צבא ההגנה לישראל/היבטים בהעסקת קצינים פורשי צה_ל בתעשיות הביטחוניות ובמשרד הביטחון

 ♦ . .מבוא .בתקופה ממרס 2006 עד אוגוסט 2006 ובתקופה ממרס 2007 עד מרס 2008 , לסירוגין, בדק משרד מבקר המדינה היבטים בקשר שבין קצינים פורשי צה"ל לבין התעשיות הביטחוניות, ומשרד הביטחון (להלן - משהב"ט). נבדקו בעיקר: הפחתת גמלה בשל הכנסה נוספת מגוף שהוגדר כקופה ציבורית (להלן - הפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית), לפי חוק שירות , התשמ"ה]נוסח משולב[ )הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות- 1985 (להלן- חוק שירות הקבע (גימלאות)); וכן סדרי הבדיקה בנוגע לעמידת קצינים פורשי צה"ל במגבלות חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ט- 1969 (להלן- חוק הצינון) ויישום הכלל בדבר מניעת ניגוד עניינים. בהקשר לאיסור על ניגוד עניינים נבדק הטיפול של משהב"ט וצה"ל בהעסקת שני קצינים בכירים במילואים בדרגת תא"ל. הביקורת נערכה בצה"ל - במחלקה לשירותי הפרט, הפרישה והתשלומים (להלן - מופ"ת)4 שבאגף משאבי אנוש שבמטה הכללי (להלן - אמ"ש)5 ; במפקדת הפרקליט הצבאי הראשי (להלן- מפצ"ר); בחיל המודיעין (להלן - חמ"ן); בתעשייה האווירית לישראל בע"מ (להלן - תע"א)6; ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ (להלן - רפאל); בתעשייה הצבאית לישראל בע"מ (תעש) (להלן - תעש); במשהב"ט - באגף היועץ המשפטי למ ערכת הביטחון, באגף נכסים ומבצעים לוגיסטיים (להלן - אמו"ן) ובמנהלת תכנית הטנק (להלן - מנת"ק)7. .הפחתת גמלאות בשל הכנסה נוספת מקופה ציבורית .1 . יישום הנחיות החשב הכללי שבמשרד האוצר חוק שירות הקבע (גימלאות) קובע את זכאותם של משרתי הקבע בצה"ל עם פרישתם לקצבת פרישה (להלן - הקצבה). תשלומי הקצבה משולמים מאוצר המדינה (פנסיה תקציבית) ומחושבים, מאושרים ומשולמים בפועל על ידי מופ"ת. סעיף 33 (ב) לחוק שירות הקבע (גימלאות) קובע, כי זכאי לקצבה מצה"ל המקבל גם הכנסה מקופה ציבורית8 ,תופחת קצבתו אם סכום שתיהן עול ה על "המשכורת הקובעת" (לחישוב קצבתו). לפי חוק שירות הקבע (גימלאות), במקרה זה תשולם לו הקצבה בשיעור שני שלישים מהקצבה הרגילה, או הקצבה בניכוי שליש מהסכום שבו עודפת ההכנסה הכוללת (קצבה בצירוף הכנסה מקופה ציבורית) .__________________ .4 מופ"ת הוקמה בינואר 2006 כתוצאה מאיחוד בין מינהל הפרישה, מרכז השירות לפרט ומינהל התשלומים (להלן - מת"ש). 5 ביולי 2008 .)שונה שמו של אגף משאבי אנוש לאגף כוח אדם (אכ"א 6 לרבות אלתא מערכות בע"מ, שהיא חברת-הבת של תע"א. 7 ."מנת"ק היא מנהלת פרויקט במשהב"ט, הנושאת באחריות לניהול תכנית טנק ה"מרכבה .8 ""הכנסה מקופת הציבור מוגדרת בחוק שירות הקבע (גימלאות) כמשכורת מאוצר המדינה או מקופה אחרת שקבעה הממשלה כקופה ציבורית לעניין סעיף זה. פעילות שוטפת 101 .על המשכורת הקובעת, לפי הסכום הגבוה יותר (להלן - הפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית); לא עלתה ההכנסה הכוללת על המשכורת הקובעת, לא ת ופחת קצבתו מכוח סעיף זה. הוראות סעיף 33 )לחוק שירות הקבע (גמלאותלא יחולו על זכאי לקצבה שהגיע ל"גיל הקובע", כמוגדר בתוספת ב' לחוק זה. כך, למשל, ה"גיל הקובע" של גמלאים שנול דו עד מרס 1949 הוא55 , ושל אלה שנולדו ממאי 1952 ואילך הוא57 . הסדרים דומים חלים על כלל גמלאי הפנסיה התקציבית בשירות הציבורי. שלוש התעשיות הביטחוניות הממשלתיות - תע"א, רפאל ותעש - מוגדרות כקופות ציבוריות. לפי נתונים שקיבל מהן משרד מבקר המדינה, נכונים לסוף שנת 2006 ולאמצע שנת 2007 , עבדו בהן318 :גמלאי צה"ל מדרגת רס"ן ומעלה213 בתע"א (כ-67% ,)69 - ברפאל (כ- 22% ), ו-36 - בתעש (כ-11% :). גמלאי צה"ל מועסקים בהן בשלוש צורות העסקה עיקריות מיעוטם, כ-30% ,, כעובדי חברה החייבים בהפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית; והיתר כ-70% , מועסקים כעובדי חברות כוח אדם וכיועצים מסוגים שונים, שאינם חייבים בתשלום כזה. לפי הדינים הקיימים, גמלאים המחויבים בהפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית, חייבים לדווח למופ"ת על קבלת משכורת מאוצר המדינה או מקופה ציבורית ועל שיעורה בתוך 30 ימים מקבלתה9 . בדצמבר 2003 הפיץ סגן בכיר לחשב הכללי שבמשרד האוצר מכתב שנושאו "חובת דיווח על קליטת עובד בפנסיה תקציבית לעבודה בגוף ציבורי", המשקף את עמדת החשב הכללי (להלן - החשכ"ל) בנושא. במכתב שנשלח, בין היתר, למשהב"ט, לתע"א, לרפאל ולתעש, נכתב, בין היתר, כי מבדיקה ראשוני ת שערך אגף החשכ"ל עולה, כי אין אכיפה מספקת של הכללים הקבועים בחוק בגופים המשלמים את הגמלאות, וכי "על מנת לוודא שאכן מתבצעות הפעולות המחויבות בארגון לאכיפת החוק להלן יפורטו מספר הנחיות אשר מחובתכם לוודא שיתבצעו ולדווח לח"מ ולמנהל מנהלת הגמלאות בחשב הכללי בא וצר על ביצועם" 10 (בהנחיות היו דרישות לביצוע פעולות בנושא גם מצה"ל). בהמשך מכתבו פירט הסגן הבכיר לחשכ"ל את ההנחיות שיש לבצע (להלן - הנחיות החשכ"ל), וביניהן: א. חובת דיווח בקליטת עובד - בטופס הקליטה של העובד במקום העבודה הציבורי או שהוגדר כקופה ציבורית, י עודכן העובד על מחויבות מקום העבודה להעביר מידע על שכרו לגופים המשלמים לו פנסיה תקציבית (צה"ל, משרד ממשלתי, רשות מקומית או גוף דומה אחר). בנוסף, יידרש העובד, עם תחילת עבודתו, להמציא למקום העבודה אישור מהגוף המשלם לו פנסיה תקציבית, כי ידוע להם שהחל לעבוד במקום שהוגדר כקופה ציבורית תוך פירוט המשכורת שנקבעה לצורך חישוב הפחתת הגמלה. ב. הצלבה יזומה של נתונים - על המשרדים המשלמים גמלאות לבצע הצלבת נתונים יזומה. כך, למשל, צוין בהנחיות החשכ"ל, כי על צה"ל להצליב את פרטי הגמלאים המקבלים קצבה עם העובדים ומקבלי הגמלה במשהב"ט, בתעש, ברפאל, עם אזרחים עובדי צה"ל, עם מנהלת הגמלאות באוצר, עם נציבות שירות המדינה ועם גופים נוספים בנוגע לגמלאים אשר עברו להיות עובדי מדינה. הצלבה יזומה של נתונים תבוצע לפחות פעם בשנה וכל גוף ידווח לחשכ"ל על ביצוע ההמלצה וממצאיה. הסגן הבכיר לחשכ"ל הורה במכתבו גם, כי הנתונים ירוכזו במשרד הרלוונטי והנושא יהיה חלק מנוהלי הביקורת הפנימית והחיצונית בארגון. .