא הגבוה ביותר בקרב בתי 20 ) והנמוך ביותר בקרב בתי הספר40%( הספר הממוקמים באשכולות הנמוכים ). 10%( הממוקמים באשכולות הגבוהים 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה189 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה :היחס בין מספר התלמידים למספר המחשבים בבתי הספר לפי השיוך המגזרי שלהלן מציג את היחס תלמידים - מחשב בחינוך היהודי ובחינוך הערבי: 12 תרשים יחס תלמידים - מחשב בבתיה"ס העל-יסודיים, :12 תרשים 2018 ,לפי מגזר על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי היחס בין מספר התלמידים למספר המחשבים בחינוך היהודי הוא טוב בהרבה מהיחס בחינוך הערבי - שיעור בתי הספר בעלי היחס 9 תלמידים למחשב (היחס הטוב ביותר) בחינוך היהודי גבוה פי5 של עד מאשר בחינוך הערבי, ובעוד שמחצית מבתי הספר בחינוך הערבי הם בעלי תלמידים למחשב (היחס הגרוע ביותר), יחס זה נמצא רק 20 יחס של מעל מבתי הספר בחינוך היהודי.14%-ב היחס בין מספר התלמידים למספר המחשבים בבתי הספר לפי השיוך לזרמי נבדק גם היחס בין מספר התלמידים למספר המחשבים בזרמי החינוך חינוך: שלהלן 13 היהודי - החינוך הממלכתי והחינוך הממלכתי-דתי (ממ"ד). בתרשים מוצגות תוצאות הבדיקה: 190 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה יחס תלמידים - מחשב בבתיה"ס העל-יסודיים בחינוך:13 תרשים 2018 ,היהודי, לפי זרם החינוך על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי בחינוך הממלכתי-דתי המצב טוב יותר מאשר בחינוך תלמידים למחשב (היחס 5 הממלכתי: שיעור בתי הספר בעלי היחס של עד מאשר בחינוך הממלכתי, 1.25 הטוב ביותר) גבוה בחינוך הממלכתי-דתי פי תלמידים למחשב (היחס הגרוע 20 ושיעור בתי הספר בעלי היחס של מעל ביותר) נמוך בחינוך הממלכתי-דתי בכשני שלישים מאשר בחינוך הממלכתי. יצוין כי למשרד החינוך אין נתונים על יחס מחשבים לתלמיד בחינוך החרדי כלל. משרד החינוך לא קבע תקן בעניין נגישות סבירה של מספר תלמידים למחשב בבית הספר. מהנתונים שבידיו עולה תמונה שלפיה נגישות השימוש במחשב לתלמידי בתי הספר העל-יסודיים אינה מאפשרת לכל התלמידים זמינות שוטפת למחשב ככלי למידה קבוע והכרחי. זמינות נמוכה יותר של מחשבים לתלמידים בבית הספר נמצאה בקרב אוכלוסיות מוחלשות מהבחינה החברתית-כלכלית ובקרב החינוך הלא-יהודי; על פי נתוני הלמ"ס באוכלוסיות אלה גם הזמינות למחשב ביתי, נישא או מחשב לוח (טאבלט) היא הנמוכה ביותר. 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה191 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה השיב משרד החינוך כי תוכניות ההצטיידות של המשרד משנת2020 בתגובתו מיולי מתמקדות בשדרוג ציוד, בדגש על כיתות מתוקשבות וציוד תקשורת, וכי 32 2015 אין בהן התייחסות ל"יחס תלמיד-עמדות מחשב" גם מאחר שבכוונת המשרד לעבור מחשבים ניידים, [ באופן הדרגתי, ככל שיהיה ניתן, להפעלת אמצעי קצה אישיים . ]מחשבי לוח (טאבלטים) וטלפונים חכמים , שהתייחסה לדוח זה ולדוח 2020 בתגובה נוספת של משרד החינוך מאוקטובר על הקניית אוריינות דיגיטלית, צוין כי כחלק מהפקת הלקחים וקידום כל נושא הלמידה מרחוק "בצל הקורונה" נערך המשרד להשלים את הפערים שנצברו לאורך מיליארד ש"ח לשם הפיכת 1.2 עשור ואף מעבר לכך. במסגרת זאת הקצה המשרד פרסם משרד החינוך במסגרת 2020 מערכת החינוך לדיגיטלית. בתוך כך, באוגוסט קול קורא שני מהלכי הצטיידות אל מול כלל בתי הספר במערכת החינוך: האחד - צורפו עוד בתי ספר לתוכנית התקשוב באמצעות תקצוב הצטיידות, בראשית בתי ספר שלא נכללו בתוכנית התקשוב; והשני - 2,228 , של עוד2020 ספטמבר בתי הספר שבהם נדרש הדבר. משרד החינוך ציין כי 1,720-שדרוג ציוד התקשוב ב בתי 4,600- מתוך כ93%- בתי ספר יהיו מתוקשבים - כ4,300-מהלך זה יביא לכך שכ .33ספר בעלי פוטנציאל תקשוב במערכת החינוך משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את תוכנית ההצטיידות של משרד החינוך שגובשה בתקופת הקורונה לצורך צמצום הפערים בנושא תקשוב בתי הספר וקידום תשתית דיגיטלית ללמידה מרחוק, בהתאם לתגובתו לממצאי הדוח . 2020 מחודש אוקטובר מומלץ כי המשרד יקבע סטנדרט ליחס סביר בין מספר התלמידים למספר המחשבים, תוך התחשבות באמצעי הקצה הנוספים העומדים לרשות בית הספר - ובכללם מחשבי לוח (טאבלטים), מחשבים ניידים וכו'. זאת, על מנת להבטיח נגישות למחשבים לכלל התלמידים במערכת החינוך הואיל וקיים צורך חיוני ביחס שיאפשר תדירות שימוש נכונה במחשב לכל תלמיד. על מנת להבטיח זאת מומלץ להשלים מיפוי הצרכים הנדרשים של התלמידים, למול סקר ארצי מקיף על מצב התקשוב בבתי הספר, ובהמשך מומלץ לעדכן את הנתונים באופן שוטף. כך יתאפשר מעקב רציף אחר תמונת המצב של תחום זה. הכוונה היא להצטיידות המתבצעת במסגרת תוכנית התקשוב החדשה שהחלה לפעול בשנה"ל התשע"ה, 32 .המתוארת בתחילת הפרק בתי ספר, שאינם תלמודי תורה 4,600- בתי ספר במערכת החינוך, כ 5,200- לפי משרד החינוך, מתוך כ 33 .ובעלי תרבות ייחודית, הם בעלי פוטנציאל תקשוב 192 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מומלץ שהמשרד יפעל במסגרת תוכנית ההצטיידות הנוכחית וכן בתוכניות עתידיות לשיפור יחס מספר התלמידים למחשב בקרב בתי הספר בדירוג החברתי- כלכלי הנמוך ובקרב החינוך הערבי, כך שתובטח נגישות סבירה למחשב לכל תלמיד . עמידה במשימה זו תשפיע על איכות הלמידה של התלמידים ותאפשר 34בכל בי"ס .35, ובפרט אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית 21-להם לרכוש את מיומנויות המאה ה היחס בין מספר המורים למספר המחשבים על מנת שבית הספר יוכל להקנות לתלמידיו מיומנויות ניהול מידע ואוריינות טכנולוגית ודיגיטלית צריכה להיות גם למורים נגישות גבוהה למחשב; בראש ובראשונה ירכשו המורים עצמם אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית באמצעות העבודה מול המחשב לצורך הכנת חומרי לימוד מתאימים, ולאחר מכן יקנו אוריינות זו לתלמידיהם במסגרת השיעורים שהם מלמדים. ככל שפחות מורים נדרשים לאותו מחשב בבית הספר, הנגישות של כל מורה לשימוש במחשב גדולה יותר. בבדיקת היחס בין מספר המורים למספר המחשבים (דהיינו יחס מורים - מחשב) בכלל בתיה"ס העל-יסודיים על פי נתוני משרד החינוך עלה כי למשרד יש נתונים בתי"ס). להלן התפלגות יחס 1822 מתוך803( מבתיה"ס העל-יסודיים44%-רק על כ מורים - מחשב בבתיה"ס שהיו עליהם נתונים. 2018 , יחס מורים - מחשב בבתיה"ס העל-יסודיים:14 תרשים על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. ) 2020 - (התשפ"אדוח ביניים מיוחד בכל הנוגע למיפוי אמצעי קצה של תלמידים בבתיהם ראו מבקר המדינה 34 .""תשתיות מחשוב ללמידה מרחוק ומרחבי למידה בתקופת משבר הקורונה ראו התייחסות מפורטת לעניין זה בפרק "הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים". 35 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה193 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה מהתרשים עולה כי רק ברבע מבתיה"ס העל-יסודיים נגישות המורים למחשב מבתיה"ס העל-יסודיים 40%-היא ביחס של מחשב לכל מורה או שניים, וב מורים, נגישות נמוכה ביותר למחשב עבור המורים 5-יש מחשב אחד ליותר מ בבתי הספר הללו. שלהלן מציג את ממצאי בדיקת היחס מורים - מחשב בבתי הספר העל-15 תרשים יסודיים לפי התפלגות בתי הספר לקבוצות של אשכולות חברתיים-כלכליים: יחס מורים - מחשב בבתיה"ס העל-יסודיים, לפי קבוצות :15 תרשים 2018 ,של אשכולות חברתיים-כלכליים על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מורים למחשב (היחס הטוב ביותר) נמצא בשיעור 2 מהתרשים עולה כי יחס של עד שווה באשכולות הנמוכים והגבוהים והוא נמוך מהשיעור באשכולות הבינוניים; מורים למחשב - הולך ועולה ככל 5 לעומת זאת היחס הגרוע ביותר - מעל יותר ממחצית מבתיה"ס הם 3-1 שהאשכולות נמוכים יותר, ולמעשה באשכולות מורים על כל מחשב. 5 כאלו שבהם יש מעל את היחס בין מספר המורים למספר המחשבים בבתי הספר העל-יסודיים לפי להלן.16 התפלגותם לחינוך יהודי ולחינוך לא-יהודי ניתן לראות בתרשים 194 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה , יחס מורים - מחשב בבתיה"ס העל-יסודיים:16 תרשים 2018 ,לפי מגזר על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי היחס בין מספר המחשבים למספר המורים בחינוך הערבי הוא פחות טוב מיחס זה בחינוך היהודי. הדבר בולט במיוחד בנוגע לשיעור בתי הספר מורים למחשב (היחס הגרוע ביותר), שהוא נמוך בחינוך 5 שבהם יחס של מעל היהודי לעומת החינוך הערבי. נבדק גם היחס בין מספר המורים למספר המחשבים בזרמי החינוך היהודי - החינוך הממלכתי, החינוך הממלכתי-דתי (ממ"ד) והחינוך החרדי. תוצאות הבדיקה מוצגות שלהלן:17 בתרשים 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה195 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה , יחס מורים - מחשב בבתיה"ס העל-יסודיים בחינוך היהודי:17 תרשים 2018 ,לפי זרם החינוך על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי היחס בין מספר המורים למספר המחשבים בחינוך הממלכתי טוב יותר מהיחס בחינוך הממלכתי-דתי ובחינוך החרדי; בולט במיוחד מיעוט המחשבים למורים בחינוך החרדי. יצוין כי עבור רוב בתי הספר הממלכתיים והממלכתיים-דתיים היו למשרד 64%- ו70%( החינוך נתונים על היחס בין מספר המורים למספר המחשבים מבתי הספר, בהתאמה), ואילו לגבי בתי הספר החרדיים היו למשרד החינוך מבתי הספר). 