חברת נמל חיפה בע_מ/סדרי הקבלה של עובדים בכירים - חברת נמל חיפה בע_מ

 ♦ . .מבוא .עד פברואר 2005 הייתה רשות הנמלים והרכבות (להלן- רנ"ר) אחראית לתפעול הנמלים של חיפה, אשדוד ואילת (להלן - הנמלים), וסמכויותיה עוגנו בחוק רשות הנמלים, התשכ"א - 1961 . ביולי 2004 ,בוטל חוק רשות הנמלים, ובמקומו נחקק חוק רשות הספנות והנמלים התשס"ד- 2004 (להלן- חוק רשות הספנות והנמלים). בפברואר 2005 הופסקה פעילותה של רנ"ר, ובמקומה הוקמו ארבע חברות ממשלתיות חדשות: חברת נמל חיפה בע"מ; חברת נמל אשדוד בע"מ; חברת נמל אילת בע"מ; וחברת נמלי ישראל, פיתוח ונכסים בע"מ. בחודשים יוני-אוקטובר 2007 בדק משרד מבקר המדינה את סדרי הקבלה של עובדים בכירים בחברת נמל חיפה בע"מ (להלן - החברה) מפברואר 2005 עד יולי 2007 . הביקורת נעשתה בחברה וברשות החברות הממשלתיות שבמשרד האוצר. .קליטת עובדים .במועד הקמתה העסיקה החברה 957 עובדים שהועברו אליה מרנ"ר, מהם 697 עובדים קבועים 1330 דוח שנתי58ב .ו-260 עובדים ארעיים. ממועד הקמת החברה עד סוף יולי 2007 נקלטו בה97 עובדים, מהם 12 עובדים בכירים (ראשי אגפים ומעלה). ערב הקמת החברה הוסדר נושא איוש המשרות באמצעות נוהלי רנ"ר: נוהל בדבר איוש משרות ונוהל בדבר איוש משרות הפטורות ממכרז - שניהם נקבעו בשנת 2004 . לפני הקמת החברה היה נמל חיפה חלק מגוף סטטוטורי. אחרי ההקמה הוא נעשה חברה ממשלתית, שחלים עליה, בין היתר, חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), ותקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר אופן בחירת פקידים בכירים), התשס"ה- 2005 (להלן- תקנות החברות הממשלתיות). חוק החברות הממשלתיות הסמיך את הדירקטוריון של החברה לקבוע את אופן הבחירה ואת תנאי הכשירות של העובדים הבכירים ושל שאר עובדי החברה, בכפוף לכללים שיקבע שר האוצר (ולפי הצעת רשות החברות). בישיבת דירקטוריון שהתקיימה בפברואר 2005 הוחלט לאמץ באופן זמני את כל הנהלים של רנ"ר שהיו תקפים כשהוקמה החברה. בדצמבר 2006 האריך הדירקטוריון את תוקף ההחלטה הזאת עד יוני 2007. . מינוי מנכ"ל .1. על פי חוק החברות הממשלתיות, הדירקטוריון של חברה ממשלתית הוא שימנה את המנכ"ל שלה; את המינוי יאשרו השרים לאחר שיתייעצו בעניין עם הוועדה לבדיקת מינויים. על פי חוק החברות, התשנ"ט- 1999 (להלן - חוק החברות), על הדירקטורים לפעול במיומנות רבה, ובכלל זה לנקוט אמצעים סבירים כדי לקבל מידע הנוגע לכדאיות העסקית של פעולה שהם צריכים לאשר או של פעולה שהם עושים מתוקף תפקידם, או כל מידע חשוב אחר הנוגע לפעולות האמורות. ביולי 2001 הוציאה רשות החברות הממשלתי ת חוזר בעניין מינוי מנכ"ל ועובדים בכירים אחרים1 . החוזר קבע, בין היתר, כי בהליך הבחירה של מנכ"ל: הדירקטוריון יקבע מראש מתכונת לבחירת המנכ"ל (לרבות הקמת ועדת חיפוש, פרסום מודעה וכו'); במתכונת ייקבעו אמות המידה לבחירת המנכ"ל, ובהן השכלתו, ניסיונו המקצועי, כיש וריו המקצועיים והעסקיים, אישיותו וכו'; כדי לבחור את המועמד המתאים ביותר למשרה מן הראוי לבחון כמה מועמדים העומדים בתנאי הסף (תנאי הכשירות) הקבועים בחוק; מן הראוי שהדירקטוריון ינמק את בחירתו. בישיבת דירקטוריון שהתקיימה בנובמבר 2004 הוחלט למנות ועדה לאיתור מנ כ"ל (ובה שלושה חברים) שתמליץ לדירקטוריון על המועמד המתאים. עוד החליט הדירקטוריון כי הוועדה תודיע לחברי הדירקטוריון מה הן אמות המידה לבחירת המנכ"ל; תפרסם מודעה בעניין; תמליץ על חמשת המועמדים הטובים ביותר, ומהם יבחר הדירקטוריון את המנכ"ל. בישיבת דירקטוריון שהתקיימה בדצמבר 2004 המליץ היו"ר מר דוד חרמש לפנות לחברת השמה כדי שזו תסייע בהליך האיתור. הוא הודיע כי שוחח עם שתי חברות השמה - חברת השמה א' וחברת השמה ב' - ומאחר שתשובתה של חברת השמה ב' התעכבה, יש לשכור את שירותיה של חברת השמה א'. מר חרמש הוסיף כי הוא מכיר את המנכ"ל של החברה הזו מימי שירותם הצבאי, אך לא פירט בעניין. הדירקטוריון קיבל את המלצתו של מר חרמש וקבע כי חברת השמה א' היא שתסייע בהליך האיתור מתחילתו ועד סופו - היא תנתח את ההליך ואת .__________________ .1 חוזר בעניין מינוי עובדים בכירים על ידי הדירקטוריון 2001/1 . חברת נמל חיפה בע"מ 1331 .