__________________ .9 לפי סעיף68 לחוק שירות הקבע (גימלאות) אדם שמסר במזיד לאדם המחליט בעניין זכויותיו לפי חוק זה ידיעה כוזבת באותו עניין, דינו מאסר שישה חודשים. ע וד קובע הסעיף, כי אדם אשר במרמה או ביודעין, על ידי העלמת פרטים שיש להם חשיבות לענ יין, גרם למתן גמלה או להגדלתה, דינו מאסר שנתיים. .10 מנהלת הגמלאות שבמשרד האוצר אחראית ביחד עם החשכ"ל לביצוע חוק שירות המדינה , התש"ל ]נוסח משולב [ )(גמלאות- 1970 , שנועד להבטיח תש לום פנסיה תקציבית לעובדי המדינה. 102 דוח שנתי59א .ג. ניכוי חובות - גמלאי שלא נוכה מקצבתו כמחויב בגין הכנסה מקופה ציבורית או גמלאות כפל, יבוצע הניכוי בדיעבד בגין כל התקופה תוך חיובו בהצמדה ובריבית. ד. ריכוז מידע - במשרד המשלם גמלאות יהיה מאגר מידע ממוחשב של כלל העובדים והגמלאים, אשר עובדים בגופים ציבוריים או מקבלים גמלה בגין עבודה בגוף ציבורי. מאגר מידע זה יאפשר אימות ביצוע הדיווח של הגמלאים והמשרדים. בביקורת שערך משרד מבקר המדינה במופ"ת ובשלוש התעשיו ת הביטחוניות הממשלתיות עלו הממצאים הבאים: א. במעמד פרישתם מקבלים פורשי צה"ל ממופ"ת חוברת הדרכה על נושא התעסוקה בקופה הציבורית וחובת הדיווח על כך; ראש מחלקת (להלן - רמ"ח) מופ"ת שולחת אגרת בכל שנה לפורשי צה"ל, המזכירה להם את חובתם לדווח על עבודה בקופה ציבור ית, נוסף לתזכורת חצי -שנתית שמקבלים גמלאי צה"ל בתלוש הקצבה שלהם. במופ"ת קיים מאגר ממוחשב המבוסס על הדיווחים של גמלאי צה"ל ובו שמות הגמלאים בחלוקה לבין המדווחים על עבודה בגוף המוגדר כקופה ציבורית ולבין כאלה המדווחים שאינם עובדים בגוף המוגדר ככזה. בשנת 2005 הועברו למופ"ת קובצי נתונים ממנהלת הגמלאות שבמשרד האוצר, ונעשו במופ"ת בדיקות שונות לגבי הפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית וגמלאות כפל בנוגע לכל האנשים שפרטיהם הועברו בקבצים. במהלך בדיקות אלה הועבר מידע מלא למנהלת הגמלאות. במהלך שנת 2005 גם פנתה מופ"ת לגופים ציבוריים גדולים, לרבות התעשיות הביטחוניות הממשלתיות, וביקשה לקבל נתונים לצורך הצלבתם, אך חלק מגופים אלה כלל לא הגיבו וחלקם סירבו למסור פרטים על עובדיהם. בביקורת נמצא, כי מאז שנת 2005 לא הועברו למופ"ת קבצים נוספים ממנהלת הגמלאות. עוד נמצא, כי מופ"ת אינה עורכת הצלבת נתונים עם התעשיות הביטחוניות הממשלתיות ועם נציבות שירות המדינה לגבי פורשי צה"ל העובדים בתעשיות אלה או במשרדי הממשלה; וכן לא פנתה לאגף החשכ"ל כדי לבדוק את סוגיית אי-ההיענות של גופים ציבוריים להעביר לה נתונים, כפי שנקבע בהנחיות החשכ"ל. יצוין, כי כיוון שמופ"ת אינה מבצעת הצלבות נתונים היא אינה יכולה לוודא, כי מאגר הנתונים הממוחשב שברשותה כולל את כלל הגמלאים אשר עובדים בגופים שהוגדרו כקופה ציבורית, כנדרש בהנחיות החשכ"ל. ב. בבדיקה שנעשתה אצל הסמנכ"לים למשאבי אנוש בכל שלוש התעשיות הביטחוניות שנבדקו - רפאל, תעש ותע"א - התברר, כי בשלושתן לא קוימו הנחיות החשכ"ל בכל הנוגע לחובת הדיווח בקליטת עובד. ג. משרד מבקר המדינה השווה את דיווחיהם למופ"ת, על מקום ומועד תחילת העסקתם, של 57 גמלאי צה"ל המועסקים כעובדי חברה בשלוש התעשיות הביטחוניות שנבדקו וחייבים בהפחתת גמל תם בשל עבודה בקופה ציבורית, לרישומי מעסיקיהם לגבי נתונים אלו (נכון לדצמבר 2006 ). נמצא, כי 14 (כ-24% ) מגמלאי צה"ל אלה לא דיווחו כלל למופ"ת על העסקתם בקופה ציבורית או שלא דיווחו כי היו מועסקים בקופה ציבורית בחלק מהתקופה (תשעה מתע"א, ארבעה מרפאל ואחד מתעש) וכתוצאה מכך לא הופחתה גמלתם כנדרש. כך, לדוגמה, גמלאי צה"ל, שהתחיל לעבוד ברפאל בינואר 1993 , דיווח למת"ש על העסקתו בקופה ציבורית רק במרס 2003 , כעשר שנים לאחר שהחל לעבוד באותה חברה כעובד החברה; במקרה אחר, גמלאי צה"ל המועסק בתע"א מיוני 2003 לא דיווח למופ"ת (או למת"ש) על העסקתו בקופה ציבורית עד מועד הביקורת בדצמבר 2006 , במשך כשלוש שנים וחצי (פרטיהם של הגמלאים הועברו למופ"ת ולתעשיות הביטחוניות הרלוונטיות). בהתייחסויותיהם לטיוטת דוח הביקורת מסרו חמישה מבין 14 הגמלאים למשרד מבקר המדינה, כי בעקבות הביקורת דיווחו למופ"ת על העסקתם בקופה ציבורית בתקופות שלגביהן פעילות שוטפת 103 . נמצא, כי לא הופחתה גמלתם בשל הכנסה מקופה ציבורית כנדרש; שישה גמלאים נוספים מסרו למשרד מבקר המדינה, כי בכוונתם לפנות למופ"ת להסדרת הנושא; ושלושה גמלאים ציינו בתגובתם שאמנם לא הופחתה גמלתם כאמור, אולם לדעתם גם אין ל בצע הפחתה מגמלתם. משרד מבקר המדינה מעיר, כי הקצינים הפורשים עצמם לא פעלו בהתאם לדינים המחייבים אותם, ואילו מופ"ת והתעשיות הביטחוניות הממשלתיות לא ביצעו את הנחיות החשכ"ל בכל הנוגע להצלבת נתונים כנדרש ולחובת הדיווח בעת קליטת עובד, ולא יזמו פעולה אחרת כדי לגלות מקרים כגון אלה . משרד מבקר המדינה מעיר, כי על מופ"ת ועל התעשיות הביטחוניות הממשלתיות לממש את הנחיות החשכ"ל, הרלוונטיות לכל אחת מהן. על מופ"ת לבדוק את המקרים שהעלה משרד מבקר המדינה, ואם יימצא שאכן חלה חובת הפחתת גמלה שלא קוימה, עליה לפעול לגביית החובות שנ וצרו עקב כך, לרבות חיוב בהצמדה ובריבית, כאמור בהנחיות החשכ"ל מדצמבר 2003 . בהתייחסותה מיוני 2008 לממצאי הביקורת, מסרה תעש למשרד מבקר המדינה, כי הודיעה לצה"ל בינואר 2005 , שלא תוכל להיעתר לבקשתו להעביר פרטי העסקה של עובדים נוכח חוות דעת של