גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאות/מעצרים פליליים בישראל - הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט

 1805 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט מבוא דוח זה עוסק בשלושה נדבכים, המקיפים את תחומי האחריות והפעולה של גורמי בתנאים, פעולות המשטרה לפיקוח ולבקרה בתחום המעצרים ודיוני מעצר בבתי ידי המשטרה, מימוש זכות ההיוועצות עם עורך דין לפני חקירה, שחרור עצורים ובהנהלת בתי המשפט ובמסגרתה נבדקו הנושאים האלה: מעצר חשודים על האכיפה העוסקים במעצרים. פרק זה של הדוח עוסק בביקורת שנערכה במשטרה המשפט. ניתוח נתוני המשטרה בנושא המעצרים , וכן מאגרי המשטרה בסמכות המעצר המוקנית להם. משטרת ישראל העבירה למשרד מבקר הנתונים על היקף המעצרים משקפים, בין היתר, את מידת השימוש שעושים גורמי 18המדינה את השנתונים הסטטיסטיים שפרסמה בשנים האחרונות הנוגעים לשימוש בסמכות המעצרים: מאגרי נתוני 2018 - 2016 נתונים מהשנים דוחות מעצר שוטר, דוחות קצין ממונה - ונתוני ההחלטות שקיבלו המשטרה ובתי המעצרים של המשטרה (להלן - נתוני מעצרים), מאגרי דוחות - דוחות עיכוב, . 19)המשפט בהליכים שבהם התקיים מעצר (להלן - מאגר החלטות נוספים מלבד היקף המעצרים: מספר העצורים ומספר תיקי החקירה שבמסגרתם על מנת להציג תמונה מלאה של נתוני המשטרה יש להביא בחשבון שני היבטים . בלוח להלן מוצגים נתונים אלה לשנים 20 נעצרו - מספרים אלו אינם חופפים .2018 - 2016 ) שלBI( השנתונים הסטטיסטיים מתבססים על מאגר נתוני המעצרים שבמערכת הבינה העסקית 18 מדור מחקר וסטטיסטיקה במחלקת אסטרטגיה (להלן - מחלקת אסטרטגיה) שבאג"ת. מערכת זו שואבת נתונים ממערכות שונות במשטרת ישראל. מדובר בשלושה מאגרי מידע נפרדים שהועברו מאגף הטכנולוגיה והמחשוב (לשעבר מינהל 19 .טכנולוגיות; להלן - אטו"ב) במשטרת ישראל ישנן נסיבות משפיעות על הספירה: עצור יכול להיעצר יותר מפעם אחת במהלך תקופה נמדדת 20 בשל ביצוע עבירות חוזרות; עצור יכול להיעצר יותר מפעם אחת באותו תיק חקירה; עצור יכול להיעצר פעם אחת בגין כמה תיקי חקירה נפרדים. 1806 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה2018 - 2016 ,היקף המעצרים הפליליים, תיקי החקירה והעצורים: 1 לוח 2016 2017 2018 מעצרים 60,848 60,072 53,253 21)1( תיקי חקירה 46,346 45,343 41,337 22)2( תיקי חקירה 68,014 66,744 61,982 עצורים 49,787 49,044 43,325 .על פי נתוני המעצרים ומאגר ההחלטות, בעיבוד משרד מבקר המדינה מן הלוח עולה שבשנים האחרונות חלה ירידה במספר העצורים והמעצרים. ירידה מקבילה התרחשה במספר תיקי החקירה שנפתחו בגין העבירות המיוחסות לעצורים. להלן תרשים המציג את נתוני משטרת ישראל, כפי שפורסמו בשנתונים ; קרי, האם התבקש מעצר עד תום ההליכים המשפטיים, או שהמעצר (שלוש שנים רצופות מכל עשור) בחלוקה לפי סוג המעצר - ימים או עד תום הסטטיסטיים, על אודות היקף המעצרים הפליליים בשלושת העשורים האחרונים 23ההליכים הסתיים בטרם הוגש כתב אישום. לפי נתוני המעצרים של המשטרה. 21 .לפי מאגר ההחלטות של המשטרה 22 בתרשים זה ההגדרה של מעצר עד תום ההליכים כוללת שני שלבים דיוניים - מעצר עד החלטה 23 אחרת ומעצר עד תום ההליכים - שכן בבסיסם בקשה של התביעה למעצר עד תום ההליכים המשפטיים. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1807 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | השינויים בהיקף המעצרים הפליליים בשלושת העשורים: 2 תרשים האחרונים, לפי סוג המעצר על פי השנתונים הסטטיסטיים של משטרת שראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה. התרשים מראה עלייה משמעותית בשיעור המעצרים שבהם התבקש מעצר עד תום , בשנת 11% עמד שיעור זה על 1996 ההליכים בעניינו של העצור. כך למשל, בשנת . 35% על2018 ובשנת 33% על2016 , בשנת 25% על2006 בפועל, מספר העצורים המובאים לדיון בבית המשפט משלים את התמונה בעניין היקף המעצרים, שהרי סוג המעצר אינו מלמד האם העצור הובא לדיון בבית המשפט , ומתוכם 2018 - 2016 או לא. בתרשים להלן יוצגו מספר המעצרים הכולל בשנים מספר המעצרים שבהם העצורים הובאו לדיון בעניינם בבית המשפט, בחלוקה לפי .24סוג הדיון המשפטי שנערך - בקשת מעצר ימים או עד תום ההליכים קביעת סוג הדיון המשפטי נעשתה לפי בדיקת סוג המעצר האחרון שהוזן ביחס לעצור. אם לא הוזן 24 .סוג המעצר בהחלטה האחרונה, נבדקה ההחלטה שלפני האחרונה 1808 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה2018 - 2016 ,מספר המעצרים, לפי השלב הדיוני שאליו הגיע העצור: 3 תרשים על פי נתוני המעצרים ומאגר ההחלטות של משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה. ) לא הובא 16%( מהם 28,610 -מן התרשים ניתן ללמוד כי מתוך כלל המעצרים, ב העצור לבית המשפט להארכת מעצרו, ומעצרו הסתיים בתחנת המשטרה. מתוך הוגשה בקשה 40%- המעצרים שבהם הובאו העצורים לפני בית המשפט, בכ 145,563 .למעצר עד תום ההליכים משרד מבקר המדינה ערך בדיקה בנוגע לאופן סיום מעצרם הפלילי של העצורים על . בחינה זו אינה כוללת את שאלת הגשת כתב 25פי שלב המעצר האחרון שהגיעו אליו האישום נגד העצור או גזירת דינו. הלוח להלן מקבץ את היקף המעצרים בשלוש השנים האחרונות ואופן סיום המעצר של העצור בכל שלב: ההחלטה האחרונה שהתקבלה בשאלת המעצר, וזאת בלי להביא בחשבון את מספר התיקים 25 שבגינם נעצר העצור. בשל מגבלות במאגרי הנתונים לא ניתן היה לבחון את השינויים בהחלטות המעצר בשלבים השונים בהליך, אלא את שתי ההחלטות האחרונות בעניינו של העצור. משתי ההחלטות האחרונות מתקבל מידע אודות סיבת השחרור והגורם המשחרר ואלו משלימות האחת את השנייה. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1809 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | 2018 - 2016 ,היקף המעצרים, לפי סוג המעצר ואופן סיום המעצר הפלילי: 2 לוח אופן סיום המעצר הפליליסוג המעצר 2016 2017 2018-תלת שנתי עצורי ימים26הועבר לגורמי חוץ 1,197 1,199 844 3,240 27נשפט 129 107 71 307 שוחרר בהחלטת בית משפט22,017 22,100 20,393 64,510 שוחרר ללא תיעוד הגורם המשחרר210 188 181 579 שוחרר על ידי קצין ממונה 16,986 15,890 13,015 45,891 סה"כ 40,539 39,484 34,504 114,527 החלטה אחרת ומעצר עד תום ההליכים הועבר לגורמי חוץהמשפטיים 403 293 158 854 נשפט 11,229 11,582 9,115 31,926 שוחרר בהחלטת בית משפט7,245 7,108 6,502 20,855 שוחרר ללא תיעוד הגורם המשחרר1,358 1,535 2,919 5,812 שוחרר על ידי קצין ממונה 29 27 15 71 כתב האישום בוטל 45 43 40 128 סה"כ 20,309 20,588 18,749 59,646 סה"כ מעצרים 60,848 60,072 53,253 174,173 .על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה מן הלוח עולה כי שיעור השחרורים בהחלטת בית המשפט בשלב מעצר הימים שהוא בממוצע תלת-שנתי, ואילו שיעור השחרורים בהחלטת בית המשפט בשלב שבו 56% . בממוצע תלת-שנתי 35% ביקשה התביעה מעצר עד תום ההליכים המשפטיים הוא עוד עולה כי ישנם עצורים שמועברים לטיפול גורמי חוץ, קרי, נמצאה עילת מעצר - מי שבדיוני המעצרים נמצא כי קיימת עילה נוספת מנהלית להחזיקו הועבר לגורמי חוץ 26 במשמורת ולכן מעצרו הסתיים. ניתן להעביר עצור לגורמי צה"ל, למעצר מינהלי, לביצוע צו גירוש וכיוצא באלו. - מי שבדיוני מעצרים הגיע להסדר טיעון שהוגש לבית המשפט, וחלף המשך הדיון בשאלת נשפט 27 מעצרו נגזר דינו. לעומת זאת, אם עצור שוחרר ממעצר ורק לאחר שחרורו נגזר עליו גזר דין הכולל מאסר בפועל (מאסר נדחה), סיום המעצר נקבע על פי החלטת סיום המעצר, ההחלטה שלפני האחרונה, ולא לפי גזר הדין, שהוא ההחלטה האחרונה בעניינו. 1810 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה נוספת - מינהלית - חלף עילת המעצר הפלילית. מספר עצורים אלו אינו גדול, ולרוב מסתיימים מעצריהם כבר בשלב המוקדם של מעצר הימים. חלה ירידה בשיעור מעצרי הימים שבהם העצורים 2018 - 2016 בשנים בשנת 38% - ל 2016 בשנת 42%-משוחררים על ידי קצין ממונה (מ 54%-), וחלה עלייה בשיעור השחרור על ידי בית המשפט (מ 2018 .)2018 בשנת 59%- ל2016 בשנת בשיעור קבלת 2018 - 2016 להלן תרשים המפרט את שינוי המגמה בין השנים ההחלטות על ידי קצין ממונה ובית המשפט מתוך סך כל מעצרי הימים. שיעור קבלת החלטות שחרור על ידי קצין ממונה :4 תרשים 2018 - 2016 ,ועל ידי בית המשפט מתוך כלל מעצרי הימים על פי נתוני המעצרים ומאגר ההחלטות של משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1811 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | להלן תרשים המציג פילוח של היקף המעצרים לפי אופן סיום המעצר בלבד, ללא תלות בשלב הדיוני שבו הסתיים המעצר. (באחוזים)2018 - 2016 ,היקף המעצרים, לפי אופן סיום המעצר: 5 תרשים על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה. התרשים מראה ירידה קלה בשיעור השחרורים על ידי קצין ממונה ועלייה קלה בשיעור השחרורים שביצע בית המשפט. ואולם, בשים לב לשיעור השחרורים שלא תועדה בהם זהות הגורם המשחרר, לא ניתן לקבוע בוודאות מהי 2018-ב המגמה באופן סיום המעצר על פי זהות הגורם המשחרר. העבירה המיוחסת לעצור במסגרת הבדיקה נבחנו כל המעצרים שהתבצעו בתקופה הנבדקת. ואולם, יש להבחין על פי דיני המעצרים בין קבוצת הכלל, המקיפה עצורים בגירים שאינם מעורבים בעבירות ביטחון, לבין הקבוצה המוחרגת מן הכלל, קטינים או מי מהעצורים הם שנחשדים בעבירות ביטחון. החריגה מן הכלל נוגעת, בין היתר, למשך ההחזקה 65%-, כ2018 2016- מעצרים שבוצעו בשנים 174,173 במעצר. מתוך מעצרים בשלוש שנים אלו נעצרו ישראלים בגירים 106,000 -ישראלים בגירים. בכ מעצרים נוספים נעצרו ישראלים בגירים 8,000 -בעבירות שאינן עבירות ביטחון, ובכ בגין עבירות ביטחון. משרד מבקר המדינה מיין את כלל המעצרים של ישראלים בגירים לפי העבירה החמורה ביותר המיוחסת לעצור. קביעת העבירה החמורה ביותר נעשתה לפי טבלת מפתח של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, המסווגת את המעצרים לפי קבוצות , ועד העבירה הקלה 1 העבירות - מהעבירה החמורה ביותר, המיוצגת בסולם בדרגה . 9 ביותר, המיוצגת בדרגה 1812 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה לפי 2018 עד 2016 להלן לוח המציג את המעצרים של ישראלים בגירים בשנים שכיחות העבירה החמורה ביותר שבה נחשד העצור, לרבות עבירות ביטחון, דרגת חומרת העבירה ובפילוח לפי שלב הדיון האחרון שאליו הוא הגיע (באחוזים). מעצר של ישראלים בגירים לפי השכיחות של העבירה החמורה ביותר : 3 לוח 2018 - 2016 ,המיוחסת לעצור דרגת העבירה החמורה חומרה מעצר ביותר במעצר מעצר עד ימים החלטה מעצר אחרת עד תום שכיחות ההליכים העבירה 2עבירות סדר ציבורי 77% 8% 15% 63,235 4עבירות נגד גוף האדם 76% 7% 17% 14,466 7עבירות רכוש 75% 7% 18% 14,257 6עבירות מוסר 64% 9% 27% 10,683 1עבירות ביטחון 78% 6% 16% 8,064 5עבירות מין 68% 11% 21% 2,139 8עבירות מרמה 80% 8% 12% 817 3עבירות כנגד חיי אדם 70% 8% 22% 465 9עבירות אחרות 82% 7% 12% 168 סה"כ 75% 8% 17% 114,294 .על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה מן הלוח ניתן לראות שהעבירה השכיחה ביותר המביאה למעצר (לפי העבירה החמורה ביותר בתיק) היא עבירה מקבוצת עבירות סדר ציבורי. כמו כן, אין מתאם כלשהו בין דרגת העבירה החמורה ביותר בתיק לבין שכיחותה במעצרים. עוד עולה או עבירה 28כי במעצרים שבהם העבירה החמורה ביותר היא עבירת מין, עבירת מוסר כנגד חיי אדם, שיעור הגשת הבקשות למעצר עד תום ההליכים המשפטיים גבוה יותר משאר קבוצות העבירות. מצד שני, בקבוצת עבירות אחרות ובקבוצת עבירות מרמה שיעור הגשת בקשות מעצר עד תום ההליכים המשפטיים הוא הנמוך ביותר. עבירות מתחומי סרסרות, זנות או סמים. 28 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1813 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | מועד המעצר ומשך החזקת העצור 1 . משרד מבקר המדינה ניתח את שעת המעצר המוקדמת ביותר מתוך כלל . מבחינה זו, בכל שעה ביממה מתבצעים בממוצע 2018 - 2016 המעצרים בשנים מעצרים בכל הארץ. משרד מבקר המדינה בחן עוד את ממוצע המעצרים 6.62-כ . להלן תרשים המפרט לשעה בפילוח לפי פרקי זמן לאורך היממה. הפילוח נעשה בהתאם למגבלות 29החלות על טיפולם של הגורמים המעורבים במעצרים את מספר המעצרים הממוצע לשעה בפילוח לפי חלקי היממה ובהשוואה למספר המעצרים הממוצע לשעה בכל היממה: מספר המעצרים הממוצע לשעה, לפי חלקי היממה ובהשוואה : 6 תרשים 2018 - 2016 ,למספר המעצרים הממוצע לשעה בכל היממה על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה. המשטרה רשאית לבקש שייאספו עצורים 3:00 ) - עד השעה 9:00 - 3:00( לפנות בוקר עד בוקר 29 .מתחנות המשטרה, ובזמן הזה מתקיים סבב בוקר (סבב א') לאיסוף העצורים על ידי יחידת נחשון לערך ניתן להגיש בקשות להוצאת צווי מעצר במזכירויות בתי המשפט; 6:30 במקביל, החל בשעה ) - בשעות אלו מתקיים סבב איסוף צוהריים (סבב ב') לאיסוף 15:00 - 9:00( בוקר עד צוהריים המשטרה רשאית לבקש שייאספו 15:00 עצורים מתחנות המשטרה ובתי המשפט. עד השעה עצורים מתחנות המשטרה בסבב הערב (סבב ג'). אין קבלת קהל במזכירויות בתי המשפט, והגשת בקשות להוצאת צווי מעצר נעשית כפעולה חריגה. בזמן הזה מתקיימים דיוני המעצרים בבתי ) - בשעות אלו מתקיים סבב איסוף ערב (סבב ג'). עד 23:30 - 15:00 ( צוהריים עד לילההמשפט; המשטרה רשאית לבקש שייאספו עצורים מתחנות המשטרה בסבב ערב נוסף וחריג 23:30 השעה (סבב ג' השני). בשעות אלו אין קבלת קהל במזכירויות בתי המשפט, ודיוני המעצרים עומדים ) - בשעות אלו מתקיים סבב איסוף נוסף וחריג 3:00 - 23:30 ( לילה עד לפנות בוקרלקראת סיום; כאמור המשטרה רשאית לבקש שייאספו עצורים מתחנות המשטרה 3:00 (סבב ג' השני). עד השעה בסבב בוקר (סבב א'). 1814 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מן התרשים עולה כי משעות הבוקר ועד לשעות הלילה ממוצע מספר המעצרים לשעה גבוה יותר מממוצע מספר המעצרים בשעות הלילה ועד הבוקר. עם זאת, השונות אינה כה משמעותית, בפרט בכל הנוגע למעצרים בשעות הלילה עד לפנות בוקר. , כי שימוש 2020 המשטרה מסרה בתגובתה למשרד מבקר המדינה מינואר בסמכות המעצר נערך באופן מקצועי במהלך כל שעות היממה. לעמדת המשטרה, הגורמים המשלימים את הטיפול בסמכות המעצר, ובהם מזכירויות שניתן יהיה לנצל אותן ביעילות, דהיינו לביצוע פעולות החקירה הנדרשות ולא בתי המשפט ויחידת נחשון, חייבים להתאים את עצמם לשעות המעצר על מנת לפעולות מנהלתיות וטכניות. לטענת המשטרה הדבר אף יביא לצמצום שעות המעצר לצורכי חקירה למינימום ההכרחי. 3 . בחן משרד מבקר המדינה מעצרים 2018 - 2016 מתוך כלל המעצרים בשנים שבהם נמצאו במערכת הממוחשבת כל המסמכים הרלוונטיים לבחינת הימשכות . מהנתונים עולה שמשך הזמן החציוני של החזקת עצור 30המעצר ושלביו 174-במעצר, ממועד מעצרו המוקדם ביותר ועד למועד סיום המעצר, הוא כ שעות (כשבעה ימים). משך הזמן החציוני של החזקת עצור ישראלי בגיר שעות (כשמונה ימים). 193-בעבירות שאינן עבירות ביטחון הוא כ מטבע הדברים, ישנם פערים במשך ההחזקה החציוני של עצורים שמעצרם הסתיים בשלב מעצר הימים לעומת עצורים שמעצרם הסתיים לאחר שהוגשה בקשת מעצר עד תום ההליכים: משך הזמן החציוני של החזקת עצור שמעצרו שעות (כארבעה ימים); משך הזמן 105 הסתיים בשלב מעצר הימים הוא יום); משך הזמן החציוני של החזקת עצור אשר מעצרו החציוני של החזקת עצור שמעצרו הסתיים לאחר שנעצר עד להחלטה אחרת 20- שעות (כ 481 הוא יום). בלוח 68- שעות (כ 1,638 הסתיים בשלב המעצר עד תום ההליכים הוא להלן פירוט אומדן משכי ההחזקה החציונים (בשעות) בהתאם לעבירה החמורה ביותר המיוחסת לעצור: אלף מעצרים שונים, שהיה לגביהם די מידע במערכות הממוחשבות. 30-בכל שלב בבחינה נבדקו כ 30 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1815 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | אומדן משכי ההחזקה החציוניים (בשעות), לפי שכיחות העבירה: 4 לוח 2018 - 2016 החמורה ביותר ודרגת החומרה דרגת הפרשי זמןחומרה (בשעות) העבירה החמורה ממועד ביותר במעצר האירוע למועד ממועד המעצר המעצר למועד ההבאה ממועד לתחנה ההבאה לתחנה למועד ממועד החקירה ההבאה לתחנה למועד ההבאה בפני קצין ממועד ממונה המעצר למועד השחרור 2עבירות סדר ציבורי 7 0.5 2.75 3 192 4עבירות נגד גוף האדם5 0.3 2.5 2.75 239 7עבירות רכוש 43 0.5 2.75 3 140 6עבירות מוסר 3 0.6 3.5 3.75 208 1עבירות ביטחון 33 0.5 2.75 3 209 5עבירות מין 132 0.5 2.25 3 398 8עבירות מרמה 943 0.75 3.25 4 314 3עבירות כנגד חיי אדם 14 0.5 3.75 4 273 9עבירות אחרות 215 0.5 2.25 2.5 111 כל המעצרים 8 0.5 2.75 3 174 .על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה ניתן ללמוד מן הלוח כי כשהעבירה החמורה ביותר המיוחסת לעצור יום). היא עבירת מין משך המעצר החציוני, ממועד המעצר למועד 16 - שעות (כלומר כ 400-השחרור, הוא הארוך ביותר: כ מסתמן כי אין הלימה בין חומרת העבירה המיוחסת לעצור לבין משך החזקתו החציוני של העצור במעצר. עוד ניתן להיווכח כי כאשר העבירה החמורה ביותר היא מקבוצת עבירות מוסר, עבירות סדר ציבורי ועבירות כנגד גוף האדם, זמן התגובה המביא להחלטת ביותר היא מקבוצת עבירות מרמה, עבירות מוסר ועבירות כנגד חיי אדם, משך מעצר ממועד האירוע הוא הקצר ביותר. יתרה מכך, כאשר העבירה החמורה 1816 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה הזמן החציוני ממועד הבאת העצור לתחנה ועד שהוא מוכנס לחקירה או מובא לפני קצין ממונה הוא הארוך ביותר. המשטרה ציינה בתשובתה כי הפער בין קבוצות העבירות השונות נובע ממאפייני העבירות, זמן הדיווח עליהן, מועד גילוי העבירה, מורכבות החקירה, האפשרות לאתר ראיות רלוונטיות, הימשכות פעולות החקירה ועוד. על המשטרה לבדוק מהן הסיבות לשוני במשך החזקתם החציוני של עצורים בגין עבירות שונות, האם שונות זו מוצדקת וכיצד ניתן לצמצמה. הפעלת סמכות המעצר שימוש שוטר בסמכות המעצר סמכות העיכוב על פי חוק המעצרים, שוטר רשאי לעכב אדם שיש חשד כי עבר עבירה או עומד לעבור עבירה כדי לברר את זהותו או לחקור אותו. אם קיים חשד לביצוע עבירה שוטר אף רשאי לעכב עדים כדי שימסרו ידיעות בעניין. משך העיכוב לא יעלה על שלוש שעות. כדי לצמצם את השימוש בסמכות המעצר, על שוטר להעדיף את השימוש בסמכות העיכוב, שמטבעו חמור פחות. העיכוב ומשך העיכוב. להלן תרשים המציג את היקף השימוש בסמכות העיכוב עם תום העיכוב על השוטר לערוך דוח שבו יפרט את שמו של מי שעוכב, סיבת בחלוקה למספר דוחות העיכוב שהוכנו ומספר המעוכבים, 2018 - 2016 בשנים בהשוואה להיקף השימוש בסמכות המעצר: 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1817 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | 2018 - 2016 ,היקף השימוש בסמכות העיכוב בהשוואה לסמכות המעצר: 7 תרשים על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה. 1 . בהיקף העיכובים ובמספר 5%- חלה עלייה של כ 2018 מן התרשים עולה שבשנת . המשטרה פרסמה בנוגע לאותה תקופה כי היקף 2017 המעוכבים לעומת שנת , וכי מספר תיקי החקירה ירד אף הוא בשיעור 11%-המעצרים ירד בשיעור של כ . דהיינו, לפי נתוני המשטרה היקף העבירות שבהן טיפלה מצוי 2.5%31 של במגמת ירידה. נמצא כי ישנה אי-הלימה בין מגמת השימוש בסמכות העיכוב לבין מגמת השימוש בסמכות המעצר והיקף תיקי החקירה שטופלו באותה התקופה. משטרת ישראל מסרה בתגובתה כי מפקדיהם של השוטרים עורכים הליכי בקרה ומעבירים משוב לשוטרים על מנת לוודא כי הם מפעילים נכונה את סמכויות העיכוב והמעצר. עוד נמסר כי קיים קושי לבחון את ההלימה בין נתוני השימוש בסמכות המעצר לבין השימוש בסמכות העיכוב, משום שנתונים אלו מצויים , השנתון הסטטיסטי של משטרת ישראל לשנת משטרת ישראל - מדור מחקר ואסטרטגיה, אג"ת 31 .)2019 (פורסם במאי 2018 1818 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה במערכות ממוחשבות שונות. משכך, קיים קושי לדעת אם נעשה שימוש בסמכויות השונות באותו מקרה ולהצביע על קשר סיבתי בין העלייה בכמות העיכובים לעומת הירידה בכמות המעצרים. על המשטרה לבחון את הפערים בשימוש בסמכות העיכוב לעומת המעצר ואת הסיבות לכך. 2 . מתוך נתוני המעצרים עלה כי במרבית המעצרים לא נמצא תיעוד להעדפת 50,000 -השימוש בסמכות העיכוב בטרם נעשה שימוש בסמכות המעצר - בכ , 32) נמצא שהוצא דוח עיכוב לפני שהתקבלה החלטה לעצור אדם 28%( מעצרים ) לא נמצאו מסמכים המעידים 72%( המעצרים הנותרים 125,000 -ואילו בכ ייתכן שהדבר אינו מעיד על כך שלא נעשה שימוש בסמכות העיכוב, אבל שיעור שנעשה שימוש בסמכות העיכוב לפני שנעצר החשוד והובא לתחנת המשטרה. השימוש הנמוך בסמכות זו לפני שבוצע מעצר דורש בדיקה. והבילוש. לשוטרי הסיור ישנה מערכת ממוחשבת המאפשרת את מילוי הדוחות משטרת ישראל מסרה כי דוחות עיכוב ומעצר נרשמים על ידי שוטרי הסיור באופן מקוון. לעיתים כשלא מתאפשר למלא דוח באופן מקוון, חלק מהדוחות המקוון. כמו כן, בשונה משוטרי הסיור, למערך הבילוש אין מערכת ממוחשבת נרשם ידנית. הדוח הידני נסרק למערכת אך לא לפי הפרמטרים שבטופס המאפשרת מילוי דוחות באופן מקוון. על כן, אח"ם מובילה פרויקט להקמת מערכת ממוחשבת עבור מערך הבילוש. הקמה זו דורשת פיתוח, יצירת ממשקים והקצאת משאבים רבים וזוכה לתעדוף ארגוני. עיכוב שאינו מתועד מונע מהמשטרה את האפשרות לוודא, ברמה - כלומר, ששוטרים אכן מעדיפים להשתמש בסמכות העיכוב על פני הארצית ובתיק הספציפי, שהיא עושה שימוש מידתי וראוי בסמכויותיה סמכות המעצר ומונעים בכך פגיעה יתרה בחשודים. על המשטרה להחזיק בנתונים מלאים על השימוש בסמכות העיכוב וכן לתעד במערכות הממוחשבות את השימוש בסמכות זאת, לרבות תיעוד שמאפשר זיהוי חד-ערכי של המקרים. ככלל, על השוטרים להכין את זאת על בסיס התאמה בין מועד העיכוב ומספר תעודת הזהות של המעוכב במאגר דוחות העיכוב 32 .