המועמדים ותמליץ לדירקטוריון על פעולות נוספות שיש לעשות לאחר שתאתר עשר ה מועמדים סופיים. עוד קבע הדירקטוריון כי ועדת האיתור תדרג את המועמדים שחברת ההשמה תמליץ עליהם, וכי שלושה עד חמישה מהמועמדים בעלי הדירוג הגבוה ביותר יופנו למבחני התאמה בחברת ההשמה. יצוין כי החברה לא חתמה על הסכם עם חברת השמה א' (באשר לסדרי ההתקשרות עם חברת ההשמה ראו להלן). החברה הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי באותה עת הייתה נתונה בהליך הקמה, ולכן לא היו לה משאבי כוח אדם או הסכמי פעולה. עוד הסבירה החברה כי כאשר התקשר הדירקטוריון עם חברת ההשמה הוא ניסה לקדם את ענייני החברה, כלומר להכין אותה לפעילות של ממש. בתשובתו למשרד מבקר המדינה בינואר 2008 הסביר מר דוד חרמש כי הכיר את מנכ"ל חברת השמה א' לפני 15 שנה, כאשר שירת בצבא, ומאז לא היה לו כל קשר אתו - לא אישי, לא מקצועי ולא עסקי. לדעת משרד מבקר המדינה, למרות האילוצים שהיו לחברה באותה עת, לא היה מקום לפעול שלא על פי סדרי המינהל התקין. היה על החברה ומנהליה לקבל רשימה מאושרת של חברות השמה, לפנות אליהן בכתב, לבחון מהי ההצעה הטובה והמתאימה ביותר, לנמק בכתב מדוע התקשרה עם חברת ההשמה הנבחרת ולהעלות את ההסכמים על הכתב. 2. בדצמבר 2004 פרסמה החברה מודעה בעיתון כדי לקבלהצעות של מועמדים למשרת המנכ"ל. 16 מועמדים ענו למודעה. לאחר הסינון הראשוני נבחרו13 מועמדים, ואלה זומנו לראיונות בוועדת האיתור של הדירקטוריון. ועדת האיתור בחרה חמישה מועמדים לתפקיד, ולאחר ריאיון נוסף הם נשלחו למבחני התאמה בחברת השמה א'. 3. בישיבת דירקטוריון שהתקיימה בינואר 2005 ציין מר חרמש כי אינו יודע מה תוצאות המבחנים, אבל הוא חושש שלא יימצא מועמד ראוי ויהיה צורך לאתר מועמדים נוספים. בישיבת הדירקטוריון הבאה הודיעה חברת השמה א' כי איש מן המועמדים הסופיים לא נמצא ראוי לתפקיד. דירקטוריון החברה קיבל את חוות דעתה של חברת ההשמה והחליט לעשות הליך נוסף קצר לאיתור מועמדים למשרת המנכ"ל. הוא החליט שגם את ההליך הזה תעשה חברת השמה א', על פי השלבים האלה: המועמדויות יוגשו בתוך שבוע; כל המבחנים ייעשו באותו יום; עשרה ימים לאחר קבלת הפניות תציג חברת ההשמה את חוות דעתה; ועד ת האיתור תראיין את המועמדים שחברת ההשמה המליצה עליהם; הוועדה תציג את החלטתה לדירקטוריון, והוא שיאשר את המועמד הסופי. בפברואר 2005 .פרסמה חברת השמה א' מודעות נוספות לאיתור מנכ"ל בשלושה עיתונים במודעות לא צוין שם החברה, ונענו להן כמאה מועמדים. חברת ההשמה ראיינה כתשעה עשר מהם, והדירקטוריון שלח שלושה מועמדים סופיים למבחני התאמה. נוסף עליהם נשלחו למבחנים גם חמשת המועמדים שנבחרו בתום ההליך הראשון. ב- 7.3.05 שלח הפסיכולוג הראשי של חברת ההשמה מכתב ליו"ר הדירקטוריון, ובו פירט את הדירוג של שמונת המועמדים הסופיים - חמישה מההליך הראשון ושלושה מההליך השני. שלושת המועמדים שנבחרו בהליך השני דורגו בשלושת המקומות הראשונים. בישיבה שהתקיימה ב- 8.3.05 בחנה ועדת האיתור של הדירקטוריון את שלושת המועמדים הסופיים, שחברת ההשמה המליצה עליהם, ומצאה כי מר עמוס עוזני, ששימש בעבר מנכ"ל רכבת ישראל בע"מ (להלן - הרכבת) ומועמד נוסף הם המועמדים המתאימים ביותר לתפקיד מנכ"ל החברה. ועדת האיתור החליטה כי בנסיבות הקיימות מועמדותו של מר עוזני הינה נכונה יותר מבלי לפגום באופן כלשהו במועמד הנוסף וכי בשניהם הוועדה רואה מועמדים ראויים ביותר. עוד ציינה 1332 דוח שנתי58ב .הוועדה בהחלטתה כי הוועדה תחליט סופית על המועמד הנבחר לאחר סבב שיחות עם ממליצים. ב- 9.3.05 הודיע עמוס עוזני ליו"ר הדירקטוריון כי הוא מעוניין בתפקיד, ובישיבה טלפונית של ועדת האיתור שהתכנסה באותו יום היא החליטה כי ראוי לדבר רק עם ממליציו של מר עוזני, ולא עם ממליציו של המועמד האחר. לאחר ששוחחה עמם החליטה הוועדה פה אחד להמליץ לדירקטוריון למנות את מר עמוס עוזני למנכ"ל החברה ולתת לשרים (שר האוצר ושר התחבורה) לאשר את המינוי, על פי חוק החברות הממשלתיות. הוועדה לא הסבירה בכתב מדוע העדיפה את מר עוזני על המועמד האחר ומדוע החליטה שלא לשוחח עם הממליצים של המועמד הזה. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי הואיל והמלצת ועדת האיתור היא המלצה מהותית וחשובה, שחברי הדירקטוריון מביאים בחשבון כאשר הם מאשרים את המינוי, לא היה ראוי שוועדת האיתור תקבל את החלטתה בישיבה טלפונית ובלי לשוחח עם כל הממליצים של שני המועמדים הסופיים. יו"ר הדירקטוריון הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי זכותה של הוועדה לשנות את החלטתה, וכך אמנם עשתה כאשר החליטה לבסוף לשוחח רק עם ממליציו של המועמד המועדף עליה. לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר שינתה הוועדה את החלטתה היה עליה לנמק זאת במסמך כתוב, בייחוד מפני שיום לפני כן היא קבעה כי שני המועמדים הם המתאימים ביותר לתפקיד מנכ"ל החברה וכי תשוחח עם הממליצים של שני המועמדים. 