הייעוץ המשפטי שלה, כי הבקשה "נטולת בסיס חוקי מתאים". בהתייחסותה לממצאי הביקורת מיולי 2008 הביעה רפאל עמדה דומה, ולפיה קיים קושי מעשי בהעברת שמותיהם ונתוניהם האישיים של הגמלאים העובדים ברפאל לצה"ל מטעמים של הגנת הפרטיות. רפאל הוסיפה, כי יש למצוא פתרון משפטי לבעיה זו ורק לאחר מכן היא תוכל לשקול ולאמץ את ההנחיות בדבר הצלבת נתונים. צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 , כי מפצ"ר הבהירה לא אחת, כי לראש ענף תכנון שכר וגמלאות במופ"ת, המשמשת גם בתפקיד הסטטוטורי של "ממונה על תשלום הגמלאות", נתונות לפי חוק שירות הקבע (גמלאות) סמכויות של ועדת חקירה, המאפשרות לה לדרוש מידע הדרוש לה על עובדים בגופים ציבוריים. לעצם ביצוע הצלבת הנתונים, הוסיף צה"ל בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי נוכח העובדה שקיימים גופים רבים המוגדרים כקופה ציבורית, אין באפשרות מופ"ת לפנות לכל הגופים האלה. לטענת צה"ל, מן הראו י שמנהלת הגמלאות שבמשרד האוצר תרכז את הנתונים מהקופות הציבוריות השונות ותפעל להצלבת הנתונים, כיוון שהיא הגוף אשר יש לו סמכות לקבלת מידע ויש לה נגישות לגופים שהוגדרו כקופה ציבורית. משרד מבקר המדינה מעיר, כי על מופ"ת לממש את הסמכויות הנתונות לה לפי חוק שירות הקבע (גמלאות), כפי שהבהירה לה מפצ"ר לא אחת, ולדרוש מהתעשיות הביטחוניות הממשלתיות את המידע הדרוש לה על גמלאי צה"ל המועסקים אצלן לצורך הצלבת הנתונים, כנדרש בהנחיות החשכ"ל. ד. בביקורת במופ"ת נמצא, כי החשכ"ל ומנהלת הגמלאות הכפופה לו לא ביצעו במופ"ת בדיקה כדי לוודא את ביצוע הנחיות החשכ"ל האמורות מדצמבר 2003 . יצוין, כי בדוח שנתי 58 ב של מבקר המדינה, בפרק על מנהלת הגמלאות שבמשרד האוצר (להלן- הדוח על מנהלת הגמלאות)11 , נאמר, כי מן הראוי שהחשכ"ל ומנהלת הגמלאות יבצעו בהקדם ביקורות שיטתיות במערכת הביטחון בנושא הפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית. כמו כן נאמר, .__________________ .11 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב, כרך ראשון ( 2008 '), עמ183. 104 דוח שנתי59א .כי עליהם לקבוע הסדרים לעריכת השוואות נתונים שוטפות בין מנהלת הגמלאות לבין גופים במערכת הביטחון לגבי כפל קצבאות והשתכרות מקופה ציבורית. 2 . העסקת גמלאי צה"ל כיועצים וכעובדי חברות כוח אדם במכתבו דלעיל מדצמבר 2003, שנשלח למשהב"ט, לתע"א, לרפאל ולתעש, ציין הסגן הבכיר לחשכ"ל, כי "מאפשרים לפורשים לחזור לעבוד במעמד יועצים אף כאשר מהות העבודה איננה יעוץ מזדמן, כי אם בפועל העסקת עובד במשרה מלאה". כאמור, רוב גמלאי צה"ל המועסקים בתע"א, בתעש וברפאל, מועסקים כעובדי חברות כוח אדם וכיועצים מסוגים שונים. משמעות השוני בין צורות ההעסקה בנוגע להפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית, היא שהפחתה זו חלה רק על גמלאי צה"ל המועסקים כעובדי חברה בגופים המוגדרים כקופה ציבורית, ואינה חלה על המועסקים באמצעות חברות כוח אדם או כיועצים. מנוהלי התעשיות ה ביטחוניות הממשלתיות ניתן ללמוד על ההבדלים שבין עובדים קבועים לבין יועצים. כך, למשל, בנוהל של התעש מאוקטובר 2004 נכתב: "העסקת יועצים עפ"י הוראה זו, תאושר רק בנושא מוגדר ולתקופת זמן קצובה, על פי סוג המומחיות הספציפית של היועץ, ובלבד שלא מדובר בתפקידים הכלולים במבנה הארגוני של החברה ושלא יהיו יחסי עובד מעביד בין היועץ לתעש". בטיוטה לעדכון נוהל זה מיוני 2006 צוין, כי אם ניתנים שירותי הייעוץ על ידי יחיד באופן אישי (במישרין או באמצעות חברה), היקף שעות הייעוץ לא יעלה על 1,000 שעות בשנה. אם היקף ההעסקה המתוכנן עולה על 1,000 ,שעות בשנה מנכ"ל תעש או הסמנכ"ל למשאבי אנוש מוסמכים לקבוע, כי העסקתו תובא לאישור ועדת היועצים. בנוהל בנושא "הזמנת שירותי יעוץ" של רפאל נכתב, כי "שירותי ייעוץ הינם שירותים הקשורים בהתמחויות מיוחדות שלא ניתן לקבלן מגורמים בתוך רפאל". עוד נכתב בנוהל, כי "היועץ מועסק בנושא מוגדר ולתקופת זמן קצובה, תוך הקפדה שבהסכם ובאופן העסקתו לא יהיו מרכיבים אשר על פי טיבם ומהותם עלולים להצביע על יחסי עובד-מעביד עם רפאל". מבדיקת היקף השעות שבהן הועסקו גמלאי צה"ל שאינם עובדי חברה בשלוש התעשיות הביטחוניות הממשלתיות ע ולה, כי מרביתם הועסקו בהיקף שעות של משרה מלאה, או שמתכונת העסקתם דומה מאוד לעבודת עובדי החברה. להלן דוגמאות: מעיון ב -46 הסכמי ההעסקה של גמלאי צה"ל שהועסקו ברפאל כעובדי חברת כוח אדם מסוימת בשנים 2003 -2006 , עולה, כי כולם הועסקו בהיקף שעות הזהה להיקף שעות של משרה מלאה. מעיון בתפקידים שממלאים העובדים עולה, כי מרביתם ממלאים תפקידי ניהול, כמו: מנהלי פרויקטים ומנהלי שיווק. מעיון בנתונים שהמציאה התע"א לגבי היקף שעות ההעסקה של גמלאי צה"ל המועסקים על ידיה כיועצים עולה, כי כמחציתם מועסקים בהיקף שעות הדומה להיקף שעות של משרה מלאה ויותר. כך, לדוגמה, הועסק גמלאי צה"ל מסוים בשנים 2005 ו- 2006 בהיקף שעות של 2,297 ו- 2,444 שעות שנתיות, בהתאמה. מצב דומה מבחינת היקף שעות ההעסקה של היועצים נמצא בתעש. משרד מבקר המדינה מעיר, כי חוזי ההתקשרות עם גמלאי צה"ל ברפאל, בתע"א ובתעש, באמצעות חברות כוח אדם וכיועצים, מצביעים על כך שמתכונת העסקתם דומה מאוד להעסקת עובדי החברה וחלקם אף משמשים בתפקידי ניהול. במתכונת העסקה זאת נותנות רפאל, תע"א ותעש יד לעקיפת החובה בהפחתת הגמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית של אותם גמלאים. נוסף לכך, במצב זה נוצרת למעשה אפליה לעניין זה בין גמלאי צה"ל המועסקים כעובדי החברות בגופים האמורים המוגדרים כקופה ציבורית וחייבים בהפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית, פעילות שוטפת 105 . לבין אלה המועסקים באותם גופים בצורות