4%-נתונים רק עבור מיעוט קטן מהם (כ למשרד החינוך מידע חלקי על מספר המחשבים שיש למורים בבתי הספר העל-יסודיים. הדבר אינו מאפשר לו לקבל תמונת מצב מקיפה ועדכנית על הנגישות של השימוש במחשב למורים. מהנתונים הקיימים עולה שנגישות השימוש במחשב למורי בתי הספר העל-יסודיים אינה גבוהה דיה, אף על פי שהמחשב הוא כלי עבודה חיוני למורה. מצב זה שכיח בעיקר בבתי הספר העל-יסודיים החלשים מהבחינה החברתית-כלכלית ובבתי הספר העל- יסודיים בחינוך הלא-יהודי. בדומה להמלצות בדבר שיפור יחס מספר התלמידים למחשב, מומלץ כי משרד החינוך יקבע גם את היחס הנדרש של מורים למחשב בבתי הספר, ובהתאם לכך יפעל לשיפור היחס הקיים בבתי הספר שבהם נגישות השימוש במחשב למורים נמוכה. על המשרד לעשות זאת תוך התמקדות בבתי הספר 196 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה-העל-יסודיים החלשים מהבחינה החברתית-כלכלית ובבתי הספר העל יסודיים בחינוך הלא-יהודי - כך שתובטח נגישות טובה למחשב לכל מורה בכל בי"ס. הבטחת הנגישות תאפשר למורה לרכוש בעצמו את מיומנות האוריינות הטכנולוגית והדיגיטלית, ולהעבירה כראוי לתלמידיו. מומלץ כי המשרד ישלים את הסקר הארצי המקיף על מצב התקשוב בבתי הספר ובהמשך יעדכן את הנתונים על זמינותם של מחשבים למורים באופן שוטף. כך תתקבל תמונת מצב מלאה של תחום זה. חיבור בתי הספר העל-יסודיים לרשת האינטרנט והשימוש בה חיבור לרשת האינטרנט (להלן - קו אינטרנט) הוא אחד מאמצעי התשתית הטכנולוגית החיוניים לבית הספר על מנת שיהיה באפשרותו להקנות לתלמידיו אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית. הדבר נחוץ לצורך רכישת מיומנויות של גלישה ברשת האינטרנט, איתור מידע, למידה מרחוק ותקשורת עם תלמידים, מורים, בתי"ס וגורמים נוספים באמצעות הרשת. משרד מבקר המדינה בדק בבתיה"ס העל-יסודיים את נתוני החיבור לאינטרנט ומאפייניהם, באמצעות נתונים שהתקבלו ממינהל התקשוב. נמצא מבעלי קו 14%- מבתיה"ס העל-יסודיים יש קו אינטרנט, אולם ל95%-כי לכ האינטרנט אין חיבור של כיתות הלימוד לרשת האינטרנט. זאת ועוד, נמצא כי נפח הגלישה הפוטנציאלי (רוחב הפס) אינו אחיד לכל בתיה"ס; מקרב הם 43%-בתיה"ס שיש נתונים בנוגע לשיעור ניצול קו האינטרנט שלהם כ ); 100M/15M( בעלי רוחב פס בינוני5%-); כM50/M10( בעלי רוחב פס נמוך אין מידע על רוחב 26%-); ועבור כ200M/30M( בעלי רוחב פס גבוה26%-כ הפס. כדי לקבל אינדיקציה על השימוש שעושים בתיה"ס ברשת האינטרנט, נבדק מהו שיעור הניצול של קו האינטרנט (מידת השימוש ב"נפח הגלישה ברשת" שמאפשר קו האינטרנט), לפי נתוני מינהל התקשוב. יצוין כי למינהל התקשוב יש נתונים רק מבתיה"ס שהם בעלי קו אינטרנט. להלן הממצאים עבור בתיה"ס הללו:20%-עבור כ 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה197 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה שיעור הניצול של קו האינטרנט:18 תרשים 2018 ,בבתיה"ס העל-יסודיים על פי נתוני מינהל התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה שבכמעט מרבע מבתי הספר שיעור ניצול קו האינטרנט נמוך מקו 50% מבתי הספר אינם מגיעים לניצול של43%-), ולמעשה כ25% מאוד (עד האינטרנט. רק מעט יותר משליש מבתי הספר עושים שימוש רב בקו האינטרנט מבתי הספר מנצלים את קו האינטרנט במלואו. 9% שברשותם. עוד נמצא, שרק נתונים אלו מורים כי מבחינת תשתית קו האינטרנט קיים פוטנציאל ניכר להגדלת הלמידה המתוקשבת של התלמידים בקרוב לשני שלישים מבתי הספר. בשאלון המנהלים נשאלו מנהלי בתי הספר העל-יסודיים, בין היתר, באיזו מידה תומכות מהירות רשת האינטרנט שבבית ספרם ואיכותה בהקניית המיומנויות הנדרשות. להלן התפלגות תשובותיהם: 198 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה התפלגות תשובות מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים לשאלה:19 תרשים "באיזו מידה תומכות מהירות רשת האינטרנט שבבית ספרכם ואיכותה 2019 בהקניית המיומנויות הנדרשות?", יולי מהמנהלים סבורים כי תמיכת רשת האינטרנט בבית 40%-מהתרשים עולה כי יותר מ ספרם בהקניית המיומנויות הנדרשות, מבחינת מהירותה ואיכותה, היא בינונית או פחות מכך. , אף שרוב רובם של בתיה"ס העל- 2018 מכל האמור עולה כי נכון לסוף מהם אין חיבור של הכיתות 14%-יסודיים מחוברים לרשת האינטרנט, בכ מבתיה"ס שהם בעלי קו אינטרנט יש 20% לרשת. נוסף על כך, רק עבור מבתי"ס אלו קו 43%-למשרד החינוך נתונים על שיעור הניצול שלו, ובכ האינטרנט שברשותם מנוצל בשיעור נמוך, דהיינו יש ביכולתם להגדיל באופן ניכר את השימוש שתלמידיהם עושים ברשת האינטרנט כדי לחזק בקרבם את האוריינות הטכנולוגית והדיגיטלית. כמו כן, חלק ניכר ממנהלי בתיה"ס העל-יסודיים אינם סבורים שרשת האינטרנט בבית ספרם תומכת כראוי בהקניית המיומנויות הנדרשות. ציין משרד החינוך כי הנתונים המוצגים בדוח על החיבור 2020 בתגובתו מיולי והשימוש בה אינם משקפים את המציאות החדשה שנוצרה 36לרשת האינטרנט . בעקבות התפשטות נגיף הקורונה והפעלת למידה 2020 בחודשים האחרונים בשנת מרחוק, כמו גם מתוך בתי הספר, נתוני השימוש ברשת האינטרנט שונים לגמרי. .2018 הנתונים מעודכנים לסוף שנת 36 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה199 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה משרד מבקר המדינה מציין כי משבר הקורונה והשלכותיו על מערכת החינוך מצביעים על חשיבותם של השימוש ברשת האינטרנט ושל המיומנויות הטכנולוגיות והדיגיטליות הנדרשות לתלמידים לצורך שימוש אפקטיבי בה, וכי ראוי לפתח את היכולות שנוצרו בבתי הספר בתקופה זו. מומלץ כי משרד החינוך ימשיך לעקוב אחר התפקוד של בתי הספר בתחום זה ולוודא כי השימוש ברשת האינטרנט וביכולות המקוונות שפותחו בעת משבר הקורונה . 37נעשה בצורה אפקטיבית תפיסות של מורים, מנהלים ומפמ"רים בדבר מצב תשתיות התקשוב בבתי הספר במחקר ההערכה של ראמ"ה תמיכת תשתית התקשוב בלמידה משמעותית: , נשאלו מורים ומנהלים 38 2018 על רפורמת הלמידה המשמעותית שפורסם במאי של בתי"ס יסודיים ושל בתי"ס על-יסודיים על מידת הסכמתם להיגד "התשתית מאפשרת למידה משמעותית". למידה ]בביה"ס[ הטכנולוגית של מידע ותקשוב משמעותית, כאמור, הייתה מיועדת בין היתר להקניית מיומנויות. להלן נתוני התשובות: שיעור המורים והמנהלים שהסכימו עם ההיגד "התשתית :20 תרשים מאפשרת למידה ]בביה"ס[ הטכנולוגית הקיימת של מידע ותקשוב משמעותית" במידה רבה או במידה רבה מאוד, בהערכות הנוגעות לשנות הלימודים התשע"ד, התשע"ה והתשע"ז ראו בפרק "הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים" שבדוח זה. 37 . ראו שם 38 200 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה הנתונים שבתרשים מצביעים על כך שבשנת הלימודים התשע"ז, השנה האחרונה שלגביה עשתה ראמ"ה את ההערכה בנושא, בכמחצית מבתיה"ס העל-יסודיים - חט"ב וחט"ע - סברו המנהלים והמורים כי התשתית הטכנולוגית הקיימת של מידע ותקשוב אינה מאפשרת למידה משמעותית, שמשמעותה גם הקניית מיומנויות נדרשות לתלמידים כראוי. עמדת המנהלים בנוגע להתאמת סביבת הלימודים המתוקשבת להקניית בשאלון המנהלים נשאלו מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים באיזו מידה המיומנויות: תומכת סביבת הלימודים וההוראה הדיגיטלית בביה"ס בהקניית המיומנויות הנדרשות. להלן התפלגות התשובות: התפלגות תשובות מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים לשאלה :21 תרשים "באיזו מידה סביבת הלימודים וההוראה הדיגיטלית בביה"ס תומכת 2019 בהקניית המיומנויות הנדרשות?", יולי מהתרשים עולה כי מחצית המנהלים סבורים שסביבת הלימודים וההוראה הדיגיטלית בבית הספר תומכת בהקניית המיומנויות הנדרשות במידה רבה או במידה רבה מאוד, אולם כרבע מהמנהלים סבורים כי סביבה זו תומכת בהקנייתן רק במידה בינונית וכרבע סבורים שהיא תומכת בכך במידה מועטה בלבד, דהיינו אינה תומכת בה כראוי. 