4. הביקורת העלתה כי לפי הרישומים של רשם החברות בספטמבר 2003 , המועמד הסופי שלא נבחר בסופו של דבר למשרת מנכ"ל ה חברה שימש יו"ר הדירקטוריון של חברה שחברת השמה א' החזיקה ברבע ממניותיה. כאמור, החברה לא חתמה עם חברת השמה א' על חוזה בעניין השמת מנכ"ל ולא עיגנה בכתב את דרישותיה מחברת ההשמה, ובהן, בין היתר, הדרישה להימנע מניגוד עניינים והדרישה לדווח מיד לדירקטוריון החברה על כל זיקה (בעבר או בהווה) בין חברת ההשמה ובין כל אחד מהמועמדים. 5. בישיבת דירקטוריון שהתקיימה ב- 10.3.05 אישר הדירקטוריון את מינויו של מר עוזני למנכ"ל החברה ברוב של שישה דירקטורים (ומתנגד אחד). ב - 20.3.05 , במכתב שצורף למסמכים שהוגשו לוועדה ציבורית לבדיקת מי נויים בראשות השופט (בדימוס) מר יצחק רביבי (להלן - ועדת רביבי), נדרשה רשות החברות הממשלתיות לחוות דעתה על הליך הבחירה האמור של מנכ"ל החברה. הרשות קבעה כי אינה מוצאת בו ליקוי כלשהו. על פי חוק החברות הממשלתיות, אדם אינו כשיר לשמש מנכ"ל של חברה אם נוצר ניגוד אינטרסים בין תפקיד זה ובין עיסוקיו האחרים. כאשר היה מר עוזני מועמד למשרת המנכ"ל, הייתה בבעלותו חברה שנתנה שירותי ייעוץ פרטי בתחום התשתיות (להלן - חברת היעוץ). בטופס בחינת מועמד לתפקיד שהכינה ועדת רביבי ב- 21.3.05 נשאלה הלשכה המשפטית של רשות החברות הממשלתיות "האם יש למועמד ניגוד עניינים - לפי סעיף 17()(א3 )". היא השיבה כי "למועמד מניות בחברת ייעוץ בתחום התשתיות - נדרשת הימנעות". במכתב ששלח חברת נמל חיפה בע"מ 1333 .מר עוזני לרשות החברות הממשלתיות ב - 27.3.05 הוא התחייב כי בתוך 60 ימים מיום שיתחיל לשמש מנכ"ל יעביר את מניותיו בחברת היעוץ לצד ג', כדי שזה יחזיקן בנאמנות. בסוף מרס 2005 קבעה ועדת רביבי כי על פי חוק החברות הממשלתיות מר עוזני כשיר לכהן כמנכ"ל החברה. ב - 31.3.05 אישרו שר התחבורה דאז מר מאיר שיטרית ושר האוצר דאז בנימין נתניהו את החלטת דירקטוריון החברה לבחור במר עמוס עוזני למנכ"ל החברה, מתוקף סמכותם לפי החוק ולאחר שהתייעצו בעניין עם הוועדה לבדיקת מינויים. הביקורת העלתה כי מר עוזני אמנם העביר את מניותיו לצד שלישי, אך לא הוכח כי לא נשאר בעל השליטה2 בחברת היעוץ, שכן על פי תקנון החברה "החלטות האסיפה הכללית יתקבלו ברוב של 51% ובהסכמתו של מר עוזני". כמו כן, לפי התקנון "אין לפתוח בשום דיון באסיפה הכללית" אם מר עוזני אינו נוכח בו; את הדירקטורים ימנו "מר עוזני וכל אחד מבעלי המניות המחזיק 25% ומעלה ממניות החברה". עוד יצוין כי מר עוזני העביר את מניותיו לבתו ולחברו הקרוב. מר עוזני הסביר בתשובתו למש רד מבקר המדינה באמצעות בא כוחו כי: "הוא אכן העביר 100% מהמניות לשני אחרים, כפי שכתוב בטיוטת הדוח ולאחרונה גם הצהיר בפניכם על הכתוב בהסכם הנאמנות, לפיו העביר לנאמנים את כל מניותיו לרבות כל זכות הנובעת ממניות אלו, כגון: דיבידנדים, מניות הטבה, זכויות הצבעה ו/או כל זכות אחרת (הדגשה במקור). לכן ברור שמר עוזני העביר את כל כוחותיו לנאמנים למעט האפשרות שלהם להעביר מניות ו/או כלפיו שכן ]משרד מבקר המדינה[ למכור את העסק. לאור האמור לעיל, אין מקום להערתכם פעל בתום לב.... כלפי רשות החברות. נחזור ונדגיש, כי גם הסדר זה היה למעלה מן הצורך, שכן אין ולא היו ניגודי אינטרסים בין תפקידו של מר עוזני כמנכ"ל נמל חיפה לבין פעילות החברה". משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם מר עוזני העביר את זכויותיו במניותיו לנאמנים אך נוכח האמור בתקנון נוצרת אי בהירות האם ההוראה בתקנון גוברת על הזכויות שהועברו לנאמנים ועל כן, לדעת משרד מבקר המדינה עניין זה טעון הבהרה על מנת למנוע ספק. עוד העלתה הביקורת כי במכתב ששלחה רשות החברות לוועדת רביבי ב- 20.3.05 היא לא עסקה בניגוד העניינים שהוזכר לעיל, ואף לא וידאה שדרישתה להימנעות אכן מולאה כראוי. משרד מבקר המדינה העיר לרשות החברות הממשלתיות כי משדרשה ממועמד דרישה כלשהי כדי למנוע ניגוד עניינים, היה עליה לוודא שדרישתה מולאה ולדווח על כך לוועדת רביבי. בינואר 2008 מסרה רשות החברות הממשלתיות בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי תבדוק אם עליה לקבוע נהלים שיבטיחו שהוראותיה בעניין מניעת ניגוד עניינים הקשור למנכ"לים בחברות ממשלתיות ייושמו. .