העסקה אחרות, המאפשרות להם להימנע מהפחתה זו, אך במתכונת העסקה הדומה לזו של עובדי החברות. יצוין, כי מקרים דומים קיימים גם בקרב גמלאי שירות המדינה. בדוח על מנהלת הגמלאות שפורסם בדוח שנתי 58 ב של מבקר המדינה12 נאמר, כי למנהלת הגמלאות ולחשכ"ל ידוע על מקרים שבהם גמלאים של שירות המדינה עוקפים את הוראות החוק בעניין הפחתת קצבתם בגין השתכרות מאוצר המדינה או מקופות ציבוריות. הדבר נעשה באמצעות העסקתם כעובדי חברות כוח אדם, באמצעות עבודה כעצמאיים או באמצעות חברות שהקימו, המקבלות מקופות ציבוריות תשלומים שאינם נחשבים משכורת, כנגד חשבוניות. אף על פי כן, נאמר בדוח, לא פעלו המנהלת והחשכ"ל למניעת מקרים אלה. ב תשובת המנהלת לדוח נאמר, כי בהחלטת ממשלה מספטמבר 2003 הוטל על הממונה על השכר והסכמי העבודה במשרד האוצר לנהל משא ומתן עם הסתדרות העובדים הכללית החדשה כדי לתקן את חוק שירות המדינה , התש"ל]נוסח משולב[ )(גמלאות- 1970 , באופן שתופעת עקיפת החוק תבוא על פתרונה. עוד ציינה מנהלת הגמלאות בתשובתה, כי למיטב ידיעתה עדיין לא הושלם תהליך ניהולו של משא ומתן כאמור. ב- 6.5.08 נפגשו ביוזמתם מר אילן בירן, יו"ר דירקטוריון רפאל, מר אבנר רז, יו"ר דירקטוריון התעש, ומר יצחק ניסן, מנכ"ל התע"א, עם נציגי משרד מבקר המדינה. בפגישה מסרו ראשי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות, בין השאר, כי העסקת גמלאי צה"ל בתעשיות הביטחוניות הממשלתיות חיונית לתעשיות אלה, בעיקר בתחומי ניהול פרויקטים ושיווק; בגלל הצורך לשלם עבור הכנסה מקופה ציבורית קשה מאוד להביא גמלאי צה"ל לעבודה בתעשיות הביטחוניות הממשלתיות כעובדי חברה, ואין להן ברירה אלא להעסיקם כיועצים או כעובדי חברות כוח אדם. הם הוסיפו, כי התעשיות הביטחוניות הלא ממשלתיות מתחרות בתעשיות הביטחוניות הממשלתיות, והמצב שבו לגמלאי צה"ל העובדים בתעשיות הלא ממשלתיות אין מפחיתים את הגמלה עבור הכנסה מקופה ציבורית, נותן להן יתרון ומקשה על התעשיות הביטחוניות הממשלתיות. עוד טענו ראשי התעשיות הביטחוניות, כי לדעתם יש מקום להוציא את התעשיות הביטחוניות הממשלתיות מתחולת ההגדרה של הקופה הציבורית, כדי לאפשר להן להמשיך ולהעסיק גמלאי צה"ל. הם ציינו, כי ללא תיקון המצב, כמוצע על ידיהם, פרסום דוח זה יגרום להם לנזק גדול בכך שגמלאי צה"ל העובדים אצלם כיועצים וכעובדי כוח אדם יעזבו ואחרים לא יבואו במקומם. ב- 20.5.08 כתבו שלושת יושבי ראש הדירקטוריונים של התע"א, רפאל והתעש והמנכ"לים של שלוש התעשיות הללו למר רוני בר-און, שר האוצר, ולמר אהוד ברק, שר הביטחון, מכתב בנושא "ניכוי 'קופה ציבורית' - העסקת פורשי צה"ל בתעשיות הביטחוניות". במכתבם הם חזרו על עיקרי הטענות שהעלו בפני משרד מבקר המדינה ב - 6.5.08 . ראשי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות ציינו, כי במהלך השנים האחרונות הועלתה סוגיה זו פעמים אין ספור הן בפניו ת בכתב והן במסגרת סקירות, פגישות ודיונים אשר נערכו עם הרשויות השונות, ואולם עד עתה ללא הואיל. במכתבם ציינו ראשי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות: "אנו בדעה, כי הגיעה העת לעשות מעשה ולשנות את מצב הדברים. בקשתנו היא, כי יוקם צוות משותף של משרד האוצר ומשרד הביטחו ן, אשר יחד עם נציגי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות יבחן את הסוגיה ויגבש מענה הולם". להלן עיקרי ההתייחסויות שנמסרו למשרד מבקר המדינה בחודשים יוני ויולי 2008 בנושא זה: .__________________ .12 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב, כרך ראשון ( 2008 '), עמ180. 106 דוח שנתי59א .א. תעש מסרה, כי ככלל היא מעדיפה לקלוט כוח אדם כעובדי החברה, אולם לפעמים היא נאלצת להיענות לבקשת העובד ולהעסיקו בדרך חלופית, אחרת הוא יפנה לחברה מתחרה, ציבורית או פרטית, ותעש תפסיד מכך ומיכולתה לממש הצלחות עסקיות. התע"א מסרה, כי אופציית ההתקשרות עם גמלאי צה"ל כיועצים עצמאיים או באמצעות חברות בבעלותם עולה בכל אותם מקרים שבהם נדרשים מומחים בתחומים ייחודיים לקידום עסקי התע"א, והיועץ לא היה מעוניין בשום פנים ואופן להיות עובד התע"א. רפאל ציינה, כי היא חולקת על הטענה שהעסקת חלק מהגמלאים כיועצים וכעובדי חברות כוח אדם נועדה לעקוף את חובת הפחתת הגמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית. לטענתה, היא מעדיפה ככלל לקלוט כוח אדם לשירותיה כעובדי חברה, אולם לעתים מתעורר הצורך להיענות לבקשותיהם של עובדים חיוניים ולהעסיקם בדרכים חלופיות. ב. אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון שבמשהב"ט מסר, כי מנכ"ל משהב"ט, מר פינחס בוכריס, העלה את הנושא לדיון אצל שר הביטחון, אשר הנחה לקיים עבודת מטה עם משרד האוצר ונציגי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות כדי לבחון את הסוגיה ולגבש מענה הולם. עוד הנחה שר הביטחון לבחון אפשרות לפטור מהפחתת הגמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית גם קציני צה"ל אשר עוברים למערכת החינוך ולרשת המתנ"סים בשל החשיבות המיוחדת שרואה שר הביטחון בהמשך תרומתם של קצינים איכותיים למערכות אלה. ג. החשכ"ל במשרד האוצר, מר שוקי אורן, מסר, כי הוא מתנגד לאפשרות שהועלתה של הוצאת התעשיות הביטחוניות הממשלתיות מהגדרת "גוף מתוקצב", כיוון שהגדרה זאת כוללת משמעויות נוספות על פי חוק, מלבד החלת הקופה הציבורית, ולכן אין מקום לפטור ממנה את התעשיות הביטחוניות הממשלתיות. עם זאת, החשכ"ל שותף לעמדתם של ראשי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות, כי יש להקים צוות משותף של משרד האוצר ומשהב"ט, אשר יחד עם נציגי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות יגבש מענה הולם לסוגיה, תוך בחינת הייחודיות של התעשיות הביטחוניות הממשלתיות והשוק בו הן פועלות. לדעת משרד מבקר המדינה, הקמת צוות משותף כאמור הוא דבר ראוי שיש לעשותו בהקדם. עם זאת, כל זמן שהתעשיות הביטחוניות הממשלתיות מוגדרות כקופות ציבוריות וכל עוד לא ניתן פתרון חוקי אחר, יש לקיים את הוראות חוק שירות הקבע (גימלאות) בעניין הפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית כלשונו וכרוחו, ולא לתת יד ליצירת מסלולים עוקפים לחובת הפחתת גמלה זאת. .