לבין מועד המעצר ומספר תעודת הזהות של העצור בנתוני מאגר המעצרים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1819 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הדוח באופן מקוון באמצעות המערכות הממוחשבות. אם הם הכינו את לפרמטרים המופיעים בו, על מנת לאפשר את איתורם וניתוחם של הדוח ידנית, עליהם להזינו במערכת הממוחשבת לאחר מעשה, בהתאם הנתונים. העדפת הוצאת צו שיפוטי חוק המעצרים קובע עדיפות למעצר בצו של שופט, דהיינו, על המשטרה לחתור למצב שבו ההחלטה הראשונית לעצור אדם תינתן על ידי שופט ולא על ידי שוטר. . כמו כן, במהלך השנים האחרונות לא חל העדיפות שניתנה בחוק למעצר בצו של שופט, שיעור המעצרים מבדיקת משרד מבקר המדינה את נתוני המעצרים עולה כי למרות 5% שמקורם בצו שיפוטי הוא שינוי משמעותי בשיעור זה. בדיקת משרד מבקר המדינה מעלה שונות ברורה בהיקף השימוש בצו מעצר שיפוטי בהתאם לקבוצת העבירה החמורה ביותר במעצר. להלן לוח המציג את היקף השימוש בצו שיפוטי בחלוקה לקבוצת העבירה החמורה ביותר במעצרים של ישראלים בגירים .2018 - 2016 בשנים השימוש בצו מעצר שיפוטי, לפי שכיחות העבירה החמורה ביותר : 5 לוח (באחוזים ובמספרים)2018 - 2016 ודרגת החומרה דרגת העבירה החמורה חומרה שיעור השימוש בצו ביותר במעצר שכיחות העבירהמעצר שיפוטי 2עבירות סדר ציבורי 5% 63,235 4 עבירות כנגד גוף האדם3% 14,466 7עבירות רכוש 5% 14,257 6עבירות מוסר 5% 10,683 1עבירות ביטחון 13% 8,064 1820 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה דרגת העבירה החמורה חומרה שיעור השימוש בצו ביותר במעצר שכיחות העבירהמעצר שיפוטי 5עבירות מין 6% 2,139 8עבירות מרמה 18% 817 3עבירות כנגד חיי אדם 8% 465 9עבירות אחרות 11% 168 סה"כ 5% 114,294 .על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה מן הלוח עולה כי כשהעבירה החמורה ביותר של העצור היא עבירת מרמה או ביטחון, אזי שיעור השימוש בצו מעצר שיפוטי טרם ביצוע המעצר עולה במידה ניכרת לעומת יתר קבוצות העבירה. לעמדת המשטרה, השימוש בצו מעצר שיפוטי בטרם מעצר תלוי בסוג האירוע נשוא המעצר ובנסיבותיו. רוב המעצרים שמבצעת המשטרה הם מעצרי תגובה, ולא ניתן שימוש בסמכות השוטר, או אירוע שבו עוכב אדם ולאחר העיכוב נמצא כי יש לעצור להקדים בהם הוצאת צו בבית המשפט. למשל, עבירה שנעברה זה מקרוב, המחייבת אותו; זאת לעומת פעילות יזומה של המשטרה המאפשרת להוציא צו מעצר שיפוטי. תיעוד המעצר ככלל, מעצרו של אדם מבוצע על ידי שוטר בשטח. בכל הפעלה של סמכות המעצר על השוטר להכין דוח מעצר החתום על ידו (להלן - דוח מעצר שוטר). זוהי האסמכתה הראשונית להחזקתו של עצור במעצר. על מנת לבחון את המשך החזקת קצין ממונה ואם החליט קצין זה על המשך מעצרו, ימלא הקצין אסמכתה לכליאה העצור במעצר, על השוטר להביאו בפני קצין ממונה. עם הבאתו של העצור לפני (להלן - דוח קצין ממונה). משטרת ישראל עורכת מדי שנה שנתון סטטיסטי המתפרסם בציבור ומכיל נתונים על עבודת המשטרה בתחומים שונים, ובהם תחום המעצרים (להלן - השנתון הסטטיסטי של המשטרה). איסוף הנתונים ועריכת השנתונים מבוסס על המערכות הממוחשבות שברשותה. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1821 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | נתוני המעצרים בשנתון הסטטיסטי של המשטרה נמדדים על בסיס ספירת התיקים . נוסף על כך, המשטרה מחזיקה במאגרי מידע של דוחות 33הפליליים מסוג פ"א וט"מ מעצר שוטר ודוחות קצין ממונה (מאגרי דוחות המעצר). מבדיקת משרד מבקר פערים בין נתוני המעצרים לדוחות המעצר: המדינה עולה, כי נתוני המעצרים בשנתון הסטטיסטי של המשטרה מציגים תמונה חלקית של היקף השימוש בסמכות המעצר על ידי המשטרה. הצגה חלקית זו נובעת מכמה טעמים, כמפורט להלן: מתוך נתוני המעצרים, מאגר דוחות 2018 - 2016 להלן לוח המציג נתונים מהשנים מעצר שוטר ומאגר דוחות קצין ממונה, בחלוקה למספר המעצרים ולמספר העצורים כלפיהם הוצאו דוחות מעצר אלו. מספר המעצרים והעצורים במאגרי דוחות המעצר בהשוואה למספר : 6 לוח 2018 - 2016 ,המעצרים והעצורים לפי נתוני המעצרים 2016 2017 2018 סה"כ נתוני המעצריםמספר המעצרים 60,848 60,072 53,253 174,173 מספר העצורים 49,787 49,044 43,325 142,156 מאגר דוחות מעצר שוטרמספר המעצרים 61,690 68,788 71,488 201,966 מספר העצורים3448,218 53,860 55,529 157,607 מאגר דוחות קצין ממונהמספר המעצרים 52,481 51,078 45,837 149,432 מספר העצורים 51,917 50,830 45,625 148,372 .על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה מן הלוח עולה חוסר הלימה בין מספר העצורים והמעצרים בכל שנה לפי נתוני המעצרים לבין מספר העצורים והמעצרים אשר להם הוצאו דוחות מעצר, ובפרט בשנים שבהן מספר העצורים או המעצרים שבדוחות המעצר גבוה ממספר העצורים - הסיווג העיקרי לתיקי ט"מ - הסיווג העיקרי לתיקי חקירה פליליים, ופירושו פנקס אשמות; פ"א 33 .חקירה פליליים שבהם חשודים קטינים, ופירושו טיפול מותנה דוחות מעצר ללא פרטי זיהוי העצור. בהיעדר נתונים 1,261 במאגר דוחות מעצר שוטר הופיעו 34 .נוספים הנחנו שכל עצור הוא אדם שונה. על כל פנים, ייתכן שמספר העצורים נמוך יותר 1822 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה והמעצרים שבנתוני המעצרים (ראו המסומן בלוח לעיל). על כן נבדקה גם ההתאמה בין נתוני המעצרים לבין מאגר דוחות מעצר שוטר ומאגר דוחות קצין ממונה. להלן תרשים המרכז את פערי התיעוד בין מאגרי דוחות המעצרים לבין מאגר נתוני המעצרים - ביחס לכל אחד ממאגרי המידע אותרו מקרים של מעצרים שלא תועדו כלל במאגרים האחרים; מקרים של מעצרים שאותרו בשני מאגרים שונים וחופפים רק ביניהם; ומקרים של מעצרים שאותרו בשלושת מאגרי המידע וחופפים באופן מלא. בתרשים כל אחד ממאגרי המידע מיוצג בהתאם לגודלו על ידי עיגול, וכל חפיפה בין הנתונים במאגרים השונים מיוצגת על ידי חפיפה בין העיגולים: הפערים בתיעוד בנתוני המעצרים ובנתוני מאגרי דוחות המעצר,: 8 תרשים 2018 - 2016 .על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה מקרים אותרו מעצרים בנתוני המעצרים ובשני 72,000 -מן התרשים עולה, כי בכ מקרים, אלו אותרו רק בחלק 225,000 -מאגרי דוחות המעצרים. יתרת המעצרים, בכ ממאגרי המידע. ההשלכות לכך יפורטו בתרשימים להלן: 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1823 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | 2018 - 2016 ,מעצרים שלא נמצא להם תיעוד במאגרי דוחות המעצר: 9 תרשים על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה. ) לא אותר דוח 51%( מעצרים מנתוני המעצרים 89,000 -מן התרשים עולה, כי בכ ) מהמעצרים הרלוונטיים לא אותר 20%( מעצרים 34,000 -, ואילו בכ35מעצר שוטר . משכך, לא ניתן לאתר במערכות הממוחשבות את דוחות המעצר 36דוח קצין ממונה של המעצרים הללו ולנתחם. ייתכן שדוחות המעצר נערכו בכתב יד וקיימים בתיקי החקירה הפיזיים. ) שהופיעו בנתוני 12%( מעצרים 21,000 -יוצא אפוא, כי עבור כ , לא נמצא כל תיעוד במאגרי דוחות 2018 - 2016 המעצרים בשנים המעצר של המשטרה. משטרת ישראל מסרה בתגובתה כי לנוכח ממצאי הביקורת תופץ הנחיה להקפיד שכלל המסמכים הקיימים בתיק ייסרקו למערכות הממוחשבות. מעצרים. 174,173 מעצרים מתוך 68,277 מעצרים ועוד 21,477 35 . מעצרים שבהם לא הוצא צו שיפוטי בטרם המעצר 166,716 מעצרים מתוך 12,802 מעצרים ועוד 21,477 36 1824 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה בשיעור משמעותי של מעצרים לא ניתן לבצע ניתוח מקיף ומעמיק המסמכים מבלי להזין את המידע שבתוכם למערכת הממוחשבת של הליך קבלת החלטת המעצר על ידי השוטר והקצין הממונה. סריקת היא פתרון חלקי בלבד, משום שזו לא מאפשרת למשטרה לנתח את החריגים בהם נדרשת סריקת מסמכים, על המשטרה לוודא שההליך דוחותיהם באופן מקוון באמצעות המערכות הממוחשבות. במקרים המידע שמצוי בתוך הדוחות. ככלל, על השוטרים והחוקרים להכין את מאפשר גם אחזור של מהות המסמך וסיווגו כדוח רלוונטי למעצרים המערכת הממוחשבת מעצרים שבהם הוכן דוח באופן ידני ולפעול להזין (דוח מעצר שוטר או דוח קצין ממונה). הסיווג יאפשר לאתר באמצעות את המידע שבתוך הדוח כדי שניתן יהיה לנתח אותו. 2018 - 2016 , מעצרים שלא תועדו בנתוני המעצרים:10 תרשים על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מספר רב של דוחות מעצר שהופקו 2018 - 2016 מן התרשים עולה, כי בשנים דוחות מעצר 114,000 -במשטרה לא נספרו בנתוני המעצרים שנערכים על ידה: כ מכלל דוחות אלו) מדוחות מעצר השוטר לא נספרו בנתוני המעצרים, 56%( שוטר דוחות מתוך 6,000 - מדוחות קצין ממונה לא נספרו בנתוני המעצרים (כ 1%-ופחות מ כלל דוחות קצין ממונה). 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1825 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | דוחות מעצר הוצאו על ידי 123,549 מן האמור עולה, כי סך הכל . 2018 - 2016 המשטרה ולא נספרו בנתוני המעצרים בשנים יוצא אפוא כי נתוני משטרת ישראל על אודות היקף המעצרים הפליליים אינם מציגים אלפי מעצרים שבוצעו על ידי המשטרה בכל שנה. לפיכך, או שהתיק נגנז; מעצרי שטח שבהם העצור נעצר על ידי שוטר למשך או ט"מ כנגד העצור; מעצרים שבהם שונה סיווג התיק לאחר פתיחתו בסמכות המעצר: מעצרים שבעקבותיהם לא נפתח תיק פלילי מסוג פ"א המשטרה לא מציגה לציבור את היקף השימוש המלא שהיא עושה זמן קצר ושוחרר בשטח; מעצרים שבהם הובא העצור לתחנת המשטרה אי תשלום חוב להוצאה לפועל וכדומה; מעצרים שבהם הופק דוח קצין וקצין ממונה החליט לשחררו; מעצרים בעקבות עבירות תנועה, או בגין ממונה ומסיבה שאינה ידועה נשמטו מנתוני המעצרים. משטרת ישראל מסרה בתשובתה כי בשנתון הסטטיסטי לא ניתן להציג את כלל מילוי דוח קצין ממונה המהווה אסמכתה לכליאה. לעמדתה, כלל לא בטוח שנדרש את עיקרם. עוד נמסר, כי במערכת התחקור הפלילית נספרים מעצרים רק לאחר הנתונים המתייחסים לשימוש בסמכות המעצר, ומשכך, המשטרה החליטה להציג לכלול בנתונים הסטטיסטיים את מעצרי השטח. מכל מקום, ניתן לקבל נתונים נוספים לפי דרישה בהתאם לחוק, למשל באמצעות בקשה מכוח חוק חופש המידע, . 1998 -התשנ"ח מן הראוי שנתוני המעצרים יכללו את אלו שבהם נעשה שימוש בסמכות שונות אינם מאפשרים למשטרה ולמערכת אכיפת החוק כולה לבחון את מעצרים שאינם מסווגים כתיק חקירה פלילי ואי-תיעודם מסיבות המעצר, ללא תלות בנסיבות המעצר או השחרור. היעדר מעקב אחר המעצרים שבהם עולה החשש כי הפעלת הסמכות הייתה שלא לצורך. הראוי שתציג את התמונה המלאה. כמו כן, על חטיבת החקירות לבחון זאת ועוד, משהחליטה המשטרה להציג את נתוני המעצרים לציבור, מן מדוע מעצרים שבהם הופק דוח קצין ממונה לא נכללו בנתוני המעצרים. 1826 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינהתיעוד שעת המעצר מעצרים מתוכם זהות העצור, 746- מעצרים, ב 174,173 נערכו 2018 - 2016 בשנים מספר תיק החקירה ותאריך המעצר היו זהים, ואולם המעצר שנערך נספר יותר מפעם אחת (להלן - מעצרים כפולים). מעצרים שעת המעצר הייתה זהה. 456- המעצרים הכפולים, ב 746 מתוך מהמעצרים הנותרים שעת 290-ככל הנראה כפילות זו נבעה מטעות. ב המעצר הייתה שונה. הפער בשעות המעצר בין שני המעצרים שנרשמו 24-לאותו עצור הוא משמעותי, היות שצו המעצר הראשוני מוגבל ל זה עלול לגרום להחזקתו בפועל של עצור לפי שעת המעצר המאוחרת, מקביל הן לפי השעה המוקדמת והן לפי השעה המאוחרת. מצב דברים שעות בלבד. משכך, רישום כפול של אותו מעצר יוצר מרוץ זמנים השעות הקבועות בחוק. 24-מעבר ל משטרת ישראל מסרה כי שעת המעצר וחריגה מתקופת המעצר הקבועה בחוק המוקדמת מביניהן. כמו כן, היא בדקה ומצאה כי במקרים שבהם הוצאו מספר נבדקת במסגרת הבקרות שנערכות מעת לעת לפי שעת המעצר או העיכוב, אסמכתאות לאותו עצור באותו תיק, מדובר בטעויות טכניות שלא עלו לכדי מעצר שעות. 24 לתקופה העולה על על המשטרה לעשות ככל שביכולתה בכדי למנוע החזקת עצור לתקופה שעות, ובכלל זה לערוך בקרת רוחב באמצעות נתונים 24 העולה על מהמערכות הממוחשבות ולאתר מקרים חריגים לבדיקה. הבקרה תמנע השעות, 24 מצבים שבהם ייתכן כי העצור מוחזק במעצר מעבר למגבלת ותוודא שמתועדים הנימוקים וההצדקה להוצאת כמה צווי מעצר. השעות 24 מניעת מצב בו ייתכן שעצור הוחזק במעצר אף על פי שעבר את מגבלת הקבועה בחוק רלוונטית גם לשאלה - ממתי מתחילה ספירת מניין שעות המעצר. 24 , שערך אח"ם בנושא מעצרי ימים למשך 2018 גם בסיכום ביקורת ארצית ממאי שעות (להלן - ביקורת מעצרים ארצית), הדגיש מדור חקירות בפני המחוזות את החשיבות שבהכללת שעות העיכוב במניין שעות המעצר. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1827 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | משכך, ישנה חשיבות לקיבוע שעת המעצר המוקדמת ביותר המתחילה שעות המעצר עד להבאה בפני בית המשפט, בפרט אם 24 את מניין נעשה שימוש בסמכות העיכוב. על חטיבת החקירות לבחון כיצד ניתן לקבע באופן מובנה ומסודר בתיק החקירה ובמערכות הממוחשבות את שעת המעצר המוקדמת ביותר בעניינו של עצור. זאת ככל שלא מתקיימת עילת מעצר חדשה בתיק לאחר שחרורו של העצור ממעצרו הקודם. משטרת ישראל מסרה כי לעיתים קיים פער בין המערכות הממוחשבות, המאפשר רישום שעות שונות, וכי היא פועלת לתיקונו. עילות מעצר יסודה של הפעלת סמכות המעצר היא בקיומה של עילת מעצר הקבועה בחוק המעצרים. פקודת המטה הארצי העיקרית בנושא המעצרים היא פקודה בנושא "עיכוב, מעצר ושחרור" (להלן - פקודת מטא"ר או הפקודה). הפקודה קובעת כי שוטר שעצר אדם חייב לתעד את המעצר בטופס ייעודי, וזאת גם אם החליט לשחררו לאחר מכן. טופס זה דורש רישום של עילות המעצר המצדיקות את הפעלת הסמכות. דוחות מעצר שוטר. 202,000 - הפיקה המשטרה כ 2018 - 2016 בשנים ) לא פירט השוטר בדוח המעצר עילה כלשהי 24%( מתוכם 48,000 -בכ 149,000 - הפיקה המשטרה כ 2018 - 2016 המצדיקה את המעצר. בשנים ) לא פירט הקצין מהי 1%- מתוכם (כ 2,449 -דוחות קצין ממונה, וב עילת המעצר. בהיעדר פירוט של עילת המעצר, לא ניתן לדעת מה היו השיקולים של השוטר או הקצין בעת קבלת ההחלטה על המעצר. על חטיבת החקירות לוודא כי השוטרים והקצינים מקפידים לסמן את עילת המעצר. מן הראוי כי כשנעשה שימוש במערכת הממוחשבת לצורך מילוי טפסים, מילויָם ייעשה במלואו ועל פי הנהלים והדין. חטיבת החקירות מסרה כי תופץ הנחיה בדבר הקפדה על סריקת כלל המסמכים לתיק והקפדה על פירוט עילות המעצר בהם. כמו כן, היא תבחן כיצד ניתן ליישם עדכון של טופס הדוח המקוון, באופן שסימון עילת מעצר אחת לפחות יהיה תנאי חובה להשלמת דוח המעצר, שמירתו והדפסתו. 1828 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה הציג ראש חטיבת החקירות (להלן - רח"ט חקירות) בפורום קציני אח"ם 2018 במאי שעות מתקבלת בשל לחץ פיקודי, 24 מחוזיים את התופעה שהחלטת מעצר למשך ומבלי שמתקיימת עילת מעצר על פי חוק. על כן, הוא הנחה שיתקיימו בקרות בנושא. ערך המפכ"ל דיון בנושא מעצרי ימים. בדיון הוצגו ממצאי ביקורת 2018 באוקטובר מהמעצרים נמצאו לא-מוצדקים. אחת הסיבות 17%-המעצרים הארצית, ולפיהם כ שנמנו לכך היא מדיניות של הפיקוד המקומי - מפקדי התחנות והמחוזות - שאינה תואמת את החוק וההנחיות. עלה כי לעיתים קיימת 2019 בבקרות נוספות שערך מדור חקירות באח"ם בשנת התנגשות בין מדיניות פיקוד מקומי מחמירה לבין תכלית חוק המעצרים והעילות המפורטות בו. אף היה מעצר אחד שנעשה לצורכי הרתעה, מתוך הנחה של הפיקוד המקומי שהעצורים ישוחררו על ידי בית המשפט. תיעוד לא מסודר וחלקי של פרטי המעצר במערכות הממוחשבות מונע מהמשטרה לערוך בחינה כוללת, מהירה ופשוטה של השימוש בסמכות כן, במצב זה המשטרה אינה יכולה לבחון אם יש פערים בין המחוזות ורחבה יותר מהליכי הבקרה המחייבים בחינה פרטנית של תיקים. כמו המעצר. בדיקה באמצעות המערכות הממוחשבות מטבעה הינה מקיפה השונים בראייה כלל-ארצית. על ידי קצין ממונה; השוואת עילות המעצר והעבירות שקבע השוטר בעצור ממועד המעצר, דרך הבאת העצור לתחנה, ועד לקבלת החלטה המערכות הממוחשבות נוכח אי הקפדה על התיעוד: משך זמן הטיפול להלן, מספר דוגמאות לבדיקות שלא ניתן לבצע במלואן באמצעות בעניינו של עצור לעומת אלו שקבע הקצין הממונה (ראו להלן) ; בחינת אופן הפעלת שיקול הדעת של גורמים אלו. משטרת ישראל מסרה בתגובתה, כי התפקיד המרכזי של החוקר הוא לחקור. תיעוד הוא חלק בלתי נפרד מעבודת החוקר ולעיתים הוא חובה מכוח חוק. חרף האמור, המשטרה אינה נדרשת לתעד כל פעולה במערכות הממוחשבות שלה לצורך ניתוח הממוחשבות בהדרגה, באופן שניתן יהיה לעקוב אחר ביצוע פעולות ומועד ביצוען, נרשמים בדוח המעצר לגבי כל עצור בנפרד. המשטרה מעלה טפסים למערכות נתונים סטטיסטי ואף אין לה מערכת הבוחנת את זמני הטיפול בעצור, אלא הנתונים והעלאת הטפסים תלויה בפיתוח ובהקצאת תקציבים. עוד הודגש כי כל עוד לא יירשם מועד ביצוע הפעולות באופן ממוחשב ואוטומטי, אזי יהיו פערי זמן בין הביצוע לתיעוד. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1829 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את מחויבות המשטרה לשדרוג את שדרוג הטפסים בהתאם לחומרת הפערים העולים בממצאי הבקרה הטפסים הקיימים במערכות הממוחשבות שלה. על המשטרה לתעדף והביקורת בתחום המעצרים והפערים שבמאגרי המידע. בבואה לשדרג את הטפסים על המשטרה לבחון כיצד תוכל להקל על עבודת החוקרים והשוטרים מחד ולהטמיע את חשיבות מילוי הטפסים במלואם מאידך. בדין, ובייחוד כאשר הפעלת הסמכות גוררת עימה פגיעה בזכות לחירות יחד עם זאת, תיעוד הוא תנאי בסיסי לבחינת עמידת המשטרה בחובותיה ולכבוד. כמו כן, ניתוח נתונים ממאגרי המידע שבמערכות הממוחשבות האיזון בין חובותיה השונות - קיום חקירה יעילה וחתירה לחקר האמת, יכול להביא לשיפור עבודת המשטרה. על כן, היא נדרשת למצוא את עמידתה על קיום זכויות העצור ותיעוד פעולותיה כנדרש בדין. החלטת קצין ממונה על מעצרו של אדם דחיית הבאת עצור לפני קצין ממונה לפי חוק המעצרים, שוטר שעצר אדם ללא צו מעצר חייב להביאו, ללא דיחוי, לתחנת המשטרה ולהעבירו לרשות הקצין הממונה. הקצין הממונה נדרש להחליט על מעצרו או על שחרורו של העצור. בשלב זה על הקצין לקבוע אם מתקיימת של העצור לפני קצין ממונה עד שלוש שעות ממועד הבאתו לתחנה לצורך ביצוע אחת מעילות המעצר הקבועות בחוק. לפי פקודת מטא"ר, ניתן לעכב את הבאתו פעולות חקירה שיבססו את החלטת הקצין הממונה, אם התבצעו מעצרים מרובי משתתפים או כשהקצין הממונה אינו נמצא בתחנה. הלכה למעשה, מטרת הפעולות היא בירור ראשוני של האירוע. 1 . מועד הבאתו של עצור לתחנת המשטרה מפורט בדוח מעצר שוטר, ואילו מועד174,173 הבאתו של עצור בפני קצין ממונה מפורט בדוח קצין ממונה. מתוך 84,000 - בחן משרד מבקר המדינה כ 2018 - 2016 מעצרים שנערכו בשנים מעצרים שבהם אותר דוח מעצר שוטר. ) 57% ( דוחות 48,000 - המעצרים שנבדקו, רק בכ 84,000 -מתוך כ פורט מועד הבאת העצור לתחנת המשטרה. אי-הקפדה על מילוי 1830 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מועד הבאת העצור לתחנה בדוח מעצר שוטר מונע מהמשטרה לבחון אם החוקרים והשוטרים עומדים בפקודותיה. המשטרה מסרה בתשובתה כי חטיבת החקירות תפעל לעדכון טופס הדוח דוח המעצר, לשמירתו ולהדפסתו. כמו כן, תופץ הנחיה משותפת של אגף המקוון, באופן שמילוי מועד הבאת העצור לתחנה יהיה תנאי חובה להשלמת חקירות ואגף שיטור בנושא מילוי נתון זה. 2 . במערכות הממוחשבות של המשטרה לא נשמר הנתון על אודות מועד הבאתו של העצור לפני קצין ממונה חרף רישומו בדוח הקצין הממונה, אבל נשמרת שעת יצירת המסמך - המועד המוקדם ביותר שבו הובא העצור לפניו. משרד מבקר מעצרים שבהם נרשם נתון המדינה ערך בדיקה של מועד הבאת העצור לפני הקצין הממונה לפי המועד 30,000 -שבו נוצר דוח הקצין הממונה. על כן נבחנו כ זה על מנת לבחון את הפרש הזמנים בין מועד הבאתו של העצור לתחנה למועד הבאתו לפני קצין ממונה. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה, כי במחצית מהמעצרים שנבדקו הובא העצור לפני הקצין הממונה לאחר שחלפו שלוש שעות את דחיית ההבאה לפי הפקודה, ולחלופין כי זמינות הקצין הממונה הקצין הממונה אינן נדרשות לצורך קבלת ההחלטה או אינן מצדיקות את החשש שחלק מפעולות החקירה שנעשו עד להבאת העצור לפני ממועד הבאתו לתחנת המשטרה ובניגוד לפקודה. שיעור זה מעלה לא הייתה מספקת. על חטיבת החקירות לפקח על כך ברמה הארצית והשוטפת ולוודא ממונה תוך שלוש שעות ממועד הבאתם לתחנה, בכפוף לחריגים. על המשטרה להקפיד כי שוטרים וחוקרים מביאים עצורים בפני קצין שמועד הבאת העצור לפני קצין ממונה, כפי שנרשם על ידו בטופס, יישמר במערכות הממוחשבות של המשטרה. קבלת החלטה על ידי קצין תורן חוק המעצרים ופקודת מטא"ר קובעים מדרג קדימות לקבלת החלטה על ידי קצין ממונה לפי תפקידו, כמפורט להלן: קצין מתחום החקירות; בהיעדרו - מפקד תחנת המשטרה; ובהיעדרם - קצין משטרה שאחראי על התחנה באותה העת, קרי, קצין 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1831 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | תורן. מדרג העדיפות בקבלת החלטת המעצר תואם את מדרג ההיכרות המקצועי עם תחום המעצרים. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יותר ממחצית מהחלטות המעצר התקבלו ). יתר החלטות המעצר התקבלו על ידי קצין תורן 56%-על ידי קצין החקירות (כ ), ומיעוטן על ידי גורם לא-ידוע (פחות מעשירית 1%-), מפקד התחנה (כ 44%-(כ האחוז). עוד עולה כי שיעור הגשת הבקשות למעצר עד תום ההליכים היה גבוה ).28%( ) לעומת קצין תורן 36%( יותר כשהמעצר אושר על ידי קצין חקירות העביר ראש אח"ם דגשים בתחום המעצרים לכלל יחידות 2018 בחודש מרץ המשטרה. ראש אח"ם שב וחזר על מדרג הקדימות לקבלת החלטה, וקבע שבהיעדר קצין החקירות בתחנה, ההחלטה על ידי קצין תורן תתקבל לאחר היוועצות עמו. זאת ללא תלות במהות ההחלטה (שחרור או מעצר). עלה כי אחת הסיבות למעצרים בלתי-מוצדקים 2018 בדיון שערך המפכ"ל באוקטובר היא שהקצין התורן קיבל את החלטת המעצר בלא להתייעץ עם קצין החקירות קודם לכן, בניגוד להנחיות חטיבת החקירות. עלה, כי לעיתים קצין 2019 יצוין כי גם בבקרות שערך מדור חקירות באח"ם בשנת תורן שאינו ממגזר החקירות מקבל החלטת מעצר שאינה על דעתו של קצין החקירות של התחנה. לא נמצא תיעוד לכך שהמשטרה קיבלה החלטות או נקטה פעולות בעקבות הדיון אצל המפכ"ל על מנת להבטיח שהחלטות קצין תורן יתקבלו לאחר היוועצות עם קצין החקירות. מוצע כי אח"ם יאכוף את בתיק החקירה ובמערכות הממוחשבות. למשל, באמצעות הוספת שדה ההנחיה שקצין תורן ייוועץ בקצין החקירות בעזרת תיעוד ההיוועצות לתיעוד ההיוועצות עם קצין החקירות בדוח הקצין הממונה. המשטרה מסרה בתגובתה כי ההנחיה אודות חובת הקצין התורן להיוועץ עם קצין החקירות היא הנחיה פנימית, ותיעוד ביצועה יטיל נטל נוסף שאינו הכרחי. חקירות הוא אחד הגורמים למעצרים בלתי מוצדקים. מוצע לחטיבת בבקרות שערכה המשטרה עלה כי אי-קיום חובת ההיוועצות בקצין החקירות לבחון כיצד לאכוף את ההנחיה. 1832 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינהניצול זמן המעצר לביצוע פעולות חקירה לאחר ביצוע מעצרו של אדם נדרשות יחידות החקירה לבצע פעולות חקירה לבירור העובדות ולאיסוף ראיות בקשר לחשד לביצוע עבירה פלילית. במקום בו אינה קיימת עוד הצדקה עניינית להחזיק עצור במעצר, או שניתן להשיג את תכלית המעצר בתנאי שחרור מתאימים, על הקצין הממונה לשחרר את העצור. תיקים מתחנות במחוזות ברחבי 159 בביקורת המעצרים הארצית של אח"ם נבדקו . ממצאי הביקורת העלו כי ישנם תיקים 2017 הארץ בנוגע למעצרים שנערכו בשנת בהם לא נמצאה עדות לקיומן של פעולות חקירה בזמן המעצר של העצור מלבד 17%-חקירתו פעם אחת בזמן המעצר, או שלא בוצעו פעולות כלשהן כלל. משכך, ב מהתיקים שנבדקו לא הייתה הצדקה לביצוע המעצר. ממצאים דומים עלו בביקורות .2018 חודשיות נוספות במהלך נוסף על כך, בתי המשפט ביקרו לא אחת את המשטרה על הגשת בקשות להארכת מעצר מבלי שהושלמו פעולות החקירה הנדרשות בפרק הזמן שבו העצור מצוי במעצר, או שלא נוצל כראוי הזמן שהוקצה לה לצורך ביצוע פעולות החקירה. לעיתים קבעו בתי המשפט כי יש לתרגם החזקה בלתי מוצדקת של עצור לשחרור בתנאים מקילים או אף לשחרור ללא תנאי. שבין הצהרות המשטרה, לפיהן יש הכרח להאריך את מעצרו של עצור על מנת לבצע גם נציב תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות התייחס בהחלטותיו לפער . 37פעולות חקירה, לבין מה שמתרחש בפועל הנחיות אח"ם לעניין ניצול זמן המעצר לביצוע פעולות חקירה הן מפורטות וברורות. ואולם, מכל האמור לעיל נראה כי נושא זה עדיין המשטרה ובפסיקות בתי המשפט. אין ספק שנושא זה משליך באופן מחייב פעולות הטמעה נוכח העובדה שהוא שב ועולה בביקורות של ברור על זכויות עצורים ועל משאביהם של כלל הגורמים. המשטרה מסרה בתגובתה כי נוכח חשיבות הנושא פועלת חטיבת החקירות כל העת לטיוב תהליכי העבודה ולניצול מיטבי של זמן המעצר - בפתרונות מחשוביים, בהדרכות ובביצוע בקרות. עם זאת, לא תמיד ניתן לבצע פעולות חקירה בשעות משרד המשפטים - נציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות (נת"ם), החלטה מס' 37 "תלונת סנגורים על התנהלות בלתי קבילה של טועני מעצרים בבית משפט המובילה 122/17 .)17.7.18 ( "למעצרי שווא 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1833 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הלילה, משום שפעולות אלו מצריכות לרוב פניות לגורמי חוץ, שברוב המקרים אינם זמינים בשעות הלילה, כגון זימון עדים, תיעוד ממצלמות אבטחה של עסקים, פניות לקבל מידע ממשרדים ועוד. על המשטרה לפעול למיפוי החסמים בדבר אי-ניצול זמן המעצר לביצוע פעולות חקירה, ולבחון אם קיימים פתרונות פרטניים שיכולים לסייע לשיפור ולהטמעה יסודיים של הנושא. : על פי הנחיית חטיבת החקירות, מיפוי חסמים - התייעצות עם יחידות התביעה על היחידות החוקרות להחליט אם ישנה הצדקה לביצוע פעולות חקירה כאשר החשוד שוהה במעצר לאחר התייעצות עם גורם נוסף - יחידת התביעה המשטרתית או הפרקליטות, לפי העניין. עלה לא אחת קושי הנובע 2019 - 2018 בביקורות המעצרים הארצית שנערכו בשנים במעצר. קושי זה הביא להחזקה מיותרת של העצור. גם בסיכום שהוצג בפני מ"מ מהתייעצות גורמי החקירה עם יחידות התביעה בעניין המשך החזקתו של עצור הוצג טעם זה כגורם למעצרים לאחר תום החקירה. 2018 מפכ"ל המשטרה באוקטובר כך למשל, בביקורות נמצאו אירועים חוזרים של השארת עצור במעצר למשך הלילה ובאחד מאירועים אלה גם בשעות הצוהריים לא התאפשר להיוועץ. מכל מקום, לא רק לצורך התייעצות עם התובע בשעות הבוקר, גם אם ניתן היה לעורכה בשעות הערב, הוסדר מנגנון להתייעצות בין יחידת החקירה ליחידת התביעה בשעות הערב. המתנה להתייעצות עם גורמי התביעה, שמובילה להארכת מעצרו של התביעה להסדיר מנגנון הקובע כללים ותנאים בדבר אפשרויות אדם ללא צורך, עומדת בניגוד לחוק המעצרים. על המשטרה וגורמי ההתייעצות לצורך קבלת ההחלטה על המשך ההחזקה במעצר, על מנת שהחזקתו של עצור לא תתארך ללא הצדקה. המשטרה מסרה בתשובתה כי בשלב החקירה שיקול הדעת בדבר מעצר או שחרור של חשוד מסור לקצין הממונה בתחנה. כאשר נדרשת התייעצות עם יחידות התביעה המשטרתית ישנם כוננים הזמינים ליתן מענה בכל יום בשעות אחר הצוהריים, בשעות הערב ואף בסופי שבוע ובחגים - בשעות המוגדרות מראש. בעקבות הדיון בפני מ"מ מפכ"ל חודד כי על ראש שלוחת מעצרים או סגנו להיות זמינים עד שעות 1834 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה הערב המאוחרות להיוועצויות טלפוניות בנוגע לתיקי מעצר המצויים בחקירה. יחד עם זאת, במקרים עם מורכבות ראייתית, כשפעולות החקירה הסתיימו בשעות הערב ולא ניתן היה לקבל החלטה בשאלת אפשרות השחרור בדרך בלתי אמצעית, העניין יובא להחלטת התביעה בבוקר היום שלמחרת. שחרור עצורים לפני הבאה לדיון בפני שופט הגשת בקשה להארכת מעצר בבית המשפט אמורה להיעשות רק אם נמצא על פי שיקול הדעת המקצועי של גורמי החקירה כי יש הצדקה מכוח החוק להמשך מעצרו של אדם. לפיכך, החלטות של המשטרה לשחרר עצור שעות ספורות לפני דיון בבית המשפט בבקשה להארכת מעצרו צריכות להיות חריגות ונדירות. עצורים בשנה. סוגיה זו עלתה בדיון בין נציגי המשטרה, הנהלת בתי המשפט, שב"ס והמשרד 4,000 -, ולטענת שב"ס באותו הדיון מדובר בכ 2015-לבט"פ כבר ב בסיכום הדיון התבקש שב"ס להעביר למשטרה את הנתונים האמורים. יצוין כי על מיליון ש"ח. 2.6- עצורים לבתי המשפט מוערכת בכ 4,000 -פי האומדן, הסעתם של כ הנושא שב וחזר בדיונים שהתקיימו בין המשטרה ובין שב"ס ובמסגרתם עלה גם הצורך בקבלת נתונים מדויקים כדי לקבוע תוכנית פעולה. במסמך של מחלקת צוין בזבוז המשאבים שבהבאת עצורים לבתי 2018 האסיר בשב"ס מחודש מאי המשפט כאשר לפני הבאת העצור לדיון ניתנה הנחיה לשחררו. בלוח הבא מפורטים נתוני שב"ס בדבר שחרור עצורים בהוראת קצין ממונה לפני הדיון בעניינם: (חציון א') 2017 - 2016 , נתונים על שחרור עצורים בהוראת קצין ממונה: 7 לוח מספר העצורים ששוחררו על שנה מספר העצורים מתוכם בסיס אסמכתה משטרתית ששוחררו בהיותם בבתי המשפט 2016 8,563 )49.8%( 4,268 2017 'חציון א 4,111 )44%( 1,800 .על פי נתוני שב"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה הועלה הצורך באיסוף נתונים בקשר לתופעת שחרור 2015 נמצא כי מאז עצורים בהוראת קצין ממונה כששהו בין כותלי בית המשפט ולפני שהובאו לדיון. בהיעדר תמונה מעודכנת על היקף התופעה, ואם אכן שעות, מדובר בפגיעה משמעותית 24 מהעצורים משוחררים בתוך 40%-כ ולא מוצדקת לכאורה בחירותם של חשודים. יתר על כן, תופעה זו מביאה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1835 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | לעלויות מיותרות, להכבדה משמעותית על שב"ס, הנאלץ לקלוט עצורים ולהסיעם לבתי המשפט, ולצפיפות ולעומס שלא לצורך במתקני שב"ס ובבתי המשפט. המשטרה ציינה בתשובתה כי מאחר ששעות הסעת העצורים לבתי המשפט מוגבלות המוקדמות על ידי קצין חקירות או תובע, לעיתים קורה שעצורים מסוימים ישוחררו לסבבים המקובלים, שלרוב מתחילים עוד לפני בחינת התיק בשעות הבוקר בטרם הובאו לדיון. יכולות להיות סיבות אחרות לשחרור עצור בבית המשפט, למשל הסכמתו לשחרור בתנאים שקודם לכן לא הסכים עליהם. עוד הסבירה המשטרה כי עצור ולכן לא הובא לפני שופט. דברים אלו מעידים דווקא על גמישות ופעולה נכונה החקירה היא הליך דינמי, וייתכן שבעקבות התפתחות בחקירה התאפשר שחרורו של של המשטרה, הבוחנת את נחיצות המעצר. רק לאחר איסוף נתונים וקבלת תמונה מעודכנת על היקף תופעת שעות תוכל המשטרה לבסס את עמדתה, 24 השחרור של עצורים בתוך להתייחס לטענות המועלות כנגדה ולתכנן את פעולותיה בהתאם כדי שמספר המקרים של שחרור לפני הבאה לדיון יצומצם. אמת, יוכל לאפשר העברת מידע מיידית על ההחלטה לשחרר עצור. בשב"ס ובין המערכות במשטרה, שעל ידו יועבר מידע עדכני בזמן זאת ועוד, לדעת משרד מבקר המדינה ממשק ממוחשב בין המערכות באורח זה תימנע הסעה ללא צורך והחזקה מיותרת שלו בבית המשפט, וייחסכו עלויות של שני הגופים. על שב"ס והמשטרה לשקול יצירת ממשק ממוחשב כאמור. הדוח הסודי לפי חוק המעצרים, לבקשת מעצר יצורף חומר חסוי (להלן - דוח סודי) לעיון בית המשפט בלבד, לרבות החומר החסוי שהוגש בדיוני המעצר הקודמים. ככלל, הדוח הסודי נדרש להכיל שלושה פרטי מידע עיקריים - פעולות חקירה שכבר בוצעו, פעולות חקירה המתוכננות להתבצע ועילות מעצר קיימות. 1836 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה לדוח הסודי יש תפקיד מרכזי בשלבים המוקדמים של ההליך הפלילי: מדובר במסמך העיקרי שמבסס את עילת המעצר לצורכי חקירה, והוא נתון לבחינה משפטית של . 38בית המשפט בדיוני המעצר וכן לבחינה נוספת של התביעה בסיווגו כחומר חקירה בהירות הטיעונים המועלים בו, טיב הפעולות המפורטות, מועד תכנונן ומועד ביצוען נתונים למעקב תדיר על ידי הגורמים המעורבים בהליך המעצר. 1 . המחוזות והמרחבים עלה כי 2019 - 2017 כבר בבקרות שערכו במשך השנים ישנן תקלות חוזרות ונשנות במילוי הדוחות הסודיים במשטרה. חלקן נובעות מאי מילוי טפסים בהתאם לפורמט שהיה קיים באותו מרחב או מחוז, וחלקן נובעות מפערים מקצועיים במילוי סעיפי הטופס (ראו הסעיף הבא). גם בבקרה עלה כי איכות הדוחות במחוזות 2018 ארצית בנושא הדוחות הסודיים משנת אינה אחידה. , העביר אח"ם לידי המחוזות 2019 במהלך הביקורת, בחודש יוני טופס אחיד. הטופס הופץ לשימוש ארצי, אך עדיין לא הוזן למערכת הממוחשבת של המשטרה. ברי כי הזנתו תקל על השימוש בו ותסייע לפקח על טיב השימוש בו. המשטרה מסרה כי הטופס נמצא בתהליך פיתוח ויוטמע במערכות הממוחשבות . 2020 בסוף החציון הראשון של שנת 2 . בקרה ארצית בנושא הדוחות הסודיים ובדיקת מבקר המדינה העלו פערים מקצועיים במילוי הדוחות: ריבוי פעולות חקירה וחזרה עליהן; פירוט חלקי של שלבי התקדמות החקירה; אי-הבאת מלוא המידע הדרוש לקבלת החלטה מובנית וברורה; לא נדרש לציין את מועד קבלת ההחלטה לביצוע פעולת חקירה ומועד ביצועה בפועל. באותה העת רק בחלק מהמחוזות נמצאו אסמכתאות להנחיות מקצועיות מחוזיות למילוי הדוח הסודי ולשימוש בו בבית המשפט. על כן, סיכום הבקרה כלל דגשים מקצועיים מאח"ם למילוי הדוח הסודי, ובעקבות זאת הנחה רח"ט חקירות את המחוזות להעביר דגשים מקצועיים ברמת התחנה. על התביעה לבחון את הדוחות הסודיים שהוגשו בדיוני המעצר ולקבוע אם הדוחות הם חלק 38 מחומר החקירה שנדרש להעבירו לידי הנאשם. התביעה נדרשת לבחון, בין היתר, אם מבין פעולות החקירה שצוינו בדוח הסודי ולא בוצעו יש פעולות שאי-ביצוען עלול לבסס טענת הגנה מן הצדק. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1837 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | היעדר טופס אחיד ומקיף מקשה על בית המשפט לעקוב אחר שיפוטיות קודמות הנוגעות לקידומה. חרף חשיבות נושא זה התפתחויות בחקירה, קצב התקדמותה ומילוי הנחיותיו בהחלטות העביר ראש 2019 , רק בחודש יוני 2017 והפערים שנמצאו מאז שנת מדור חקירות באח"ם הנחיות מקצועיות לכתיבת הדוח הסודי. הלנת עצורים בתחנות משטרה תאי מעצר. תא מעצר מוגדר 154 ברחבי הארץ שבהן39 תחנות60 למשטרת ישראל כתא הנמצא ב"מקום מעצר", שהוא מקום המיועד להחזקת עצורים ונמצא במחוז, במרחב, בתחנה או בנקודת משטרה והשר לביטחון פנים (להלן - השר לבט"פ) הכריז . יצוין כי חל איסור על הלנת עצורים בתחנות משטרה. הלנה 40עליו כמקום מעצר בתחנה אמורה להתבצע רק במקרים חריגים, וזאת בתא מעצר מוכרז, לצורכי חקירה בלבד תבוצע ובאישור מפקד התחנה. 23,000 - כי המשטרה המשיכה להלין במתקניה כ412015 מבקר המדינה העיר בשנת שב"ס כי העברה מלאה ומוחלטת של הטיפול בעצורים, שתפטור את המשטרה עצורים בשנה, אף שהיה עליה להעביר את העיסוק בכך לשב"ס. בתשובתו אז כתב לחלוטין מליווי ומהלנה של עצורים, אינה אפשרית ואינה סבירה. הולנו בתחנות המשטרה ברחבי הארץ 2017 מנתונים שהועברו לביקורת עולה כי בשנת עצורים בתאים שאינם מיועדים להלנה. 245 עצורים, ומתוכם הלינה המשטרה 3,694 על פי תצפיות שערך צוות הביקורת, תאים שאינם מיועדים להלנה מכילים רק ספסל מתכת או בטון ברוחב המיועד לישיבה, וללא תנאים נוספים המאפשרים לינה. להלן תמונות של תא כאמור בתחנת משטרה: תחנות משטרה. 80-סך הכול ישנן כ 39 ,1997 -על פי תקנות סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה מעצרים) (תנאי החזקה במעצר), התשנ"ז 40 ."ופקודת המטה הארצי בנושא "הטיפול בכלואים בתאי מעצר שבאחריות משטרת ישראל . 364 ', עמדוח המבקר על העברת הטיפול 41 1838 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה: תא בתחנת משטרה שאינו מיועד להלנה2 ,1 תמונות המקור: צילום בתחנת משטרה באדיבות משטרת ישראל. משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הירידה במספר העצורים שהולנו ואינם מיועדים להלנה משום שאין בהם תנאים סבירים נעשתה בניגוד בתחנות המשטרה. יחד עם זאת, הלנת עצורים בתאים שאינם תאי מעצר לחוק ולתקנות. על המשטרה להקפיד על הלנת עצורים בתאי מעצר המיועדים להלנה רק כשאין מנוס במקרים המתאימים ובהתאם לחוק. המשטרה מסרה בתשובתה כי הלנת עצורים בתאי מעצר מתבצעת רק במקרים חריגים. לנוכח הפקות לקחים מתקלות ואירועים קודמים, אף מתבצעות בקרות בנושא הלנת עצורים בתחנות. זכות ההיוועצות עם עורך דין לפני חקירה שוטר שעצר אדם ללא צו מעצר חייב להביאו, ללא דיחוי, לתחנת המשטרה ולהעבירו לרשות הקצין הממונה, כדי שיחליט על מעצרו או שחרורו. בטרם קבלת ההחלטה עליו לשמוע את העצור. לפי חוק המעצרים, אם החליט על מעצרו, על הקצין הממונה ליידע את העצור על זכויותיו, ובפרט הזכות להיוועץ עם עורך דין לפני החקירה. זכות ההיוועצות היא זכות המסייעת לשמור על זכויותיהם של נחקרים, להבטיח את הגינותם של הליכי החקירה ולמנוע ניצול לרעה של פערי הכוחות המובְנים בין העצור לחוקר. זכות זאת מוקנית לעצור והוא רשאי לממשה או לוותר על מימושה. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1839 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | על מנת שעצור יחליט אם לממש את זכותו, עליו להיות מודע לקיומה. זאת בייחוד במצב שבו הוא טרוד בעצם היותו עצור, ועלול שלא לדעת כיצד עליו לנהוג ומה עליו לעשות. חוק המעצרים ופקודת מטא"ר קבעו מהם השלבים המקדימים הנדרשים למימוש זכות ההיוועצות של עצורים עם עורך דין. לא אחת נקבע בהחלטות בתי המשפט כי יש לראות במימוש השלבים המקדימים חלק בלתי נפרד מחובת היידוע על זכות ההיוועצות, ובפרט יש להקפיד לכרוך את ההודעה על זכות ההיוועצות עם ההודעה על האפשרות למנות לו סנגור ציבורי. כל זאת מפי קצין משטרה. השלבים המקדימים ליישום זכות ההיוועצות הם סדרת צעדים אופרטיביים שקצין משטרה ממונה נדרש לבצע כדי להבטיח שמימש את חובתו להודיע לעצור על זכותו זו, לוודא שהעצור הבין אותה ולמנוע היווצרותם של חסמים מפני מימוש הזכות. לאור חשיבות השלבים המקדימים ליישום זכות ההיוועצות, על המשטרה לתעד את המשפט על מנת לבחון אם נשמרו זכויותיו של העצור וכדי לתת מענה לטענות ביצועם. תיעוד שלבים אלה עשוי לשמש את המשטרה, התביעה, הסנגוריה ובית בשאלת המשך החזקתו של העצור במעצר, כמו גם בשאלות הנוגעות למשקלן של הנוגעות למניעת מימוש זכות ההיוועצות. בחינה זו עשויה להיות בעלת משקל ראיות בהליך העיקרי. אִמרה שנגבתה מחשוד או להפחתה פגיעה בזכות ההיוועצות עלולה להביא לפסילת במשקלה, לפגיעה בלגיטימיות של מעצרו ולשחרורו ממעצר. רק לאחרונה קבע בית המשפט העליון כי הפרה חמורה של זכות ההיוועצות עשויה להוביל לפסילת הודיית . בנסיבות 42חשוד, וזאת מכוח דוקטרינת הפסילה הפסיקתית ומטעמי הגנה מן הצדק מסוימות הפגיעה בזכות ההיוועצות עשויה להביא לזיכוי נאשם או לביטול האישום נגדו. עוד יצוין כי אם קיים ספק שמא ויתר העצור על זכותו להיוועצות, הספק יפעל לטובתו. זאת משום שמחובתה של המשטרה לערוך תרשומות מדויקות ומפורטות ככל האפשר בנוגע לפעולות החקירה. השונים מלמדת על חשיבות מימושו של כל נדבך בנפרד וכן על התלות של כל שלב ניתן לזהות שלושה נדבכים במימוש זכות ההיוועצות. בחינת הנדבכים לשלביהם בשלב הקודם. מימוש מצרף השלבים מגדיל באורח ניכר את הסיכוי כי העצור יקבל החלטה מושכלת על קבלת ייצוג משפטי, ומפחית את הסיכוי שהזכות לא תמומש חרף בקשת העצור. להלן תרשים המפרט את שלושת הנדבכים והשלבים המרכיבים אותם. ) (להלן - 2.8.18 , (פורסם במאגר ממוחשבאלישע חייבטוב נ' מדינת ישראל 2868/13 ע"פ 42 .91 - 89 '). ראו לעניין זה את פסק דינו של כב' השופט שהם, עמפרשת חייבטוב 1840 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה הנדבכים העיקריים למימוש זכות ההיוועצות והשלבים המרכיבים אותם: 11 תרשים על פי חוק המעצרים ופקודת מטא"ר, בעיבוד משרד מבקר המדינה. קצין ממונה חייב להסביר לעצור בלשון המובנת לו כי החליט לעוצרו ומהי סיבת מעצרו. .1 קצין ממונה חייב להסביר לעצור את זכותו שתימסר הודעה על מעצרו לאדם קרוב ולעורך דין .2 (פרטי או מהסנגוריה הציבורית). העצור יכול לוותר על זכות זו. ההודעה על המעצר תימסר ללא דיחוי ומסירת ההודעות תתועד בכתב. הקצין הממונה יוודא שההודעות אכן נמסרו. קצין ממונה חייב להסביר לעצור את זכותו להיות מיוצג על ידי עורך דין פרטי. לשם כך, על הקצין .3 .למסור לידיו רשימת סנגורים שנערכה על ידי לשכת עורכי הדין קצין ממונה חייב להסביר לעצור את זכותו להיות מיוצג על ידי עורך דין מטעם הסנגוריה .4 הציבורית. לשם כך, על הקצין להציג בפני העצור דף הסבר על מינוי עורך דין מטעם הסנגוריה הציבורית. חוקר משטרה נדרש להבהיר לחשוד מהם עיקרי החשד המיוחס לו ומהן זכויותיו. נקודות אלה יש .5 .לפרט על גבי טופס שעליו החשוד חותם לפי הפסיקה, המשטרה נדרשת לתעד את הוויתור של העצור על זכות ההיוועצות. .6 .שוטר חייב ליצור קשר באופן מיידי, ככל הניתן, עם סנגורו של נחקר, אם הוא ביקש להיפגש עימו .7 .הזכות קמה ללא תלות בשאלה אם הנחקר עצור או לא אם עצור מבקש להיות מיוצג על ידי סנגור ציבורי, הבקשה תועבר בהקדם האפשרי ללשכת .8 .הסנגוריה הציבורית באמצעות הממונה על החקירה ככלל, לפי הפסיקה, אם סנגור מודיע על כוונה להגיע למתקן חקירה במועד סמוך סביר, על החוקר .9 .להמתין לבואו בטרם יימשכו הליכי החקירה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1841 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | השלבים המקדימים ליישום זכות ההיוועצות יישום השלבים המקדימים על ידי קצין ממונה לפי חוק המעצרים, העצור חייב לאשר בחתימת ידו שהקצין הממונה הודיע לו , נראה כי יתר 44. לאור פסיקת בית המשפט העליון43על חלק מהשלבים המקדימים השלבים הם מרכיבים בלתי נפרדים המשלימים את זכות ההיוועצות. לפיכך, נדרש שהמשטרה תיידע את העצור מפורשות על כלל השלבים. דוח הקצין הממונה מפרט את ההודעות שקצין ממונה חייב למסור כחוק עת החליט על מעצרו של אדם. הקצין הממונה יכול לסמן באמצעות המערכת הממוחשבת את השדות בהתאם להודעות שמסר לעצור. הדוח מאפשר לעצור לאשר בחתימת ידו כי "נמסרו לי ההודעות כאמור לעיל". להלן, מוצג טופס דוח קצין ממונה. דוח קצין ממונה :3 תמונה המקור: משטרת ישראל. האישור בחתימת ידו יינתן ביחס למתן ההודעות הבאות: הודעה על דבר המעצר וסיבת המעצר, 43 ,זכותו שתימסר הודעה על מעצרו, זכותו להיפגש עם עורך דין, זכותו להיות מיוצג על ידי סנגור ומשך הזמן שניתן להחזיק בו עד שישוחרר או יובא בפני שופט. .פרשת חייבטוב 44 1842 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה נוסח האישור של העצור על קבלת ההודעות אינו מבהיר דיו לעצור הממונה. נוסף על כך, נוסח האישור של העצור אינו מאפשר לו להבין כי שהוא אכן מאשר שהוא קיבל רק את ההודעות שסומנו על ידי הקצין עליו לאשר את קבלת כל ההודעות שבהן חב הקצין הממונה, ולא רק את ההודעות וההסברים הנדרשים על פי החוק. כפועל יוצא מכך, העצור אינו ההודעות שסומנו, וכי עליו לחתום על האישור רק לאחר שקיבל את כל יכול לדעת שרק חלק מההודעות הנדרשות למימוש זכויותיו ניתנו לו. המשטרה מסרה בתשובתה כי חטיבת החקירות תבחן שינוי בנוסח דוח הקצין הממונה. 