__________________ .2 "שליטה" היא "היכולת לכוון את פעילותו של תאגיד, למעט יכולת הנובעת רק ממילוי תפקידו של דירקטור או נושא משרה אחרת בתאגיד, וחזקה על אדם שהוא שולט בתאגיד אם הוא מחזיק מחצית או יותר מסוג מסוים של אמצעי שליטה"; "אמצעי שליטה" הוגדרו בחוק החברות כך: "כל אחד מאלה: (1 ( ;) זכות ההצבעה באסיפה כללית של חברה2 ) הזכות למנות דירקטור של חברה". 1334 דוח שנתי58ב .קליטת עובדים בכירים .האיתור והמינוי של פקידים בכירים3 בחברה הוסדרו באמצעות נוהל איוש משרות הפטורות ממכרז, שנקבע בנובמבר 2004 . נוהל זה בוטל כאשר נכנס לתוקף נוהל בחירת פקידים בכירים: ביוני 2005 אישר אותו הדירקטוריון פה אחד, לאחר שעשה בו כמה תיקונים (להלן - נוהל איוש בכירים). על פי נוהל איוש בכירים, איתור של מועמד פוטנציאלי, בין בתוך החברה ובין מחוצה לה, יהיה כפוף להחלטת ועדת האיתור וייעשה באמצעות פרסום בעיתונות או פנייה לחברות השמה או פנייה ישירה למועמדים אפשריים. לפי הוראות הנוהל, מוטב לבחור סמנכ"לים בהליך פומבי, ואת הליכי האיוש של ראשי אגפים יקבע המנכ"ל. לאחר האיתור הראשוני ועדת האיתור רשאית למנות גורם ממיין חיצוני, שימיין את המועמדים על פי קורות החיים ששלחו ויזמן את העומדים בתנאים הנדרשים לשלב המיון השני - ריאיון אישי בוועדת האיתור. על פי נוהל איוש בכירים, כל מועמד למשרה בכירה חייב בבדיקת התאמה חיצונית. בסיום ההליך תתכנס כל ועדת האיתור, ואתה מזכיר הוועדה ומוזמנים הנוגעים לעניין, על פי החלטת המנכ"ל. לפני חברי הוועדה יונחו המסמכים שהמציא המועמד, תוצאות מבחני ההתאמה שלו וכל מסמך אחר שיידרש. בנוהל איוש בכירים נקבע כי תנאי הסף לגיוס עובדים למשרות בכירות בחברה יתבססו על השכלה, ניסיון מקצועי וכישורים נדרשים אחרים, כמפורט בנספחים לנוהל. עוד נקבע בנוהל איוש בכירים כי שינוי אמות המידה שעל פיהן ייבחרו המוע מדים ייעשה באישור דירקטוריון החברה, וכי המנכ"ל יציג לדירקטוריון את המועמד המומלץ לתפקיד עובד בכיר. הדירקטוריון יבדוק אם הליך האיתור היה תקין; מהי הגדרת התפקיד; מה הם הנימוקים למיון שנעשה בשלבי הביניים של הליך הבחירה; מה הם הנימוקים לבחירה הסופית של המועמד; אם הבחירה אינה סותרת את חוק זכויות האישה, התשי"א- 1951 . הביקורת העלתה כי החברה לא דרשה מחברת השמה א' לתעד את הליך המיון שעשתה בעבורה, על שלביו השונים, ולכן לא נמצאו בחברה נימוקים כתובים להחלטות של חברת ההשמה לדחות מועמדים מסוימים ולקבל אחרים. כך נשלל מהדירקטוריון של החברה אמצעי חשוב היכול לסייע לו לפקח על תהליך המיון שעשתה חברת השמה א' ולבקר אותו. 1. סמנכ"ל כלכלה וכספים : על פי נוהל איוש בכירים, אלה דרישות הסף למשרה זו: תואר אקדמי - רצוי רואה חשבון מוסמך או בעל תואר בכלכלה או מנהל עסקים או בעל תואר שני; ניסיון של כעשר שנים במגזר הפרטי או הציבורי; ניסיון ניהולי מוכח. ביוני 2005 פנתה החברה לחברת השמה א' וביקשה ממנה לעשות את הליך המיון למשרת סמנכ"ל כלכלה וכספים. החברה פרסמה מודעה בעיתון, וכתבה בה את דרישות הסף שנזכרו לעיל (חוץ מעניין התואר השני). .__________________ .3 עובד בכיר הוא בעל תפקיד או מועמד לאחד התפקידים שפורטו בסעיפים 32()(א4 ) בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 ,, או לתפקידים שאישרה רשות החברות הממשלתיות דהיינו המשנה למנכ"ל, סמנכ"ל, מנהל אגף, מנהל ענייני הכספים, מבקר פנימי, יועץ משפטי, מזכיר החברה, דובר החברה, קצין הביטחון שלה ועוד תפקידים שיוגדרו מפעם לפעם בחוק. חברת נמל חיפה בע"מ 1335 .)(א על הליך המכרז חלים "עקרונות היסוד של המשפט הציבורי וערכי היסוד של משפט העבודה ויחסי העבודה, ובהם עיקרון שוויון ההזדמנויות, המאפשר תחרות הוגנת בין משתתפי המכרז בצורה גלויה ובתנאים שווים, במגמה להבטיח שהמועמד המתאים ביותר ייבחר"4. הביקורת העלתה כי בחלק מקורות החיים שנשלחו ציינה חברת ההשמה כי המועמד נפסל כיוון שלא היה לו ניסיון קודם בתפקיד סמנכ"ל כספים, אף על פי שבמודעה שפרסמה החברה לא נזכרה דרישה כזו. חברת השמה א' הסבירה למשרד מבקר המדינה בתשובתה כי הדעת נותנת שגוף כה גדול ומורכב כמו החברה, העתיד להשתנות שינויים כה גדולים ומהותיים, בעיקר בתחום הכספים, יראיין אך ורק סמנכ"לים בתחום הכספים שלהם ניסיון רב בעבודה בחברות שפעילותן כה רבה, ולא חשבים או עוזרי חשבים שאין להם ניסיון בקשר עם בנקים, בשדרוג מערכות המחשוב וכו'. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי אם חשבה שאחד מתנאי הסף למשרה האמורה צריך להיות ניסיון קודם בתפקיד סמנכ"ל כספים, היה עליה לכתוב זאת במודעה שפרסמה, ולא לפסול מועמדים שאינם עומדים בתנאי הזה. (ב) כאמור, בנוהל איוש בכירים נקבע שלמועמדים בעלי תואר שני יהיה יתרון כאשר ינסו להתקבל למשרת סמנכ"ל כלכלה וכספים. נציג רשות החברות אף העלה את נושא החשיבות של התואר השני בדירקטוריון החברה. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי עניין זה הושמט מהמודעה שפורסמה בעיתון. (ג) לפי מסמכי חברת ההשמה נענו למודעה 72 מועמדים. לאחר סינון ראשוני שעשתה החברה על פי קורות החיים נבחרה קבוצה של 14 מועמדים פוטנציאליים. יצוין כי שלושה מהמועמדים האלה לא שימשו בעבר סמנכ"ל כספים: אחד שימש ראש אגף כספים בחברה מסוימת, שני שימש ראש מחלקת כספים בחברה אחרת ושלישי שימש מנהל אגף הכלכלה של הרכבת. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי לא דרשה מחברת ההשמה להכין רשימה מרוכזת של הסיבות לפסילת 58 מועמדים בסינון הראשוני ושישה מועמדים בסינונים הנוספים, אף על פי שסדרי המינהל התקין מחייבים את החברה לתעד את כל פעולות המיון כדי שיהיה אפשר לבקרן ולבדוק את תקינותן. שלא על פי הוראות הנוהל לאיוש בכירים, הדירקטוריון אישר את המינוי ולא וידא שהליך האיתור היה תקין, כלומר שההליך היה שוויוני ותחרותי ושהמיונים שנעשו בשלבי הביניים שלו מנומקים כראוי. במכתב ששלח מנכ"ל החברה למזכירת החברה ב- 6.9.05 :הוא תיאר את הליך המיון כדלהלן 42 מועמדים הגישו קורות חיים; על פי המלצת חברת ההשמה הובאו שמונה מועמדים לראיון אצל מנהל החברה לפני שיעברו מבחן השמה; לאחר הראיונות הופנו לבחינות במכון ההשמה שישה מועמדים, ושניים מהם הסירו את מועמדותם; ארבעה מועמדים נבחנו במכון ההשמה, .__________________ .4 )בש"א (ירושלים 1050/07 'חיים שחם נ' מדינת ישראל ואח, מובא מתקדין. 1336 דוח שנתי58ב .ושלושת המועמדים הטובים ביותר זומנו לוועדה לאיתור מועמדים, שבה ישבו מנכ"ל החברה, הסמנכ"ל לתפעול והסמנכ"ל להנדסה; הוועדה החליטה לבחור בעובד א', משום שסברה שהוא בעל הניסיון המקצועי הרב ביותר והידע הרחב ביותר בתחום. בוועדת המשאבים של הדירקטוריון שהתכנסה ב- 11.9.05 .ציין מר עוזני כי לעובד א' הציונים הגבוהים ביותר במיונים בתיקי החברה לא נמצאו מסמכים של חב רת ההשמה המתעדים את המשך הליך הבחירה - לאחר שנבחרו 14 מועמדים פוטנציאליים. לא נאמר כמה מ -14 המועמדים נבחנו ואיך נבחרו שלושת המועמדים הסופיים. המסמכים האלה חשובים מאוד בשל ההבדלים בין התיאור של הליך הבחירה הראשוני שמסרה חברת ההשמה ובין התיאור שמסר מנכ"ל החברה (והוצג גם לדירקטוריון). (ד) הוועדה לאיתור מועמדים דנה בשלושה מועמדים והמליצה לקבל את עובד א' לתפקיד סמנכ"ל כלכלה וכספים. בפרוטוקול של ישיבת הוועדה לא צוין התאריך שבו התקיימה. כמו כן, המועמדים לא דורגו בו לפי אמות מידה מוסכמות, ולא הובא בו הדירוג הפרטני של כל חבר ועדה, כמו שקבע הדירקטוריון שיש לעשות בישיבה שהתקיימה ביוני 2005. עובד א' נמצא מתאים על אף שלא היה לו ניסיון לתפקיד סמנכ"ל לכספים או ראש אגף מחלקת כספים, דרישה שמי שלא עמד מבין המועמדים האחרים, לא הומלץ להמשך הליך המיון על ידי חברת השמה א'. לדעת מ שרד מבקר המדינה, על החברה להבטיח כי כאשר היא נעזרת בחברות השמה ישמרו אלה על עקרון השקיפות ויתעדו את הליכי הבחירה במלואם - עד ההמלצה על המועמד הסופי. 2. סמנכ"ל לשיווק, מסחר ופיתוח עסקי : (א) בתחילת שנת 2005 החליטה החברה למנות סמנכ"ל לשיווק, מסחר ופיתוח ע סקי (להלן - סמנכ"ל שיווק). כדי לבחור אותו התקשרה החברה עם חברת השמה א' ביולי 2005 . ביוני 2005 פרסמה החברה מודעה בעיתון כדי לאתר מועמד למשרה האמורה. במודעה צוין כי יש להגיש את המועמדות עד 10.7.05. ב- 24.7.05 :סיכמה חברת ההשמה את ההליך שעשתה 63 מועמדים נענו ל מודעה, ולאחר סינון ראשוני שנעשה על פי קורות החיים נבחרה קבוצה של 15 מועמדים פוטנציאליים. חברת ההשמה ראיינה אותם ומצאה שלושה מועמדים מובילים העומדים בדרישות החברה. היא סברה שהמועמדים המתאימים מעטים מדי והחליטה לצרף ארבעה מועמדים נוספים מתוך מאגר המועמדים שלה. הביקורת העלתה כי שמו של עובד ב' שנבחר בסופו של דבר לא נזכר ברשימת המועמדים שנתנה חברת ההשמה ב - 24.7.05 . יתרה מזו, ב - 10.7.05 , המועד האחרון להגשת המועמדות, שמו לא נזכר ברשימת המועמדים שנענו למודעה שפורסמה בעיתון. בנובמבר 2005 התקיימה ישיבה של הוועדה לאיתור מועמדים בהשתתפות המנכ"ל, הסמנכ"ל למשאבים והסמנכ"ל לתפעול. הוועדה דנה בין היתר במועמדותו של עובד ב', על אף שמועמד זה לא נזכר ברשימות שהעבירה חברת השמה א' כאמור. חברת נמל חיפה בע"מ 1337 . החברה הסבירה בתשובתה שעובד ב' היה רשום במאגר המועמדים של חברת ההשמה, וחברת ההשמה היא שהציגה א ת מועמדותו. עוד הסבירה החברה כי הוא נבחן בחברת ההשמה ב- 24.8.05 .