סדרי הבדיקה בנוגע לעמידת קצינים פורשי צה"ל במגבלות חוק הצינון ובאיסור על ניגוד עניינים .1 . עבודה בחופשת פרישה חוק הצינון נועד לקיים תכלית מרכזית והיא השמירה על טוהר המידות וחיזוק אמון הציבור במערכת השלטונית. החוק חל גם על חיילי צה"ל והוראות הצבא אף כוללות הוראות נוספות בעניין זה. בדברי ההסבר להצעת חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ח - פעילות שוטפת 107 .196813, שעל בסיסה נחקק חוק הצינון, נ אמר שמטרת הצעת החוק היא למנוע תופעות שליליות בשירות הציבור הכרוכות בניצול קשרים אישיים שרכש עובד הציבור בתוקף תפקידו לפני פרישתו 14 . בהצעת החוק מוסבר, כי כל עוד עובד הציבור נמצא בשירות יש בניצול קשרים אלה למטרות אישיות משום פגיעה בכללי המשמעת, ויש בידי מעביד ו - המדינה - אמצעי הרתעה וענישה מתאימים. אולם, אין המצב דומה לאחר פרישתו של העובד. העובד עשוי לעשות שימוש בקשריו עם מוסדות ציבור, שרכש במילוי תפקידו, לטובת מעסיקיו או לקוחותיו החדשים. הוא גם עשוי לעבוד בעסקים שהיו נתונים לטיפולו בהיותו עובד ציבור, ויש למנוע שאפשרות זו תשפיע עליו בשעת מתן החלטה בעת היותו עדיין עובד ציבור. ההגבלות העיקריות שנקבעו בחוק הצינון הן הגבלות בעניין ייצוג ואיסור עבודה וקבלת טובת הנאה ממי שעובד הציבור טיפל בענייניו בזמן היותו עובד ציבור. כמו כן, נקבעו התקופות שבהן חלות מגבלות אלה (להלן - תקופת הצינון). חוק הצינון הסמיך את שר המשפטים להקים ועדה של שלושה שבראשה עומד שופט של בית משפט מחוזי, אשר מוסמכת, בין היתר, לקצר את תקופת הצינון, לגבי חלק מההגבלות שנקבעו בחוק הצינון (להלן - ועדת ההיתרים). לפני קבלת ההחלטה לגבי הפורש מצה"ל חייבת ועדת ה היתרים לתת לנציג צה"ל להשמיע את דבריו לעניין הבקשה של הפורש משירות. חוק שירות הקבע (גימלאות) מאפשר לחייל בשירות קבע לפרוש משירות ביוזמתו או ביוזמת הצבא ולקבל קצבת פרישה. צה"ל מאפשר לקצין הפורש לצאת לחופשת פרישה בתשלום לפני פרישתו, וזאת לצורך חיפוש עבודה, קליטה בעבודה, הכשרה מקצועית או לימודים, לפי צורכי הקצין. לפי פקודות הצבא, מגבלות חוק הצינון חלות גם על קציני צה"ל המבקשים לעבוד במהלך חופשת הפרישה, ועל כן חלקם פונים לוועדת ההיתרים גם במהלך תקופה זו. בעניין זה קיימות שתי פקודות מטכ"ל רלוונטיות: האחת, שעניינה "השתתפות חיילים בעסקים פרטיים" קובעת, כי חייל בשירות קבע הנמצא בחופשת פרישה רשאי לעסוק בעבודה פרטית אך ורק אם קיבל היתר לכך מאת ראש מחלקת פרישה שבאמ"ש15 . אישור זה כפוף למגבלות הקיימות בחוק הצינון, והתנאים למתן אישור לחייל כוללים גם עמידה בעקרונות אלו. השנייה, פקודת מטכ"ל שעניינה איסור על ניגוד עניינים קובעת, כי חייל לא ישמש בתפקיד ולא ישתתף בפעילות צבאית שבמסגרתה הוא עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים. כמו כן קובעת הפקודה, כי לא יינתן לחייל היתר לעבודה פרטית, אם ביצוע העבודה הפרטית עלול להביא את החייל למצב של ניגוד עניינים. בפקודת מטכ"ל זו הוגדרו שמונה מצבים שכל אחד מהם נחשב למצב של ניגוד עניינים, כגון: חייל המועסק על ידי גוף אזרחי ולחייל או ליחידתו יש קשרי עבודה עם אותו גוף; החייל מנהל משא ומתן עם גוף אזרחי בנוגע להעסקתו על ידי אותו גוף לאחר שחרורו, ולחייל או ליחידתו יש קשרי עבודה עם הגוף הזה; נסיבות אישיות של החייל גורמות לכך שעלול להתעורר חשש, אף למראית עין, שהחייל יודרך בביצוע הפעילות גם משיקולים שאינם שיקולים ענייניים טהורים. בפועל, על מנת לקבל היתר לעבודה פרטית בחופשת הפרישה, על הפורש המבקש לקבל את ההיתר למלא במינהל הפרישה במופ"ת טופס "בקשה להיתר עבודה" (להלן - טופס הבקשה). טופס הבקשה מכיל שאלות שונות הנוגעות לקשר בין תפקידו ויחידתו בצה"ל לבין החברה בה הוא מבקש לעבוד. ראש מינהל הפרישה במופ"ת, קצינה בדרגת סא"ל, בודקת את הטופס .__________________ .13 הצעת חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ח- 1968 , ה"ח772. 14 מהותית, איסורי חוק הצינון הם סוג מיוחד של האיסור להימצא בניגוד עניינים, ותכליתם למנוע מצבים כאלה או חשש למצבים כאלה בנסיבות של פרישה מהשירות הציבורי. 15 .תפקיד זה הוחלף כאמור בתפקיד ראש מחלקת מופ"ת 108 דוח שנתי59א .וממליצה לרמ"ח מופ"ת אם להיענות לבקשה ולתת היתר לעבודה פרטית, אם לסרב לבקשה, או אם להתייעץ עם מפצ"ר. לפי נתוני מינהל פרישה במופ"ת, בשנת 2005 פרשו מצה"ל 580 קצינים בדרגות רס"ן ומעלה. 