145,000 -משרד מבקר המדינה בחן את תיעוד השלבים המקדימים בכ שבהם הוחלט על המשך 2018 - 2016 דוחות קצין ממונה מהשנים מעצרו של העצור. חלק מהשלבים אי-אפשר לממש כלל, הואיל וחסרים במשטרה כלים בסיסיים למימוש השלב, כפי שיפורט להלן: 1 . ) לא תועד כי ניתן הסבר על הזכות למסור הודעה 18%( מעצרים 26,000 -בכ על המעצר ועל מקום הימצאו של העצור לקרוב או לעורך דין (פרטי או סנגור ציבורי; להלן בפרק זה - עורך דין), או שלא תועד בדוח הקצין שבפועל הניתוק של האדם מסביבתו ומאמצעי תקשורת בזמן החקירה, אין בידי העצור נוצר קשר כדי להודיע על המעצר. בהיעדר הודעה לקרוב ולעורך דין, ובשל האפשרות למצות את זכויותיו כנחקר בטרם חקירתו. 2 . ) לא תועד כי ניתן הסבר על הזכות להיפגש עם עורך 84%( מעצרים 122,000 -בכ דין ללא דיחוי. 3 . המשטרה לא מחזיקה ברשימת עורכי דין פרטיים שנערכה על ידי לשכת עורכי הדין, ולפיכך, היא אינה מציגה לעצור רשימה שכזו בניגוד לחוק. עם עורך דין - לבקש לפנות לעורך דין מסוים, לבקש שקרוב משפחה יחפש המשטרה אישרה זאת בתגובתה ומסרה כי לעצור אפשרויות שונות כדי להיוועץ עבורו עורך דין שניתן להתקשר אליו או לבקש לפנות לסנגוריה הציבורית. משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי חוק המעצרים מחייב אותה להחזיק רשימה מאת לשכת עורכי הדין של עורכי דין פרטיים. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1843 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | ככל שלשכת עורכי הדין אינה מחזיקה ברשימה מעין זו, יהיה על לעדכון הרשימה לעיתים מזומנות מול הלשכה ולפרסמה באתר המשטרה לפנות אליה על מנת שזו תגובש. על המשטרה לפעול האינטרנט. ככל שהמשטרה סבורה כי בעידן הטכנולוגי רשימה מעין זו מיותרת, הרי שעליה לפעול לשינוי החוק בנושא. 4,313 -נמצא כי חרף העובדה כי משטרת ישראל אינה מחזיקה ברשימה שכזו, ב המעצרים שנבדקו סימן החוקר כי הועברה לעצור 145,000 מעצרים מתוך רשימת עורכי דין פרטיים. ייתכן שסימון זה נובע מטעות אנוש או מחוסר תשומת לב לפרטים בעת מילוי טופסי המשטרה. יוער כי לאור מעמדם הראייתי של מסמכים הנערכים על ידי המשטרה, ובפרט השפעתם על האפשרות להעלות טענות הנוגעות למימוש זכות ההיוועצות, על המשטרה להקפיד על מילוי הטפסים כדבעי. 4 . בכל המעצרים ובניגוד לפקודה המשטרה לא נותנת לעצור דף הסבר על הזכות לייצוג מטעם הסנגוריה הציבורית, משום שאין לה דף הסבר מסוג זה. עוד נמסר מהמשטרה כי ההסבר שניתן על זכות הייצוג מטעם הסנגוריה הציבורית נכלל בטופס ההודעה לחשוד על זכויות טרם חקירה. טופס זה כולל הפניה לזכות להיוועצות עם סנגור ציבורי אם העצור זכאי לכך על פי חוק. המשטרה עדכנה, כי בכוונתה לעדכן את נוסח הטופס, כך שיכלול הסבר כי הזכאות לייצוג מטעם הסנגוריה הציבורית היא "על פי חוק, לרבות בשל מחסור באמצעים". אולם הטופס אינו כולל הסבר אימתי עצור זכאי לייצוג מטעם הסנגוריה הציבורית, ואינו מסביר מהם כלל הקריטריונים לקבלת ייצוג מטעם הסנגוריה הציבורית. על משטרת ישראל להכין, בשיתוף עם הסנגוריה הציבורית, דף זה לפני העצור ולהסביר בלשון המובנת לו את התנאים המפורטים לייצוג, ועליה לתרגמו לשפות שונות. על הקצין הממונה להציג דף הסבר על הזכות לייצוג שיכלול את התנאים הכלליים המקנים זכאות בדף. באופן זה יוכל העצור לבחון בעצמו אם ברצונו לקבל ייעוץ מהסנגוריה הציבורית. 1844 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה5 . ) לא תועד מועד יצירת הקשר (שיחת 65%( מעצרים 88,000 מתוך 57,000 -בכ טלפון וכדומה) עם עורך הדין, אף על פי שהעצור ביקש להודיע לו על מעצרו, או שהיו טעמים בידי המשטרה להודיע על המעצר. בהיעדר תיעוד מסודר של מועד יצירת הקשר עם עורך הדין, ממועד בקשת העצור להודיע על מעצרו לעורך הדין ועד יישום המשטרה אינה יכולה לפקח ברמה הארצית על משך הזמן שנדרש הבקשה בפועל. כתוצאה מכך, המשטרה אינה יכולה לבחון את היקף המעצרים שבהם השוטר לא יצר קשר עם עורך הדין באופן מיידי ולמפות את החסמים ליצירת הקשר. המשטרה מסרה כי במסגרת שינוי טופס דוח הקצין הממונה, תישקל הוספת שעת יצירת הקשר עם עורך הדין. 6 . בדוח הקצין הממונה אין שדה לרישום בקשת עורך הדין על כוונתו להגיע למתקן החקירה בזמן סביר ומשך זמן ההמתנה לסנגור. ממשטרת ישראל נמסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי תיעוד זמן ההמתנה להגעת עורך הדין נדרש רק כאשר הוא לא הגיע בזמן סביר לתחנת המשטרה. התיעוד מבוצע בגוף ההודעה שנגבתה מן העצור ולא בדוח הקצין הממונה. עוד מסרה המשטרה כי יש צורך לתעד תוך כמה זמן הצהיר עורך הדין שיגיע ובתוך כמה זמן הגיע בפועל, היות שבמקרים רבים זמן ההגעה של עורך הדין אינו סביר. יוצא אפוא כי תיעוד חלקי של מועד יצירת הקשר עם עורך הדין סנגור ביקש להגיע לתחנת המשטרה בזמן סביר, ולבחון אם גורמי בדוח הקצין הממונה מונע מהמשטרה לאתר את המקרים שבהם החקירה המתינו להגעתו. יוער כי היעדר תיעוד מסודר ומקיף לכל הפעולות שחבה בהן המשטרה על מנת לשמור על זכויות העצורים שולל ממנה, מבית המשפט בדיעבד אם הוענקו לעצור זכויותיו. קושי זה אף מתגבר בדיונים שבהם שיפוטי בעוד העצור מוחזק במעצר, ובעת שהמשטרה נדרשת לבחון ומהסנגור כלי יעיל של פיקוח. תיעוד חלקי אף עלול להביא לבזבוז זמן הסנגור אינו רשאי לעיין בחומרי החקירה או אם החקירה לא תועדה באופן חזותי. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1845 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | משטרת ישראל מסרה בתגובתה כי היא פועלת בדרכים שונות כדי לוודא שזכות ההיוועצות מוענקת לעצור, למשל באמצעות הדרכות, חידוד נהלים, שינוי נוסח אזהרת חשוד ועוד. ברי כי על החוקר למלא דוחות באופן מלא, אולם משימתו בראש ובראשונה היא לחקור באופן המבטיח משך חקירה קצר ככל הניתן. בעתיד יתאפשר תיעוד אוטומטי של פעולות אלו, ואולם, עד אז התיעוד יתבצע אך לא תמיד בזמן אמת בשל העומס האדיר המוטל על גורמי החקירה. על המשטרה לוודא כי החוקרים והקצינים הממונים מקיימים את כל מעצרים בשנה בצורה סדורה. כיום, תיעוד הפעולות מהווה כלי פיקוח השלבים המקדימים ליישום זכות ההיוועצות בקשר לעשרות אלפי ובקרה יחידי ברמה הארצית המאפשר גם בדיקה של טענות בתיק הדוח באופן מקוון באמצעות המערכות הממוחשבות. אם הם הכינו דוח מתעדים כנדרש את כל השלבים המקדימים. ככלל, עליהם להכין את ספציפי. מן הטעמים הללו, נודעת חשיבות לוודא כי החוקרים והקצינים ידני, עליהם להזינו במערכת הממוחשבת באופן המאפשר איתור וניתוח מן הראוי שהמשטרה תבחן כיצד לתעד את הפעולות שבהן היא חבה של הנתונים המצויים בו. בשל העומס המוטל על החוקרים והשוטרים, בדין באופן המדויק והיעיל ביותר. , חקירת חשוד, קרי 2002-על פי חוק סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים), התשס"ב תשאולו או גביית הודעה ממנו, תיערך בשפה שהוא מבין ודובר. משטרת ישראל מסרה למשרד מבקר המדינה כי דוח קצין ממונה אינו מתורגם לשפות שונות. זאת משום שהדוח אינו נמסר לעצור, אלא מתויק בתיק החקירה בלבד. מכך, עצור שאינו דובר את השפה העברית אינו יכול לקרוא את נוסח נמצא, כי המשטרה מחזיקה דוח קצין ממונה בעברית בלבד. כתוצאה הדוח ולאשר בחתימת ידו כי נמסרו לו כל ההודעות כנדרש בדין, כי קיבל הסבר על זכויותיו וכי ויתר מפורשות על זכויותיו. משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרה לתרגם לשפות שונות את חלקי הדוח העוסקים בזכויותיו על מנת שהעצור יוכל לקרוא אותם ולהבינם. 1846 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה משטרת ישראל מסרה כי במסגרת שינוי דוח הקצין הממונה, יישקל גם שינוי שיביא לכך שחלקיו הדורשים חתימה ואישור של העצור יתורגמו ויימסרו לו.  עיקרי הליקויים ביישום השלבים המקדימים על ידי קצין ממונה: 12 תרשים יישום השלבים המקדימים על ידי חוקר בתי המשפט בוחנים את זכות ההיוועצות כפי שניתנה על ידי היחידה החוקרת, ללא תלות בזהות הגורם ביחידה שפעל למימושה - הקצין הממונה או החוקר. הלכה היא כי אזהרת חשוד אינה כוללת את חובת היידוע בדבר הזכות להיוועצות. 45פסוקה כמו כן, אם קצין ממונה הודיע לעצור על זכותו להיוועצות, חוקר לא יידרש לשוב ולהודיע על זכות זו. לרשות הקצין הממונה. פקודת מטא"ר מאפשרת לדחות את הבאת העצור לפני שוטר שעצר אדם ללא צו מעצר חייב להביאו ללא דיחוי לתחנת המשטרה ולהעבירו ברוב המעצרים עצור שהובא לתחנת המשטרה מועבר לחקירה על ידי חוקר לצורך הקצין הממונה למשך שלוש שעות לצורך ביצוע פעולות חקירה בתחנת המשטרה. גביית הודעתו. ).23.8.12 , (פורסם במאגר ממוחשבאבו עצא נ' מדינת ישראל 10049/08 ע"פ 45 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1847 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | 101,000 -, בכ 2018 - 2016 המעצרים שנערכו בשנים 174,173 כך למשל, מתוך ) נחקר העצור על ידי חוקר בטרם הובא בפני קצין ממונה. 58%( מעצרים לפני תחילת חקירת חשוד במשטרה יבהיר החוקר את עיקרי החשד המיוחס לחשוד וימסור לו הודעה בכתב ובעל-פה בדבר זכויותיו. החשוד נדרש לחתום על "טופס הודעה על זכויות חשוד טרם חקירה". נוסח ההודעה לחשוד בגיר מנוסח כדלקמן יתועדו ועשויים לשמש כראיה בבית משפט, ואולם דע כי בית משפט יוכל להביא (ומופיע בשפות עברית, אנגלית, ערבית ואמהרית): "זכותך לא לומר דבר, דבריך בחשבון את שתיקתך. זכותך להיוועץ בעורך דין לפני חקירתך, בכפוף למגבלות הקבועות בחוק וזכותך להיוועץ בסנגור ציבורי אם אתה זכאי לכך על פי החוק". לפיכך, בשונה מנוסח דוח קצין ממונה, נוסח ההודעה לחשוד על אודות זכויותיו אינו מפרט את השלבים המקדימים למימוש זכות ההיוועצות. גם נוהלי המשטרה אינם במסמכים אלו. כפועל יוצא מכך, עצור שנחקר לפני שהובא לפני קצין ממונה, וכן מחייבים את החוקר לבצע את השלבים המקדימים, ותיעודן אינו מעוגן במפורש חשוד שעולה עילה למעצרו במהלך חקירתו, נחקר על ידי חוקר מבלי שתועד בצורה מסודרת המימוש של כל השלבים המקדימים שביצע החוקר. משטרת ישראל מסרה בתגובתה כי היא נערכת לשינוי נוסח ההודעה לחשוד על אודות זכויותיו, כך שיעודכן נוסח אזהרת חשוד - בנוסף לאישורו כי הבין את החשד נגדו ואת אזהרתו, העצור יחתום במפורש כי הבין את זכויותיו. נמצא כי אין הנחיה ברורה לחוקר לבצע את השלבים למימוש זכות ההיוועצות ולתעד זאת, כפי שחייב קצין ממונה. משכך, נוצר פער בתיעוד שלבים אלה שאינו מאפשר פיקוח ברמה הארצית ובאופן עולה החשש שברוב המעצרים מתייתר ביצועו בדיעבד של שלב מימוש בחובותיה, לו תידרש לכך בהליך שיפוטי. זאת ועוד, במצב דברים זה והסנגוריה. פער זה מקשה על המשטרה להמציא תיעוד המלמד שעמדה שוטף על ידי כלל הגורמים המעורבים בהליך - המשטרה, בית המשפט השלבים המקדימים על ידי הקצין הממונה. לחוקריה להשתמש בנוסח זה בכל החלטה על מעצרו של אדם, ולא בדוח הקצין הממונה שמפרט שלבים אלו, על המשטרה לשקול להורות השלבים המקדימים למימוש זכות ההיוועצות. לאור קיומו של טופס הנוסח החדש של ההודעה לחשוד על אודות זכויותיו לא מפרט את להסתמך על נוסח אזהרת חשוד בלבד. ככלל, על החוקרים להכין את הכינו דוח ידני, עליהם להזינו במערכת הממוחשבת לאחר מעשה, כדי הדוח באופן מקוון באמצעות המערכות הממוחשבות. אם החוקרים 1848 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה שניתן יהיה לאתר ולנתח את הנתונים המצויים בו. כל זאת כדי לאפשר פיקוח ובקרה על מימוש זכויות העצור. משטרת ישראל מסרה כי תשקול לערוך את השינוי במסמך נוסח אזהרת חשוד או בדוח מעצר שוטר. כך, יתאפשר לתעד את מתן הזכויות גם אם עוכבה הבאתו של העצור לפני קצין ממונה. ויתור עצור על זכות ההיוועצות בית המשפט העליון חזר וקבע פעמים אחדות כי ויתור על זכות ההיוועצות, שהיא זכות יסוד של חשוד בהליך הפלילי, צריך להיות מדעת ובמפורש, מבלי שיושפע 2012 מתרגילי חקירה, ועל החוקר לוודא שהעצור הבין את משמעות הוויתור. בשנת נתן בית המשפט עדיפות לתיעוד הוויתור בהקלטת וידאו או שמע, וקבע שבלית . 46ברירה ניתן לתעדו בכתב ובחתימת הנחקר חזר בית המשפט העליון בפרשת חייבטוב על הקביעה כי זכות 2018 באוגוסט ההיוועצות היא זכות מהותית ויסודית ויש להקפיד על קיומה. עוד נקבע כי על גורמי החקירה מוטלת החובה לברר אם אכן ויתר החשוד על זכותו. בית המשפט העיר שיש לתעד את הוויתור בהקלטת וידאו או שמע כדי לאפשר ביקורת שיפוטית . 47בשלב מאוחר יותר בנוגע למימוש זכות ההיוועצות בעקבות פסק הדין נערכה פנייה ממשרד המשפטים למשטרת ישראל, על מנת לפנייה זו היא ציינה כי בהתאם לחוות דעת שזו תבדוק אילו פעולות נעשו לתיקון הכשלים ולמניעת הישנותם בעתיד. 2018 במענה המשטרה מחודש דצמבר קולי של ויתור על הזכות יתבצע בעבירות שבהן ממילא קיימת חובת תיעוד חקירה ההיוועצות, שכן הדבר יטיל עליה נטל בלתי סביר. יוצא אפוא כי תיעוד חזותי או משפטית מטעמה, אין מקום להורות על תיעוד חזותי או קולי של כל ויתור על זכות באופן זה. עם זאת, המשטרה הציעה לתקן את טופס ההודעה על זכויות חשוד טרם חקירה, באופן שהטופס המתוקן יכלול סעיף ויתור מפורש שעליו יידרש החשוד לחתום. חייבטוב מחייבת את המשטרה לתעד את הוויתור על זכות ההיוועצות באופן חזותי בשונה מעמדת המשטרה, לעמדת הסנגוריה הציבורית קביעת בית המשפט בפרשת ).23.8.12 , (פורסם במאגר ממוחשבאבו עצא נ' מדינת ישראל 10049/08 ע"פ 46 .76 - 75 'וראו דבריו של כב' השופט שהם, עמפרשת חייבטוב, 47 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1849 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | או קולי. לעמדתה, פיקוח על עבודת המשטרה באמצעות תיעוד חזותי או קולי צפוי להפחית ליקויים בעבודת המשטרה בהליך יידוע העצור על זכותו להיוועצות ומתן האפשרות לממש אותה, ולאפשר בקרה על ההליך בדיעבד. בכך יימנעו מצבים שבהם עצורים אינם מודעים לזכות, לא מקבלים את מלוא המידע אודות הזכות, אינם מבינים את משמעותה או אינם מתייעצים במועד המוקדם ביותר האפשרי. ייכנס לשימוש 2020 המשטרה מסרה בתשובתה כי במהלך החציון הראשון של שנת נוסח חדש לטופס ההודעה על זכויות חשוד טרם חקירה. הנוסח יכלול סעיף ויתור מפורש על זכות ההיוועצות ועליו יחתום העצור. על המשטרה לוודא כי סעיף הוויתור על זכות ההיוועצות בהודעה על שיאפשרו ביקורת שיפוטית על ההליך לצד הפחתת הנטל הנובע חלופות טכנולוגיות עכשוויות לתיעוד החזותי או הקולי של ההליך, והשעה של ויתור העצור על זכותו. כמו כן, מוצע למשטרה לבחון זכויות חשוד טרם חקירה יתורגם לשפות שונות ויכלול את התאריך מתיעוד זה. שליחת בקשה למינוי סנגור אם עצור מבקש להיות מיוצג על ידי סנגור ציבורי, הבקשה תועבר ללשכת הסנגוריה . ככלל, הבקשה נערכת 48הציבורית בהקדם האפשרי באמצעות הממונה על החקירה באופן מקוון באמצעות המערכות הממוחשבות. העתק פיזי של הבקשה מועבר באמצעות הפקס ללשכת הסנגוריה הציבורית. מתן הודעה בעל פה לסנגוריה הציבורית, ככל שזו נעשתה, אינה מהווה תחליף לחובת שליחת הבקשה. לעניין תיעוד יצירת הקשר עם הסנגוריה הציבורית, ראו לעיל (תת-הפרק "יישום השלבים המקדימים על ידי קצין ממונה"). 1 . טופס הבקשה למינוי סנגור ציבורי כולל שדה של תאריך הבקשה, אך אינו כולל שדה לציון שעת הכנת הבקשה או העברתה ללשכת הסנגוריה הציבורית. הבקשה נשלחת באופן ידני באמצעות הפקס, ואין תיעוד של מועד שליחתה. , קיימים 2018 - 2016 מעצרים בין השנים 174,173 נמצא כי מתוך במערכות הממוחשבות נתונים מלאים על בקשה למינוי סנגור בכ- . 1996 -תקנות הסניגוריה הציבורית, התשנ"ו 48 1850 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה )66% ( מעצרים 44,000 - מעצרים בלבד. מתוכם, רק בכ 67,000 .הועברה בקשת העצור למינוי סנגור רק לאחר סיום החקירה היקף הבקשות המועברות לסנגוריה לאחר סיום החקירה הוא כשני שלישים מסך המעצרים שנבדקו ומעלה תמונה מטרידה. לעמדת המשטרה בתשובתה, ייתכנו טעמים שונים לתופעה זאת, כמו למשל עצור שחזר מסירובו לייצוג רק לאחר סיום חקירתו. משכך, אין לראות בה את על החלטת העצור. כמו כן, אין לראותה כאחראית לאי-מתן האפשרות להיוועץ הגורם האחראי הבלעדי לתופעה זו בשל נסיבות השונות שעשויות להשפיע לפני חקירה. היות שבקשת היוועצות בסנגור רק לאחר סיום החקירה מביאה, שהתופעה דורשת בדיקה מעמיקה של המשטרה. בדיקת הנסיבות הלכה למעשה, לוויתור על זכות שנועדה לסייע לעצור, הרי ולמידתן תיתן למשטרה כלים לוודא כי העצור המוחזק אצלה מקבל את ההחלטה באופן עצמאי ומיטבי. מעצרים שבהם 11,000 -עוד אותרו נתונים מתוך כלל המעצרים על אודות כ הובא העצור לפני קצין ממונה בטרם חקירתו, והקצין הממונה החליט שתישלח בקשה למינוי סנגור מטעם הסנגוריה הציבורית בטרם החלה חקירתו של העצור. המעצרים שבהם החליט הקצין הממונה שתישלח 11,000 -מתוך כ ) הופק 23%( מעצרים 2,561 -בקשה למינוי סנגור לפני החקירה, ב טופס הבקשה למינוי סנגור ציבורי לאחר שכבר נחקר העצור, בניגוד להוראת הקצין הממונה. הדבר מעלה את החשש כי הופרה זכות ההיוועצות של העצורים הללו. , מתוך 2018 לפי נתוני הסנגוריה הציבורית בנוגע למעצרים שנערכו בשנת תיקי המעצרים של קטינים ובגירים שבהם התבקש ייצוג מהסנגוריה 51,000 -כ מהתיקים הועברה בקשת הייצוג בטרם התקיימה חקירה. 56%-הציבורית, ב ביתר התיקים הועברה בקשת הייצוג לאחר שהעצור נחקר או כשהגיע לבית 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1851 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | - בהתאמה). בתיקי בגירים בלבד 20%- ו24% ( המשפט לדיון בהארכת מעצרו ) 52% ( תיקי המעצרים שבהם התבקש ייצוג, במחצית מן התיקים 45,000 -מתוך כ הועברה בקשת הייצוג בטרם התקיימה חקירה. עוד עולה בבחינה כלל-ארצית ששיעור העברת הבקשות לפני חקירה נמצא במגמת עלייה. 2 . אי שליחת הבקשה למינוי סנגור במועד שבו ביקש זאת העצור פוגעת בזכויותיו ועשויה להביא לשחרורו בשל הפגיעה. זאת חרף חשד לביצוע עבירה פלילית על ידו, אשר ייתכן שהייתה מצדיקה את המשך החזקתו במעצר. מצד אחר, אי-שליחת בקשה למינוי סנגור עשויה להביא להמשך החזקתו של עצור במעצר שלא לצורך - למשל, ניתן היה לשחררו קודם לכן בהסכמה או שבית המשפט היה מוצא, לאחר הגשת בקשת שחרור מטעם הסנגור, כי לא היה מקום לעוצרו. כך למשל, בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצאו מספר מקרים בהם פגיעה בזכות . כמו כן, בבקרות שנערכו במרחב 49ההיוועצות הביאה לשחרורם של עצורים מתיקי המעצרים שנבדקו נמצאו 72% אף עלה כי 2019 - 2017 מסוים בשנים לא-תקינים מבחינת תיעוד העברת הבקשות. ההקפדה על העברת הודעות לסנגוריה הציבורית, כי מנוהלים מעקב ובקרה משטרת ישראל מסרה בתגובתה כי פעלה להעביר הנחיות מפורטות בעניין שוטפים בנושא וכי יישלח ריענון הנחיות נוסף. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה שמשטרת ישראל אינה מחזיקה בנתונים סדורים ומלאים על מועדי העברת הבקשות למינוי סנגור למינוי סנגור ובדוח הקצין הממונה שדה שיש למלאו לציון שעת שעת העברת הבקשה לידי הסנגוריה הציבורית; אין בטופסי הבקשה ציבורי. נוסף על כך, בנוהלי המשטרה אין הוראה מחייבת לתיעוד העברת הבקשה; ואין הליך מסודר לתיעוד אישור קבלת הבקשה על ידי הסנגוריה הציבורית. המשטרה מסרה בתגובתה כי חטיבת החקירות תבחן אפשרות לפיתוח ממשק ממוחשב משותף עם הסנגוריה הציבורית, שיאפשר העברה מקוונת של בקשות ותיעוד אוטומטי של מועד העברתן. ); עמ"ת (מחוזי מרכז) 8.8.18 (החלטה מיוםמדינת ישראל נ' בורשטיין 16529-08-18 )מ"י (ב"ש 49 28171-11- )); מ"י (שלום ראשל"צ 24.2.19 (החלטה מיוםאבו נציר נ' מדינת ישראל 2099-02-19 'מדינת ישראל נ 6960-06-18 )); מ"י (שלום ב"ש 13.11.18 - (החלטה ממדינת ישראל נ' פלוני 18 .)5.6.18 - (החלטה מפלוני 1852 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה בטרם תיישם פתרון לממשק ממוחשב, על המשטרה להקפיד כבר עתה על רישום שעת העברת הבקשה וקבלתה והזנתה במערכת הממוחשבת. 3 . בנושא יישום זכות 2016 הסנגור הציבורי הארצי פנה ללשכת המפכ"ל באפריל ההיוועצות. במכתבו נטען כי ישנה שונות קיצונית בשיעור העברת הבקשות לפני חקירה בין בגירים לקטינים ובשיעורה בין יחידות החקירה. לשכת המפכ"ל שנחקר עשוי לוותר על זכות ההיוועצות לפני החקירה 2016 השיבה לו במאי יחידות החקירה בסיבות אובייקטיביות כגון רקע חברתי, רקע סוציואקונומי ולשנות את דעתו לאחר החקירה. עוד נמסר כי ניתן להסביר את השונות בין וכיוצא בזה. מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יש קושי להסביר את מקור הפער בשיעורי שליחת הבקשות לייצוג לפני חקירה בפערים הבקשות לפני חקירה. ישנן תחנות בהן היה שינוי משמעותי בנושא כלכלי באזור שתחת סמכות תחנת המשטרה לבין שיעור העברת נתוני הסנגוריה הציבורית אין הלימה מובהקת בין המצב החברתי חברתיים וכלכליים בין עצורים בתחנות השונות. זאת, משום שלפי זה במהלך השנים. כמו כן, עדיין קיים פער בין מצבם של קטינים לבגירים. כך למשל, בנתוני הסנגוריה נמצא שוני בשיעור הבקשות המועברות לפני עמד שיעור העברת הבקשות 2015 חקירה אצל בגירים לעומת קטינים. בשנת 2018 . בשנת 72% , ואילו אצל קטינים על 32%-לפני חקירה אצל בגירים על כ . 89% , ואילו אצל קטינים על 52% עמד שיעור העברת הבקשות אצל בגירים על בפילוח 2018 - ו2015 להלן תרשים המציג את שיעורי העברת הבקשות בשנים לפי קטינים ובגירים. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1853 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | , שיעורי העברת הבקשות למינוי סנגור ציבורי לפני חקירה:13 תרשים 2018 ,2015 ,לפי קטינים ובגירים על פי נתוני הסנגוריה הציבורית, בעיבוד משרד מבקר המדינה. הסנגוריה הציבורית מחזיקה נתונים על אודות הטיפול בבקשות איסוף הנתונים על ידי המשטרה מותיר את המחלוקות בין הסנגוריה המינוי, ואילו משטרת ישראל אינה אוספת נתונים אלה. היעדר הציבורית לבין המשטרה על כנן, ללא אפשרות לבחינתן העובדתית. המשטרה השונות וכן בין בגירים לקטינים. איסוף הנתונים באמצעים ניכרת בשיעורי העברת הבקשות לפני חקירה אצל בגירים בתחנות הוא אף מונע מהמשטרה את האפשרות לבחון מדוע ישנה שונות ממוחשבים יסייע לבחינת הסוגיה ברמה הארצית ויוכל לשמש בסיס לדיון שנתי בנושא במשטרה, תוך הצבת יעדים שנתיים לתחנות לגידול בשיעור מימושה של זכות ההיוועצות. שחרור עצורים בתנאים הסמכות לשחרור עצור בתנאים החלטת המעצר היא מוצא אחרון בשרשרת האפשרויות העומדות לרשות מערכת . בהתאם לכך קובע חוק המעצרים בעניין עצור שקיים חשד סביר שביצע 50האכיפה עבירה, כי קצין ממונה או בית משפט - רשאים לשחררו בערובה (להלן - שחרור (פורסם במאגר האגודה לזכויות האזרח בישראל ואח' נ' השר לבט"פ ואח' 1892/14 וראו: בג"ץ 50 .)13.6.17 ,ממוחשב 1854 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה בתנאים). השימוש בחלופות מעצר בדרך של שחרור בתנאים פותח והורחב לאורך השנים מתוך הכרה בחשיבותן ולאור שינויים בתפיסות חברתיות והתפתחויות . 51טכנולוגיות על מנת להפחית ככל הניתן את הפגיעה בעצור, נדרשים גורמי האכיפה לקבל את שהדבר ניתן בנסיבות העניין. יתרה מכך, הימנעות מהפעלת סמכות הקצין הממונה ההחלטה על השחרור בתנאים בהקדם האפשרי ולבצעה במועד המוקדם ביותר, ככל בכבודו ובחירותו. כמו כן, היא עלולה להביא לעומס יתר על בתי המשפט, שירות לשחרור עצור בתנאים חלף הבאתו בפני בית המשפט מביאה לפגיעה שלא לצורך בתי הסוהר והסנגוריה הציבורית ולבזבוז משאבי ציבור. הלכה למעשה, ישנם שלושה שלבים שבהם יש לפרט לפני העצור או בית המשפט את התנאים לשחרור ממעצר: 1 . על הקצין הממונה להציע לעצור, במקרים החלטת הקצין הממונה: המתאימים, להשתחרר בתחנת המשטרה בתנאים המצויים בסמכותו. אם העצור הסכים לתנאים, הוא יחתום על כתב ערבות המפרט את תנאי השחרור. 2 . אם עצור סירב לתנאים שהציע לו הקצין הגשת בקשה בבית המשפט: עליו לפרט בבקשת השחרור ממעצר המוגשת למזכירות בית המשפט את תנאי הממונה, או שהתנאים לשחרור שהקצין הממונה רוצה להציב אינם בסמכותו, השחרור המבוקשים. 3 . : עניינו של עצור מובא בפני בית המשפט בשני מצביםהחלטת בית המשפט: מחליט על שחרור בתנאים, הוא מכריע מהם התנאים לשחרור שבהם יידרש הוגשה בקשה למעצר או שהוגשה בקשה לשחרור בתנאים. אם בית המשפט העצור לעמוד ומפרט אותם בהחלטתו. המשטרה נדרשת לאכוף את התנאים שנקבעו בבית המשפט. להלן לוח המפרט את תנאי השחרור ממעצר שניתן לקבוע לפי חוק המעצרים בחלוקה לזהות הגורם המוסמך לקבוע אותם: .379 ', עמדוח המבקר על העברת הטיפול 51 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1855 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | תנאי שחרור ממעצר - סמכויות בית המשפט וקצין ממונה:8 לוח משך התקופהתנאי השחרור סמכות המרבית (בימים) סמכות קצין סוגשופט סמכות 1 ערובהכןכןאין סמכות מקבילה2 'ערבות צד גכןכןאין 3 חובת הודעה על כל שינוי 52בכתובתכןכןאין 4 הפקדת כלי נשק בתחנת 53משטרהכןכןאין 5 חובה להתייצב בתחנת 54משטרהכןכןאין א655איסור יציאה מן הארץ 90 כןכן 56בסמכות מקבילה-חלקית6 איסור יציאה מן הארץ 90-כןלאלמעלה מ א757איסור כניסה למקום 15 כןכן ב7 איסור כניסה למקום 15-כןלאלמעלה מ א858איסור לקיים קשר 30 כןכן ב8 איסור לקיים קשר 30-כןלאלמעלה מ א959חובת הימצאות במקום 15 כןכן ב9 חובת הימצאות במקום 15-כןלאלמעלה מ א10 איסור יציאה ממקום 60המגורים5 כןכן מען המגורים ומקום העבודה. 52 .לעניין חשוד בעבירת אלימות שברשותו כלי נשק 53 .בהתאם למועדים שייקבעו 54 .כולל הפקדת דרכון 55 - בית המשפט והקצין הממונה מוסמכים לקבוע את התנאי, אבל ביתסמכות מקבילה-חלקית 56 .המשפט רשאי לקבוע את משך התנאי לתקופה ארוכה יותר מהתקופה שקצין רשאי להורות עליה לאזור, ליישוב או למקום בארץ. 57 .לרבות להיפגש עם מי שיקבע 58 .לרבות מגורים באזור, ביישוב או במקום בארץ 59 .במשך כל שעות היממה או חלק ממנה 60 1856 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה משך התקופהתנאי השחרור סמכות המרבית (בימים) סמכות קצין סוגשופט סמכות ב10 איסור יציאה ממקום המגורים5-כןלאלמעלה מ סמכות מקבילה-חלקית 1161פיקוח של קצין מבחן 180 כןלא סמכות בלעדית לבית המשפט12 חובה לקבל טיפול 62למשתמשים בסמיםכןלאאין 1363בדיקה פסיכיאטריתכןלאאין 14 איסור המשך עיסוק הקשור בעבירהכןלאאין 15 ביצוע בדיקה רפואית בהסכמת החשודכןלאאין על פי חוק המעצרים, בעיבוד משרד מבקר המדינה. השימוש בסמכות הקצין הממונה לשחרור בתנאים לפי פקודת מטא"ר, יש להביא את העצור לפני שופט על מנת לקבל החלטה בנוגע לתנאי שחרורו ממעצר, אם נדרש לשחרר אותו בתנאים שאינם בסמכות הקצין הממונה, או אם העצור סירב לתנאים שבסמכות הקצין הממונה. שוחררו עצורים על ידי קצין ממונה בכ- 2018 - 2016 לפי נתוני המשטרה, בשנים ) שוחרר העצור בתנאים. כמו כן, 42%( מעצרים 20,000 - מעצרים, ומתוכם בכ 46,000 מעצרים, ומתוכם 85,000 -באותה התקופה שוחררו על ידי בית המשפט עצורים בכ ) שוחרר העצור בתנאים. 39%( מעצרים 34,000 -בכ עושה שימוש מספק בסמכויותיה לשחרור עצורים בתנאים בתחנת המשטרה חלף במהלך השנים טענו הסנגוריה הציבורית והנהלת בתי המשפט שהמשטרה אינה חובה להימצא בפיקוחו של קצין מבחן לאחר קבלת תסקיר מעצר. 61 .ובלבד שהטיפול אושר על ידי קצין מבחן 62 .חובה להתייצב לבדיקה פסיכיאטרית. אם העצור הסכים לכך ניתן גם לקבל טיפול במקום שייקבע 63 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1857 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הבאתם לבית המשפט. הגורמים המעורבים מסכימים שחשוב לצמצם את מספר המעצרים ומשכם ושעל המשטרה להקפיד על מיצוי סמכויות קציני המשטרה לשחרר בערובה בתחנות המשטרה. עם זאת, הטעם לתופעה שנוי במחלוקת בין הצדדים. מטבע הדברים, אי-קבלת ההחלטה בתחנת המשטרה גורמת להארכת משך מעצרו של העצור עד לשחרורו בתנאים. 1 . התקיימו דיונים ותכתובות בין המשנה ליועץ המשפטי 2008 החל בספטמבר לממשלה (פלילי) (להלן - המשנה ליועמ"ש), הנהלת בתי המשפט, הסנגוריה עצורים בתנאים. כבר באותה שנה סבר המשנה ליועמ"ש דאז כי החזקת עצור רק הציבורית ומשטרת ישראל בנושא היקף השימוש בסמכות המשטרה לשחרר כדי להביאו לבית משפט אף שניתן היה לשחררו קודם לכן היא מצב לא-ראוי. החלה הסנגוריה הציבורית לפנות בנושא זה למפכ"ל המשטרה 2009 משנת ולגורמים נוספים. לטענתה, לא נעשה די שימוש בסמכות הקצין הממונה לשחרר עצורים בתנאים חלף הבאתם לבית המשפט. הפניות נתמכו בעשרות החלטות שאספה הסנגוריה הציבורית. 2018 - 2011 שיפוטיות ביקורתיות מהשנים עמדות אלו עלו גם בפגישות עבודה של דרגי השטח. הצטרף מנהל בתי המשפט לעמדה זו וציין כי לרוב כשמובא עצור על 2014 בשנת ובכל זאת וחרף הסמכות הנתונה לה לשחררו היא מביאה אותו לבית המשפט. ידי המשטרה לשחרור בבית המשפט, היא סבורה שאין תכלית להמשך מעצרו, , ואולם 2011 מנהל בתי המשפט ציין שהתראות ביחס לתופעה עלו כבר בשנת לא חל שיפור בנושא. התקיימו דיונים בין נציגי המשטרה המפכ"ל סבר כי מקור הקושי נעוץ בסמכויות השחרור המוגבלות המוקנות 2016 בחוק לקצין הממונה. החל באוקטובר ביקשה שלא להתנות את סמכות הקצין הממונה בהסכמת העצור וכן להאריך את למשרד המשפטים בדבר הצעה להרחיב את סמכויות הקצין. בין היתר, המשטרה משך התקופה המרבי שהקצין רשאי להטיל. 2 . דרשו הסנגוריה הציבורית ומשרד המשפטים שמשטרת ישראל 2014 החל בשנת תאסוף נתונים מסודרים על אודות הפעלת הסמכויות, מספר הבקשות שמוגשות בתחנת המשטרה. זאת בין היתר על מנת שניתן יהיה לקבל תמונה מלאה על לבית המשפט לשחרור חשודים בתנאים וסוג העילות המונעות שחרור מוקדם הצורך להרחיב את סמכויות הקצין הממונה. העיר משרד מבקר המדינה כי המשטרה לא אספה נתונים על היקף 2015 בשנת השימוש בסמכות קצין ממונה לשחרר עצורים בתחנה, לא בחנה אם עשתה 1858 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה שימוש מיטבי בהליך זה, ומה שיעור השחרורים בערובה מתוך כלל המעצרים . 64שבהם אפשר היה לשחרר את העצורים בתחנות המשטרה השיבה המשטרה לדרישת משרד המשפטים שאין במערכות 2017 בשנת הממוחשבות שלה נתונים קונקרטיים לעניין שחרור בתנאים מגבילים. כי אכן היה 2020 המשטרה השיבה בתגובתה למשרד מבקר המדינה מינואר קושי להציג למשרד המשפטים נתונים לגבי שחרור בערובה כיוון שהתהליך אינו ממוחשב, וכי היא פועלת כדי למחשב את כל התהליך באופן שניתן יהיה לספק כלל הגופים". חרף המחסור בנתונים, המשטרה מסרה כי היא מעודדת ופועלת נתונים אלה. עוד היא סבורה, כי איסוף הנתונים בנושא נדרש להיות "נחלת להרחיב את מגמת השחרור על ידי קצין ממונה בתחנת המשטרה ועורכת בקרות בנושא. כמו כן, היא מקווה שיינתן פתרון למגבלות החלות על סמכות השחרור של המשטרה במסגרת הוועדה הציבורית בנושא. זה כעשור שבה ועולה הטענה מצד הנהלת בתי המשפט והסנגוריה הציבורית כי משטרת ישראל אינה עושה די שימוש בסמכויותיה לשחרר של הקצין הממונה, ויש אפוא להרחיבן. חרף העובדה כי המשטרה שלא לצורך. מנגד טוענת המשטרה כי הדבר נובע מהסמכויות המוגבלות עצורים בתנאים בתחנת המשטרה, אלא מביאה אותם לבית המשפט כדי ליישב מחלוקות אלו, אין 2014 נדרשה לספק נתונים עוד בשנת בידיה נתונים בנושא. בהיעדר נתונים על היקף השימוש בסמכות שנקבעו בבית המשפט - קיים קושי לברר את תמונת המצב המלאה. על הקצין הממונה, דרך הגשת בקשה במזכירות בית המשפט ועד לתנאים לשחרור עצור לחלופת מעצר ואילו תנאים הוצגו לעצור - משלב החלטת המשטרה להשלים את איסוף הנתונים לשם בחינת נושא השחרור על ידי קצינים ממונים בתחנות. מחסור בנתונים במערכות הממוחשבות אף לו ביקשה המשטרה לאסוף נתונים בנושא השימוש בסמכות קצין ממונה לשחרר עצור בתחנת המשטרה, בעת הזו אין בידיה כל אפשרות להחזיק בנתונים אלו, כפי שיפורט: . הנושא עלה גם בדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה של 380 ', עמדוח המבקר על העברת הטיפול 64 .8.7.13 ,29.5.13 ,"הכנסת בנושא "מעצרי לילה מיותרים של נחקרים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1859 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | 3 . בטופס החלטת הקצין הממונה אין מקום לפרט את תנאי השחרור ממעצר שביקש להציב הקצין הממונה לפני העצור ולאילו מן התנאים שהוצעו הסכים העצור או סירב. משכך, לא ניתן לדעת אילו תנאי שחרור הוצעו לעצור ולהם תנאי השחרור שסבר הקצין הממונה שיש להטיל על העצור הם תנאים שאינם הוא סירב באופן שחייב את הבאתו לפני בית המשפט; לא ניתן לדעת אם אך לתקופות ארוכות יותר. נתונים אלו אינם נאספים ואינם נמצאים במערכת בסמכותו; ולא ניתן לדעת אם הקצין הממונה ביקש להטיל תנאים שבסמכותו הממוחשבת שבידי המשטרה. 4 . בהארכת מעצרו של העצור יש מקום לפרט על גבי הטופס כמה תנאי שחרור, לעומת זאת, בבקשה להוצאת צו מעצר המוגשת לבית המשפט לצורך הדיון באופן שניתן יהיה לשומרם במערכות הממוחשבות של המשטרה, ואילו את יתר תנאי השחרור ניתן להוסיף בכתב יד. בעניין כלל תנאי השחרור לא ניתן לציין אילו מהם בסמכות קצין ואילו בסמכותו של בית המשפט. ממונה רשימת תנאים לבחירה מרובה וכן שדות המפרטים את משכו של כל תנאי משטרת ישראל מסרה בתגובתה כי חטיבת החקירות תפעל להוסיף לטופס דוח קצין ואת הסכמתו או סירובו של העצור לכל אחד מהם. כמו כן, בכוונתה להפריד בין בקשת מעצר לבין בקשת שחרור בתנאים המוגשת לבית המשפט. בקשת השחרור תוזן אף היא באופן מקוון ובמצב זה ניתן יהיה להבחין מה מהות בקשת המשטרה המוגשת לבית המשפט ומהם תנאיה. עוד נמסר כי חטיבת החקירות תשקול, יחד עם גורמי המקצוע, להוסיף לטופס בקשת הוצאת צו מעצר רשימת תנאים לבחירה מרובה וכן שדות המפרטים את משכו של כל תנאי. מעצרים שבהם שוחרר מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יש החלטות שיפוטיות שאינן מוזנות 34,000 -למערכת הממוחשבת במלואן. כך למשל, מתוך כ העצור בתנאים על ידי בית המשפט, במשטרה לא הוזנו נתונים בעניין תנאי השחרור ). 12%- מקרים (כ 4,002 -מהמעצר ב תיעוד חלקי מונע מהמשטרה את האפשרות לבדוק באילו נסיבות הובא העצור לשחרור בתנאים בבית המשפט חלף שחרורו בידי הקצין הבקשות המוגשות לבית המשפט, משום שאין בידיה הנתונים המלאים בתנאים ולטייב אותו. כמו כן, אין בידי המשטרה הכלים לבחון את טיב של הקצין הממונה, והיא אינה יכולה להפיק לקחים לגבי הליך השחרור הממונה. משכך, אין בידיה לבצע בקרה על אופן הפעלת שיקול הדעת של כל תנאי השחרור המבוקשים בבקשה להוצאת צו מעצר ושל התנאים שקבע בית המשפט. 1860 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מנו גורמי המקצוע במשטרה את 2018 בדיון שערך מפכ"ל המשטרה באוקטובר הנסיבות למעצרים בלתי מוצדקים. בין המלצותיהם למפכ"ל - לקבוע מדיניות בתחום לאחר מחקר. על אף האמור, נראה כי המחסור בנתונים במערכות הממוחשבות מקשה ההחלטות, כגון: מה שיעור החלטות השחרור שמתקבלות על ידי קצין לערוך מחקר ארצי מקיף בנושא המעצרים על מנת לבחון את הליכי קבלת ממונה מכלל החלטות השחרור; מה תנאי השחרור שקבע קצין ממונה; ובמקרים בהם החלטת השחרור התקבלה על ידי בית המשפט - מה הפער בין התנאים שביקש להציב הקצין לבין התנאים שקבע בית המשפט. המשפט יש יתרונות רבים - צמצום הפגיעה בזכויות העצור, הפחתת לשחרור עצורים כבר בתחנת המשטרה מבלי להביאם לדיון בבית משאבים המוקצים להחזקתו והפחתת עומסים אצל הגורמים המעורבים. בית המשפט. כתוצאה מכך, המשטרה אינה יכולה לאתר את ההחלטות ברמה הארצית ובאופן שוטף בין החלטות הקצין הממונה להחלטות הפערים בתיעוד הנתונים מונעים מהמשטרה לערוך השוואה מלאה שבהן נדרש היה לעשות שימוש בסמכות קצין ממונה והדבר לא נעשה; ולמפות את הנסיבות שהביאו לכך. היעדרם של נתונים אף משפיע על האפשרות שבית המשפט יפקח על פעילות המשטרה בנושא. לעמדת המשטרה בתשובתה, קיים קושי לערוך את ההשוואה בין תנאי השחרור שהתבקשו לבין אלו שניתנו בהחלטת בית המשפט, משום שהחלטות בית המשפט אינן מועברות למשטרה באופן מקוון (עוד בעניין זה, ראו בפרק על זמינות בתי המשפט במהלך השבוע). משרד מבקר המדינה מציין כי הדבר מחדד את הצורך במערכת ממוחשבת אחידה ובהזנת רצף ההחלטות ותנאי השחרור שנקבעו בהן לשם צמצום הפגיעה בזכויות העצור וייעול המערכת. אופן השימוש בסמכות המשטרה אצל המשנה ליועמ"ש (פלילי) מסרה המשטרה כי 2015 במהלך דיון בנובמבר תבחן מתווה נוסף לפעולה, שיגביר את השימוש בסמכויות הקצין הממונה לגבי שחרור בתנאים הנתונים בסמכות מקבילה-חלקית. על פי מתווה זה שהוצע על ידי 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1861 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הסנגוריה הציבורית, המשטרה תשחרר עצור בתחנת המשטרה לפי משך התנאי המצוי בסמכותה, ובמהלך תקופת התנאי תזמן את העצור לדיון המשך בבית המשפט לצורך הארכת תקופת התנאי בהתאם לסמכות בית המשפט (להלן - המתווה הנוסף). התקיימה פגישה של נציגי המשטרה, נציגי פרקליטות המדינה 2017 בחודש יולי והנהלת בתי המשפט ובה הועלתה סוגיית הבאת עצורים לבית המשפט חלף שחרורם בתחנת המשטרה. בעקבות פגישה זו הנחה ראש חטיבת החקירות באח"ם באוגוסט את קציני אח"ם המחוזיים כי יש להעדיף את שחרורם של העצורים בתחנת 2017 להסתפק בתנאי שחרור שבסמכות הקצין הממונה, ובמידת הצורך ניתן לבקש מבית המשטרה על ידי קצין ממונה. ראש החטיבה הדגיש כי בכפוף לצורכי החקירה, ניתן המשפט להאריך את התנאים. שב ופנה הסנגור הציבורי הארצי וביקש שהמשטרה תפעל במתווה 2018 ביולי השיב עוזר המפכ"ל כי המשטרה לא תעשה שימוש במתווה 2018 הנוסף. באוגוסט ומשכך, העצור ישוחרר בסופה של התקופה הראשונית שנקבעה על ידי הקצין להארכת התנאים בבית המשפט. בכך תסוכל האפשרות להאריך את תנאי המעצר, הנוסף, משום שלאחר שחרורו של העצור בתחנה יהיה קושי לאתרו על מנת לזמנו הממונה ללא תנאים מגבילים. מוצע למשטרה כי תבחן את ההיתכנות של המתווה הנוסף והתאמתו, לכל הפחות, לחלק מאוכלוסיית העצורים בהתאם לקריטריונים שייקבעו על ידה, כגון עצורים ללא עבר פלילי בעבירות קלות. בתשובתה מסרה המשטרה כי המתווה הנוסף אינו מתאים לכלל העצורים וכבר כיום, ככלל, לא מתבקשים תנאים מכבידים שאינם בתחום סמכות הקצינים עבור עצורים בעבירות קלות וללא עבר פלילי. עוד הוסיפה כי מתווה זה אינו ישים, משום שאין אפשרות לוודא כי עצור ששוחרר בתנאים בתחנת המשטרה ידע על מועד הדיון ויתייצב לדיון, ולכן לא ניתן יהיה להאריך את תנאי השחרור בעניינו, ועל המשטרה תוטל החובה לאתר משוחררים אלו. טענת המשטרה כי קיים קושי באיתור עצורים ששוחררו בתחנת מומלץ כי תערוך בדיקה מקדמית (פיילוט) בנושא, שילווה באיסוף ששוחרר ולא התייצב לדיון בעניינו, המשטרה תידרש לאתרו. לפיכך, המשטרה יוצרת לכאורה הפרדה מלאכותית בין עצורים שהרי כל עצור נתונים ובניתוחם. 1862 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה היקף השימוש בסמכות 1 . החלטות שיפוטיות שבהן שוחרר 34,000 - התקבלו כ 2018 - 2016 כאמור, בשנים העצור בתנאים. במשטרת ישראל הוזנו במערכות הממוחשבות שלה נתונים על מעצרים. 30,000 -אודות תנאי השחרור בכ ישנן שתי סיבות עיקריות לפערים במאגר הנתונים של המשטרה על תנאי השחרור. האחת נובעת מפערים בהזנת נתוני תנאי השחרור על ידי השוטרים, מאחר שהוזנו התנאים המפורטים בחוק המעצרים (כמפורט בלוח לעיל) אינם קיימים בקטגוריית תנאי שחרור מסוגים שונים באותה קטגוריה. השנייה נובעת מכך שחלק מסוגי סוג התנאי במערכת הממוחשבת, אלא מוזנים על פי הקטגוריה "אחר". אי הזנת נתונים על תנאי השחרור של העצור אינה מאפשרת למשטרה לבחון אם העצור עומד בתנאי השחרור שהוצבו לו ולאוכפם. אי- הפרדה בין תנאי השחרור לפי סוגם אף מקשה על המשטרה לבחון את טיב החלטות השחרור והאם תנאיהם היו מצויים בסמכות קצין. משטרת ישראל מסרה בתגובתה כי היא מנחה את רכזי החקירות להזין את תנאי . 2020 השחרור למערכת הממוחשבת, וכי נושא זה ייבחן בתוכנית הביקורת לשנת 2 . מעצרים על ידי משרד 30,000 להלן לוח המציג את תוצאות בדיקתם של , שבהם הוזנה במערכות 2018 - 2016 מבקר המדינה. מדובר במעצרים בשנים הממוחשבות של המשטרה החלטה שיפוטית הכוללת פירוט של התנאים שבהם שוחרר העצור. במסגרת הבדיקה נבחן אם במבחן התוצאה החלטת בית המשפט לשחרר עצור בתנאים הייתה מצויה בסמכות קצין ממונה. : החלטות בית המשפט לשחרר עצור בתנאים המצויים בסמכות קצין 9 לוח 2018 - 2016 ,ממונה שיעורהתנאים המפורטים בהחלטה השיפוטית לשחרר עצור כל התנאים מצויים בסמכות מקבילה של הקצין הממונה 52% , ושאר התנאים65לפחות תנאי אחד מצוי בסמכות מקבילה-חלקית מצויים בסמכות מקבילה של הקצין הממונה 47% לפחות תנאי אחד מצוי בסמכותו הבלעדית של בית המשפט 1%-פחות מ על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה. סוג התנאי מצוי בסמכות קצין ממונה, אבל תקופת התנאי ארוכה מהתקופה שקצין רשאי להורות עליה. 65 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1863 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | מן הלוח עולה כי בכמחצית מהחלטות השחרור של בית המשפט בפחות מאחוז אחד מדובר בהחלטה שיפוטית שתנאיה לא היו הייתה ההחלטה מצויה בסמכות מקבילה לסמכות הקצין הממונה. מאפשרים שחרור בתחנה. יתר החלטות השחרור כללו תנאי שחרור רשאי להורות עליה. בהחלטות מסוג זה ייתכן שניתן היה לשחרר את בסמכות קצין ממונה, אבל תקופת התנאי ארוכה מהתקופה שקצין אחד לפחות שמצוי בסמכות מקבילה-חלקית: סוג התנאי מצוי העצור בתחנת המשטרה על פי המתווה הנוסף שהציעה הסנגוריה הציבורית - שחרור בתנאי שמצוי בסמכות הקצין והארכת התנאי לתקופה שמעבר לסמכות הקצין בבית המשפט ובשלב מאוחר יותר. המשטרה מסרה בתגובתה כי הבקשה המוגשת לבית המשפט אינה מחויבת להיות בהלימה להחלטה המתקבלת על ידי בית המשפט וכי מספר המשוחררים על ידי בית משפט בתנאים שקצין משטרה יכול היה להשיתם אינם מלמדים כי תנאים מחמירים יותר או אף הארכת מעצר ובית המשפט הסתפק בתנאים אלה התנאים שביקשה המשטרה. ייתכן בהחלט, ואף סביר, כי המשטרה ביקשה שמלכתחילה מוסמך היה קצין לבקשם. בהיעדר נתונים בנושא, המשטרה לא יכולה לבסס את עמדתה. אף לו ניתן היה לעשות זאת, שיעור השחרורים ממעצר על ידי בית המשפט בין תנאים מחמירים המתבקשים על ידי המשטרה לבין החלטת בית בדיקה משמעותית. רק כך תוכל המשטרה לדעת אם יש פער משמעותי בתנאים המצויים בסמכות מקבילה לזו של הקצין הממונה מחייב המשפט ומהו המענה שעליה לתת - יישום רוח הפסיקה והטמעתה בהחלטות הקצין הממונה בשטח או הגשת ערעורים שיביאו לשינוי רוח הפסיקה, כמקובל. תנאיה, מצויה בסמכות מקבילה לזו של הקצין הממונה. כך, היא תוכל על המשטרה לבדוק את המעצרים שבהם החלטת השחרור, על כלל לבחון את מהות הפער שבין בקשותיה ובין החלטות בית המשפט, לרבות, כשהן התקבלו חרף התנגדותה. 