עם עוד כמה מועמדים למשרה זו משרד מבקר המדינה מעיר כי בידי החברה לא נמצאו מסמכים המסבירים כיצד הועלה שמו של עובד ב' לדיון, אף שחברת ההשמה לא כללה אותו בן שבעת המועמדים שהציגה לחברה. חברת ההשמה מסרה בינואר 2008 כי מבין שבעת המועמדים האמורים, לא היה אף מועמד מתחומי הים והספנות ולכן הגדילה את רשימת המועמדים והמליצה על עובד ב' כמועמד בעל ניסיון בתחום זה. הועלה כי בדרישות התפקיד שנקבעו במודעה שפורסמה במסגרת המכרז לא נמנתה דרישה לעניין ידע או ניסיון בתחומי הים והספנות. משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי אם סברה שהמועמד צריך להיות בעל ידע וניסיון בתחומי הים והספנות, היה עליה לציין דרישה זו במודעה שפירסמה. (ב) בישיבת דירקטוריון שהתקיימה ב- 22.11.05 תיאר מר עוזני את הליך ההשמה: לדבריו היו יותר משלושים מועמדים למשרה; שבעה מהם רואיינו; ארבעת המועמדים הסופיים הופנו לבחינות, ולאחר קבלת תוצאות הבחינות הוזמנו הארבעה לוועדת האיתור. מר עוזני לא דיווח לדירקטוריון כי המועמד שבחרה ועדת האיתור לא נמנה עם המועמדים שחברת ההשמה המליצה עליהם, ב- 24.7.05 . לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי היה שמר עוזני יתאר את ההליך במלואו. חברת ההשמה לא תיעדה את הליך קליטתו של הסמנכ"ל הנבחר, עובד ב' ובתיקי החברה לא נמצאו נימוקים לבחירת עובד ב'. 3. סמנכ"ל לניהול משאבים : (א) על פי נוהלי החברה, אלה דרישות הסף למשרת סמנכ"ל לניהול משאבים: תואר אקדמי; ניסיון מוכח של כעשר שנות עבודה במגזר הפרטי או הציבורי בתפקיד ניהולי; ניסיון מוכח בניהול משא ומתן בנושאי הסכמי עבודה. ביוני 2005 פרסמה החברה מודעה בעיתון כדי לאתר סמנכ"ל לניהול משאבים. לפי מסמכי חברת השמה א' 54 מועמדים נענו למודעה, ונוסף עליהם הפנתה החברה אל חברת ההשמה עוד שני מועמדים. לאחר הסינון הראשוני נבחרה קבוצה של 13 ,מועמדים פוטנציאליים וחברת ההשמה ראיינה אותם. בעקבות הראיונות הופנו שישה מועמדים אל החברה בצירוף המלצות והסתייגויות. גם המנכ"ל ראיין אותם. לאחר הראיונות שלחה החברה שניים מהמועמדים לבחינות בחברת ההשמה. הביקורת העלתה כי אין רשימה מרוכזת של כל המועמדים שניגשו למכרז, וכמו כן אין רשימה המפרטת את הסיבות לפסילת חלק מהמועמדים. הדבר סותר את סדרי המינהל התקין, המחייבים את החברה לתעד את כל תהליך המיון, כדי שיהיה שקוף וכדי שתוכל לשחזר את הפעולות שנעשו, לבדוק את תקינותן ולבקר את התהליך כולו. 1338 דוח שנתי58ב .(ב) בוועדה לאיתור מועמדים, שהתכנסה ב - 23.8.05 , ישבו מנכ"ל החברה, הסמנכ"ל לתפעול והסמנכ"ל להנדסה. הם החליטו לבחור בעובד ג' לסמנכ"ל לניהול משאבים. ב - 25.8.05 התכנסה ועדת המשאבים של הדירקטוריון, וישבו בה שלושה מחבריו : מר דוד חרמש, ששימש יו"ר הוועדה, ושני חברי דירקטוריון נוספים. מנכ"ל החברה תיאר את הליך הבחירה של הסמנכ"ל למשאבים כדלהלן: ארבעה מ -33 מועמדים אפשריים נבחנו, ושניים מהם קיבלו ציונים נמוכים וכשלו בבחינות. בתום הישיבה החליטה הוועדה (על פי המלצת המנכ"ל) להמליץ לדירקטוריון למנות את עובד ג' לסמנכ"ל לניהול משאבים. בישיבה שהתקיימה ב - 19.9.05 החליט הדירקטוריון לקבל את החלטת ועדת המשאבים ואישר את מינויו של עובד ג' לסמנכ"ל לניהול משאבים. (ג) עובד ג' שימש סמנכ"ל של "דן", חברה לתחבורה ציבורית בע"מ (להלן - חברת דן), מנובמבר 2002 עד אוגוסט 2005 . יו"ר הדירקטוריון מר דוד חרמש שימש מנכ"ל חברת דן מסוף מאי 2002 עד אמצע פברואר 2003 . מכאן שעובד ג' היה כפוף למר חרמש בחברת דן כשלושה חודשים, ואף התקבל לחברה זו כשמר חרמש היה המנכ"ל שלה. חברת דן הסבירה למשרד מבקר המדינה כי מר חרמש היה מעורב בהליך הקבלה של עובד ג' לעבודה בחברת דן: הוא ראיין אותו ואף המליץ לדירקטוריון של חברת דן למנות אותו לסמנכ"ל משאבי אנוש. עוד הודיעה חברת דן בינואר 2008 למשרד מבקר המדינה כי מר חרמש היה מעורב באופן בלבדי, למעט אישור הדירקטוריון לאחר קבלת המלצת מר חרמש, בהליך קבלתו של עובד ג' לעבודה בחברת דן. מר חרמש לא