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה201 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה ) נבדק מהו2018 (להלן - טאליס2018 לשנת39בסקר ההוראה והלמידה הבין-לאומי שיעור מנהלי חטיבות הביניים הסבורים שחסרה טכנולוגיה דיגיטלית להוראה או שהטכנולוגיה הקיימת אינה מתאימה. להלן תוצאות הסקר: שיעור מנהלי חטיבות הביניים הסבורים שחסרה טכנולוגיה :22 תרשים דיגיטלית להוראה או שהטכנולוגיה הקיימת אינה מתאימה, בהשוואה 2018 ,בין-לאומית ולפי מגזרים ממנהלי חטיבות הביניים בישראל סבורים שהטכנולוגיה 40% מהתרשים עולה כי הדיגיטלית הנחוצה להוראה חסרה בבית הספר או שאינה מתאימה לצורכי ההוראה. OECD-שיעור זה גבוה באופן ניכר משיעור המנהלים הסבורים כך במדינות ה (אשר עומד על רבע מהמנהלים בלבד). נוסף על כך, קיים פער ניכר בין המנהלים בחינוך היהודי ובין המנהלים בחינוך הלא-יהודי - מחצית מהמנהלים בחינוך הלא- יהודי מצביעים על מחסור בטכנולוגיה דיגיטלית להוראה או על אי-התאמה של הטכנולוגיה בבית ספרם, לעומת מעט יותר משליש מהמנהלים בחינוך היהודי. אשר לסביבת הלימודים וההוראה הדיגיטלית בעיות שכיחות בתשתיות התקשוב: ציינו חלק מהמפמ"רים בעיות שכיחות בתחום התשתיות הטכנולוגיות והדיגיטליות בבתי הספר - אין מספיק מחשבים תקינים, יש צורך בתמיכה קבועה של טכנאי ) נערך מדי Teaching and Learning International Survey - TALIS ( סקר ההוראה והלמידה הבין-לאומי 39 , ובודק את עבודת המורה וסביבתו הלימודית בבית הספר. הסקר מבוסס OECD -חמש שנים בידי ארגון ה על דיווח של מורים ומנהלים בנושאים שונים הנוגעים לעבודתם, באמצעות שאלונים ייעודיים למורים ולמנהלים. הסקר נערך בקרב מורים המלמדים בכיתות ז'-ט' ובקרב מנהלי בתיה"ס שלהם. בכל אחת 20- בתי"ס המהווים מדגם מייצג, ובכל בית ספר ענו על השאלונים המנהל וכ 200 ממדינות המחקר נדגמו מנהלים 130 - מורים ו 1,788 מנהלים, מהם 184- מורים ו 2,627 מורים שנדגמו. בישראל השתתפו במחקר מנהלים מבתי"ס דוברי ערבית. 54- מורים ו 839-מבתי"ס דוברי עברית ו 202 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מחשבים בכל בית ספר, מעבדות לא בנויות ולא מצוידות כראוי, יש חוסר בעמדות מחשב ובתוכנות ותשתית האינטרנט חלשה. כל אלה, על פי עמדת המפמ"רים, מתוקשבת.]בחינה[ פוגעים ביכולת לשילוב הוראה מתוקשבת והערכה סביבת לימודים המצוידת בכלים טכנולוגיים ודיגיטליים מתקדמים היא תנאי בסיסי וחיוני להקניית מיומנויות טכנולוגיות ודיגיטליות לתלמידי מערכת החינוך. היא מאפשרת לתלמידים שימוש נרחב ואפקטיבי בהם. הביקורת העלתה כי הכלים הטכנולוגיים והדיגיטליים אינם מצויים במידה מספקת בבתי הספר, וכי רמת השימוש בכלים הללו נמוכה. משרד מבקר המדינה מדגיש את הצורך בהשלמת ההצטיידות הנדרשת בבתי הספר בכלים הטכנולוגיים והדיגיטליים הנחוצים, ובהרחבת השימוש בהם בקרב התלמידים. נוכח משבר הקורונה מתחדדת חשיבותה של תשתית טכנולוגית ודיגיטלית מקיפה ואיכותית בבתי הספר, שתהווה את הנדבך הבסיסי והחיוני ללמידה מרחוק. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את תוכנית ההצטיידות של משרד החינוך שגובשה בתקופת הקורונה, כאמור בתגובתו המשלימה של משרד , לצורך צמצום הפערים בנושא תקשוב בתי הספר 2020 החינוך באוקטובר וקידום תשתית דיגיטלית ללמידה מרחוק. מומלץ שמשרד החינוך יפעל לניצול התקציב שהוקצה לו ליישום תוכנית מקיפה לטיפול בלמידה מרחוק בצל הקורונה, וזאת לצד המאמץ הנדרש .40מהמשרד לסגור מחסור של אמצעי קצה של תלמידים בבתיהם עוד מציין משרד מבקר המדינה כי מומלץ למסד מערך מתאים של הדרכה ותמיכה טכנית שיתמוך בתהליך זה, אחרת עלולים משאבים רבים שיושקעו בהצטיידות לרדת לטמיון. כמו כן, מומלץ להמשיך לפתח את רמת המחשוב של בתי הספר ולשלב הקניית מיומנויות שימוש במחשב, שכן אין להסתמך " במחשב בבתיהם הופך אותם Z-על כך שהשימוש שעושים ילדי "דור ה לבעלי בקיאות ביישומים הנדרשים לתלמיד במחשב, כדוגמת יישומי אופיס, . 41'הכנת מצגת, כתיבת מסמך, בניית גרף או תרשים וכד אשר להיקף המחסור באמצעי קצה בבתיהם של הילדים, ההערכה של גורמי מקצוע במשרד החינוך, 40 בנוגע לישראל, היא ששיעור התלמידים שאין להם מחשבים OECD -המתבססת לדבריהם על נתוני ה מחשבים (נתונים אלה נוגעים לאוכלוסיית התלמידים 135,000 -, דהיינו מחסור של כ 9% בבתיהם עומד על ) "תשתיות מחשוב 2020- (התשפ"אדוח ביניים מיוחד ללא תלמידי החברה החרדית). ראו מבקר המדינה ללמידה מרחוק ומרחבי למידה בתקופת משבר הקורונה". ראו התייחסות מפורטת בפרק "הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים" שבדוח זה. 41 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה203 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנהסביבת הלימודים הפיזית התאמת תהליכי הבינוי וסביבות הלמידה של בתי הספר העל-יסודיים 21-למאה ה מינהל הבינוי והפיתוח של משרד החינוך (להלן - מינהל הפיתוח) מופקד על התכנון, הארגון והפיתוח של מערכות החינוך בארץ, לכל גווניהן ולכל שלבי החינוך. בין היתר אמון המינהל על הבטחת התנאים הפיזיים (בנייה של מוסדות חינוך חדשים וחידוש מבנים קיימים) לקיום הלימודים בכל הגילים; סיוע בהגשמת היעדים החינוכיים-הלימודיים והגשמת היעדים החברתיים שנקבעו למערכת החינוך; וסיוע בתחום עיצוב מבנה ביה"ס, שיפור חזותו וטיפוח היבטים אסתטיים בסביבה הלימודית. הגורמים המשפיעים על הביקוש לכיתות לימוד חדשות ולבינוי מוסדות חדשים הם גידול טבעי במספר התלמידים במערכת החינוך, הגירה חיובית בין ערים, הגירה פנימית בתוך העיר, חינוך תלמידים עם צרכים מיוחדים, בלאי ומעבר מחינוך פרטי לחינוך ציבורי. תהליך התכנון והבינוי של כיתות לימוד מתחיל בהגשת בקשה מהרשות המקומית. , ולאחר בחינת קריטריונים 42הבקשה נבדקת על ידי גורמים של משרד החינוך שונים, בהם: שלב החינוך, צפיפות (מ"ר לתלמיד), יעילות בתקצוב ואחוז תקצוב לא מנוצל, אחוז כיתות חסרות ברשות וסוג החינוך - הן מאושרות לבינוי. מימון תקציב כיתות הלימודים ניתן בחלקו באמצעות תקצוב ישיר מהאוצר, וחלקו באמצעות מענקים המועברים על ידי מפעל הפיס. חלקו של מפעל הפיס משתנה 2019 מדי שנה משום שהוא נגזר כחלק מהרווח של המפעל בכל שנה - בשנת מיליון ש"ח לצורך זה.570 לדוגמה, הקצה מפעל הפיס סכום של תכנון המבנה הפיזי של בתי"ס אמור לשקף את התפיסה החינוכית שמוביל המשרד ולהתאימה הן לצרכים הפדגוגיים והן לצרכים החברתיים. בין השאר התכנון יביא לידי ביטוי את ההיררכיה בין המרחבים בתוך ביה"ס, בין כיתות הלימוד המרכזיות לבין החללים הפרטיים למחצה, הקשר בין פנים וחוץ, הדגשים על חללים שונים, . כדי להגשים את 43בחירת חומרים, תכנון הכיתה ומיקום חדרי ההנהלה והמורים התפיסה החינוכית גם באמצעות המבנים הפיזיים נדרש שפעולות מינהל הפיתוח ייקבעו בשיתוף פעולה ותיאום עם אגפי הגיל במינהל הפדגוגי. המתכננים באגף בכיר מיפוי ותכנון במשרד החינוך בודקים את הבקשות ואת הצורך לבינוי אל מול התקציב 42 השנתי שהוקצה לצורך זה, ועדת ההקצאות מדרגת את הבקשות בהתאם לקריטריונים ומינהל הפיתוח מפיק הרשאות תקציביות. .2018 (אוניברסיטת תל אביב), פברואראורבנולוגיה - העיר כמרחב למידה ש' פרי דניאל, 43 204 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מדינות שונות בעולם ערכו בשנים האחרונות שינויים משמעותיים בסביבות הלימודים בבתיה"ס. כך, לדוגמה, אפשר למצוא בתי"ס אקולוגיים (צרפת), בתי"ס ללא כיתות ועם חללים פתוחים (דנמרק) ובתי"ס שכיתותיהם הוחלפו במשרדים (ארה"ב). בתי"ס אלה מעודדים למידה פרטנית - לפי קצב התקדמות אישית, ומציעים פינות מנוחה וכן פינות המעודדות שיח. בתמונות שלהלן מוצגות דוגמאות לבתי"ס בעלי מבנה פיזי ייחודי ברחבי העולם. 44 בתי ספר בעלי מבנה פיזי ייחודי ברחבי העולם:1 תמונה מקור התמונות: אינטרנט (מתוך אתרי בתי הספר המצולמים) וכן הכתבה "בתי הספר הכי מיוחדים מסביב 44 ]ללא תאריך פרסום[ ."