200 מהם (כ-%34 ) הגישו למינהל פרישה235 בקשות16 להיתר עבודה בזמן חופשת הפרישה. מתוך סך הבקשות אושרו 204 (כ-87% ,)17 בקשות (כ-7% ,) אושרו עם מגבלות וב-14 בקשות (כ -6% ) לא אישר מינהל הפרישה לפורש לעבוד במקום שביקש (בתשע בקשות מתוכן פנה הפורש לוועדת ההיתרים). יצוין, כי לפי נתוני מפצ"ר, בשנים 2005 - 2007 פנו לוועדת ההיתרים בסך הכל33 קצינים בבקשות לקצר את תקופת הצינון17. ב-24 מתוך33 ( המקרים73% ) הסכים צה"ל או לא התנגד לבקשת הפורש, ובתשעה מקרים נוספים (27% .) התנגד צה"ל לעמדת הפורש להלן הממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה בנוגע לתהליך הטיפול בבקשה לקבלת היתר עבודה פרטית במופ"ת בתקופת הביקורת: א. טופס הבקשה לא התייחס כלל לאיסור על ניגוד עניינים, ואינו כולל שאלות שמטרתן לחשוף ניגוד ענייניים אפשרי בין תפקידו בצה"ל והיותו חייל לבין מקום עבודתו המיועד. במסמך של מפצ"ר ממרס 2007 בנושא "הצעה לביטול חובת קבלת היתר לעבודה פרטית בעת חופשת פרישה" צוין, כי הלכה למעשה ניתנים ההיתרים לעבודה פרטית בהתאם לשיקול אחד ויחיד - הוראות חוק הצינון, שכאמור מהווה נגזרת מסוימת של מכלול איסורי ניגוד העניינים. כמו כן, אף שבטופס הבקשה מתבקש המבקש להצהיר בחתימתו כי תודרך על ידי מחלקת פרישה בנוגע להוראות חוק הצינון, הוא לא נדרש לעשות כן בנוגע לתדרוך בנושא האיסור על הימצאות בניגוד עניינים. ב. כאמור, הוראות חוק הצינון חלות גם על קציני צה"ל הנמצאים בחופשת פרישה או חופשה צבורה הצמודה לה (להלן - חופשה צמודה) ומבקשים לעבוד במקום עבודה אזרחי. המסמך האמור של מפצ"ר ממרס 2007 הצביע על קושי בבירור העובדות והנתונים הנחוצים לבחינת שאלת תחולתו של חוק הצינון על הפורשים בעת מתן היתר לעבודה פרטית על ידי מופ"ת, הואיל ומילוי טופס הבקשה נעשה ללא תצהיר ואת הטופס בודקת קצינה שאיננה משפטנית. זאת לעומת הנדרש בבקשה מוועדת ההיתרים, שבה הקצין מאמת את כל העובדות המובאות על ידיו בבקשת ההיתר בתצהיר, מתקבלת חוות דעת של צה"ל בדבר הבקשה, וההכרעה בבקשה נעשית על ידי ועדת ההיתרים, שבראשה עומד שופט מחוזי. בסוף ינואר 2008 , במהלך הביקורת, פרסם מינהל הפרישה שבמופ"ת הוראת עבודה בעניין דיווח על עבודה פרטית בחופשת פרישה, בהתבסס על הצעה של מפצ"ר ממרס 2007 . ההוראה קובעת, כי בעת קליטתו במינהל הפרישה שבמופ"ת יקבל הפורש תמצית של הוראות חוק הצינון ויאשר זאת בחתימתו; מי שמעוניין לעבוד בעת שחלה עליו תקופת צינון נדרש לפנות לוועדת ההיתרים. בכל מקרה של ספק בתחולת חוק הצינון, קובעת ההוראה, כי הפורש יכול לפנות למ חלקת הייעוץ והחקיקה במפצ"ר לקבלת עמדה משפטית מקדמית הרלוונטית לגביו. כמו כן נקבע בהוראה, כי קודם להתחלת העבודה על הפורש להגיש טופס דיווח על עבודה פרטית ובו הוא נדרש לפרט את הממשקים בין מקום העבודה המיועד לבין צה"ל ומשהב"ט, ולהצהיר כי עיסוקו המיועד אינו עומד בסתירה להוראות חוק הצינון או פקודות הצבא בנושא ניגוד עניינים והגבלת פעילות מפלגתית ומדינית (פוליטית). לפי הוראת העבודה האמורה, כל טופס דיווח על עבודה פרטית ייבדק על ידי מינהל הפרישה שבמופ"ת לצורכי בקרה ולא לצורכי מתן היתר. טופסי דיווח על עבודה פרטית של פורשים .__________________ .16 .חלק מהפורשים הגישו מספר בקשות להיתר עבודה במקומות שונים 17 שבעה קצינים נוספים פנו לועדת ההיתרים לקבלת אישור בנושא אחר הקבוע החוק הצינון. פעילות שוטפת 109 . בדרגת אל"ם ומעלה יועברו לבחינת מפצ"ר. כל מקרה שיעורר ספק בעמידת העיסוק של פורשים בדרגות נמוכות יותר במגבלות חוק הצינון יועבר אף הוא לבחינת מפצ"ר. אם יימצא כי העיסוק מנוגד לחוק הצינון, תימסר לפורש הודעה על כך מטעם מינהל הפרישה. בהתאם לאמור לעיל, פרסמה רמ"ח מופ"ת היתר עבודה פרטית כללי, המתיר לכל המוצבים במינהל הפרישה בחופשת התארגנות, חופשת פרישה וחופשה צמודה, לעסוק בעבודה פרטית בתנאים שפורטו לעיל. משרד מבקר המדינה מעיר, כי גם לאחר השינוי מינואר 2008 שנעשה במופ"ת ובמפצ"ר בנושא העבודה הפרטית במהלך חופשת הפרישה והחופשה הצמודה, בדיקת טופסי הדיווח של הפורשים לצורך בקרה בנוגע לעמידת הפורש במגבלות חוק הצינון נעשות על ידי ראש מינהל הפרישה במופ"ת ורמ"ח מופ"ת ולא על ידי גורם משפטי חיצוני. לדעת משרד מבקר המדינה, אף על פי שבתהליך החדש בדיקת טופסי הדיווח על עבודה פ רטית נעשית לצורכי בקרה ולא לצורכי מתן היתר, מן הראוי שגם טופסי הדיווח של פורשים בדרגות רס"ן וסא"ל, המהווים את חלק הארי באוכלוסיית הפורשים, יועברו לבדיקה של מפצ"ר. כמו כן, ראוי שצה"ל יתאים את פקודות המטכ"ל הרלוונטיות לתהליך החדש של הטיפול בפורשי צה"ל המעוני ינים לעבוד בזמן חופשת הפרישה והחופשה הצמודה לה. זאת, כדי להסדיר מבחינה נורמטיבית את הקרקע שעליה שעונים השינויים החדשים בתהליך. בהתייחסו לממצאי הביקורת מיולי 2008 ,מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי בעתיד הקרוב לכשיאויש תפקיד של יועץ משפטי למופ"ת, הוא יסייע בבדיקת דיווחיהם של קצינים בדרגות רס"ן וסא"ל. 2 . עמידה במגבלות חוק הצינון ומניעת חשש לניגוד עניינים בהעסקת ראש מטה פרויקט "הטנק הטורקי" במשהב"ט משרד מבקר המדינה בדק את העסקתו של קצין בכיר במילואים כיועץ למנכ"ל משהב"ט באחד הפרויקטים הגדולים ביותר של משהב"ט בשנים האחרונות. מקרה זה נבדק לעומקו כדי לבחון את טיפולו של משהב"ט באכיפת מגבלות חוק הצינון ומניעת היווצרות מצב של ניגוד עניינים בהעסקת הקצין הבכיר. במרס 2002 נחתם הסכם בין תעש לבין ממשלת טורקיה, שבו התחייבה תעש להשביח טנקים עבור הצבא הטורקי (להלן - פרויקט " הטנק הטורקי" או הפרויקט). קבלן המשנה העיקרי בפרויקט היא חברת "אלביט" (להלן - אלביט). בעקבות חילוקי דעות מקצועיים בין תעש לבין אלביט, שהשפיעו על קצב התקדמות הפרויקט, החליט מנכ"ל משהב"ט דאז, אלוף (מיל') עמוס ירון, באמצע שנת 2003 , בהסכמתן של תעש ואלביט, להקים מטה תכנית לפרויקט (להלן - מטה הפרויקט). מטרתו של מטה הפרויקט הייתה לפקח על הפרויקט, לבקר את התקדמותו, לכוון את הגורמים המעורבים במידת הצורך ולסייע להצלחתו. א. התקשרותו הראשונית של משהב"ט עם ראש מטה הפרויקט לתפקיד ראש מטה הפרויקט נשכרו שירותיו של תא"ל דוד אנגל (להלן - רמ"ט הפרויקט), כדי שישמש כיועץ מיוחד למנכ"ל משהב"ט ובמסגרת זו יפקח על הפרויקט. רמ"ט הפרויקט שימש 110 דוח שנתי59א .