דיווח לדירקטוריון החברה או למנכ"ל החברה על היכרותו הקודמת עם עובד ג', וכמו כן לא דיווח להם שהיה מעורב בהליך בחירתו של עובד ג' לתפקיד סמנכ"ל משאבי אנוש בחברת דן. משרד מבקר המדינה העיר ליו"ר הדירקטוריון כי היה עליו להודיע לחברי הדירקטוריון על היכרותו הקודמת עם עובד ג' ולהימנע מלהתערב בהליך האישור של המינוי בוועדת המשאבים של הדירקטוריון ובדירקטוריון עצמו, ללא אישור מפורש של הדירקטוריון. היה עליו לעשות זאת כדי למנוע חשש של העדפת אדם שהייתה לו היכרות קודמת עימו. הביקורת העלתה כי שלא כמו שאמר המנכ"ל בישיבת הדירקטוריון, החברה שלחה רק שניים מהמועמדים שראיין המנכ"ל לבחינות התאמה בחברת ההשמה. עוד העלתה הביקורת כי החברה שלחה מועמד נוסף למבחני ההתאמה בחברת ההשמה, אף על פי שהוא לא הופיע בשום שלב משלבי המיון. גם פרט זה לא נזכר בדיווחו של המנכ"ל לדירקטוריון. משרד מבקר המדינה העיר למנכ"ל על הדיווחים השגויים שמסר לדירקטוריון. משרד מבקר המדינה העיר לחברי הדירקטוריון, כאמור לעיל, כי היה עליהם לפקח על התקינות של הליך האיתור והמיון של מועמדים לתפקידים בכירים בחברה. בעניין איו ש משרות של בכירים מסרה רשות החברות בתשובתה למשרד מבקר המדינה בינואר 2008 כי לפני שדירקטוריון החברה דן במינוי של עובד בכיר כלשהו עליו לקבל דיווח מלא בכתב על הליך הבחירה של העובד, לרבות שלבי ההליך, תנאי הסף שנקבעו, הבחינות והמיונים שעברו המועמדים והציונים שקיבלו. 4. ראש אגף לוגיסטיקה ורכש : ביולי 2005 התכנסה הוועדה לאיתור מועמדים כדי לבחור ראש אגף לוגיסטיקה ורכש. בוועדה ישבו מנכ"ל החברה, הסמנכ"ל לתפעול וראש מחלקת משאבי אנוש. הם דנו בארבעה מועמדים ובחרו בעובד ד' לתפקיד. חברת נמל חיפה בע"מ 1339 .באותו חודש אישר הדירקטוריון את מינויו של עובד ד' לתפקיד ראש אגף לוגיסטיקה ורכש של החברה. בתיקי החברה לא נרשם מתי היא פנתה לחברת השמה א' כדי שזו תעשה הליך השמה ומתי פורסמו מודעות בעיתונים בעניין זה, אם אכן פורסמו. זאת ועוד, החברה לא דרשה מחברת ההשמה לתעד את כל שלבי החיפוש: תיאור הליך ההשמה; דרישות הסף; מספר המועמדים שהגישו את מועמדותם לתפקיד; מספר הנבחנים; אופי הבחינה; מספר המועמדים שעברו את השלב הראשון; מספר הנפסלים; סיבות הפסילה; מספר המועמדים שחברת ההשמה המליצה עליהם והנימוקים לבחירתם. 5. עוזר אישי של המנכ"ל : באוקטובר 2005 נבחן עובד ה', לתפקיד עוזר אישי של המנכ"ל, וב - 1.2.06 החל לעבוד בתפקיד. למשרד מבקר המדינה נאמר כי זוהי משרת אמון. הביקורת העלתה כי אין בחברה נהלים בעניין איוש משרות אמון וכי חוץ ממבחן הערכה שעשה עובד ה' בחברת השמה א', אין בחברה מסמכים הנוגעים להליך בחירתו של עובד ה'. משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שיהיה בחברה נוהל בעניין משרות אמון, סוגיהן, אורח בחירתן, לרבות בעניין אמות מידה לאיוש עובדים במשרות אמון, ותנאי העסקת העובדים המאיישים אותן. בנוסף לזה, מן הראוי שהחברה תגדיר, בין היתר, מהם דרישות ההשכלה, הניסיון ויתר הכישורים הנדרש ים מעוזר מנכ"ל. זאת ועוד, הביקורת העלתה כי החברה לא עשתה עם העובד הסכם אישי המאפשר לה להפסיק את עבודתו בעת הצורך, כמקובל בעניין עובדים המועסקים במשרות אמון; הוא הועסק כעובד ארעי בהסכם קיבוצי של החברה. החברה הסבירה בתשובתה כי העובד יהיה ארעי במשך ארבע שנות ניסיון, שבהן אפשר לסיים את העסקתו אם יוחלט לעשות כן, וכי היא אינה מחויבת לתת לו קביעות. עוד הסבירה החברה כי תנאי העסקתו של עובד ה' מיטיבים עם החברה, שכן שכרו נמוך משכרו של עובד המועסק בחוזה אישי. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי אין זה תקין שעובד ארעי המועסק במשרת אמון יועסק בהסכם קיבוצי שיקנה לו בעתיד מעמד של עובד קבוע. מעצם טבעה משרת אמון יכולה להימשך רק כל עוד שורר האמון בין הצדדים, ורק כל עוד המנכ"ל מכהן בתפקיד. מכאן שלהסכם ההעסקה עם העובד צריך להוסיף תנאי מפורש, ולפיו אפשר להפסיק את ההתקשרות עמו בהודעה מוקדמת מתאימה, ועל כל פנים עבודתו תסתיים כשכהונתו של המנכ"ל תסתיים, לכל היותר. בינואר 2008 הודיעה רשות החברות הממשלתיות למשרד מבקר המדינה כי לדעתה עוזר מנכ"ל המועסק במשרת אמון צריך להיות חתום על הסכם עבודה אישי. עוד הודיעה כי תנחה את החברות הממשלתיות להעסיק את העובדים במשרות אמון רק באמצעות חוזים אישיים. 1340 דוח שנתי58ב . .הסכם עם חברות ההשמה וביצוע החוזה .