לעולם 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה205 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה ' ובו השתתפו מנהלים ומורים בכיתות ז'-טTALIS נערך המחקר הבין-לאומי2018-ב חסמים ליכולתו של ביה"ס לספק הוראה OECD-. במחקר בחן ארגון ה45בישראל שלהלן 23 איכותית, ובכלל זה נבחנה סביבת הלימודים הפיזית בבתיה"ס. בתרשים ולמדינות נבחרות OECD-מוצגות עמדות המנהלים הישראלים, בהשוואה לממוצע ה נוספות, כפי שעלו מן המחקר. כחסם 46 שיעור המנהלים שהצביעו על הסביבה הפיזית:23 תרשים הפוגע ביכולתו של בית הספר לספק הוראה איכותית, לפי מדינות . בתרשים מוצגות מדינות נבחרות מתוך המחקר.TALIS 2018 על פי מחקר מהתרשים עולה כי בישראל שיעור המנהלים שלדעתם מרחבי ההוראה מהווים חסם מהמנהלים) הוא הגבוה ביותר מבין 50%( ליכולת ביה"ס לספק הוראה איכותית כלל המדינות; הוא גם גבוה פי שניים מממוצע המנהלים שסברו כך בקרב מדינות מנהלים). שיעור המנהלים בישראל שסברו כי התשתית הפיזית היא 25%( OECD-ה ) גבוה גם הוא מזה של ממוצע 39%( החסם של ביה"ס לספק הוראה משמעותית ).26%( OECD-ה OECD, TALIS 2018 Results Teachers and School leaders as valued professionals, Volume II 45 היבטי הסביבה הפיזית שנבחנו הם: חוסר במרחבים להוראה או אי-התאמה של המרחבים הקיימים; וכן 46 .חוסר בתשתיות פיזיות או אי-התאמה של התשתיות הקיימות 206 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה נמצא כי שיעור המנהלים דוברי הערבית (בחינוך47יצוין כי במבט פנים-ישראלי הלא-יהודי) שדיווחו על כל אחד מן הגורמים הללו ככאלו הפוגעים ביכולתו של בית הספר לספק הוראה איכותית גבוה יותר משיעור עמיתיהם דוברי העברית (בחינוך שלהלן מוצגות עמדותיהם בנושא.2 היהודי) שדיווחו על כך. בלוח שיעור המנהלים שסברו כי גורמים בסביבה הפיזית פוגעים ביכולת :2 לוח ביה"ס לספק הוראה איכותית, בחלוקה לדוברי עברית ולדוברי ערבית כלל ההיגד דוברי המנהלים דוברי עברית ערבית חסרים מרחבים להוראה או שהמרחבים הקיימים אינם מתאימים50% 45% 62% חסרות תשתיות פיזיות או שהתשתיות הקיימות אינן מתאימות39% 31% 57% .TALIS 2018 מקור: מחקר עוד מצביע המחקר על כך שבישראל שיעור המורים המייחסים חשיבות רבה לשיפור המבנים והמתקנים בבתיה"ס (מבחינת ההשקעה הכספית בהם) גבוה משיעורם . OECD-במדינות ה שיעור המורים שייחסו חשיבות גבוהה לשיפור המבנים :24 תרשים והמתקנים בבתי הספר (מבחינת ההשקעה הכספית בהם), לפי מדינות . בתרשים מוצגות מדינות נבחרות מתוך המחקר.TALIS 2018 על פי מחקר , הרשות הארצית - סקר ההוראה והלמידה הבין-לאומי, ממצאים עיקריים - מבט ישראלי 2018 טאליס 47 . יובהר, כי במסגרת המחקר הציגה ראמ"ה את הנתונים גם 2019 למדידה ולהערכה בחינוך (ראמ"ה), יוני "בפילוח לפי מגזר שפה, כלומר, בחלוקה לפי בתי"ס דוברי עברית (בפיקוח הממלכתי ובפיקוח הממלכתי- דתי) ובתי"ס דוברי ערבית (במגזר הערבי, הדרוזי והבדואי)". 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה207 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה )מהתרשים עולה כי ישראל ממוקמת במקום הרביעי (מבין המדינות שהושוו מבחינת שיעור המורים שייחסו חשיבות גבוהה לשיפור המבנים והמתקנים בביה"ס. . 12%- בOECD-השיעור הממוצע של המורים הישראלים שסברו כך גבוה מממוצע ה ) גבוה משיעור המורים 68%( יצוין כי גם במקרה זה שיעור המורים דוברי הערבית .48)58%( דוברי העברית עולה כי בישראל שביעות הרצון של TALIS 2018 מהנתונים המוצגים במחקר מורים מהסביבה הפיזית של בתיה"ס נמוכה משמעותית משביעות רצונם של . על מנת שתוכל להיות סביבת לימודים פיזית המזמנת OECD-עמיתיהם ב , מומלץ כי משרד 21-למידה אחרת ותומכת בהקניית מיומנויות המאה ה החינוך ימשיך לפעול לשיפור סביבת הלימודים. משרד החינוך, שעמד על הצורך לשפר את סביבת הלמידה הפיזית במטרה להתאימה , קבע במסגרת התוכנית האסטרטגית לשנות הלימודים התשע"ז-התשע"ט 21-למאה ה יעד ל"המשך התאמת סביבות הלמידה, התשתיות הפיזיות והתקשוביות 49)2019 - 2016( והמדידה ללמידה משמעותית". תחת יעד זה קבע המשרד משימה ל"התאמת תהליכי ". משימה דומה נקבעה גם 21-הבינוי וסביבות הלמידה של מוסדות החינוך למאה ה ל"פיתוח 4 ) (תחת יעד 2019 - 2018( בעדכון התוכנית האסטרטגית לשנת התשע"ט . בהתבסס על התוכניות האסטרטגיות ועל היעדים, 50)"סביבות למידה מותאמות המשימות והתפוקות שנקבעו בהן, גם מינהל הפיתוח של משרד החינוך אשר אמון על .2019 - 2018 בנייה ופיתוח של בתי"ס כלל יעדים דומים בתוכניות העבודה שלו לשנים כדי לקדם תפיסה זו, מפעיל המשרד בשנים האחרונות, בין השאר, פרויקטים הנוגעים (בין היתר) למוסדות החינוך העל-יסודיים, שמטרתם יצירת מרחבי לימוד חדשניים. לצורך קידום הפרויקטים מפיץ המשרד קולות קוראים המזמינים רשויות מקומיות מפעיל המשרד פרויקט להקמת 2016 ובתי"ס להשתתף בהם. לדוגמה: החל משנת - נועד לפיתוח מרחבי למידה חדשניים P21- וM21 מוסדות חינוך חדשניים; פרויקט בבתי"ס קיימים; וכן מופעל פרויקט חצרות לימודיות לתכנון 21-המותאמים למאה ה . ראו הרחבה על פרויקטים אלה בהמשך.51ועיצוב מוסדות חינוך קיימים מורה שייחס חשיבות לפעולה המתוארת הוגדר מי שבחר "חשיבות גבוהה" מבין שלוש אפשרויות תשובה: 48 .""חשיבות נמוכה", "חשיבות בינונית" ו-"חשיבות גבוהה כל אחת משנות הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט בשנה שלאחר מכן. 49 יצוין כי בין התפוקות שקבע המשרד בתוכניות הרב-שנתיות תחת היעד לפיתוח סביבות למידה נקבעו גם 50 הגדלת מספר בתי הספר שנבנים, מחודשים או משופצים מכוח הפרויקטים האמורים (וזאת ללא הבחנה בין מגזר, שכבת גיל, מיקום גיאוגרפי או פיקוח). Johnson, - מסתמך עלמרחב למידה חדשני כמאיץ פדגוגי ע' מני-איקן, ט' ברגר-טיקוצ'ינסקי, א' וולף, 51 L., Adams Becker, S., Estrada, V., & Freeman, A. )2015(. NMC Horizon Report: 2015 K -12 Edition. Austin, Texas: The New Media Consortium 208 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה בביקורת עלה כי על אף הפוטנציאל הגדול הגלום בפרויקטים אלה, למשרד החינוך אין מחקר מלווה לפרויקטים; אין לו מעקב אחר איכות בתיה"ס המשופצות או החצרות הלימודיות M21 החדשניים המוקמים, כיתות ; אין מידע על תרומתם של מרחבים אלה ללמידה חדשנית 52המוקמות , על שביעות רצונם של גורמי השטח וכן על חסרונות 21-המותאמת למאה ה וחסמים בפרויקטים אלה. מומלץ כי המשרד ילווה את שלושת הפרויקטים החשובים האלה במחקר מלווה, אשר יבחן את יתרונות הפרויקטים וחסרונותיהם, יצביע על נקודות לשימור ולשיפור וכן על חסמים ויפיק מכל אלה תובנות כך שיוכל לשפר ולייעל את הפרויקטים. ציין משרד החינוך כי הוא מקבל את ההמלצה למחקר מלווה 2020 בתגובתו מיולי ופועל ליישומה. כפי שעלה בפועל, על אף המאמצים שעורך משרד החינוך והיעדים שנקבעו, הפרויקטים הללו הם רק "טיפה בים" ביחס להפיכת סביבות הלימודים הפיזיות . 21-בבתיה"ס העל-יסודיים לכאלו שיכולות לקדם את הקניית מיומנויות המאה ה להלן הפרטים: הקמת בתי ספר חדשים חדשניים התחיל משרד החינוך להפעיל את פרויקט "מוסדות חינוך חדשניים", 2016 בשנת . ביסוד 21-מתוך מטרה לתכנן ולבנות מוסדות חינוך חדשים בהתאמה למאה ה הפרויקט עומדת חשיבה מחודשת בנוגע למרחב הלמידה כחלק מתפיסה פדגוגית בד בבד עם האמירה העיצובית של המוסד החינוכי. הפרויקט יועד למוסדות אשר פיתחו מודל פדגוגי חדשני ונדרשים למרחב מתאים כדי להגשימו. בהתאם לתוכניות אמור המשרד לאשר השתתפות 2021 - 2016 העבודה של מינהל הפיתוח, בשנים מוסדות חדשניים בסך הכול (ללא הבחנה בין מגזרים, שלבי גיל, 103-בפרויקט ל סוגי פיקוח וכיו"ב). רב [ תכנון המוסדות כולל מרחבים פנימיים וחיצוניים הבנויים בצורה ורסטילית כך שהם מאפשרים שיח והתכנסות ומזמנים למידה חדשנית ופדגוגית ]שימושית להלן מובאות דוגמאות מתוך הפרויקט - תמונות 2 . בתמונה21-התואמת למאה ה של מוסדות שהוקמו והדמיות של מוסדות חדשניים שעתידים להיבנות. בהקשר זה יצוין כי למשרד יש מחקר מלווה לתוכנית מל"י - מרחבי למידה ירוקים, בבתי ספר יסודיים 52 .בלבד - תוכנית זו דומה בעקרונותיה לחצרות לימודיות, אך אינה אותה תוכנית 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה209 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה הדמיות ותמונות של בתי ספר במסגרת פרויקט מוסדות:2 תמונה 53חינוך חדשניים במסגרת הקול הקורא להשתתפות בפרויקט מוסדות חדשניים משרד החינוך מאפשר לכל רשות מקומית להגיש בקשה להקמת מוסד אחד בלבד בשנה, כשהמשרד נושא מקור: מסמכי מינהל הבינוי והפיתוח של משרד החינוך. 