1864 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינההפקדת ערובה והחזרתה לפי חוק המעצרים ופקודת מטא"ר, קצין ממונה ובית המשפט מוסמכים להטיל ערובה על עצור שטרם הוגש נגדו כתב אישום ולהתנות את שחרורו ממעצר בתנאים . על הקצין הממונה 67 או ערבות עצמית66נוספים. ערובה יכולה להיות עירבון כספי הערובה מסייעת להבטיח התייצבות לחקירה או למשפט ולמנוע שיבוש הליכים אלו. להעדיף את שחרור העצור בתנאים אם בכך ניתן להשיג את מטרת המעצר, שכן יום אם לא הוגש 180 הכלל הוא כי תוקפם של הערובה ותנאי השחרור מתבטל בתוך כתב אישום נגד החשוד בפרק זמן זה, אך בית המשפט מוסמך להאריך את תקופת הערובה ואת תנאי השחרור בתנאים הקבועים בחוק. אם קצין ממונה הורה על שחרור ממעצר בתנאים של הפקדת ערובה, יופקדו הכספים המשפט הוא שהורה על הפקדת הערובה, יופקדו הכספים בבית המשפט, והאחריות בתחנת המשטרה, והאחריות להשיב את כספי הערובה מוטלת על המשטרה. אם בית להשיב את הכספים מוטלת על מערכת בתי המשפט (להלן - כספי הפיקדונות). הביקורת העלתה כי פעמים רבות עולים קשיים לאתר את הזכאים להחזר כספי הפיקדונות בשל סיבות שונות, ובהן היעדר פרטים מזהים או פרטי התקשרות מהימנים. כמו כן עלה, כי המשטרה והנהלת בתי המשפט פועלות בדרכים שונות בכל הנוגע להחזר כספי הפיקדונות ולהתמודדות עם הקושי לאתר את הזכאים, כפי שיפורט להלן: הפקדת ערובה במשטרה והחזרתה הפקדת כספים לצורך שחרור בערובה מתאפשרת בכל שעות היממה באמצעות בכל תחנות המשטרה. כמו כן, ניתן 2014 מתקנים מסוג "בנקט", שהותקנו החל בשנת לבצע את התשלום באמצעות העברה בנקאית באינטרנט באתר שירות התשלומים הממשלתי או בתשלום במזומן בבנק הדואר. שנקבעו לגביו התנאים לשחרור בערובה. יצוין כי הכספים שמורים כפיקדונות בספרי (מספר תעודת הזהות ומספר הטלפון הסלולרי, ככל שישנו), ולאו דווקא של העצור בעת הפקדת כספי הערובה נשמרים במשטרה פרטיו של מפקיד הכספים בפועל הנהלת החשבונות של אגף החשב הכללי במשרד האוצר, האמון גם על שמירת ערך כלומר, הפקדת כסף מזומן בתחנת המשטרה. 66 .כלומר, חתימה על התחייבות 67 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1865 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | יום, ובהתקיים התנאים הקבועים בחוק, מעבירה המשטרה 180 . בחלוף 68הכסף ) למפקיד הערובה על הכספים שהוא זכאי להם, SMS באופן יזום מסרון (הודעת והשבתם בפועל נעשית בבנק הדואר, בכפוף להצגת תעודת זהות. יצוין שבירורים .69על הזכאות להשבת הכספים נעשים באמצעות אתר מקוון מיליון ש"ח 7.87 -נמצא כי במשטרה צבורים כספי ערובה בסך כ שהופקדו בהליכי מעצרים וטרם הושבו לזכאים. להלן בלוח התפלגות :2018 - 2014 מספר התיקים והסכומים בשנים 2018 - 2014 , הפקדות ערובה במשטרת ישראל והחזרים:10 לוח מספר התיקים70)סכומים (במיליוני ש"ח שיעור ההחזר החזריםהפקדות החזרים שנדרש הפקדותממספר התיקים החזרים שלא להשיב* שיעור ההחזר החזרים נטו***נמשכו** מסכומי ההחזרים 2014 7,721 3,743 48% 9.05 4.53 1.12 3.41 75% 2015 6,527 5,379 82% 8.34 6.37 1.41 4.95 78% 2016 5,037 4,618 92% 6.57 6.32 2.52 3.80 60% 2017 4,014 3,922 98% 6.34 5.66 1.69 3.97 70% 2018 3,087 2,807 91% 5.09 5.13 1.13 4.00 78% סה"כ 26,386 20,469 78% 35.39 28.01 7.87 20.14 72% שיעור השינוי בשנים 2018 - 201460% - 88% 44% - - 17% 4% .על פי נתוני מדור הכנסות, חשבות המשטרה אדום - ירידה ירוק - עלייה גם הכספים המשולמים בהנהלת בתי המשפט מופקדים בחשבון החשב הכללי בבנק ישראל. 68 כפוף להזנת מספר תעודת זהות ומספר כתב הערובה ב"מערכת לבירור החזרים כספיים" באתר 69 .המשטרה ההחזרים בשנה נתונה אינם בהכרח מתוך הכספים שהתקבלו באותה השנה. 70 .סכומים שאושרו להחזר והועברו לבנק הדואר בצירוף הודעה למוטבים * סכומים שלא נמשכו על ידי הזכאים מבנק הדואר ועבר זמן ההמתנה ** יום). 180 ( עבורם הפער בין ההחזרים שנדרש להשיב להחזרים שלא נמשכו. *** 1866 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה השתנה משמעותית שיעור 2018 לשנת 2014 מהלוח עולה כי בין שנת . גם בסכומים שהוחזרו 88% התיקים שהושבו בהם כספים ועמד על בשיעורם). 4% - בגובה הסכומים ו 17%( לזכאים חלה עלייה מסוימת - 2014 כלומר, חל שיפור ביכולת ההחזר של הכספים לאורך השנים . ואולם, נראה שקיימת מגמה ברורה של ירידה במספר התיקים 2018 ) וירידה 60%( שבהם התקבלו הפקדות של כספי ערובה במשטרה ).44%-בשיעור הסכומים שהופקדו (כ המשטרה ציינה בתשובתה כי השימוש בהפקדות ערובה כספית מהווה נטל על מערך החקירות, ולפיכך ממעטות היחידות לעשות שימוש בכלי זה. בתשובתה פירטה עמדות הבנקט אינן עובדות תמיד ולא ניתן לשלוח חשוד לבצע הפקדה במקום אחר, סיבות אחדות הנוגעות להיבטים הטכניים של ההליך: הליך ההפקדה מסורבל, קשיים בממשקי התקשורת בין הדואר והמשטרה ואופי האוכלוסייה לעיתים, שאינה מהווים הרתעה כלפי החשוד, ובתי המשפט אינם ממהרים לחלט הפקדות. לסיכום נושאת כרטיס אשראי. בין ההיבטים המהותיים - סכומי ערובה כספית נמוכים אינם טענה כי במציאות העמוסה של מערך החקירות, ההליך הקיים מקשה ומעמיס, ולכן לא נעשה בו שימוש רחב. ככל שהליך ההפקדה יהיה פשוט לביצוע וככל שיחולטו הערבויות - הליך זה ירתיע וייעשה בו שימוש נרחב יותר. הנתונים מעידים על מידה הולכת ופוחתת של שימוש קצינים בסמכותם מעיר, כי הסמכות לשחרר בערובה היא חלופה חוקית למעצר ונועדה המשטרה, מחייבים בחינה מעמיקה של המשטרה. משרד מבקר המדינה לשחרור בערובה, והחסמים המצויים ביסודם, כפי שפורטו בתשובת לתת מענה כשניתן לוותר על שהות במעצר, על מנת להבטיח התייצבות הטכניים והמהותיים המפורטים לעיל, ויבטיחו שהשימוש בסמכות במעצר. על המשטרה לבחון פתרונות אפשריים שייתנו מענה לחסמים עומד בחשיבותו מול זכותו של עצור לחירות כאשר אין הצדקה להחזיקו לחקירה או למשפט ולמנוע את שיבוש ההליכים. עומס עבודה אינו קצינים לשחרר בערובה יושפע משיקולים מקצועיים ולא ייפגע בשל עומס בעבודה או סיבות טכניות אחרות. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1867 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הפקדת ערובה בבתי המשפט לפי נוהלי חטיבת המזכירויות בהנהלת בתי המשפט, הפקדת כספי ערובה מתאפשרת המופק במזכירות בית המשפט ויכולה להיעשות באמצעי תשלום 71באמצעות שובר אחדים: במזומן בבנק הדואר, באשראי, בהעברה בנקאית או בהמחאה של עו"ד וכן . כאשר 72באמצעות אתר הרשות השופטת, מרכז המידע הטלפוני או יישומון ייעודי 180 הופקדה ערובה בבית המשפט וניתנה החלטה שיפוטית על השבתה, או בחלוף יום בהתקיים התנאים הקבועים בחוק, על מערכת בתי המשפט להשיבה לזכאים. הכספים לאדם שנקבעו לגביו התנאים לשחרור בערובה (העצור) ולא למפקיד בשונה מן המשטרה ועל פי חוות דעת משפטית, הנהלת בתי המשפט פועלת להשבת הכספים בפועל. כלומר, השבת הכספים בצירוף ריבית נעשית בדרך של העברה בנקאית לחשבון העצור בלבד. הערובה נדרש האדם למלא את פרטיו האישיים, אך אין זו חובה. כתוצאה מכך, בעת הפקדת כספי הפיקדונות לא נשמרים פרטי מפקיד הכספים. אומנם בכתב פעמים רבות עולים קשיים במזכירויות בתי המשפט לאתר את הזכאים, ומשכך, החזר הכספים אינו יכול להתבצע באופן יזום, אלא אך על סמך בקשה של הזכאי. למפקידים חסרה תעודת זהות, או שהוזן להם מספר זהות בלתי-תקין, או שלא הקשיים עולים בעיקר אם פרטי הזיהוי הנדרשים לא הומצאו במלואם, למשל אם . 73קיימים לגביהם פרטי חשבון הבנק, פרטי ההתקשרות או פרטי זיהוי כלשהם במערכת בתי המשפט הצטברו לאורך השנים סכומי כסף גבוהים שהופקדו בהליכים שונים וטרם הושבו לזכאים, בהם גם בהליכי , מהם 74 מיליון ש"ח 312- היו בבתי המשפט כ 2019 מעצרים. באוגוסט וטרם 75 תיקי מעצרים 42,855 -) שהופקדו ב 47%( מיליון ש"ח 148-כ הושבו לזכאים. יום בתנאים 180 יצוין שעל גבי השובר מופיעה הודעה בדבר הזכות לקבלת הכספים בחלוף 71 .המתאימים . 2020 תשובת הנהלת בתי המשפט מינואר 72 ,לדברי הנהלת בתי המשפט, ישנם מצבים נוספים: זכאים שכספיהם עוקלו ולא ניתן להשיבם 73 זכאים שסירבו לקבל את הכספים למרות פניות של מזכירויות בתי המשפט, נפטרים שאין להם ש"ח ללא חשבון בנק ועוד. 50-עיזבון או שהעיזבון לא אותר, יתרת פיקדון של פחות מ תיקים שבהם מדובר בפיקדונות מכלל סוגי ההליכים (אזרחי 4,000 -סכומים אלו אינם כוללים כ 74 . ש"ח37,241 ש"ח, המגיעים לסכום כולל של 50 ופלילי) בסכומים שעד יום. 180 מיליון ש"ח שטרם הגיע מועד ההחזר שלהם, שכן טרם חלפו 29 תיקים היו 6,338 -מתוכם ב 75 1868 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה "הנהלת בתי המשפט מקיימת מעקב אחר נושא "החזר פיקדונות בתיקים סגורים באמצעות דוח אקסל, הכולל עשרות אלפי שורות של פרטי הפיקדונות שהצטברו בקופות בתי המשפט. דוח זה מופץ לעיתים מזומנות למזכירויות לטיפול ולאיתור זכאים, ומשמש את הנהלת בתי המשפט לצורכי מעקב ובקרה. בלוח להלן נתונים 2018 - 2014 על מספר התיקים והסכומים השנתיים שהופקדו לאורך השנים בתיקי מעצרים: החזר פיקדונות - מספר התיקים והסכומים שהופקדו והוחזרו בכל : 11 לוח 2018 - 2014 ,שנה סכומיםמספר התיקים החזריםהפקדותהחזריםהפקדות 2014 18,334 15,398 72,305,023 67,698,410 2015 19,146 15,718 78,479,545 68,079,087 2016 19,635 18,124 84,410,528 73,282,713 2017 19,833 20,865 83,272,538 83,928,009 2018 18,406 26,854 69,662,805 83,322,997 .על פי נתוני הנהלת בתי המשפט, בעיבוד משרד מבקר המדינה היה מספר התיקים שבהם 2018 ועד סוף דצמבר 2014 מהלוח עולה כי החל בינואר 2017 תיקים בשנה. בשנים 19,255 הופקדו כספים קבוע ויציב, ועמד בממוצע על עלה מספר התיקים שבהם בוצעו החזרים וכן עלה שיעור ההחזרים. 2018-ו יש לראות בחיוב את פעילותה של הנהלת בתי המשפט בשנתיים האחרונות לצמצום שיעור כספי הפיקדונות ולאיתור הזכאים, עם זאת טרם נמצא פתרון מלא לבעיה. העלה נתיבי פעולה אפשריים כמפורט: 2017-צוות שהוקם בהנהלת בתי המשפט ב 1 . -פיתוח מנגנון במערכת הממוחשבת של הנהלת בתי המשפט (להלן - מערכת נט המשפט) שיאפשר בקרה שוטפת על סטטוס הטיפול בכספים. פיתוח זה אמור לאפשר את קידום יתר נתיבי הפעולה. נוסף על כך, הומלץ על כתיבת נוהל עבודה שינחה באופן פרטני את המזכירויות בנוגע להשבת הכספים. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1869 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | , ואולם במועד 31.12.18 תאריך היעד שנקבע למשימות אלה היה , הן טרם הושלמו. 2019 סיום הביקורת ביוני כי הפיתוח הממוחשב הושלם 2020 הנהלת בתי המשפט מסרה בתשובתה מינואר וכי נכתב נוהל עבודה המסדיר את השבת הכספים, אך הוא טרם פורסם. 2 . הנהלת בתי המשפט בחנה את האפשרות להעביר את הכספים שנעשו לגביהם ניסיונות איתור ללא הצלחה לניהול האפוטרופוס הכללי (להלן - האפו"כ) . בדיון שהתקיים 76שבמשרד המשפטים מכוח סמכותו לטפל בנכסים עזובים בהשתתפות האפו"כ ונציגים בכירים מהנהלת בתי המשפט סוכם 2019 במרץ כי ייעשה מאמץ על ידי הנהלת בתי המשפט לאתר בעלי זכויות בכספים, הן לזכאים כשקיימים פרטי ההתקשרות עימם. אם הזכאי לא אותר, או שאותר אך באמצעות פרסום לציבור במשך תקופה של שנה והן באמצעות פניות פרטניות לא פעל לקבלת כספו, יפעל האפו"כ בהתאם לסמכותו בקשר לנכסים עזובים על פי חוק. בדיון הועלתה, בין היתר, הצעה למתווה לטיפול בכספים באמצעות האפו"כ ובהתאם לפילוח הכספים לארבע קבוצות על פי גובהם. כמו כן, נדונה הצעה לשינוי דפוס הפעולה בהנהלת בתי המשפט כדי לצמצם למינימום היווצרות של תיקים חדשים ללא יכולת לאתר את הזכאים. נמצא כי תהליך איתור הזכאים באמצעות האפו"כ טרם התקדם. על הנהלת בתי המשפט לתת מענה לאילוצים המונעים את העברת הכספים שנעשו לגביהם ניסיונות איתור ללא הצלחה לטיפול האפו"כ. היחידה באפו"כ לאיתור נכסים עזובים ולהשבתם מסרה בתשובתה מדצמבר כי הנושא נמצא בטיפול הנהלת בתי המשפט. הנהלת בתי המשפט מסרה 2019 בתשובתה כי התהליך מצוי בעבודה, ולאחר שימופו כל סוגי הפיקדונות ינוסח מתווה לטיפול בהם בשיתוף פעולה עם האפו"כ. , מגדיר "נכס עזוב" כנכס ש"לא נמצא גורם שרשאי 1978-חוק האפוטרופוס הכללי, התשל"ח 76 ומסוגל לנהוג בו מנהג בעלים או לנהלו, או שבעלו אינו ידוע" וכי "הנכס נמצא בארץ, ובנכס של אזרח ישראלי, של תושב ישראל או של תאגיד הרשום בישראל או שהוקם בה - גם נכס שנמצא בחוץ לארץ". 1870 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה3 . פעילות מול משטרת ישראל בקשר למילוי פרטים מזהים מלאים של עצורים בבקשות המוגשות לבתי המשפט: הקושי לאתר את הזכאים מעסיק ברמה היום- יומית גורמים רבים בשטח, ובהם מזכירויות ושופטים בבתי המשפט ואף יחידות אח"ם במחוזות השונים. לעיתים הנהלת בתי המשפט אף מבקשת סיוע של הפרקליטות או המשטרה באיתור פרטי הזכאים. לטענת הנהלת בתי המשפט, היו ניסיונות לחייב את המשטרה להגיש כבר בשלב המעצר, בקשות הכוללות פרטים מלאים לצורכי זיהוי ואיתור לאחר סגירת התיק, אך הם עלו בתוהו. הצוות הציע שתיקבע פגישה בנושא זה בין מנהל בתי המשפט ובין הגורמים המתאימים במשטרה. הנהלת בתי המשפט מסרה בתשובתה כי פניותיה למשטרה בנושא זה נענו בסירוב. לדבריה, המשטרה טוענת שפרטי העצור אינם תמיד בידיעתה ולאור הדחיפות בהליכי מעצרי ימים, אין לה אפשרות להתחייב שכל בקשות המעצר יוגשו עם מספר תעודת זהות תקין בלבד. את פרטי העצור ככל שאלה קיימים. אולם, אין היא מסרבת, אלא אינה יכולה המשטרה השיבה בנושא זה כי ההנחיה לחוקרים היא למלא באופן מלא ודווקני להתחייב שכל בקשות המעצר יוגשו עם מספר זהות תקין בלבד. זאת, מאחר חרף האמצעים העומדים לרשותה. 77שלעיתים אין היא מצליחה לזהות חשוד כשהחשוד אינו מזוהה היא קובעת עבורו קוד ומספר זהות פיקטיבי המוצגים בבקשת המעצר לצורך תכלול המידע לגביו. המשטרה ציינה כי בנושא זה קיים צורך לבנות מאגר אחיד של מספרי זהות פיקטיביים שאליו יהיו מחוברים כל גופי האכיפה ולא רק המשטרה, כפי שקיים כיום. נראה כי סוגיית החשודים שלא ניתן לזהותם ולגבות מהם פרטים ולכמה מגורמי אכיפת החוק. על הנהלת בתי המשפט לבחון בשילוב מלאים ונכונים נוגעת ורלוונטית למשטרה, להנהלת בתי המשפט עם המשטרה את הסוגיה ולמצוא דרכים מתאימות לפתרונה. 4 . ,הקמת ממשק או דיווח ממוחשב לקבלת נתונים ממערכת הזיהוי של המשטרה אשר יאפשר להנהלת בתי המשפט לאתר זכאים להחזרת כספים. למשל, כך על פי תגובת המשטרה, אם לא מדובר בישראלים או בפלסטינים בעלי תעודת זהות. 77 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1871 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הלכה למעשה, כל נתיבי הפעולה שהועלו על ידי הצוות שהוקם בהנהלת לא הושלמו. נתיבי פעולה אלו עשויים לקדם ואף לפתור את בעיית בתי המשפט לטיפול באיתור הזכאים והחזר כספי ערובה לא קודמו או איתור הזכאים ולצמצם את שיעור כספי הפיקדונות המצויים במערכת בתי המשפט. הודיעה הנהלת בתי המשפט כי הוחלט להעביר את נושא כספי 2019 באוגוסט הפיקדונות להמשך טיפול ויישום של חטיבת תפעול ומזכירויות בהנהלת בתי המשפט. ובהתאם להנחיית מנהל בתי המשפט. 2019 כן הוחלט להכין תוכנית עבודה עד לסוף יצוין כי מפילוח הנתונים על מספר התיקים והסכומים השנתיים שהופקדו בהנהלת תיקים של פיקדונות מכלל סוגי ההליכים 4,000 -בתי המשפט עולה, כי ישנם כ ש"ח, וסכומם הכולל הוא 50-(אזרחי ופלילי) שהופקדו בהם סכומים הנמוכים מ ש"ח.37,241 על הנהלת בתי המשפט לשקול לשלוח הודעה על זכאות לכספים בסכומים נמוכים באמצעות דואר רגיל ולא בדואר רשום בשל העלויות הכרוכות בכך. פעולה זו אינה תלויה בגורמים נוספים, ויש בה כדי לייעל את המשאבים הדרושים לנושא. 2017 נושא הפקדת הערבויות בבתי המשפט עלה גם בשיח הציבורי. בדיון מנובמבר התבקשה הנהלת בתי המשפט לפעול 78שקיימה הוועדה לפניות הציבור בכנסת להשבת הכספים בדרכים נוספות חוץ מהעברה בנקאית, וזאת מתוך רצון להגן על זכויותיהם של עצורים מחוסרי אמצעים שאין להם חשבון בנק. כן נדונה האפשרות לציבור באמצעות אתר אינטרנט, והועלתה האפשרות לחייב את הזכאי לספק בשעת לאתר את הזכאים באמצעות סיוע ממרשם האוכלוסין. כן הוצע שהשירות יונגש ההפקדה פרטים מזהים כמו חשבון בנק ומספר זהות. בנושא "פניות ציבור בנושא הפקדת ערבויות בבתי המשפט ואופן החזרתם לערבים". 78 1872 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה בהינתן העיסוק רב-השנים של מערכת בתי המשפט בסוגיית כספי להנהלת בתי המשפט לשקול פעולות נוספות על אלו שביצעה עד כה, הפיקדונות ונוכח שיעורם הגבוה של הכספים שטרם הוחזרו, מוצע בשילוב זרועות עם גופים נוספים, אשר יסייעו בקידום הפתרון לבעיה. בנק הדואר במזומן ולא רק באמצעות העברה בנקאית; ובחינת סיוע טופס מקוון להזנת פרטי התקשרות ותשלום; קבלת הכספים באמצעות בין אלו השקת השירות באתר אינטרנט ופרסום השירות לציבור; השקת אפשרי לאיתור פרטי התקשרות מעודכנים מגורמים אחרים. הנהלת בתי המשפט הסבירה כי מדובר בפרויקט רחב היקף, שבמסגרתו מטופלים כלל הפיקדונות במערכת בתי המשפט, וכי בימים אלה מתבצע מיפוי של סוגי הפיקדונות. ביחס להצעה לאיתור הזכאים באמצעות סיוע ממרשם האוכלוסין היא מזהים בשעת ההפקדה היא ציינה כי לרוב כספי הערובה מופקדים על ידי גורם החשוד, פתרון זה אינו רלוונטי. ביחס לאפשרות לחייב את הזכאי למסור פרטים ציינה שהיא מצויה במגעים עם רשות האוכלוסין בעניין וכשאין פרטים מזהים של הצעה זו אינה רלוונטית. אשר להצעה להנגיש את השירות באמצעות אתר אינטרנט עוד צוין כי בתיקי פשע חמור לרוב מפקידי כספי הערבות הם אנונימיים, ולפיכך שאינו החשוד, וקיים קושי לאתר את פרטי החשוד או לבקש אותם מהמפקיד בפועל. או טופס מקוון טענה הנהלת בתי המשפט כי פתרון זה אינו רלוונטי, נוכח העובדה פתרון כזה לא יפתור את הבעיה לגבי כלל האוכלוסיות. לעניין תשלום במזומן, נטען שבמערכת נט המשפט לא מוגדרים תעודות זהות לכלל המוטבים. בנוסף נטען כי יתרת פיקדונות הייתה העובדה שהמחאות רבות שהועברו לזכאים לא נפדו בשל כן הופסק שירות זה. עוד ציינה הנהלת בתי המשפט כי בין הסיבות להצטברות של כי הניסיון לשלם לזכאים בדרכים אלו לא צלח בשל ניסיונות להתחזות לזכאים, ועל העדר חשבון בנק או כתובת לא נכונה של המוטב. 148-סכומם הגבוה של הכספים שטרם הוחזרו בהליכי המעצר בסך של כ מיליון ש"ח, מותיר עשרות אלפי מפקידים בחסרון כיס. מוצע להנהלת בתי המשפט להבחין בין הפעולות שיש לנקוט ביחס לאיתור בדיעבד של הזכאים לצורך השבת הכספים שנצברו במערכת בתי המשפט לבין הצעות לפתרונות צופים פני עתיד, שיצמצמו את מספר המקרים בהם 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1873 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | לא ניתן להשיב את הכספים בשל אי-המצאת פרטים. כך למשל ההצעות הנוגעות לגישה לנתוני מרשם האוכלוסין, הקמת אתר אינטרנט והשקת טופס מקוון, ככל שהדבר יתאפשר. פרטים כלשהם עלולה להקשות עליה להשיב את הכספים במידת הצורך, שהמזכירות תודיע לזכאי, בכפוף לחתימתו על היידוע, שאי-המצאת כפי שנעשה במשטרה. אם לא תינתן הסכמה למסירת הפרטים מוצע הפקדת הכספים במזכירויות בתי המשפט פרטים מזהים של המפקיד, נוסף על כך, מוצע להנהלת בתי המשפט לבחון אם אפשר לדרוש בעת וכי יהיה עליו לפנות לבית המשפט באופן יזום לצורכי ההחזר. פעולות המשטרה לפיקוח ולבקרה בתחום המעצרים בקרה בתחום המעצרים נוהל אח"ם בנושא פיקוח ובקרה ביחידות החקירה (להלן - נוהל אח"ם) קובע כי , במטרה לבחון אם פעילות בעלי 79חטיבת החקירות תקיים הליכי פיקוח ובקרה התפקידים במערך החקירות נעשית בהתאם להוראות החוק, הפקודות והנהלים. בין מטרות הבקרה - חשיפת ליקויים בתיקי החקירה ובעבודת החקירות ותיקונם. חוקרת. קציני החקירות במרחב, במחוז ובמטה הארצי אחראיים לפקח על עבודת במסגרת זאת מוטלת אחריות לפיקוח ולבקרה על המפקד המקצועי בכל יחידה יחידות החקירה הכפופות אליהם. נוסף על הבקרה השוטפת, על קצין החקירות בתחנה לבצע בקרה נושאית על פי תוכנית מובנית. בקרת המעצרים היא אחת מהבקרות הנושאיות המחייבות, וכוללת הפעולות שהתבצעו ותיעודן. בכלל אלו עילת המעצר, חוקיותו, מילוי הטפסים נדבכי בדיקה מהותית, הבוחנת את שיקול הדעת בהחלטת המעצר, בדיקה של והזנה למערכת הממוחשבת של המשטרה. על פי הנוהל, את הבקרה בנושא המעצרים יש לבצע אחת ליום. - בדיקת איכות החקירה בעת ביצועה. ככלל, בקרה נדרשת להתבצע באופן יום-יומי, אולם בקרה 79 ישנן בקרות נושאיות תקופתיות הנערכות בתדירות נמוכה יותר, הקבועה מראש בנוהל (אחת לשבוע, לחודש או כנדרש). 1874 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה1 . 80לפי נוהל אח"ם, חטיבת החקירות באח"ם תוודא את פעילות הבקרה והביקורת של הדרגים מתחתיה ותבצע ביקורת במדגם תיקי חקירה בנושאים נבחרים. הנחה פיקוד המשטרה לבדוק את נושא מעצר הימים, ובתוך 2018 כאמור, בשנת עורך מדור 2018 כך לשים דגש על חוקיות המעצר ונחיצותו. החל בחודש מאי חקירות באח"ם את ביקורת המעצרים הארצית - ביקורת חודשית על תיקי חקירה כללה הביקורת 2018 שעות לכל היותר. למשל, בשנת 24 שבהם נעצר אדם למשך 60,000 - בפילוח למחוזות. באותה התקופה נעצרו כ 2017 תיקי חקירה משנת 159 איש ונפתח מספר דומה של תיקי חקירה. הביקורת מקיפה נושאים רבים מתחום המעצרים, לרבות משך המעצר, חוקיותו, קיומה של עילת מעצר בעת ביצועו, בחינת פעולות החקירה שנערכו בזמן המעצר, בדיקה אם פעולות אלו הצדיקו המשך החזקה במעצר ובדיקת הליכי ההתייעצות של המשטרה לצורך קבלת החלטה על המשך המעצר. בפועל, מדור חקירות התווה בביקורת המעצרים את ההנחיות המקצועיות בנוגע לאופן ביצוע הבדיקה הנדרשת לבקרה. הביקורת שנערכת על ידי מדור חקירות באח"ם מקצועית ומקיפה. למחוזות בתיקי מעצר שבהם אדם נעצר על ידי שוטר ולאחר מכן החקירה בכל שנה. ככלל, הביקורת נערכת באופן אקראי ובחלוקה עם זאת, היקף הבדיקה מצומצם ביחס למספר המעצרים ותיקי שוחרר על ידי קצין ממונה. מדור חקירות באח"ם לא עורך ביקורת על מעצרי ימים שהוארכו על ידי בית המשפט או על הארכות מעצר עד תום ההליכים המשפטיים. המשטרה השיבה כי מדובר בבקרה איכותנית ולא כמותית-סטטיסטית. המדור עושה מאמץ לדגום החלטות מיחידות חקירה שונות על מנת לבחון באופן מקיף את ההקפדה על החוק והנהלים. עוד הוסיפה כי מדור חקירות בחר להתמקד במעצרים הקצרים כי אין עליהם פיקוח משפטי. חובות המשטרה לשחרר אדם במועד המוקדם ביותר שבו אינה והבקרה יחולו גם על תקופות מעצר ימים שהוארכו בצו שיפוטי עבודת החוקר ועל הפעלת שיקול דעתו. מן הראוי כי הפיקוח מתקיימת עוד עילת מעצר מחייבות פיקוח ובקרה מהותיים על לצורכי חקירה, ולא רק על הליך המעצר הראשוני שניתן בהחלטת - בדיקת איכות שאינה תלויה במועד ביצוע החקירה. ביקורת נערכת על ידי דרג מטה ביקורת 80 .