ב- 1993 נקבע בנוהל רנ"ר בדבר התקשרויות לביצוע עסקה בטובין ולרכישת שירות (להלן- נוהלי רנ"ר בדבר התקשרויות) שעל ההתקשרות בין חברת השמה ובין החברה (שהיא תאגיד ממשלתי) חלה חובת המכרזים. עם החריגים של כלל זה נמנו, בין היתר, התקשרויות השוות פחות מ- 45,000 ש"ח. יצוין כי על פי נוהלי רנ"ר בדבר התקשרויות (שהחברה אימצה, כאמור לעיל), גם את ההתקשרויות האלה, הפטורות מחובת מכרז, כדאי שהחברה תעשה באמצעות מכרז. מכל מקום, כשמדובר בהתקשרות השווה יותר מ - 9,200 ש"ח, החברה חייבת לקבל שלוש הצעות מחיר כתובות. גם התקשרות השווה יותר מ- 45,000 ש"ח אך פחות מ- 370,000 .ש"ח פטורה ממכרז פומבי על פי נוהלי רנ"ר בדבר התקשרויות, התקשרות כזו תיעשה באמצעות מכרז סגור, כלומר מכרז שבו החברה פונה למציעים המופיעים ברשימה של ספקים מתאימים שוועדת המכרזים5 אישרה (להלן- רשימת ספקים). 1. בתחילת שנת 2003 חתמה רשות הנמלים עם חברת השמה ג' על חוזה למתן שירותי אבחון ומיון של עובדים בנמל חיפה. באוקטובר 2003 חתמה על חוזה דומה עם חברת השמה ב'. בתום שנת ההתקשרות הראשונה הוארך תוקפו של החוזה עם חברת השמה ב' בשנה, ומאז הוארך בכל שנה ושנה, עד 31.10.07 . החוזה עם חברת השמה ג' הסתיים לאחר שנה ותוקפו לא הוארך. 2. ביולי 2005 החליטה החברה להתקשר עם חברה אחרת כדי לאתר מועמדים לתפקידים האלה: סמנכ"ל כספים, סמנכ"ל משאבי אנוש וסמנכ"ל שיווק. ועדת ההתקשרויות של החברה טענה שהחליטה לעשות זאת שכן מטרתה של ההתקשרות הקודמת עם חברת השמה ב' לא הייתה מיון והשמה של כוח אדם לתפקידים בכירים. הביקורת העלתה כי בחוזה שחתמה החברה עם חברת השמה ב' לא נמצא סעיף ולפיו מטרת ההתקשרות לא הייתה מיון והשמה של כוח אדם לתפקידים בכירים. החברה פנתה לשלוש חברות השמה וקיבלה שלוש הצעות מחיר: חברת השמה ב' דרשה 14,500 ש"ח להשמת כל תפקיד; חברת השמה ד' דרשה 31,500 ש"ח; וחברת השמה א' דרשה 28,000 ש"ח. ביולי 2005 החליטה ועדת ההתקשרויות כי הצעתה של חברת השמה א' היא המתאימה ביותר. במסמכי החברה לא נמצאו נימוקים להחלטתה להעדיף את חברת השמה א' על חברת השמה ב' אף על פי שדרשה כמעט כפליים ממנה בעבור אותו הליך. לדעת משרד מבקר המדינה, העדפת חברה שהצעתה יקרה על חברה שהצעתה זולה, בלי טעם מיוחד לכך, אינה מתיישבת עם עקרונות השוויון והתחרות ההוגנת , שהם מאושיות דיני המכרזים. 3. במכתב ששלח סמנכ"ל למשאבים למנכ"ל החברה ויו"ר ועדת מכרזים, מר עוזני, בינואר 2006 , הוא הודיע לו כי חברת השמה א' הציעה לאתר ולמיין מועמדים למשרת ראש אגף .__________________ .5 ועדה שיושבים בה מנכ"ל החברה או נציגו, סמנכ"ל כלכלה וכספים או נציגו והיועץ המשפטי של הרשות או נציגו. בוועדה זו לא ישבו יותר מחמישה חברים. חברת נמל חיפה בע"מ 1341 . מערכות מידע תמורת 20,000 ש"ח. עוד כתב כי סכום זה נקבע לאחר משא ומתן עם החברה, והוא זול הרבה יותר מהסכום שדרשה כדי לאתר סמנכ"ל - 28,000 ש"ח. הוא ביקש לאשר את ההתקשרות בלי לעשות מכרז או לקבל הצעות מחיר נוספות. באותו חודש הודיעה החברה לחברת השמה א' שהצעתה התקבלה. משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי לא נמצאו מסמכים המתעדים את הליך ההתקשרות שנועד לאתר ולמיין מועמדים למשרת ראש אגף מערכות מידע. יתרה מזו, לא נמצאו מסמכים המסבירים מדוע התקבלה הצעתה של חברת השמה א' אף על פי שגם לאחר המשא ומתן היא הייתה יקרה מההצעה של חברת השמה ב' (שדרשה 14,500 .)ש"ח החברה הסבירה בתשובתה כי פעלה כך כי הייתה צריכה לאייש בדחיפות את משרת ראש אגף מערכות מידע, שכן ראש האגף הקודם עזב את החברה במפתיע. לדעת משרד מבקר המדינה אין ההסברים האלה מצדיקים הליך בלתי מתועד הנעשה שלא על פי המתחייב בנוהלי החברה. 4. חברת השמה א' הוסיפה להתקשרות עם החברה תנאי, ולפיו החברה תחויב במ לוא התשלום בגין הליך האיתור, גם אם המועמד הנבחר יגיע אל החברה בדרכים אחרות - כמו למשל באמצעות קשרים אישיים. יצוין כי החברות האחרות לא התנו תנאים כאלה בהצעותיהן. לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה תקין שהחברה העדיפה להתקשר עם חברה א' על אף התנאי הזה, המגדיל עוד יותר את פער הכדאיות בין הצעתה ובין ההצעה הזולה ביותר שקיבלה החברה, בלי לנמק זאת בכתב. . נוכח הממצאים כבדי המשקל שהועלו בדוח זה והצורך להשריש בחברה זו את כללי המינהל התקין, מן הראוי שדירקטוריון החברה ורשות החברות הממשלתיות ייתנו דעתם לממצאי הביקורת שהוזכרו בדוח זה וינקטו את הצעדים הנדרשים כדי לוודא שהליקויים יתוקנו וכדי למנוע את הישנותם.