53 210 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה במלוא מימון ההקמה (מתוך תקציב בינוי כיתות). בהקשר זה יצוין כי עלות תקצוב ש"ח. בי"ס חדשני זוכה לתוספות שלהן לא זוכה 650,000-של כיתה חדשה היא כ לשטח הברוטו של 30% - 20% בי"ס חדש רגיל שנבנה; כך, למשל, תוספת גודל של לבנייה ירוקה. תוספות 7% לריהוט והצטיידות ותוספת של30% ביה"ס, תוספת של אלה באות לידי ביטוי בתוספת תקציבית. המשרד קבע כמה קריטריונים שעל פיהם הוא מתעדף ומתקצב את הבקשות שהגישו הרשויות המקומיות, ובהם איכות הפרויקט, ובכלל זה - שביה"ס יפעל על פי מודל פדגוגי המקדם "תפיסה חדשנית הוליסטית המאפשרת שימוש במגוון אסטרטגיות הוראה ולמידה לפיתוח תפקודי לומד"; חדשנות הפרוגרמה האדריכלית (התכנון); המדד החברתי-כלכלי של הרשות; ותרומת ההצעה לקידום חדשנות בקשות להצטרפות 55 הגישו הרשויות2018 - 2016 פדגוגית ואדריכלית. בין השנים לפרויקט. בביקורת עלה שמשרד החינוך אינו מרכז באופן שיטתי ומדויק את נתוני הבקשות להקמת מוסדות חדשניים שהגישו לו הרשויות. הבקשות מופיעות לעיתים ללא נתונים חשובים, כגון לאיזה מגזר או מחוז הן מתייחסות, וקיימים אי-דיוקים במחוזות שאליהם שויכו הבקשות. במצב זה למעשה אין למשרד אפשרות לערוך ניתוח כמותי של הבקשות שהוגשו - ניתוח שעשוי ללמד גם על חסמים מסוימים המשפיעים על הביקושים ולאפשר הפקת לקחים בנוגע לתכנון של הפרויקט. יצוין כי בעקבות טיוטת דוח זה טייב משרד החינוך את קובץ הבקשות של פרויקט מוסדות חינוך חדשניים, תיקן את הטעויות שהופיעו בו והשלים את הפרטים החסרים. מוסדות 38 במסגרת תוכניות העבודה השנתיות תכנן המשרד לאשר השתתפותם של 41 , ובפועל הוא אישר הצטרפותם של 2018-2016 חדשניים בפרויקט בשנים שלהלן מוצגת פריסת המוסדות החדשניים שאושרו 27 - 25 . בתרשימים54מוסדות להשתתף בפרויקט לפי שנים, מחוזות ומגזרים. יובהר כי אישור להשתתפות בפרויקט בשנה מסוימת אין בהכרח משמעותו הקמת המוסד באותה שנה (שכן 54 מרגע שהבקשה להשתתף בפרויקט אושרה חולף זמן רב עד להקמת המוסד. גמר בנייה של כל מוסד תלוי בקצב ההתקדמות הריאלי של כל רשות מקומית). 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה211 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה פריסת המוסדות החדשניים שאושרו להשתתף:27- ו26 ,25 תרשימים בפרויקט, לפי שנים, מחוזות ומגזרים 212 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה .על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את יוזמת משרד החינוך לקדם את פרויקט מוסדות חדשניים. עם זאת, וכפי שיוצג להלן, מספר הבקשות שהוגשו ואלו שאושרו במסגרת מכלל בתי הספר שהמשרד הכיר בצורך 2% - 1%-הפרויקט מסתכם בכ בהקמתם. להלן הפרטים: במגבלות הנתונים הקיימים, כאמור, ניתח משרד מבקר המדינה את הבקשות שהוגשו וכן את הבקשות שאושרו, שלגביהן הנתונים אמינים ומהימנים. בלוחות שלהלן מוצגת תמונת המצב בנוגע למספר הבקשות להצטרפות לפרויקט 4- ו 3 להקמת בתי"ס חדשים שהגישו הרשויות ולאלה שאישר המשרד במסגרת פרויקט : 2018 - 2016 בין השנים55מוסדות חדשניים חלקם הוקמו וחלקם בשלבי הקמה שונים. 55 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה213 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה תמונת המצב בנוגע לאישור להצטרפות לפרויקט "מוסדות:3 לוח 2018 - 2016 ,חדשניים" שמטרתו הקמת בתי ספר חדשים מספר בתיה"ס שהמשרד הכיר בצורך מספר בהקמתם הבקשות שהוגשו במסגרת מספר הבקשות הפרויקט שאושרו במסגרת הפרויקט (כחלק מכלל בתיה"ס שהמשרד הכיר מספר הבקשות בצורך בהקמתם) שאושרו (כחלק מכלל הבקשות 41-שאושרו סה"כ מספר הבקשות הבקשות) שאושרו (כחלק מכלל הבקשות שהוגשו עבור אותם בתיה"ס) סה"כ בתי"ס3,081 55 )1%( 41 100% 55- מ75% הבקשות שהוגשו. בתי"ס יסודיים1,790 31 )1%( 21 51% 31- מ68% הבקשות שהוגשו. בתי"ס על- יסודיים *1,291 24 )1.5%( 20 49% 24- מ83% הבקשות שהוגשו. בתי"ס על-יסודיים בחינוך הלא-יהודי **324 )אין מידע 0.6%( 2 5% אין מידע על מספר הבקשות שהוגשו במגזר זה. מהם בתי"ס על-יסודיים הכוללים בי"ס יסודי.143 * . מהם בתי"ס על יסודיים הכוללים בי"ס יסודי39 ** תמונת המצב בנוגע לאישור להצטרפות לפרויקט "מוסדות:4 לוח - 2016 חדשניים" במטרה להקים בתי ספר על-יסודיים חדשים בשנים , מבחינת האשכול החברתי-כלכלי של היישוב 2018 אשכול היישוב שבו פועל מספר בתי"ס ביה"ס על-יסודיים שהמשרד הכיר בצורך מספר הבקשות בבתי"ס בהקמתם על-יסודיים שאושרו במסגרת הפרויקט (כחלק מכלל בתיה"ס שהמשרד הכיר בצורך שיעור הבקשות בהקמתם) שאושרו 20 (מתוך הבקשות שאושרו בסה"כ בבתי"ס על-יסודיים) 5 - 1 אשכול חברתי-כלכלי 836 )1%( 9 45% 10 - 6 אשכול חברתי-כלכלי 455 )2%( 11 55% .* שתיים מהבקשות שהוגשו כוללות בתי"ס המשלבים שכבות גיל יסודיות ועל-יסודיות לצורך הניתוח הם נספרו עם בתיה"ס העל-יסודיים. 214 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה על אף האטרקטיביות שבהקמת מוסד חדש ועל אף היתרונות הגלומים בכך שביה"ס יתוכנן בהתאם לגישות פדגוגיות חדשניות שיונהגו בו, מהלוחות עולה כי היקפו של הפרויקט ביחס לכלל בתיה"ס החדשים שמשרד החינוך בלבד.1%-הכיר בצורך בהקמתם הוא כ לנוכח ההזדמנות ליצור סביבה לימודית חדשנית, הטמונה בבניית בתי"ס, מומלץ כי משרד החינוך יגבש תוכנית ארוכת טווח לפרויקט זה. התוכנית תכלול התייחסות מפורשת לשלבי הגיל השונים שהיא אמורה לתת להם מענה, לרבות יעדים לכל אחד משלבי הגיל, ותתייחס למגזרים השונים, לאשכולות החברתיים-כלכליים השונים ולמסגרות התקציב המוקצות. כמו כן, על משרד החינוך להקפיד על ניהול המידע – זאת באמצעות טיוב הנתונים בדבר הבקשות המוגשות אליו במסגרת הפרויקט, ניתוח בקשות אלו ובחינה כיצד ניתן להגדיל את שיעור בתי הספר החדשניים המוקמים בכלל, ובשלבי החינוך העל-יסודיים בפרט. בעשותו כן מומלץ לתת עדיפות לבתי"ס ביישובים במדרג חברתי-כלכלי נמוך וכן ביישובים הלא-יהודיים, שמערכות החינוך שלהן סובלות משיעור נמוך במיוחד של בנייה חדשנית. בתוך כך, מומלץ כי המשרד יבחן כיצד ניתן להסיר חסמים, כך שכלל הרשויות המקומיות, בכלל המגזרים ובכלל היישובים, יוכלו להקים בתחומיהן מוסדות חדשניים שישפרו .21-את האפשרות להקנות לתלמידים את מיומנויות המאה ה השיב משרד החינוך כי המלצת משרד מבקר המדינה מקובלת 2020 בתגובתו מיולי עליו, וכי התוכנית הינה ארוכת טווח ומתוכננת להימשך גם בחומש הבא. )56סביבת הלימודים הפנים-כיתתית (כיתות האם , המתכונת הפיזית 21-אף כי אנו מצויים בראשיתו של העשור השלישי של המאה ה שלפיה פועלת כיום כיתת הלימוד (להלן - מבנה כיתת לימוד) היא במודל שעוצב, במידה רבה, עוד בתקופת המהפכה התעשייתית. מתכונת זו גובשה בהתאם לצורך להביא את התלמידים להיות פועלי ייצור יעילים שיתרמו לתעשייה. על פי מתכונת זו מבנה הכיתה תוכנן בצורת טורים של שולחנות שיאפשרו לתלמיד קשר עין ישיר ומתמשך עם המורה, ומועט ככל הניתן עם חבריו לכיתה - מתכונת הדומה לסביבת העבודה של הפועל, המתבקש להיות עסוק רק בעבודתו ולא "לבזבז" את הזמן . 57בניהול שיחות עם חבריו לעבודה כיתת האם היא הכיתה שבה לומדים התלמידים את מרבית השיעורים, להבדיל ממרחבי לימוד אחרים 56 .