ממונה או גורם מקצועי ברמת המטה. ככלל, ביקורת נעשית במדגם של תיקים ובנושאים נבחרים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1875 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | שוטר וקצין ממונה. זאת בייחוד נוכח הביקורת העולה מבתי המשפט בנוגע לאופן שבו מנוצלת תקופת המעצר לביצוע פעולות חקירה. מוצע עוד כי מדור אח"ם יבחן עריכת ביקורת תיקים חריגים לצד נעשית על בסיס הסיכון שהמעצר שנערך בהם היה לא-מוצדק, כגון ביקורת תיקי מעצר ימים. ביקורת חריגים תכלול תיקים שדגימתם תיקים שנפתחו בגין עבירות שעילת המעצר בגינן היא גבולית או מציבה אתגרים מורכבים וכדומה. בשונה מביקורת תיקי המעצר, המתמקדת בתמונת המצב הרחבה, ביקורת החריגים תתמקד באיתור מקרים גבוליים ובמתן כלים להתמודדות עימם, ותיטיב את הטיפול גם במצבים השכיחים. 2 . על פי נוהל אח"ם, באחריות קצין אח"ם מחוזי לבצע פעולות בקרה ביחידות החקירה הכפופות אליו אחת לחצי שנה, וכן לבצע ביקורת במדגם יחידות בנושאים נבחרים. ישנן בקרות הנערכות על ידי המחוזות לבקשת חטיבת החקירות ובמתווה הנקבע על ידה מראש. כך למשל בעבודת אח"ם לבקרה על הדוחות הסודיים. נוסף על כך, ישנם מחוזות העורכים בקרת מעצרים באופן עצמאי ונפרד. גם מדור חקירות עורך ביקורת שנתית בכל מחוז, בין היתר בנושא המעצרים. נמצא כי מתוך שבעה מחוזות במשטרת ישראל, בשלושה מחוזות . בארבעת 2018 - 2017 לא התבצעו בקרות בנושא המעצרים בשנים המחוזות שבהם נערכה בדיקה בתחום המעצרים רק אחת הייתה דומה לבקרה המקצועית שמבצע מדור אח"ם ועמדה בדרישות מחליפה את חובת המחוזות לבצע פעולות בקרה וביקורת בתדירות הנוהל. יודגש כי עריכת ביקורת מעצרים על ידי מדור חקירות אינה ובמתווה הקבועים בנוהל אח"ם. אח"ם קבע, אגב עבודת הביקורת על מעצרי ימים, מתווה של הנחיות מקצועיות לבדיקת נושא המעצרים. המתווה נותן מענה לדרישות נוהל אח"ם לביצוע בקרה בנושא מעצרים. על קציני החקירות בתחנות, בפיקוח קציני החקירות במרחבים ובמחוזות, לבצע בקרה על המעצרים על פי המתווה המקצועי של אח"ם והנוהל. 1876 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה3 . נוהל אח"ם קובע כי על אח"ם לפקח על פעולות בקרה וביקורת בכלל היחידות תחתיו. מעבר לביקורת המעצרים הארצית עורך אח"ם בקרה תהליכית על עבודת המחוזות. בקרה זו בוחנת את ההיכרות, היישום וההטמעה של ביצע אח"ם תשאול של מדגם תחנות בכל מחוז בדבר יישום ההנחיות תהליכי ההנחיות המקצועיות של מדור חקירות באח"ם על ידי המחוזות. לשם כך העבודה וכדומה. נמצא כי הבקרה התהליכית הנערכת על ידי מדור חקירות באח"ם במרחבים ובתחנות. על חטיבת החקירות לפקח על טיב הבקרות אינה בוחנת את טיב הפיקוח והבקרה של קציני החקירות במחוזות, המקצועיות שבתחום אחריותה על מנת לוודא את אחידותן ורמתן. 2020 המשטרה קיבלה את הביקורת ועדכנה כי חטיבת החקירות תקבע בתוכנית בקרות במחוזות, ותבחן את דרך בקרת התחנות גם בנושא המעצרים, תוך מתן דגש על איכות הבקרות, תדירותן ותיקון הליקויים. מדידת ביצועי המשטרה בתחום המעצרים קביעת מדדים שנתיים מסייעת לבחון את ביצועי המשטרה ועמידתה בעקרונות שאיתן נדרשת המשטרה 82. במערכת המדידה נקבע מהן הבעיות81השיטור שקבעה שיבחן את טיב ההתמודדות עימן. על מנת לקבוע אם 83להתמודד ומהו המדד המשטרה מתמודדת עם הבעיה כראוי נקבע יעד (מספרי) שנדרש לעמוד בו. המדדים נחלקים לשני סוגים עיקריים: מדדי תפוקה, הבוחנים באיזו מידה בוצעה . 85, ומדדי תוצאה, שבוחנים באיזו מידה הושגה התוצאה84פעילות או פעולה מסוימת קביעת המדדים מתבססת על ארבעה עקרונות- שיטור מבוסס בעיות, שבבסיסו זיהוי בעיה, 81 ניתוחה, מתן מענה מבצעי לבעיה והערכת אפקטיביות הטיפול בבעיה; מניעה מצבית, שמטרתה צמצום ההזדמנויות לפשוע והגדלת הסיכונים עבור העבריין; שיטור מוכוון קהילה, המבוסס על מערכת יחסים בין המשטרה לקהילה והעצמת תפקיד הקהילה במניעת פשיעה; חיזוק הלגיטימיות של המשטרה על בסיס שיקוף לציבור של ביצועי המשטרה בפועל ושמירה על הוגנות ההליכים שבהפעלת סמכותה. - תופעה שעימה נדרשת המשטרה להתמודד. על פי רוב מדובר בתופעת פשיעה כלשהי, כגון בעיה 82 .עבירות ירי או עבירות רכוש - קריטריון שעוזר להעריך דבר מה. המדד מציג את רמת הבעיה והאם היא מעל או מתחת מדד 83 .ליעד שנקבע לדוגמה, כמה כתבי אישום הוגשו, כמה מעצרים נערכו, כמה דוחות הונפקו וכיוצא באלו. 84 .לדוגמה, הפשיעה פחתה, או היקף האירועים הצטמצם 85 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1877 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | היו במערכות המדידה המשטרתיות "מנה"ל" ו"מפנה" מדדי תפוקה מתחום 2016 עד . הנחת המוצא של מפכ"ל המשטרה דאז הייתה כי תפוקות גדולות יותר 86המעצרים מביאות לתוצאות הרצויות - ירידה בפשיעה. ממחקרי המשטרה עולה כי השפעתם של המדדים על ביצועי המשטרה היא מובהקת - הידיעה על המדד משפיעה באופן עצמאי על ההתנהגות והתפוקה של הנמדד. הופסק השימוש במערכת "מנה"ל", ולכן חלה ירידה ניכרת 2011 כך למשל, בשנת בתפוקות תחנות המשטרה ובמספר המעצרים. כמו כן, קביעת מערכת "מפנה" כי 8% המשקל במדד של מספר המעצרים עד תום ההליכים המשפטיים יעמוד על במספר המעצרים 29% מהציון הכללי של תחנות המשטרה הביאה לעלייה של בתקופת המדידה. תוכנית "אמו"ן" - אסטרטגיות מניעה ומיקוד מינהלי המדדים שנקבעו לבעיות במערכת אמו"ן היו מדדי 2018 ועד לשנת 2016 החל בשנת תוצאה בלבד. לא נקבע במערכת מדד תפוקה מכל סוג שהוא, ובפרט לא נקבע מדד של מעצר. לעמדת המפכ"ל דאז, אין מקום לקבוע מדדי תפוקה משום שהתפוקה הסיכוי לשיטור יתר או לשיטור חסר, ומקנה גמישות למפקד התחנה לעשות כל דבר אינה משרתת את התוצאה דווקא. יתרה מכך, מתן דגש על התוצאות מצמצם את אשר יוביל לתוצאה. עמדת המפכ"ל דאז נתמכת במאמרים מקצועיים של מחלקת האסטרטגיה. שם עולה כי תפיסת שיטור רחבה יותר תעריך לא רק תפוקות המתייחסות למספר המעצרים פרוצדורלי, המספק תחושת הוגנות בשיטור בקרב הציבור. בחינה מקצועית של או האירועים וטיב הטיפול בהם, אלא תייחס חשיבות רבה גם לשמירה על צדק מערכת אמו"ן העלתה כי יעילותה של התוכנית נובעת ממידת היוזמה, מהמיקוד באופן כללי. גם ממלא מקום המפכ"ל רואה ביעדי מערכת אמו"ן את כיווני הפעולה ומסוג המיקוד שנקבעו בה, ובפרט בשל המיקוד בבעיות ספציפיות ולא בפשיעה העיקריים של המשטרה ואת המסר הארגוני שצריך לחלחל עד לאחרון השוטרים. קבע ממלא מקום המפכ"ל שכל תחנה תוסיף על הבעיות מהשנים 2019 בשנת . בשונה הקודמות את הטיפול בעבירות חשיפה. עבירות חשיפה מוגדרות כתוצר של יוזמה 87משטרתית בלבד, משום שמדובר בדרך כלל בעבירות ללא מתלוננים מערכת מנה"ל התמקדה בהגדרת יעדים כמותיים שמטרתם להביא לירידה במספר התיקים. מערכת 86 "מפנה" מדדה את מספר כתבי האישום ומספר המעצרים עד תום ההליכים המשפטיים מתוך סך התיקים שנפתחו. במערכת "מפנה" אף נכלל היעד "סיכויי העבריין להיתפס", אשר מדד את אחוז התיקים שהוגש בהם כתב אישום מתוך סך התיקים שנפתחו. - מדובר בעבירות של מכירת אלכוהול לקטין, הפרת חוק הכניסה לישראל עבירות חשיפה 87 (מעסיק, מלין ומסיע), נשיאת סכין, סחר בסמים, גידול וייצור סמים, החזקת סמים שלא לצריכה 1878 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מהשנים הקודמות, המדד שנבחר לבחון את ההתמודדות עם עבירות החשיפה אינו מדד תוצאה אלא מדד תפוקה - שיפור במעצרי תום הליכים לעומת השנים הקודמות. משכך, בחירת מדד של תפוקה בעבירות שבשליטה וביוזמה של המשטרה אינה מוטה על ידי הגשת תלונות על ידי הציבור ופתיחת תיקים בעקבותיהן. הליך אישור תוכנית אמו"ן מתבצע על בסיס הצגת שלוש בעיות שכל תחנה, מתוך , מבקשת להתמודד עימן בצורה ממוקדת. הבעיות נבחרות 88 תחנות המשטרה 80 .על בסיס הידע של התחנה, הנתונים המשטרתיים וסדרי העדיפויות של הקהילה נוסף על שלוש הבעיות הללו, מרבית התחנות נדרשו להתמודד עם תאונות הדרכים 387 נקבעו 2019 ולהימדד על פי ציונן בסקר השירות. בסיכומו של דבר, בשנת המפכ"ל. להלן לוח המפרט את סך היעדים לטיפול בבעיות בתחנות השונות בשנת יעדים לטיפול בבעיות בתחנות השונות. הבעיות, המדדים והיעדים אושרו על ידי בחלוקה לסוג המדד שנקבע לכל בעיה. סוג המדד מפולח לפי שם המדד ולפי 2019 הבעיה שהוא מודד. כמו כן, על מנת לסכום את היעדים פורט מספר התחנות להן נקבע יעד בתחום זה. המדדים שנקבעו לתחנות במסגרת מערכת אמו"ן, לפי שם, בעיה : 12 לוח 2019 ,ומספר התחנות בעלות היעד סוג המדד (תוצאה או תפוקה)הבעיה (קבוצת המדד העבירות שנדרש מספר להתמודד עימן) התחנות להן נקבע סה"כהיעד שיפור מגמה תוצאה בהיקף התיקיםאלימות 53 רכוש 52 89יעד מקום 1 סה"כ 106 -עצמית, סחר בנשים וסרסרות לזנות, שוחד, סחיטה באיומים, קבלת דבר בפשע, החזקה לא חוקית של אמצעי לחימה (אמל"ח) והימורים. תחנות משטרה ללא יחידות של אגף התנועה. 88 . - תא שטח שבו נדרש טיפול ייחודי למניעת פשיעה שאינו מוגבל לעבירות מסוימותיעד מקום 89 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1879 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | סוג המדד (תוצאה או תפוקה)הבעיה (קבוצת המדד העבירות שנדרש מספר להתמודד עימן) התחנות להן נקבע סה"כהיעד ציון בסקר השירות תוצאה בתחנה*- 78 עמידה במספר תוצאה תאונות הדרכים הקלות והחמורותתאונות דרכים 69 שיפור מגמה תוצאה באירועי המוקד המדווחיםגרימת רעש 28 בריונות בכביש 13 ירי 8 ייחודי 3 סה"כ 52 סה"כ בעיות שנמדדו במדד התוצאה 305 עמידה במספר תפוקה מעצרי תום הליכיםחשיפה 73 עמידה במספר תפוקה כתבי האישוםחשיפה 5 ייחודי 2 רכוש 1 סה"כ 8 עמידה במספר תפוקה התפיסותחשיפה 1 סה"כ בעיות שנמדדו במדד תפוקה 82 .על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה ללא תלות בסוג הבעיה / העבירה. * מהלוח ניתן להתרשם כי עיקר הבעיות במשטרה נמדדות במדדי תוצאה. מדדי תפוקה נקבעו רק במקרים ייחודיים או בנוגע לעבירות המצויות בשליטת המשטרה - מדד של מעצר עד תום ההליכים נקבע לעבירות חשיפה בלבד, ומדד של עמידה במספר כתבי האישום נקבע במספר מועט של עבירות ייחודיות. 1880 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינהחוסר הלימה בין יעדי המחוזות למערכת אמו"ן שימוש במדדי תפוקה - כגון שיעור מעצרי תום הליכים או הגשת כתבי אישום - הוא כלי יעיל למפקד להערכת המצב בגזרתו ולקבלת החלטות עיתיות. משכך, ניתן לקבוע מדדי תפוקה באופן זמני מבלי שהמדד יהפוך ליעד של המחוז או המרחב. מבדיקת מבקר המדינה עלה כי בשלושה מחוזות נקבעו יעדים שנתיים (מחוזיים או מרחביים) שכללו מדדים של מעצר או הגשת כתב אישום ברף גבוה ממה שנקבע במערכת אמו"ן. יתרה מכך, המדדים הללו אינם מוגבלים לעבירות מסוימות, כפי שנקבע במערכת אמו"ן. יוצא אפוא כי בשלושה מחוזות נקבעו יעדים שמכוונים את גורמי השטח מדדי תפוקה שנתיים בתחום המעצרים שאינם עולים בקנה אחד עם שבהם ייעשה שימוש במדדים מסוג זה. כאשר המפקד במחוז קובע למדדי תפוקה בניגוד לדרישה למקד את הבעיות ולצמצם את המקרים יעדי המפכ"ל במערכת אמו"ן, גובר החשש כי עבודת המחוז תוטה לעבר שיטור יתר או שיטור חסר, וכי הטמעת התפיסה הערכית שמגולמת במדדי המפכ"ל תיפגע. משטרת ישראל מסרה בתגובתה כי אח"ם מעורב בהגדרת יעדי אמו"ן ואף הגדיר שעל יעדי המחוז השנתיים לעמוד בהלימה עם יעדי המערכת בנושא המעצרים, ואין בנושא המעצרים המיועדת, בין היתר, לבחון אם מדיניות המחוז סותרת את החוק להכתיב מדיניות מקומית סותרת. ניתן להסתפק בביקורת שמבצעת חטיבת החקירות והנהלים. אם נמצאת סתירה שכזו היא מועברת לרמות הפיקוד הגבוהות במשטרה. קיים קושי להסתפק בביקורת הנעשית בדיעבד לאחר שנקבעו והוטמעו על פיקוד המשטרה לשקול לקבוע מנגנון בדיקה שיוודא הלימה בין במחוזות יעדים שנתיים שאינם עולים בקנה אחד עם יעדי המפכ"ל. יעדי המפכ"ל השנתיים לבין יעדי המחוזות והמרחבים עוד בטרם נקבעו והתפיסה שבבסיס קביעת יעדי מערכת אמו"ן בקרב השוטרים, למשל והוטמעו בשטח. עוד מוצע לאמוד את מידת ההטמעה של הערכים באמצעות העברת שאלונים עיתיים. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1881 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | פיקוח על הרמה המקצועית בתחנות באמצעות מודל המצוינות הקפדה על רמה מקצועית ושמירה על יחס שווה ללא אפליה כלפי הפרט עשויות להגביר את אמון הציבור במשטרה ולשפר את יחסו לתפקודה. האמון של הציבור מתייחס למידה שבה הפרט מאמין שהמשטרה שומרת על החוקים, ומתבסס על . 90מעשי המשטרה והפרשנות של הציבור למעשיה מערכת אמו"ן מאפשרת למשטרה להשתמש בכלי אחיד על מנת למדוד בעיות וכדי לבחון עד כמה עומדות התחנות ביעדיהן כשהן מתמודדות עם בעיות אלו. כל תחנה מקבלת ציון שמשקף באיזו מידה היא עומדת ביעדים. לעיתים אף ניתן להסתייע בתחנות בנות-השוואה ולערוך מחקר בנוגע להשפעת מדדי מערכת אמו"ן על הפשיעה בגזרת התחנה. לקביעת מצוינות התחנות מתבססים על שלושה ציונים: הראשון - על עמידה במטרה להוקיר את פועלן ולעודד מצוינות (להלן - מודל מצוינות). התבחינים בכל שנה נקבעות על ידי המפכ"ל יחידות מצטיינות שבלטו בפעילותן ובהישגיהן המחוז לגבי קושי הבעיות שנמדדו במערכת אמו"ן ומתן מענה יצירתי להתמודדות במדדים המפורטים במערכת אמו"ן לאותה שנה. בציון זה משוקלל דירוג מפקד איתן; השני - על עמידה במבחני התרבות הארגונית והשירותית של התחנה (בפרט בסקרי אמון הציבור); והשלישי - הוא של מפקד המחוז לפי שיקול דעתו. תחנה, תוך מתן משקל יחסי לעמידת התחנה ביעדיה על מנת להתמודד עם הבעיות משכך, מודל המצוינות של משטרת ישראל נסמך על בחינת תוצאות ותפוקות לכל שהוגדרו לה. בין היתר, ניתן משקל במודל המצוינות לשימוש בסמכות המעצר בהתאם למדדי מערכת אמו"ן. מודל המצוינות אינו מעניק ציון לתחנת המשטרה בשל עמידה בהנחיות מקצועיות בתחנה או בחובות על פי חוק בתיקים המטופלים בתחנה, בפרט בתחום המעצרים. מבדיקת מערכת אמו"ן ומודל המצוינות של המשטרה עולה כי אין בידי המשטרה כלים להשוואת הרמה המקצועית ברמה הארצית ובאופן נוכח קיומה של שונות מסוימת ברמת המקצועיות של המחוזות השונים שמכוח החוק. השוואת הרמה המקצועית בין תחנות המשטרה נדרשת סדור בין התחנות בנוגע למידת עמידתן בהנחיות המקצועיות ובחובות בתחום המעצרים. שונות זו עלתה במספר בדיקות שנערכו במהלך ; 912017 ביקורת מבקר המדינה: שיעור המעצרים הלא מוצדקים בשנת מדדים אלו נבחנו באמצעות סקרים כחלק מהערכת תדמית המשטרה. 90 . תיקים, ומשכך, אין לייחס לה מובהקות סטטיסטית 159 יוזכר כי מדובר בבקרה שנערכה על 91 1882 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה שיעור המקרים שבהם שוטרים לא סימנו את עילת המעצר בדוח מעצרם ועד לשחרורם וכן את משכי ההחזקה בתחנת המשטרה עד המעצר; וכן שוני רב בין המחוזות במשך החזקת העצורים (ממועד תחילת החקירה ועד הבאה לפני קצין ממונה). משטרת ישראל מסרה בתגובתה כי לאחרונה מיושם כלי לבדיקת המקצועיות של החוקר. הכלי בודק באופן אחיד את הידע המקצועי, לרבות בתחום המעצרים, באמצעות מבחן בעל עשר שאלות הנערך אחת לחודש לכל החוקרים. מבחן זה, עתיד לשקף את תמונת המצב של הידע המקצועי והכרת הנהלים וההנחיות. יוצא אפוא כי הליכי הביקורת והבקרה במשטרת ישראל בתחום המעצרים מורכבים משלושה נדבכים: (א) מבחן מקצועי - יאפשר בעתיד השוואה בין תחנות ומחוזות, אך לא נותן מענה לפער בין הידע לוקה בחסר; (ג) ביקורת אח"ם - מקצועית ומקיפה אך נערכת במספר באופן מספק משום שאינה מתבצעת בכל המחוזות ורמתה המקצועית תחנות ומחוזות ביחס למספר רב של מעצרים, אך עדיין אינה נערכת התיאורטי ליישום בפועל; (ב) בקרה מחוזית - מאפשרת השוואה בין קטן של מעצרים. במרחבים ובתחנות - תובא בפני הפיקוד הבכיר במשטרה על מנת שיוכל כך, מוצע כי פעילות הבקרה והביקורת - שנערכת באח"ם, במחוזות, התמריץ של תחנת המשטרה לעמוד בחובותיה על פי דין יגבר. לשם לנוכח כלל האמור, מוצע כי המפכ"ל יוודא כי מספר הבקרות גדל וכי לאמוד את טיבה ותדירותה. דיוני מעצר בבית המשפט זמינות בתי המשפט במהלך השבוע שעות 24 -לפי חוק המעצרים, עצור יובא בפני שופט בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ ממועד מעצרו. לבתי משפט השלום ברחבי הארץ מוגשות מדי יום בקשות רבות להוצאת צווי מעצר, להארכת מעצר, לשינוי תנאי השחרור ממעצר או לשחרור 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1883 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | . ככלל, עם הגשת בקשת מעצר קובעת המזכירות92)ממעצר (להלן - בקשות מעצר את הבקשה לדיון לפני שופט בהשתתפות העצור וסנגורו. בבתי משפט השלום דיונים בהליכי מעצר בשנים 125,029 - ו 132,623 והמחוזי ברחבי הארץ התקיימו , בהתאמה. 2018- ו2017 ככלל, ההחלטות המתקבלות בתיקי מעצר נעשות בלוח זמנים קצר ודחוף. ההחלטה מה יהיו פעולות החקירה שיבוצעו והקביעה אם נדרשת הארכת מעצרו של החשוד או שניתן לשחררו מושפעת באופן ישיר מהתקדמות החקירה בתיק וממשך הזמן שקבע בית המשפט להארכת המעצר. ואולם, פרט לשיקולים המקצועיים יחידות החקירה כפופות לשיקולים מערכתיים נוספים המשפיעים על תיקי המעצר, ובהם העובדה ששעות הפעילות של מזכירויות בתי המשפט בכל הנוגע להגשת בקשות מעצר וקיום דיוני המעצר הן מוגבלות. שעות ונקבע דיון ליום המחרת, 24-כשבית משפט מאריך את מעצרו של עצור ל חקירה הדורשות את נוכחות העצור. במצב זה עלולה המשטרה למצוא את עצמה שלאורך כל תקופת הארכת המעצר כמעט שלא ניתן לבצע באופן מיטבי פעולות העצור מצוי במשך רוב הזמן הזה בנסיעות אל בית המשפט וחזרה. יוצא אפוא בדיון לפני בית המשפט מבלי שקידמה כראוי את פעולות החקירה וללא יכולת אמיתית להעריך את הצורך בהמשך החזקת העצור במעצר. (להלן בפרק זה - התקנות), ונוהל נשיאת בית המשפט בנושא, ככלל, על פי תקנות בתי המשפט (מזכירות בבתי משפט ובבתי דין לעבודה), 2004-התשס"ה ועד השעה 8:30 שעות קבלת הקהל במזכירויות הן בימים א' עד ה' בשבוע מהשעה . כמו כן, מנהל בתי המשפט מוסמך להורות באילו סוגי עניינים תהיה 9313:30 . בכל אחד מהמחוזות קיימים נהלים94מזכירות בית המשפט פתוחה במשמרת שנייה והנחיות עבודה הנוגעים להליכי המעצרים ולבקשות המוגשות במסגרתם (להלן - . 95)נוהלי מעצרים יצוין שבקשות למעצר עד תום ההליכים מוגשות הן לבתי משפט השלום והן לבתי המשפט המחוזיים. 92 יצוין כי במהלך הביקורת עסקה ועדה פנימית במערכת בתי המשפט בנושא טיפול בבקשות 93 המוגשות לבתי המשפט לאחר שעות העבודה ובשבתות וחגים. מאחר שפרק זה עוסק בזמינות בתי המשפט במהלך השבוע, לא הובאה התייחסות לפרטי עבודתה של ועדה זו. ; וראו גם תקנות בתי המשפט 21:00 לשעה 15:00 מלאה או חלקית, בימים א' עד ה' בין השעה 94 .2004 - (משמרת שניה), התשס"ד ההנחיות כוללות פרטים על שעות קבלת הקהל במזכירויות לצורכי הגשת בקשות מעצר והנחיות 95 ,בדבר שעות ההתייצבות בבית המשפט לגורמים השונים המעורבים בהליך: טועני המעצרים הסנגורים ויחידת נחשון. 1884 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מבדיקת מבקר המדינה עולה כי בתי המשפט מגבילים את שעות הגשת ככלל, לא ניתן להגיש בקשות מעצר לאחר השעה תשע בבוקר אלא בקשות המעצר בבתי משפט השלום לשעות הבוקר המוקדמות בלבד. . כמו כן, נוהלי המעצרים במחוזות ברחבי הארץ אינם 96בנסיבות חריגות אחידים, וכל אחד מבתי המשפט - הן השלום והן המחוזיים - פועל בתחום המעצרים על פי נהלים פנימיים-מקומיים שגובשו באופן פרטני. יצוין כי פתיחת תיקים או הגשת בקשות במסגרת הליכי מעצרים בבתי המשפט נעשית על ידי נציגי המשטרה באופן פיזי במזכירות בית המשפט. 1 . ברוב המחוזות הגשת בקשות המעצר במזכירויות בית משפט השלום חייבת בבוקר. בחלק מבתי המשפט מתאפשרת דחייה 8:30 להתבצע עד השעה ובקשות למעצר עד תום ההליכים. ככלל, בכל המחוזות כל הגשה מעבר לשעות כשמדובר בבקשות להארכת מעצר שנייה ואילך, הצהרות תובע, כתבי אישום בשעת ההגשה תוך הבחנה בין היחידות המגישות או בין סוגי ההליכים, למשל המקובלות מחייבת קבלת אישור מנומק בכתב של קצין אח"ם מחוזי או נציג . 97אחר מהמשטרה ואישור סגן נשיא בתי משפט השלום באותו מחוז הגבלת שעות ההגשה של בקשות מעצר בבתי המשפט משפיעה על היחידות הדיונים המתקיימים בבית המשפט. על פי נתונים שנאספו מהמחוזות ורוכזו על החוקרות במשטרה, על שב"ס, האמון על הבאת העצורים לדיונים, ועל מספר ידי חטיבת החקירות, הגבלת השעות מקשה על החוקרים ועל טועני המעצרים שבות ועולות בדיונים שמקיימים נציגי המשטרה עם הנהלת בתי המשפט ויוצרת לחץ זמנים בתהליך קבלת ההחלטות. ההשפעות של הגבלת השעות ובהזדמנויות שונות. 2 . 2018 בפגישות שהתקיימו בין נציגי המשטרה ובין מנהל בתי המשפט ביולי עלתה סוגיית שעות הגשת בקשות המעצר וחוסר האחידות בין 2019 ובינואר בעבודת יחידות החקירה ומעלה את מספר הדיונים שמתקיימים בבית המשפט המשפט מקצר למעשה את שעות המעצר המוקנות בחוק, והדבר מעורר קשיים בתי המשפט. המשטרה טענה כי פרק הזמן שבו ניתן להגיש בקשות בבתי בשל חוסר זמן להגשת כתב אישום. נוסף על כך, התנהלות זו מאריכה את שהותם של העצורים במעצר. . 12:00 יצוין כי בבית משפט השלום בתל אביב ניתן להגיש בקשות למעצר עד תום ההליכים עד השעה 96 יצוין שבכל המחוזות קיימים שופטים כוננים, הזמינים לתת מענה במקרים חריגים באמצעות גורם 97 .