המשמשים אותם - דוגמת כיתת אומנות, כיתת מחשבים, מעבדות וכיו"ב (ללא תאריך), מפעל לציונים - תחשוב על זה - המדריך ללמידה משמעותית והצלחה בלימודים ע' סיוון, 57 .3 פרק 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה215 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה על אף חשיבותו של שינוי סביבת הלימוד להקניית דפוסי למידה, הוראה וחינוך חדשים נמצא כי כיתת הלימוד שבה לומדים התלמידים את מרבית שעותיהם, כיתת האם, כמעט לא השתנתה במהלך השנים, ורוב רובם של תלמידי מערכת לומדים בתבנית כיתת הלימוד המסורתית של לוח 21-החינוך הישראלית במאה ה בחזית הכיתה, מורה מול תלמידים, טורי שולחנות והעברת מידע בדרך פרונטלית 58 1912- שלהלן צילום כיתת לימוד בגימנסיה הרצלייה מ3 אל התלמידים. בתמונה , אשר מהן ניתן ללמוד שאף 59לעומת כיתת לימוד באותו בית ספר במועד הביקורת שנים, מבנה כיתת הלימודים נשאר זהה - מורה הניצב לצד 100-שחלפו למעלה מ לוח, ומולו עשרות תלמידים ישובים בזוגות או ביחידים על כיסא וליד שולחן. והיום1912 - כיתת לימוד בתיכון גימנסיה הרצלייה בתל אביב ב:3 תמונה על פי נתוני ויקיפדיה, תחת הערך "בית ספר תיכון"; התמונה של 1912-המקור: הכיתה מ להשכרת כיתות לימודclass 4u כיתה בימינו מתוך אתר האינטרנט המקור: ויקיפדיה, הערך: "בית ספר תיכון"; צולם על ידי ליאו קאהן. 58 www. class4 u.co.il - להשכרת כיתות לימוד class4 u המקור: אתר האינטרנט 59 216 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה התחיל משרד החינוך להפעיל תוכנית לקידום מרחבי למידה2016-מתוך הבנה זו, ב חדשניים עבור מוסדות חינוך ומורים יזמים מובילי פדגוגיה חדשנית, במסגרת . התוכנית נועדה לאפשר חשיבה מחודשת על מרחב הלמידה בכיתת M21 פרויקט האם ומחוצה לה, כחלק מהתפיסה הפדגוגית ובהתאם לאסטרטגיות ופרקטיקות כוללות M21 הוראה חדשניות, המזמנות ומעצימות תהליכי למידה ייחודיים. כיתות חללים מאוחדים בעלי חלוקות משנה גמישות המאפשרות לשנות את המרחב בקלות; מרחבים רב-תכליתיים; ריהוט המאפשר מנחי למידה שונים; ומרחבים הכוללים כמה ממדים (המובנים באמצעות רמפות, מדרגות וכיו"ב) - כל אלה הם עקרונות עיצוב ייחודיים לפרויקט זה. ראו דוגמאות בתמונות שלהלן: 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה217 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה60M12 תמונות של כיתות במסגרת פרויקט:4 תמונה מקור התמונות: מסמכי מינהל הבינוי והפיתוח של משרד החינוך. 60 218 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה הציע המשרד לכל הרשויות המקומיות (ללאM21 במסגרת "קול קורא" לפרויקט תלות במגזר, בסוג הפיקוח ובשלב החינוך) להצטרף לפרויקט ולשפץ כיתות - כשהוא נושא במלוא מימון השיפוץ, בסכום M21 שבתחומן - להפוך אותן לכיתות . על פי הקול הקורא, המשרד מאפשר לכל רשות 61 ש"ח למרחב 80,000 של עד מקומית להגיש עד ארבע בקשות לכל מוסד בתחומה, בהתאם לשיקול דעתה וללא מגבלה על מספר המוסדות שעבורם יוגשו הבקשות. המשרד קובע את סדר העדיפות להיענות לבקשות (להלן - מפתח התקצוב), בהתאם לקריטריונים שהוא קבע ואשר עמידה בהם מעניקה ניקוד לבקשה: המדד החברתי-כלכלי של הרשות; מדד הטיפוח ; מספר המרחבים בביה"ס; התחייבות הרשות למימון מרחבים נוספים 62של ביה"ס בתוך אותו בי"ס ודירוג המחוז - בחינת קיומו של מודל פדגוגי חדשני או פיתוח מקצועי באותו בי"ס. בתיה"ס המובילים בתיעדוף הם אלו שבקשתם מאושרת והם מקבלים את התקצוב להשתתפות בפרויקט. - 2016 כעולה מתוכניות העבודה של מינהל הפיתוח, תכנן המשרד כי בין השנים מיליון ש"ח (ללא הבחנה 224.5 , בעלות כוללת שלM21 כיתות2,840 ישופצו2021 אישר המשרד2019 - 2016 . בין השנים63)בין סוגי בתיה"ס שבהם ישופצו המרחבים 28 מיליון ש"ח. בתרשימים121.5- כיתות בעלות של כ1,522 בקשות לשיפוץ1,415 ) הבקשות1,415 שלהלן מוצג אופן התפלגות הבקשות שאושרו לפי מחוז (לכל29-ו ).64 הבקשות שלגביהן צוין המגזר בנתוני משרד החינוך1,391 ולפי מגזר (לגבי ש"ח, אך הסכום הועלה. 50,000 - בתחילת הפרויקט תוקצבו הכיתות ב 61 ); רמת ההכנסה לנפש במשפחה 40%( מדד הטיפוח כולל את הרכיבים האלה: השכלת ההורה המשכיל ביותר 62 ). ציוני מדד הטיפוח יוצרים 20%( ) ; שילוב של הגירה וארץ מצוקה 20%(); פריפריאליות בית הספר 20%( - אוכלוסייה 1 רצף שאותו מחלקים לעשר קטגוריות שוות שכיחות (עשירונים), מהנמוכה ביותר (עשירון - אוכלוסייה חלשה הזקוקה ביותר לטיפוח 10 חזקה שאינה זקוקה לטיפוח נוסף) לגבוהה ביותר (עשירון נוסף). ערך המדד של בית ספר הוא ממוצע העשירונים של התלמידים הלומדים בו. , אשר מוקמים P21 כחלק מהתוכנית ומאותם מרחבים שהוקמו, מקים משרד החינוך גם מרחבי לימוד 63 ., אולם נבנים במרכזי הפסג"ה לפיתוח המקצועי למורים, ולא בבתיה"ס עצמם M21-בהתאם לעקרונות ה שקלים למרחב. 80,000 , בכל מרכזי הפסג"ה, בעלות של P21 מרחבי 56 תוקצבו 2018-ב מהבקשות לא צוין המגזר של ביה"ס, ולכן בקשות אלה לא נספרו בפילוח זה. 24- ב64 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה219 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה , התפלגות הבקשות שאושרו:29- ו28 תרשימים 2019 - 2016 ,בפריסה לפי מחוזות ומגזרים על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה. התרשימים מצביעים על פער בין המחוזות השונים במספר הבקשות שאושרו, ועל פער, ניכר אף יותר, במספר הבקשות שאושרו למגזרים השונים. הפער במספר הבקשות שאישר המשרד למגזרים ולמחוזות השונים תואם ליחסם באוכלוסייה. - אופן התפלגות הבקשות M21 בתרשימים הבאים מוצגת תמונת המצב של פרויקט שהוגשו ושאושרו לפי שנים ושלבי גיל - בקשות שלגביהן הופיע שלב הגיל בנתוני M21 ); שיעור מוסדות החינוך שבהם אושר לשפץ מרחבי 30 המשרד (תרשים 220 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה:)32 ); ומספר הכיתות שאושרו בכל בי"ס (תרשים31 (תרשים התפלגות הבקשות שהוגשו לעומת אלה שאושרו ותוקצבו, :30 תרשים בפריסה לאורך השנים על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה. * יובהר כי האחוזים בתרשים, המופיעים לצד העמודות המציגות את הבקשות שאושרו בבתיה"ס היסודיים ובבתיה"ס העל-יסודיים, מייצגים את שיעור הבקשות שאושרו .65)בבתיה"ס בשלבי גיל אלה מתוך סך הבקשות שאושרו (בכלל שלבי הגיל , וכן 2018 - 2017 הבקשות שאושרו בשנים 899 מבין 20 יצוין כי נתוני משרד החינוך הם חסרים - לצד 65 לא הופיע שלב החינוך, ולכן בקשות אלה נספרו בסך כל 2019- הבקשות שאושרו ב 506 לצד ארבע מבין הבקשות שאושרו, אך לא נספרו בעמודות המייצגות את שלבי החינוך השונים. 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה221 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה מוסדות החינוך בארץ לעומת מספר בתי הספר שבהם אישר:31 תרשים 66 ותקצב אותןM21 המשרד לשפץ כיתות על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה. M21 מספר בתיה"ס שבהם אישר המשרד לשפץ כיתות:32 תרשים (לפי מספר הכיתות ששופצו בהן) על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מוסדות נוספים שלא ידוע מה שלב החינוך שלהם, ולכן הם לא הוכנסו לחישוב. לגבי 11- אושרו בקשות ב 66 מרחבים שאושרו ותוקצבו. מעבר לכך יש עוד 506 - הניתוח נערך אך ורק על 2019 מרחבים שאושרו בשנת בבתי"ס על-יסודיים (אחד מהם בי"ס 6- מהם בבתי"ס יסודיים ו 14 - מרחבים שאושרו אך טרם תוקצבו 20 .)יסודי ועל-יסודי 222 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ,היעד שקבע לעצמו משרד החינוך, במסגרת תוכנית העבודה של מינהל הפיתוח . בפועל, המשרד אישר שיפוצן של 2019 עד לשנתM21 כיתות1,640 היה לשפץ ) וזאת על אף ששיעור הבקשות היה גדול במידה ניכרת מזה 92%( כיתות1,522 :שקבע המשרד כיעד. מהתרשימים עולה עוד כי בקשות 1,415 הבקשות להשתתפות בפרויקט אישר המשרד רק2,562 . מתוך 1 - באותה שנה אישר המשרד רק2019 . פער ניכר במיוחד היה בשנת67)55%( . מהבקשות שהוגשו32% ) היו לשיפוץ 66% , שהן 930( . מבין הבקשות שאישר המשרד, רוב הבקשות 2 .68) היו בבתי"ס על-יסודיים461( מהן33% בבתי"ס יסודיים ורקM21 כיתות . היקפו של הפרויקט, כפי שאושר עד כה על ידי משרד החינוך, קטן ביחס למטרה 3 , וזאת לאור העובדה שהמשרד אישר 21-להתאים את סביבת הלימודים למאה ה מתוך כלל 18%- מתוך בתיה"ס הפעילים בארץ (ורק ב 25%-שיפוצן של כיתות ב לעיל. בהקשר זה 31 , כפי שמוצג בתרשים 69)בתיה"ס העל-יסודיים הפעילים 32,756 )2018 - 2017( יצוין עוד כי בישראל פעלו בשנת הלימודים התשע"ח ; אך 70) מכלל הכיתות הפעילות לשלבי הגיל א'-י"ב 47%( כיתות לשלבי הגיל ז'-י"ב ). 1.5%( כיתות בלבד 496 במסגרת הפרויקט אישר המשרד לשפץ לשלבי גיל אלה מהמוסדות אישר המשרד 18%-. שעה שבבתי"ס רבים שופצו שתי כיתות ומעלה (ב 4 אישר לשפץ ארבע 1%- אישר לשפץ שלוש כיתות וב 4%-לשפץ שתי כיתות, ב כיתות), בבתי"ס על-יסודיים רבים לא אישר המשרד שיפוצן של כיתות כלל. ניתוח הסיבה לכך שחל גידול במספר בתיה"ס שבהם אישר המשרד שיפוץ של יותר מכיתה אחת (אולי אף על חשבון בתי"ס שבהם לא אושרו כיתות) מבהיר העניק המשרד לבתי"ס שעבורם זוהי הכיתה 2018 - 2017 כי בעוד שבשנים נקודות (בתעדוף) ולכאלו שעבורם זוהי הכיתה השנייה ומעלה 30 הראשונה העלה המשרד את הנקודות המוענקות לבתי"ס 2019 נקודות בלבד, בשנת5 . בכך צמצם המשרד את71 נקודות20 -שעבורם זוהי הכיתה השנייה ומעלה ל 2018 היתרון שניתן למי שזו הכיתה הראשונה שלו. כך לדוגמה - בעוד שבשנת מרחבים. חלק מהבקשות אישרו הקמה של יותר ממרחב אחד. 1,522 הבקשות שאושרו היו להקמת 1,415 67 . בקשות נוספות אינן מציינות את שלב החינוך, ולכן הן לא נספרו 24 68 מוסדות416 - בקשות בבתי ספר על-יסודיים, אך אלו נבנים ב 461 יובהר כי המשרד אישר, כאמור, סה"כ 69 בלבד (בחלק מהמוסדות יותר ממרחב אחד). בתיה"ס כוללים גם בתי"ס יסודיים המשולבים עם בתי"ס על-יסודיים. הינן 4,635 - הכיתות 32,756 הנתונים לקוחים מאתר שקיפות בחינוך, והם מעודכנים לתשע"ח. מתוך 70 .לחינוך מיוחד המשרד מתעדף באמצעות הענקת נקודות לקריטריונים שונים. בהקשר של מספר המרחבים - מרחב ראשון 71 . נקודות20 נקודות, מרחב שני ומעלה מקבל 30 מקבל 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה223 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה גדל2019- בתי"ס לשפץ מעל לשתי כיתות באותו בי"ס, ב16-אישר המשרד ל לא אישר המשרד שום בקשה להקמת 2017- בתי"ס. עוד עולה כי ב19-המספר ל אישר המשרד 2018-מרחב נוסף (עבור בי"ס שכבר שופצה בו כיתה אחת), ב בקשות כאלה (חלקן אף לשיפוץ 30 אישר המשרד2019-חמש בקשות כאלה וב יותר מכיתה אחת). לשדרוג M21 משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את היוזמה לקידום פרויקט (אשר הינו פרויקט M21 כיתות האם. עם זאת, היקף השיפוץ של כיתות ) 21-הדגל של המשרד, למטרת פיתוח סביבות למידה המותאמות למאה ה מתוך סך הכיתות 1.5%-בבתיה"ס העל-יסודיים בפרט עומד כאמור על כ הקיימות לשלב גיל זה. מומלץ כי משרד החינוך יקבע מדדים לבחינת יעילות הפרויקט והצלחתו, M21-יבצע תהליכי מדידה ולמידה ובהתאם ישקול הרחבת מספר כיתות ה בכלל, ואלו שנבנות בבתיה"ס העל-יסודיים בפרט. כמו כן, מומלץ לבחון כיצד ניתן לעודד את היישובים שמפעילים בתי"ס על-יסודיים וטרם נבנו להשתתף במכרז ולהגיש בקשה לשיפוץ כיתות שכאלו. M21 בתחומם כיתות משרד החינוך ציין בתשובתו כי הוא מקבל את המלצת משרד מבקר המדינה. שימוש מועט בסביבת הלימודים החוץ-כיתתית ממסמכי משרד החינוך עולה כי למידה חוץ-כיתתית (בתוך ביה"ס ומחוצה לו) מתרחשת מחוץ לגבולות חדר הכיתה בסביבה המזמנת תהליך למידה טבעי מתוך התנסות ישירה של הלומדים עם אובייקט או תופעה. למידה בסביבה זו היא חלק אינטגרלי מרצף תהליך הלמידה, והייחוד שלה הוא באופי ההתנסות שהיא מזמנת לתלמידים ובמושגים שניתן להמחיש באמצעותה. מחקרים שנערכו באנגליה לאורך עשר שנים מעידים כי למידה חוץ-כיתתית המתוכננת היטב, מיושמת ומוערכת כראוי מזמנת ללומדים הזדמנויות בעלות ערך מוסף להתנסויותיהם בכיתה לפיתוח הידע והמיומנויות שלהם. יתרונות רבים גלומים בלמידה חוץ-כיתתית. בין היתר היא מאפשרת לרכוש מיומנויות חקר שדה ושיטות עבודה המאפיינות תחומי דעת שונים, וכן תורמת . כמו כן, היא משמשת משאב ללמידה 72לשכלול אסטרטגיות חשיבה מסדר גבוה משמעותית שעה שהיא מזמנת, כפי שמציין משרד החינוך במסמכיו, למידה ממשית, אמיתית ואותנטית המעודדת את מעורבות הלומד בתהליך הבניית ידע; Dillon, J., et al )2006(. The Value of Outdoor Learning: Evidence from research in the UK and 72 elsewhere. The School Science Review, 87)320(, 107-111 224 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מקדמת תהליך למידה טבעי מתוך התנסות ישירה וחווייתית, ובכך מעוררת עניין וסקרנות של הלומדים ומאפשרת הבנה מעמיקה יותר של מושגים, רעיונות ועקרונות מתחומי דעת שונים; מחזקת מיומנויות חשיבה ועשייה; מזמנת יחסי גומלין ומעודדת אינטראקציה בין הלומד לסביבה הפיזית והחברתית. בביקורת עלה כי בתיה"ס לרוב ממקדים את הלמידה בין ארבעת קירות 5%-הכיתה הבנויה; וכי בישראל לומדים בלמידה חוץ-כיתתית פחות מ . 73 בפינלנד50%- במדינות סקנדינביה ו40% מהזמן, לעומת גם בפגישות שערך משרד מבקר המדינה עם מנהלי בתי"ס בנושא צוין כי למידה בגבולות הכיתה מקשה על התלמידים, וכי יש צורך לאפשר להם למידה במרחב חוץ-כיתתי. כך למשל ציין אחד מהם כי ילדים בגיל הצעיר אינם יכולים רק לשבת בכיסא, ויש צורך לאפשר להם ללמוד גם בגן ירק, בפינת חי, בטיול ואף תוך כדי בנייה. על אף ההבנה כי למידה חדשנית והקניית מיומנויות מזדמנת בכל חלקי ביה"ס, ולא רק בכיתות הלימוד, עלה בבדיקה כי בפועל שיעור בתיה"ס שעושים שימוש בלמידה חוץ-כיתתית שכזו הוא מועט, כפי שיפורט להלן: אחד ממרחבי הלמידה החוץ-כיתתיים הוא חצר ביה"ס. פרויקט חצרות לימודיות: החצר משמשת את התלמידים כמרחב של פנאי, משחק ושעשוע ומאפשרת שפע של גיוון במצבי למידה והוראה. מצבים אלה יכולים להתרחש באופן פורמלי ומכוון או באופן בלתי פורמלי ואקראי, בדרך החקר והגילוי העצמי או דרך משחק. בבנייה מעלות התקצוב 15%- ש"ח למ"ר (כ750-חדשה מקצה משרד החינוך לבניית חצר כ למ"ר). מזה כשני עשורים מפעיל משרד החינוך את פרויקט "חצרות לימודיות" מתוך מטרה להרחיב את מרחב הלמידה מהכיתה אל המרחבים הציבוריים בתוך המבנה ובחצר 2018-בית-הספר, תוך תכנון ועיצוב מרחב הלמידה בהתאמה לפדגוגיה חדשנית. ב גיבש מינהל הפיתוח נוהל חדש להפעלת הפרויקט ובו קבע כי הפרויקט מיועד לפיתוח חצר המבנה החינוכי כחצר לימודית המשמשת להרחבת מרחב הלמידה מוצגות תמונות של חצרות שפותחו במסגרת פרויקט 5 בתחומי דעת שונים. בתמונה חצרות לימודיות בכמה בתי"ס, ובהן ניתן לראות כי שולבו בחצרות מרחבי למידה בתחומי דעת שונים, כגון קיימות, אומנויות וכיו"ב. מתוך אתר האינטרנט של מל"י - מרחבי למידה ירוקים, ג'וינט ישראל אשלים. 73 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה225 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה74 תמונות של חצרות לימודיות בבתי ספר:5 תמונה מקור התמונות: מסמכי מינהל הבינוי והפיתוח של משרד החינוך. 74 226 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה במסגרת פרויקט חצרות לימודיות משרד החינוך מציע לרשויות המקומיות לשדרג 90%- ל60% את החצר לחצר לימודית (תוך שהמשרד נושא בעלות בהיקף של בין , והרשויות מתחייבות לממן את היתרה - בין 75 ש"ח450,000 - 300,000 ובסכום של , בהתאם למדד החברתי-כלכלי של הרשות). המשרד קבע שכל רשות 40%- ל10% מקומית רשאית להגיש בקשה לחצר לימודית אחת ועבור מוסד אחד בשנה. המשרד בוחן את הבקשות שהוגשו לו בהתבסס על קריטריונים שקבע: איכות הפרויקט, המדד החברתי-כלכלי של ביה"ס ומצב החצר (כן ניתנת העדפה לבתי"ס שלא תוקצבו בעבר). בתיה"ס שקיבלו את הניקוד הגבוה מאושרים להיכלל במסגרת הפרויקט. יוקמו 2021 - 2016 בתוכנית הרב-שנתית של מינהל הפיתוח נקבע כי בין השנים מיליון ש"ח 55 חצרות לימודיות, בעלות של 207- ל 140 במסגרת הפרויקט בין מיליון ש"ח בפריסה ארצית. 70-ובניסיון להעלות את התקציב המוקנה לתוכנית ל חצרות 117- ל92 היה המשרד אמור להקים בין2019 בהתאם לתוכנית, עד לשנת חדשות. בחינת תמונת המצב להקצאת התקציב לבניית החצרות הלימודיות מלמדת כי בין בקשות להקמת חצרות לימודיות, ובפועל 130 הגישו הרשויות2019 - 2016 השנים חצרות במוסדות חינוך (בכל שלבי 102 אושרו והוקמו (חלק בתהליך הקמה) בסה"כ 33 מיליון ש"ח. בתרשימים34- מהן בבתי"ס על-יסודיים), בעלות של כ19 ,הגיל שלהלן מוצגת תמונת המצב של פרויקט חצרות לימודיות בבתיה"ס העל- 34-ו יסודיים, בפילוח למחוזות ולמגזרים. ₪ למ"ר. 750- יצוין כי עלות בניית חצר חדשה עולה כאמור כ 75 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה227 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה , החצרות שאושרו בבתי"ס על-יסודיים19 התפלגות:34- ו33 תרשימים 2019 - 2016 ,לפי מחוזות ומגזרים על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה. , מספר החצרות הלימודיות (בכלל מוסדות M21 בבדיקה עלה כי כמו בפרויקט הוא קטן מאוד ביחס למספר 2019 - 2016 החינוך) שאישר המשרד בין השנים שלהלן מוצגים מספר המוסדות שבהם אושר להקים חצרות 35 בתיה"ס. בתרשים לימודיות לעומת מספר המוסדות בארץ (בפילוח לפי שלב החינוך). 228 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מוסדות החינוך בארץ לעומת מספר האישורים להקמת:35 תרשים חצרות לימודיות על פי נתוני מינהל הפיתוח, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מהתרשים עולה כי המשרד אישר מספר כמעט אפסי של חצרות לימודיות בבתי"ס ) והן ביחס למספר הבקשות 1%( על-יסודיים, הן ביחס למספר בתיה"ס העל-יסודיים החצרות 19 מתוך11 ). יצוין לחיוב, כי17%( שאישר המשרד במסגרת פרויקט זה הן ביישובים 2019 - 2016 שאישר המשרד להקים בבתי הספר העל-יסודיים בשנים ) במדד החברתי-כלכלי שלהן.5 - 1( המדורגים באשכולות הנמוכים משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פרויקט חצרות לימודיות המגשים את מדיניות משרד החינוך להרחיב את הלמידה החוץ-כיתתית, אשר טומנת . 