תורן במזכירות, אך אלו כאמור רק לגבי האירועים החריגים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1885 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הציעה המשטרה להנהלת בתי המשפט להרחיב את שעות קבלת 2019 במרץ הבקשות ובמקביל לבנות מתווה מדורג של הבאת בקשות בפני בית המשפט. לפי . המשטרה אף העלתה 13:30 - 8:30 הצעה זו, המזכירויות יקבלו בקשות בשעות פתרונות נוספים לנושא, כגון הבחנה בין שעות קבלת הבקשות בהתאם לסוג הבקשה. סוכם כי הנושא ייבחן במסגרת פורום נשיאי בתי המשפט. 3 . גם בתשובתה לביקורת כתבה המשטרה כי יש לבטל את המגבלה על שעות הגשת בקשות המעצר ועל דיוני מעצר בבתי המשפט. כך תתאפשר שמירה שעות למעצר, יתאפשר לה לנהל חקירה יעילה 24 על תכלית החוק המעניק ולהקצות משאביה לחקר האמת במקום לפעולות טכניות, שלעיתים מונעות ביצוע פעולות חקירה חשובות שיכולות אף לייתר הארכת מעצר או לתת בידי בית המשפט תמונה טובה יותר לצורך קבלת החלטה. עוד נאמר כי יש לבחון אפשרות של קיום משמרת ב' בבתי המשפט על מנת שניתן יהיה לדון בהליכי מעצרים גם בשעות הערב המאוחרות. 4 . בהתאם לחוק בכל שעות הפעילות של בתי המשפט ולאחר קבלת אישור מתאים הנהלת בתי המשפט טענה בתשובתה כי ניתן להגיש בקשות למעצר ימים - מתקבלות בקשות גם בשעות מאוחרות יותר וכי לא הובאה בדוח אף דוגמה 8:30 לסירוב של בתי המשפט לקבל בקשת מעצר. עם זאת טענה כי עד השעה השעות שחלפו ובעניינו של מי מהעצורים בכוונת 24-ידוע למשטרה מי נעצר ב המשטרה לבקש הארכת מעצר, וכי "ככלל, יש להגיש בקשות להארכת מעצר בשעות הבוקר". , 13:30 יצוין כי גם אם על פי התקנות שעות הפעילות במזכירות הן עד בפועל נוהלי המעצרים מצמצמים אותן. עובדה זו הועלתה בדיונים וכפי שנאמר לעיל, אף סוכם בדיון בין המשטרה להנהלת בתי המשפט המשטרה ושב"ס עולים בדיונים רבים ובהזדמנויות שונות, כפי שפורט שעות הפעילות בכל הנוגע לבקשות מעצר וההשפעה שלה על העצורים, שהנושא ייבחן במסגרת פורום נשיאי בתי המשפט. הקשיים מהגבלת 2019 לעיל. עובדה זו אף עמדה ביסוד הצעתה של המשטרה ממרץ לבנות מתווה מדורג של הבאת בקשות לפני בית המשפט. לגופו של עניין, הגבלת שעות הקבלה של בקשות המעצר בבתי המשפט הפועלים בתחום המעצרים, וכתוצאה מכך על זכויות העצור. יחידות לשעות הבוקר המוקדמות משפיעה באופן ממשי ומשמעותי על כל החקירה נאלצות לתכנן את פעולות החקירה ולבחון את המשך החזקת לבחון את התיקים בסד זמנים קצר; ומספר הדיונים הרב מטיל עומס העצור במעצר בהתאם לאילוצי המערכת; יחידות התביעה צריכות 1886 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה על גורמי השב"ס המלווים את העצור לבית המשפט. מצב דברים זה גם עלול להגביר את עומס העבודה על שופטי המעצרים ועל מזכירויות בתי המשפט. מקיפה על זכותם של עצורים, שכן יובאו לפני שופט רק אלו שמוצדק בשעות קבלת בקשות המעצר יכולה להקל על העומסים וליצור הגנה פעולתם של כל גורמי אכיפת החוק המעורבים. נראה כי גמישות נוספת הגשת בקשות במזכירויות בתי המשפט ואת השפעתם למעשה על מוצע כי הנהלת בתי המשפט תבחן את הטענות המועלות בקשר למועדי לקיים דיון בעניינם. בהינתן שמדובר במשאבים מוגבלים, מן הראוי כמו כן, יש לשקול קביעת הנחיות ונהלים אחידים ברמה הארצית שיישקל מתווה מדורג של הבאת בקשות בפני בית המשפט, ככל הניתן. לטיפול בבקשות בהליכי מעצרים חלף הנהלים הנפרדים בכל מחוז. פרסם "צוות בדיקה בכיר לבחינת ההיבטים המערכתיים של 2018 יצוין כי באפריל ממשק העבודה בין שופטים הדנים בבקשות לפני הגשת כתב אישום ובין גורמי תביעה", שהקימה הנהלת בתי המשפט, את המלצותיו. בפתח ההמלצות נכתב שמן הראוי לקבוע ולהחיל נוהל אחיד בכל בתי המשפט בנושא אופן עריכתם של דיוני מעצרים ובנוגע לאופן הטיפול בבקשות לצווים במסגרת חקירה סמויה. לגישת הצוות, אין להסתפק במצב של נהלים או הסדרים פנימיים בכל בית משפט. כי חטיבת מזכירויות 2019 הנהלת בתי המשפט מסרה למשרד מבקר המדינה ביולי שוקלת להכין נוהל אחיד שירכז את כלל ההנחיות וההוראות הקשורות לנושא המעצרים, אך התהליך טרם החל. הדגיש מנהל בתי המשפט בפני רח"ט חקירות את 2019 יצוין עוד כי בדיון מינואר חשיבותה של ההתקדמות בהיבטים הטכנולוגיים, וכי גם מערכת בתי המשפט עושה מאמצים על מנת לקדם תחומים אלה בסוגיות הרלוונטיות. אוזכר כי קיים צוות ממשקים משותף להנהלת בתי המשפט ולמשטרה, וכי נכון יהיה לרכז את הדרישות הטכנולוגיות במסגרת צוות זה. לצד המלצות הביקורת שהובאו לעיל, מוצע להנהלת בתי המשפט בשיתוף עם משטרת ישראל לשקול לקדם פתרון טכנולוגי של הגשת בקשות מרחוק בהליכי מעצרים. פתרון זה יוכל לסייע בצמצום העומסים בהליכים אלו על מזכירויות בתי המשפט ולאפשר את הרחבת זמינותם. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1887 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הנהלת בתי המשפט כתבה בתשובתה כי מערכת "נט המשפט" מאפשרת להגיש בקשות בתיקי מעצרים מרחוק, אך משטרת ישראל אינה משתמשת באפשרות זו חרף ניסיונות חוזרים ונשנים לעודד אותה לעשות שימוש בכלי זה. המשטרה כתבה בתשובתה כי זה כחצי שנה קיים הסדר ניסיוני ביחידת ההונאה המשפט" ומגיבה לבקשות שונות במערכת. המשטרה ציינה כי בישיבה שהתקיימה בירושלים, ובמסגרתו מגישה היחידה בקשות מעצר באופן מקוון למערכת "נט לאחרונה בהנהלת בתי המשפט היא ביקשה להרחיב את ההסדר לתחנות נוספות. בהינתן שהנהלת בתי המשפט והמשטרה תומכים בקידום הגשת בקשות העולות מההסדר הניסיוני ויפעלו להטמיע דרך הגשה זו בהליכי מרחוק ובאופן מקוון בהליכי מעצרים, מוצע שיבחנו את התובנות המעצרים בהקדם האפשרי. ניהול הדיונים באולם המעצרים ככלל, בדיוני המעצרים נוכחים גורמים רבים ובהם נציגי המשטרה, העצור, הסנגור ולוחמי יחידת נחשון השומרים על העצור. דיונים בהליכי 132,623 התקיימו בבתי משפט השלום ברחבי הארץ 2017 בשנת דיונים בהליכים 125,029 התקיימו 2018 מעצר ימים ומעצר עד תום ההליכים, ובשנת תיקים, 62,175 על2017 אלה. מספר התיקים שנפתחו בהליכים אלו עמד בשנת תיקים. 57,047 על2018 ובשנת עומסי העבודה על השופטים גדולים במיוחד כאשר מדובר בהליכי מעצר. כך למשל, נמצא כי שופט מעצרים בבית משפט השלום בתל אביב מטפל 2010 במחקר משנת . מנתונים 98 דקות6.7 תיקים ליום, וממוצע משך הדיון בתיק הוא 50-בממוצע בכ עצורים 21 - טיפל שופט מעצרים ב 2018 ארציים של יחידת נחשון עולה, כי בשנת עצורים 78 ליום בממוצע. בבית משפט השלום בתל אביב הממוצע היומי הוא . סד הזמנים הקצר המאפיין את דיון המעצר, לחץ הדיונים והמולת ההבאה 99לשופט של עצורים אל אולם הדיונים וממנו מחייבים ארגון וניהול ממוקדים של יום הדיונים. דיוני מעצרים בימי שני בשבוע 2,555 - בכ2010 - ל2000 מבוסס על תצפיות שנעשו בין השנים 98 בבית משפט השלום בתל אביב. התצפיות התקיימו במסגרת מחקר הערכה שנעשה לצורכי בחינת (ראו להלן). 22.10.10 -האפשרות לקיים דיונים באמצעות היוועדות חזותית והוגש ב בבית 78 מספר העצורים נע בין שלושה ארבעה עצורים בבתי המשפט בקריית גת וברחובות לבין 99 .המשפט בתל אביב 1888 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה בביקורת ובדיונים שוטפים בין המשטרה ובתי המשפט במחוזות נציג שב"ס, ולא על ידי גורם מהנהלת בתי המשפט. על פי רוב, מפקד עלה, כי ככלל סדר הבאת העצורים לאולמות הדיונים נעשה על ידי המתחם האחראי לתאי המעצר בבית המשפט או מי מטעמו מנהל את שעות המעצר, בקשות השופטים והצדדים (סנגורים, חוקרים, תובעים סדר הבאת העצורים לאולם, וזאת בהתאם לאילוצים הנוגעים לליוויים: ועוד) ואילוצי אבטחה שונים של שב"ס. הנהלת בתי המשפט מסרה למשרד מבקר המדינה כי סדר הבאת העצורים נקבע בידי בית המשפט לפי נוכחות הסנגור, נציג המשטרה ועל פי שיקולים נוספים תוך התייעצות עם גורמים שונים, ובהם יחידת נחשון. מהאמור לעיל מתבקש שימונה גורם מטעם בית המשפט לניהול אולמות המעצרים, ושתיקבע באופן ברור חלוקת העבודה בין הגורמים האחראיים מטעם בית המשפט ובין יחידת נחשון. היוועדות חזותית מדי יום ביומו מנוידים בכבישי ישראל אלפי עצורים לדיונים משפטיים. עריכת דיון באמצעות היוועדות חזותית משמעותה כי בעת הדיון המשפטי בעניינו של עצור הוא נותר בבית המעצר, באולם מיוחד המוקצה לכך, ובו ציוד אלקטרוני המותאם באולם בית המשפט מותקן מוקד המאפשר למשתתפים בדיון לצפות בעצור ולשמוע לקליטה במראה ובקול של הדיון המשפטי המתקיים באולם בית המשפט. כמו כן, את דבריו. באורח זה נשמרות זכויות העצור להיות נוכח בדיון המשפטי, לממש את זכויותיו הדיוניות ולהיוועץ בסנגורו, ובמקביל נמנע ממנו טלטול מכביד מבית המעצר לאולם בית המשפט והמתנה ממושכת שם. אם כן, היוועדות חזותית נועדה להקל על העצורים ועל מערכת אכיפת החוק בהיבטים השונים, ואולם ברור שקיום דיונים בשיטה זו מעורר שאלות חוקתיות מהותיות בקשר למעמדו ולזכויותיו של העצור בהליך הפלילי. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1889 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | 1 . התקבל בכנסת תיקון לחוק המעצרים, ונוספה לו הוראת שעה 2007 בשנת המסדירה את האפשרות לערוך דיון בבקשה להארכת מעצר של עצור או בהתקיים מספר תנאים (להלן 100לשחרורו בערובה באמצעות היוועדות חזותית - הוראת השעה). באותה שנה תוקנו גם תקנות שנועדו להסדיר את ההליך מבחינה פרוצדורלית, ונקבע בהן הסדר ניסיוני לתקופה של שנה לעריכת דיונים משפטיים באמצעות היוועדות חזותית. במסגרת הליך החקיקה נקבע כי הוראת השעה תלווה במחקר הערכה בנושא 2010 היוועדות חזותית (להלן - מחקר ההערכה). מחקר ההערכה נעשה בשנת ועל פי תוצאותיו, ההיוועדות החזותית משמשת תחליף ראוי לנוכחות הפיזית של העצור בדיוני המעצרים, והזכויות המהותיות שלו נשמרות. עוד נמצא כי מכלל המעצרים), והתקיימה 6.2%( היה מיצוי נמוך של דיוני היוועדות חזותית שביעות רצון גבוהה יותר מהדיון בהיוועדות חזותית בהשוואה לדיון הפרונטלי. שאלות מרכזיות לבחינה בקשר להיוועדות חזותית הן שאלת סוגי ההליכים שניתן לעשות בהם שימוש בהיוועדות חזותית ושאלת ההסכמה הנדרשת מהעצור לדיון במתכונת זאת. על פי ממצאי מחקר ההערכה, השימוש בשיטה זו במדינות מפותחות נפוץ בדיוני מעצרים ובדיונים פליליים נוספים, ללא צורך בהסכמת העצור. , ואז הוחלט להפסיק את 2011 הוראת השעה הוארכה פעמים מספר עד לשנת . 101ההסדר הניסיוני של ההיוועדות החזותית 2 . החליט שר המשפטים להקים צוות בראשות המשנה ליועמ"ש 2011 בתחילת (פלילי), על מנת שיציע דיונים שבהם ניתן ליישם את ההיוועדות החזותית כי ברירת 2013 (להלן - צוות גוטליב). צוות גוטליב הציע לשר המשפטים בשנת המחדל תהא לקיים דיון בהיוועדות חזותית בלי לבקש את הסכמת העצור. זאת למעט ארבעה דיונים ראשוניים, שבהם לא ניתן לוותר על נוכחות הנאשם בהליך אלא בהסכמתו ובהסכמת בא כוחו - מעצר ימים, מעצר עד תום ההליכים, שלב הקראת כתב האישום ודיון ראשוני לפני השופט הדן בתיק. ) - היא "תקשורת בין שני מוקדים המאפשרת העברת Video-conference ( היוועדות חזותית 100 א(א) לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות 65 תמונה וקול בזמן אמת". ראה לעניין זה, ההגדרה בסעיף , אשר היה תקף עד לשנת 2007-אכיפה - מעצרים) (היוועדות חזותית - הוראת שעה), התשס"ז . 2011 הפסקת יישומה של ההיוועדות החזותית בהיעדר הארכת תוקף נוספת של הוראת השעה נעשתה 101 . בהסכמת שר המשפטים, השר לבט"פ, פרקליט המדינה וגורמים נוספים 23.3.11 -החל ב 1890 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה , שבה ועלתה אפשרות השימוש בהיוועדות חזותית 2015 רק בשנת .3 ומשרד המשפטים חזר לדון בדרכי ההסדרה של הנושא בהתאם להמלצות צוות גוטליב, כפי שיפורט להלן: התקיים דיון בראשות המשנה ליועמ"ש (פלילי) דאז 2015 בנובמבר ובהשתתפות נציגים מטעם המשרד לבט"פ, משרד האוצר, שב"ס והסנגוריה הציבורית. בדיון סוכם כי יש ליישם את המלצות צוות גוטליב באמצעות קידום חקיקה, בכפוף להוכחת התועלת הכלכלית של השימוש בהיוועדות חזותית בדיוני מעצר. בעקבות זאת מסרה הנהלת בתי המשפט למשנה ליועמ"ש את התנגדותה הנחרצת לאפשרות לקיים דיוני מעצרים בהיוועדות חזותית. , ולאחר שמשרד האוצר ביקש ליישם את המלצות צוות גוטליב 2016 ביולי חלק מהגורמים - ובהם הסנגוריה הציבורית, הנהלת בתי המשפט ולשכת עורכי לעגן בחקיקה את המלצות הצוות. נגד האמור בתזכיר החוק הועלו השגות מצד במסגרת חוק ההסדרים במשק המדינה, החליט היועץ המשפטי לממשלה דאז הדין - ואלו טעמיהם העיקריים: ההסכמה של העצור לוויתור על נוכחותו בדיון מביאה למעשה לפגיעה בלתי מידתית בזכויותיו רק בשל טעמים תקציביים; נוכחות פיזית של עצור היא תנאי הכרחי לקיום הליך משפטי הוגן, בעיקר בהליך פלילי הנוגע לחירות האדם וכאשר העצור עצמו חפץ להיות נוכח באולם בית המשפט; ישנה חשיבות רבה להתרשמות בלתי אמצעית של השופט מהעצור; השימוש בהיוועדות חזותית יוצר קושי בתקשורת בין החשוד לבין עורך דינו, באופן שעלול לפגוע ביכולת החקירה והטיעון של עורך הדין בדיון. הביקורים הנוספים שיידרשו סנגורים לעשות בבתי המעצר בגלל היעדר המפגש מתאימה לדיונים באולמות בית המשפט, התחזוקה השוטפת של המערכת, עלות כמו כן, קיימים טעמים הנוגעים להשלכות התקציביות בגין הקמת תשתית בבית המשפט ועוד. פנה הממונה על התקציבים במשרד האוצר ליועץ המשפטי 2016 בנובמבר לשרת המשפטים דאז ציין משרד האוצר כי שימוש בהיוועדות חזותית לממשלה בבקשה לקדם את הצעת החוק בהקדם האפשרי. בפנייה נוספת ממרץ 2017 עשוי לשפר את רווחת העצור, בכך שימנע סבל מיותר הנובע כיום מנסיעה אכיפת החוק. בלוח להלן סיכום הניתוח הכלכלי שהציג משרד האוצר לשרת בשעות מוקדמות לצורך הנסיעה. כמו כן, יופקו מכך תועלות כלכליות למערכת בתנאים קשים לבית המשפט, זמן המתנה ארוך בתאי כליאה ארעיים והשכמה המשפטים דאז: 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1891 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | )ניתוח כלכלי של השימוש בהיוועדות חזותית (במיליוני ש"ח: 13 לוח חיסכון שנתי/עלות שנתית נושא חיסכון מהוון/(במיליוני ש"ח) עלות מהוונת (במיליוני 102)ש"ח חיסכון ביחידת נחשון לשנה בבסיס התקציב 25 - 15 357 - 214 חיסכון בהנהלת בתי המשפט לשנה בבסיס התקציב 3.2 -2 45 - 28 הפחתת סיכונים ביטחוניים- 20 - 5 עלויות שב"ס לשנה בבסיס התקציב; 1.5 - 1 חד-פעמי4.521 עלויות בתי המשפט לשנה בבסיס התקציב; 0.5 חד-פעמי2.87 סך הכול 37 - 26 450 - 275 .2017 המקור: ניתוח כלכלי של משרד האוצר ממרץ גם פניות אלו לא הובילו להתקדמות בהסדרת נושא ההיוועדות החזותית בדיוני מעצר, והצעת החוק לא קודמה. התקיים דיון במשרד המשפטים בהשתתפות נציגים מהנהלת בתי 2018 בדצמבר המשפט, הסנגוריה הציבורית, משרד האוצר, המשרד לבט"פ ושב"ס. בסיכום הדיון פורטו, בין היתר, ההחלטות האלה: הסכמת עצור או נאשם צריכה להיות פוזיטיבית לאחר התייעצות עם סנגור ולא להפך. עוד נקבע שתיעשה במשרד המשפטים בדיקה בין-לאומית משווה בקשר להסדרים דומים בעולם. ועד למועד סיום 2018 מאז הדיון במשרד המשפטים בדצמבר הביקורת, וככל הנראה בהיעדר הסכמה של כלל הגורמים המעורבים - לא הוכרעו המחלוקות אף שנדונו באופן חוזר ונשנה, מעצר. כללו של דבר, במשך שנים - מאז שהוגש דוח צוות גוטליב בנושא, לא הוכרע ולא קוּדם נושא ההיוועדות החזותית בדיוני 2013 בשנת ולא קודם הליך של חקיקה. שנים. 14 על פני 7% בריבית של 102 1892 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה כי בימים אלה 2019 הנהלת בתי המשפט מסרה למשרד מבקר המדינה ביוני היא בוחנת את עמדתה מחדש. יחד עם זאת, היכולת הטכנולוגית לקיים דיונים במתכונת זו קיימת אצלם. אגף תקציבים במשרד האוצר מסר בתשובתו כי הוא פועל בשיתוף המשרד לביטחון פנים ושירות בתי הסוהר להערכה מחודשת של החיסכון במשאבים הנובע מקיום דיונים באמצעות היוועדות חזותית.האגף מסר עוד כי הוא פועל לקידום המהלך עם כל הגורמים הרלוונטיים מייד עם כינון הממשלה הבאה. המשטרה ציינה בתשובתה כי היוועדות חזותית תייעל את הדיונים ותקצר משכי זמן. באופן זה יתפנה זמן לצורך חקירת עצורים, הנמצאים רוב שעות היממה בקידום פרויקט ההיוועדות החזותית מטעמי תנאי מחיה נאותים, ביטחון בבתי המשפט בהמתנה לדיונים. גם שב"ס ציין בתשובתו כי הוא רואה חשיבות ובטיחות וככל שיידרש, הוא יסייע בקידום המהלך. : דוגמה מובהקת ליתרונות היוועדות חזותית כמענה לבית המעצר אילת .4 המעצר באילת, שפועל כיחידה של בית הסוהר דקל, המצוי במתחם כלא באר שבהיוועדות חזותית ולמענה שהיא עשויה לתת בשטח ניתן לראות לגבי בית . שוהים בו עצורי ימים ועצורים עד תום ההליכים שהדיון בעניינם נדחה 103שבע לתקופה קצרה שאינה עולה על שבוע ימים. בית המעצר משמש גם כמעבר שבו השלום באילת, בימים שלפני הדיון בעניינם ובמשך תקופת ההמתנה לדיון. שוהים עצורים ממתקני כליאה מחוץ לעיר, המוזמנים לדיונים בבית משפט עצורים. ממוצע 1,000 - התקבלו בבית המעצר באילת כ 2018 במהלך שנת עצורים, 19 -העצורים המובאים לדיונים בבית המשפט באילת ביום הוא כ . 104 עצורים17 -וממוצע מצבת העצורים היומית בבית המעצר הוא כ היה בבית המעצר באילת רכב ליווי אחד. כאשר נעשה באמצעותו הסוהר דקל בבאר שבע לדיונים משפטיים בבית משפט השלום באילת וחזרה. על פי האמנה בין המשטרה לשב"ס במחוז דרום, שב"ס מלווה את העצורים מבית 2017 באוגוסט ליווי מחוץ לאילת, לא ניתן היה ללוות עצורים לבית המשפט באילת או לבית חולים. על בית המעצר באילת נאמר כי הוא יחידה רחוקה בעלת משאבים שאינם מספיקים למשימות בהיקף מעבר לשגרה (פינויים, ליווי מחוץ לאילת, ביצוע שתי משימות במקביל). יש לתת את הדעת לכך שזמן הנסיעה מבאר שבע לאילת דקות. 6.7 -אורך כשלוש שעות, ואילו זמן הדיון הממוצע הוא כ כלא באר שבע הוא מתחם הכולל ארבעה בתי סוהר דרומית לעיר באר שבע: אוהלי קידר, אשל, 103 .דקל ואֵלה 1892/14 שב"ס החל בפעולות לבניית בית מעצר חדש באילת שיתאים לסטנדרטים שנקבעו בבג"ץ 104 )13.6.17 , (פורסם במאגר ממוחשבהאגודה לזכויות האזרח בישראל נ' השר לביטחון פנים בקשר לשטח המחיה הרצוי (ראו להלן בפרק "תנאי המעצר בשירות בתי הסוהר"). 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1893 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | שב"ס ציין בתשובתו כי בבית המעצר אילת תוקנן צוות ליווי נוסף, לרבות רכב ליווי, על מנת לאפשר ליוויים בתוך העיר אילת. ביקש שב"ס לקדם את האפשרות לשימוש בהיוועדות חזותית 2019 במרץ בדיונים משפטיים של עצורים המנהלים את משפטם בבית המשפט באילת וכמענה נקודתי לבית המעצר. זאת נוכח הנתונים הבאים: בכל יום מבוצעים ליוויים בציר הנסיעה באר שבע-אילת, המהווה סיכון בטיחותי; בכל יום 3 - 2 מבוצע ליווי לבית משפט השלום באילת וחזרה לבית המעצר; הצורך לעבור , אשר יקטין את 105לשטח מחיה של שלושה מ"ר לעצור בבית המעצר אילת מספר העצורים שיוכלו להיות מוחזקים בו, בד בבד עם הפגיעה בתנאי המחיה של העצורים המנוידים בתדירות גבוהה מבאר שבע. על פי ההצעה, עצור ישהה בבית המעצר במתחם אשל מבלי שיובא לאילת. בכך ייחסכו ליוויים בציר באר שבע-אילת, והמשטרה תתפנה לממש את אחריותה במרחב העיר אילת. לא נמצא כי ניתן מענה לפנייה האמורה. רוב הגורמים המעורבים סבורים שיש יתרונות רבים לקיומם של דיוני בתי המשפט, לשב"ס ולתקציב המדינה בכללותו. כמו כן, היא תוכל בעולם, והיא עשויה להביא תועלת לעצורים ולחסוך במשאבים למערכת מעצר בתנאים מסוימים באמצעות היוועדות חזותית. שיטה זו מקובלת לסייע בהפחתת הצפיפות בתאי ההמתנה בבתי המשפט ולצמצם את במחלוקות שהועלו לאורך השנים, תוך שקילת מכלול השיקולים כאמור. את הסדרת ההיוועדות החזותית בחקיקה, ובמסגרתה לדון ולהכריע בסוגיית ההיוועדות החזותית. על משרד המשפטים לשקול לקדם כמויות הליוויים. האמור בפרק זה ממחיש את הצורך בהכרעה בהקדם בחלוף הזמן מאז ההסדר הניסיוני הקודם ועם התקדמות הטכנולוגיה, מוצע לכל הפחות לשקול מתווה מחודש של הסדר ניסיוני.  פרק זה בחן את תחומי האחריות הנוגעים לשימוש בסמכות המעצר נוסף על כך, נבחנו פעולותיה של הנהלת בתי המשפט הקשורות להליכי של משטרת ישראל ואת השפעת הפעולות וההחלטות הנוגעות לעניין. לאור בג"ץ תנאי מחיה. 105 1894 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מעצרים, ונבדקה זמינות בתי המשפט לקבלת בקשות מעצר ולקיום דיונים בהליכים אלו, הדחופים מעצם טבעם. המשטרה נדרשת במסגרת הליכי מעצר לאזן בין חובותיה - קיום חקירה יעילה וחתירה לחקר האמת, עמידתה על קיום זכויות העצור נתונים המלמדים ברמה הארצית על היקף השימוש בסמכות המעצר המעצרים במקרים ספציפיים ובסוגיות של מדיניות. נמצא שאין די ובקרה יחידי המאפשר למשטרה להתמודד עם מחלוקות העולות בתחום ותיעוד פעולותיה כנדרש בדין. תיעוד הפעולות מהווה כלי פיקוח ובסמכות השחרור. נמצאו פערים מקצועיים במשטרת ישראל, היעדר בשנים האחרונות. נמצא כי הנהלת בתי המשפט מגבילה את זמינותה המקצועית בתחום המעצרים חרף התקדמות משמעותית באיכותם הקפדה על זכויות עצורים, תיעודן ואי-שימוש מספק בפיקוח ובבקרה למשטרה, לא הסדירה את אופן ניהול הדיון באולם בית המשפט ואינה החזקתם של עצורים ולשמירה על זכויותיהם, כמו היוועדות חזותית פועלת באופן אחיד ברמה הארצית. כמו כן, פתרונות להקלה על תנאי והחזרת כספי ערובה לזכאים, לא קודמו דיים. על כל גורם המעורב בתחום המעצרים להביא בחשבון שההחלטות שהוא מקבל בתחום זה משפיעות במישרין על זכויותיו החוקתיות של העצור שקולים למול זכותו של עצור לחירות, במיוחד במקרים בהם אין עוד ההחלטות באופן שלא יפגע בזכויות אלו. בעניין זה, עומסי עבודה אינם ועל פעילות הגורמים האחרים, לרבות המשאבים שיידרשו למימוש הצדקה להחזיקו במעצר.