21-בחובה כר נרחב להקניית מיומנויות המאה ה נמצא כי בפועל אושר שיעור מזערי של מרחבים חוץ-כיתתיים בבתיה"ס העל-יסודיים. מומלץ כי המשרד ינתח את הסיבות לכך, יגבש יעדים במסגרת תוכנית עבודה, יקבע לפרויקט מקורות תקציביים, ינתח את מספר הבקשות שהוגשו במסגרת הפרויקט עד כה ויבחן מהם כשלי הפרויקט ומהם החסמים העומדים בדרך להגשמתו, על מנת לעודד את בתיה"ס להקים חצרות לימודיות. משרד החינוך ציין בתשובתו כי הוא מקבל את המלצת משרד מבקר המדינה. 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה229 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה הסביבה הפדגוגית הקיימת בבתי הספר העל-יסודיים לפי עמדות המנהלים והמפמ"רים לצד בחינת היקף יישום התוכניות של המשרד להתאמת הסביבה הפיזית של בתיה"ס - הפנים-בית ספרית ומחוצה לו, בחן משרד מבקר המדינה את עמדת מנהלי בתיה"ס והמפמ"רים בנושא. מהתשובות לשאלונים עולה שרבים מהמנהלים סוברים שהסביבה הפיזית ומרחבי הלימוד הקיימים בבתיה"ס מהווים חסם ומקשים על בתיה"ס להקנות שלהלן מוצגת עמדת המנהלים 36 לתלמידים את המיומנויות הנדרשות. בתרשים לשאלה "באיזו מידה, להערכתך, הסביבה הפיזית בבית ספרך תומכת בהקניית המיומנויות?". עמדות המנהלים בנוגע לתרומת מרכיבים שונים בסביבה :36 תרשים הפיזית של בית הספר להקניית המיומנויות .2019 המקור: שאלון המנהלים (משרד מבקר המדינה), יולי ) סבורים כי הסביבה הפיזית 62%- ל52% מהתרשים עולה כי מרבית המנהלים (בין בבית הספר שהם מנהלים (הכוללת את המבנה והמצב הפיזי של בית הספר וכיתות הלימוד, מעבדות הלימוד ומרחבי לימוד חדשניים) תומכת רק במידה בינונית ומטה מהמנהלים ציינו כי אין ברשותם 21% . יצוין עוד, כי21-בהקניית מיומנויות המאה ה ציינו כן בנוגע למעבדות.5%-מרחבי לימוד חדשניים כלל ו גם המפמ"רים ציינו כי סביבת הלימודים הקיימת היום לוקה בחסר. כך, לדוגמה, הצביעו המפמ"רים על חוסר במעבדות ובמרחבים מקצועיים, על כיתות שבנויות במבנים היררכיים ומיושנים (בתפיסתם) אשר אינם מאפשרים למידה חדשנית ושיתופית ועל מחסור בחללים המדמים את העולם האמיתי ומאפשרים למידה 230 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה תיאורטית ומעשית. בשיתוף הציבור ציינה רכזת לביולוגיה ומדעים כי "המבנה ".]להקניית מיומנויות[ הפיזי הוא החסם עוד עלה מהשאלונים כי קיים קשר ישיר בין איכות הסביבה הפיזית לבין מידת הגמישות הפדגוגית המוקנית לבית הספר - ככל שהסביבה הפיזית מגוונת יותר ומאפשרת למידה חדשנית, שונה ומיוחדת - כך ניתנת לבתיה"ס הגמישות הפדגוגית להוביל את הלימודים בצורה שונה, ולהקנות לתלמידים את המיומנויות הנדרשות. מהמנהלים שהשיבו על השאלון ציינו כי סביבה פיזית בלתי מתאימה 59%-כך, כ מגבילה במידה רבה או רבה מאוד את הגמישות הפדגוגית שלהם, בכל הנוגע מן המנהלים ציינו כך לגבי 'תשתיות 61%-. כ76להקניית מיומנויות לתלמידי ביה"ס .77'למידה בלתי מתאימות . נכון למועד 78 בתי"ס על-יסודיים 2,265-במדינת ישראל פועלים כיום כ הביקורת, הסביבה הלימודית שבה פועלים בתי"ס אלה, כפי שמעידים , ומקשה על 21-המנהלים, אינה מותאמת ללמידה חדשנית התואמת למאה ה באופן מיטבי.21-בתיה"ס להקנות לתלמידיהם את מיומנויות המאה ה מומלץ כי משרד החינוך יבחן את הנתונים ואת עמדות המנהלים והמפמ"רים ויגביר את המאמצים לשיפור הסביבה הפיזית ומרחבי הלמידה החדשניים בבתיה"ס העל-יסודיים, באופן שיתרמו לטיוב הקניית מיומנויות לתלמידים. היעדר מיקוד בסביבות הלימודים של שלב החינוך העל-יסודי כפי שעלה מהנתונים שהוצגו, עיקר הפעילות בנוגע לפרויקטים השונים שמפעיל המשרד כדי לשפר את סביבות הלימודים מתקיימת כיום בבתיה"ס היסודיים. עוד עלה בביקורת, שבעוד שבאגף לחינוך יסודי במינהל הפדגוגי מופעלת 'יחידה לסביבות למידה', שמטרותיה לגבש המלצות למערכת לגבי היעדים המצופים מן התלמיד, להפעיל תוכניות ניסוי ופיתוח לסביבות לימודים, לבחון את השינויים הנדרשים ולסייע בידי בתיה"ס לבצע אותם - באגף העל-יסודי אין יחידה ייעודית שעוסקת בנושא סביבות הלמידה. זאת ועוד, האגף לחינוך יסודי דרש מבתיה"ס היסודיים לערוך מיפוי למרחבי הלמידה, לגבש יעדים תלת-שנתיים ושנתיים לפיתוחם ולעיצובם וכן לבנות תוכנית מהמנהלים ציינו כי הסביבה הפיזית הבלתי מתאימה מגבילה במידה בינונית את הגמישות הפדגוגית 24% 76 . ציינו כי היא מגבילה רק במידה מועטה או כלל לא 17%-שלהם בכל הנוגע להקניית מיומנויות, ו מהמנהלים ציינו כי תשתיות למידה בלתי מתאימות מגבילות במידה בינונית את הגמישות הפדגוגית 25% 77 . ציינו כי הן מגבילות רק במידה מועטה או כלל לא 14%-שלהם בכל הנוגע להקניית מיומנויות, ו , בעיבוד משרד מבקר המדינה. 2019 על פי נתוני "מערכת איתור מוסדות חינוך" מנובמבר 78 21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה21-הסביבה הלימודית בבתי הספר העל-יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה231 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה פעילות לביצוע. במסגרת זו נדרשו בתיה"ס לבחון כיצד מרחבי הלמידה מאפשרים ומעודדים, בין היתר, את המיומנויות הנדרשות, לרבות מיומנויות של חשיבה ביקורתית, חשיבה יצירתית, עבודת צוות והכוונה עצמית. יש לראות צעד זה בחיוב. ראוי שגם האגף העל-יסודי ישקול לפעול בדרך דומה כדי לשפר את סביבת הלימודים הפיזית גם בבתיה"ס העל-יסודיים ולאפשרות להקנות את המיומנויות הנדרשות.21-ולהתאימה למאה ה השיב משרד החינוך כי התוכנית האסטרטגית שלו משקפת 2020 בתגובתו מיולי את החשיבות הרבה שהוא מייחס לקידום סביבות למידה חדשניות ומתוקשבות ואת השפעתן על טיוב תהליכי הלמידה וההוראה, וכן על אקלים הבית ספרי. הרחבת התוכניות המוצגות בדוח, כפי שציין משרד החינוך, מותנית בקבלת תוספת תקציבית ממשרד האוצר. בהתאם לכך, צוין כי בכוונת משרד החינוך לפנות למשרד האוצר לצורך הגדלת התקציב הנדרש להתאמת סביבת הלמידה הפיזית לפיתוח .21-מיומנויות המאה ה 232 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינהסיכום סביבת הלימודים הטכנולוגית ותשתיות התקשוב של בתיה"ס העל-יסודיים, ובפרט של החטיבות העליונות ושל בתיה"ס באזורים בעלי אוכלוסייה חלשה מהבחינה החברתית-כלכלית, אינן מספקות בצורה מיטבית את התנאים הנחוצים להקניה אפקטיבית של האוריינות הטכנולוגית והדיגיטלית לתלמידי מבתיה"ס העל-77%- כ2018 החינוך העל-יסודי (חט"ב וחט"ע): נכון לסוף יסודיים לא נכללו בתוכנית התקשוב, ובחלק ניכר מבתיה"ס העל-יסודיים נגישותם של התלמידים ושל המורים לאמצעי למידה והוראה ממוחשבים בהתאמה). 40%- ו48%( מועטה נוכח משבר הקורונה מתחדדת חשיבותה של תשתית טכנולוגית ודיגיטלית מקיפה ואיכותית בבתי הספר, שתהווה את הנדבך הבסיסי והחיוני ללמידה מרחוק. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את תוכנית ההצטיידות של משרד החינוך שגובשה בתקופת הקורונה לצורך צמצום הפערים בנושא תקשוב בתי הספר וקידום תשתית דיגיטלית ללמידה מרחוק, כאמור בתגובתו המשלימה לממצאי דוח הביקורת. 2020 באוקטובר מומלץ שמשרד החינוך יפעל לניצולו של התקציב שהוקצה לו ליישום תוכנית מקיפה לטיפול בלמידה מרחוק בצל הקורונה, וזאת לצד המאמץ הנדרש מהמשרד לסגור מחסור של אמצעי קצה של תלמידים בבתיהם. כמו כן מומלץ שימשיך לפעול לפיתוחן ולהשלמתן של תשתיות התקשוב הנדרשות בבתיה"ס, בין השאר לצורך יצירת התשתית הנדרשת להקניה של אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית לכלל התלמידים. גם סביבת הלימודים הפיזית בבתיה"ס בכלל, ובפרט בבתיה"ס העל-יסודיים (שבהם התמקד דוח זה), אינה תומכת באופן מספק בהקניית המיומנויות, והשינויים שמשרד החינוך עושה בסביבות הלימודים הם זניחים. מאות בתי"ס על-יסודיים טרם נערכו מבחינת המבנה והתשתיות שלהם ללמידה חדשנית, ומשכך נוסף חסם משמעותי להקניית מיומנויות המאה לתלמידים בחטיבות העליונות. 21-ה הואיל וחשיבות סביבת הלימודים הפיזית והטכנולוגית ותרומתה להקניית המיומנויות הנדרשות ברורות למשרד החינוך, מומלץ להמשיך לפעול כדי לקדם את שיפורה; להשלים את הרחבת מעגל בתיה"ס הנהנים מסביבה חדשנית ויעילה ומאמצעי טכנולוגיה שונים; ולעודד את בתיה"ס עצמם להשתתף בפרויקטים המקדמים הקמת סביבה שכזו.