מאז דצמבר 1999 בתפקיד ראש מנת"ק במשהב"ט, כקצין בשירות קבע בדרגת תא"ל, תפקיד שבו היה אחראי לפיתוח ולייצור טנק "המרכבה", ובמסגרת זו עבד גם עם התעש יות הביטחוניות. במאי 2003 יצא רמ"ט הפרויקט לחופשת פרישה עד לשחרורו משירות סדיר בצה"ל בדצמבר 2003 . בפברואר 2003 פנה רמ"ט הפרויקט למחלקת פרישה בצה"ל בבקשה לקבל היתר לעבודה פרטית בעת חופשת הפרישה, שבה ביקש לשמש ראש מטה פרויקט "הטנק הטורקי" במשהב"ט החל ממאי 2003 ., מועד יציאתו לחופשת הפרישה נמצא, כי לבקשת מנכ"ל משהב"ט דאז, אלוף (מיל') עמוס ירון, החל רמ"ט הפרויקט לעבוד בפרויקט כיועץ כבר בתחילת מאי 2003 , אף שלא ניתן לו באותו מועד היתר עבודה פרטית מצה"ל, וכמו כן לא נחתם באותו מועד חוזה בין משהב"ט לבינו, בהיעדר האי שורים המשפטיים הנדרשים הן מצה"ל והן ממשהב"ט. ביוני 2003 פנתה היועצת המשפטית למערכת הביטחון דאז, עו"ד צביה גרוס, אל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט אזרחי) ובו כתבה, בין היתר, כי בניהול הפרויקט על ידי שתי התעשיות (תעש ואלביט) נתגלעו חילוקי דעות אשר מאיימים ע ל המשכו, וכי להפסקת הפרויקט יש השלכות אסטרטגיות -גיאופוליטיות והיבטי ביטחון לאומי בעלי חשיבות רבה, כנובע מיחסי ישראל -טורקיה ; נוכח המצב, הוצע רמ "ט הפרויקט והתקבל על ידי התעשיות כיועץ מתאם של המדינה, כמגשר ובורר ללא פניות בחילוקי הדעות ביניהן. עו"ד גרוס ביקשה לדעת אם ניתן להעסיק את רמ"ט הפרויקט באמצעות חוזה ייעוץ חיצוני למשהב"ט. סגן בכיר ליועץ המשפטי של נציבות שירות המדינה ענה לה, בין היתר, כי אין מניעה שיוכן לרמ"ט הפרויקט חוזה ייעוץ לפרויקט באופן שסמכויותיו והרשאותיו לייצג את המשרד תצומצמנה רק לתחום הפרויקט. את ההיתר לעבודה פרטית קיבל רמ"ט הפרויקט ממחלקת פרישה רק באוגוסט 2003 , ונרשם בו כי הוא מתייחס גם לתקופה שממאי 2003 . באוגוסט 2003 , זמן קצר לאחר שקיבל את ההיתר לעבודה בעת חופשת הפרישה, הקים רמ "ט הפרויקט חברה בע"מ (להלן - החברה הפרטית) והפך לעובד ובעל המניות היחיד שלה. באוקטובר 2003 התקשר משהב"ט עם החברה הפרטית בהסכם ייעוץ לפרויקט "הטנק הטורקי", שעל פיו מונה רמ"ט הפרויקט לתפקידו זה. העסקתו מומנה על ידי תעש מתקציב הפרויקט, ומשהב"ט נקבע כמי שישלם לחברה הפרטית את התשלום בפועל. ההתקשרות של משהב"ט עם החברה הפרטית חודשה מספר פעמים בשנים 2004 עד 2007 ונמשכה ברציפות מאוקטובר 2003 ועדיין הייתה בתוקף במועד סיום הביקורת במרס 2008 . התקשרות זו צפויה להסתיים עד תחילת שנת 2009 . חוזי ההתקשרות של משהב"ט עם החברה הפרטית משנת 2003 ואילך מתייחסים לנושא ניגוד העניינים. בין השאר נאמר בהם, כי החברה הפרטית מתחייבת במשך כל תקופת ההתקשרות עמה לדאוג לכך שלא ייווצר מצב של ניגוד אינטרסים בין החברה הפרטית או עובדיה (רמ"ט הפרויקט) לבין משהב"ט, בגין פעולות או עבודות המתבצעות על ידי החברה הפרטית או עובדיה במסגרת עבודתם עם משהב"ט. משרד מבקר המדינה מעיר, כי היה על משהב"ט לקבוע בחוזה עם החברה הפרטית ורמ"ט הפרויקט גם חובת גילוי בדבר זיקות ואינטרסים, לרבות עדכון במידע רלוונטי מעת לעת. בד בבד, היה עליהם לקבוע, במסמכים נלווים, את אנשי הקשר במשהב"ט לעניינים אלה. פעילות שוטפת 111 . .ב ההתקשרות של רפאל עם רמ"ט הפרויקט ביולי 2004 החל רמ"ט הפרויקט לספק שירותי ייעוץ לרפאל בתחום השיווק עד לסוף שנת 2004 , במסגרת התקשרות של רפאל עם החברה הפרטית. עם תום החוזה בשנת 2004 , חידשה רפאל את ההתקשרות עם החברה הפרטית למתן שירותי ייעוץ בתחום השיווק על ידי רמ"ט הפרויקט גם בשנים 2005 -2007 . ה התקשרות האחרונה בין רפאל לבין החברה הפרטית היא מינואר 2007 ועד למרס 2010 . הנושאים שבהם נדרש רמ"ט הפרויקט לייעץ לרפאל הם מיגונים עבור רכב -קרב משוריין (להלן - רק"ם) כבד, נגמ"שים ושריוניות המיועדים למערכת הביטחון, למינהל ההרכשה והייצור במשהב"ט (להלן - מנה"ר), למנת"ק, וכן לזרוע היבשה ולאגף הטכנולוגי-לוגיסטי בצה"ל. בחוזי ההתקשרות בין רפאל לבין החברה הפרטית לשנים 2004 -2006 נאמר, כי תכולת העבודה של רמ "ט הפרויקט כללה: קביעת אסטרטגיית מיגון בשוק בארץ ובעולם, קידום נושאי עבודת מיגון לרק"ם בארץ ובעולם, חיפוש חברות באר ה"ב שיבצעו עבודות עבור רפאל ב"כספי סיוע", חיפוש חברות שיבצעו ברפאל רכש גומלין במיגון וקידום נושאי מיגון במנה"ר. בהסכם מינואר 2007 צוין, בין השאר, כי מדובר בייעוץ אסטרטגי בשיווק מערכות צבאיות לחו"ל, וכי עבודת השיווק של רמ"ט הפרויקט תתפרש על פני מדינות רבות בעולם, וביניהן גם טורקיה. להלן הממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה בכל הנוגע למניעת היווצרות מצב של ניגוד עניינים בהעסקתו של רמ"ט הפרויקט על ידי משהב"ט ורפאל: 1 ) עובר להתקשרות עם רפאל בשנת 2004 , ביקש רמ"ט הפרויקט מאגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון להתייחס למגבלו ת החלות עליו בהיבטי חוק הצינון בלבד. ביוני 2004 קיבל רמ"ט הפרויקט מאגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון אישור לכך שאין מניעה בהיבט של חוק הצינון, כי יועסק על ידי רפאל. לא נמצא, כי אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון נתן את דעתו גם לנושאים שבהם עומד רמ"ט הפרויקט לעס וק במסגרת ההתקשרות עם רפאל, ואם יש חשש שהוא יימצא בניגוד עניינים עם תפקידו כראש מטה הפרויקט במשהב"ט. בהתייחסותו ממאי 2008 לממצאי הביקורת, ציין רמ"ט הפרויקט, בין השאר, כי הציג לאגף היועץ המשפטי של מערכת הביטחון בפרוטרוט את פעילותו בפרויקט "הטנק הטורקי" ואת הנושאים שבהם עמד לעסוק ברפאל, וכי על בסיס פגישה זו לא נמצא, כי קיים חשש לניגוד עניינים בין תפקידו כראש מטה תכנית פרויקט "הטנק הטורקי" לבין נושאים שבהם אמור היה לעסוק ברפאל. בהתייחסותו של אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון מיולי 2008 ,מסר עו"ד בני כהן המשנה ל יועץ המשפטי למערכת הביטחון, כי במכתבו של אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון לרמ"ט הפרויקט מיוני 2004 צוין, כי בהסכם הייעוץ שלו עם משהב"ט קיים הסדר מיוחד הקובע שנאסר עליו להיות מועסק על ידי אלביט או תעש או כל תעשייה אחרת שבסמכותו היה להעניק לה זכויות בפרויקט הטנק הטורקי. לאחר בדיקת בקשתו של רמ "ט הפרויקט לא מצא אז אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון שיש להטיל עליו מגבלות כלשהן. עו"ד כהן הוסיף, כי "לאור האמור קראתי את ממצאיכם... לגבי העסקתו של מר אנגל על ידי חברת רפא"ל, ואינני מוצא בהעסקה זו ניגוד עניינים". משרד מבקר המדינה מעיר, כי עיסוקו של רמ "ט הפרויקט כיועץ למנכ"ל משהב"ט בפרויקט האמור, מחד גיסא, והתקשרותו עם רפאל כדי לסייע לה בשיווק מוצריה לגורמים במשהב"ט, בצה"ל ולטורקיה ולייעץ בנושאים שפורטו לעיל, מאידך גיסא, מעוררים, על פניהם, חשש למצב אפשרי של ניגוד עניינים. שכ ן, 112 דוח שנתי59א .רמ"ט הפרויקט מופיע כלפי גורמים במשהב"ט בו -זמנית ב"כובע" של עמית ממשהב"ט המופקד על קידום ענייני משהב"ט וב"כובע" של גורם המבקש לקדם את ענייני רפאל במשהב"ט, בתחומים המשיקים זה לזה. לא נמצאו סימוכין לכך שבדיקה בעניין החשש לניגוד עניינים בין תפקידו של רמ"ט הפרויקט במשהב"ט לבין עיסוקו ברפאל נעשתה בזמנה על ידי אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון, שאישורו לרמ"ט הפרויקט התייחס כאמור רק למגבלות של חוק הצינון. 2 ) בהוראת משהב"ט העוסקת בנושא: "אישור צורך והתקשרות עם יועצים וכוח אדם חיצוני", שעודכנה בשנת 2005 (להלן- הוראת משהב"ט), נאמר, כי הגופים הדורשים בצה"ל ובאגפי משהב"ט נושאים באחריות למניעת ניגוד עניינים ולביצוע הדרוש לשם כך, בכל התקשרות; לצורך זה עליהם לבצע פעולות שונות וביניהן: לבקש מיועץ המבקש להציע הצעה למכרז או לתת שירותי ייעוץ למשהב"ט למלא שאלון ולחתום על תצהיר בנוסחים המצורפים להוראה, כשתפקידם של אלה לחשוף אי -עמידה במגבלות הצינון או חשש לניגוד עניינים; לבדוק את פעילותו העסקית והמקצועית ואת העבודה וההעסקה של היועץ המיועד, את קשריו העסקיים והאחרים עם גופים שונים (לרבות משהב"ט), השתתפותו בדירקטוריונים ובגופים דומים וכו'; לבדוק את מכלול הנתונים שבשאלון ובתצהיר שמילא ובמידה שעולה חשש כלשהו לניגוד עניינים יש להתייעץ עם אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון ולקבל את חוות-דעתו; במידה שבמהלך ההעסקה של היועץ חל שינוי בפרטים הראשוניים שמסר, יש לחזור על כל הבדיקות לעיל ולפעול בהתאם לחוות -דעתו של אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון. ביוני 2006 פרסם היועץ המשפטי לממשלה הנחיה העוסקת בעריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה. ההנחיה קובעת, שעל היועץ המשפטי של המשרד הממשלתי או היחידה הממשלתית הנוגעים בדבר לערוך מסמך אשר בו חושף מי שמועמד לתפקיד בשירות המדינה את ענייניו האחרים או תפקידיו האחרים שעלולים לגרום לו להיות במצב של חשש לניגוד עניינים במילוי תפקידו הציבורי. הכלל בדבר ניגוד עניינים אינו חל רק על ביצוע פעולה בפועל תוך הימצאות בניגוד עניינים, אלא הוא חל גם על מצב בו קיים חשש לניגוד עניינים. הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מדגישה שהדברים האמורים יפים גם למי שהוא כבר בתפקיד בשירות הציבור ושהתעורר בעניינו חשש לניגוד עניינים. עוד נקבע בהנחיה זו, כי בעריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים קיימים שני שלבים: בשלב הראשון - יש לאתר את הנושאים שבהם עלול להיווצר ניגוד העניינים בין תפקידו של המועמד בשירות הציבורי לבין ענייניו האחרים, ולברר את מהותו של ניגוד העניינים בכל אחד מנושאים אלה; בשלב השני - יש לנסות למצוא פתרון הולם ל"נטרול" ניגוד העניינים שאותר. נמצא, כי בניגוד לאמור בהוראת משהב"ט ובהנחיית ה יועץ המשפטי לממשלה משנת 2006 דלעיל, לא פנה אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון או גורם אחר במשהב"ט אל רמ"ט הפרויקט ולא דרש ממנו למלא שאלון, לחתום על תצהיר או לדווח בדרך אחרת על קשריו העסקיים והאחרים עם גופים שונים שעלולים לגרום לו להיות במצב של חשש לניגוד עניינים במילוי תפקידו בפרויקט. בכך הוחמצה הזדמנות נוספת לגילוי ולבחינה של הזיקות והאינטרסים של רמ"ט הפרויקט, וכן לשקילת הצורך בהסדר למניעת ניגוד עניינים. בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר המשנה ליועץ המשפטי למערכת הביטחון, כי לפני עריכת ההתקשרות עם רמ"ט הפרויקט נע רכה בדיקה מקיפה של עיסוקיו, וכפי שצוין בדוח הביקורת, נערכו התייעצויות עם משרד המשפטים ונציבות שירות המדינה לצורך אישור העסקתו. פעילות שוטפת 113 . משרד מבקר המדינה מעיר, כי לפי הוראת משהב"ט האמורה יש לבצע בדיקה לאפשרות של ניגוד עניינים בכל פעם שחל שינוי בפרטים הראשוניים שמסר היועץ. לפיכך, היה מקום לעקוב אחר הפרטים הנוגעים לעיסוקו של רמ"ט הפרויקט, ולקיים את הבחינות הנדרשות כל אימת שחל בהם שינוי. כך בכלל ובוודאי לנוכח התקשרויותיו עם רפאל. זאת ועוד, היה מקום לפעול לפי הוראת משהב"ט גם בכל פעם שחידש משהב"ט את התקשרויותיו עם רמ "ט הפ רויקט בשנים 2005 -2007 . 3 ) בעקבות פנייה אל משהב"ט בנוגע לעיסוקיו של רמ "ט הפרויקט והחשש להימצאותו בניגוד עניינים, פנתה עורכת דין מאגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון (להלן - עורכת הדין) ב- 12.2.07 וב- 14.2.07 לרמ"ט הפרויקט בבקשה לקבל ממנו פרטים אודות עיסוקיו הנוס פים (מעבר לפרויקט "הטנק הטורקי"). בתשובתו לעורכת הדין מיום 15.2.07 , ציין רמ "ט הפרויקט, כי בפברואר 2006 לערך החל לעבוד בחברה, העוסקת בייצור כלי רכב גלגליים משוריינים לצבא ארה"ב (להלן - PVI;) וכי חברתPVI יזמה התקשרותעם רפאל להתקנת מערכת מיגון לרק"ם שאותה פיתחה, אשר הובילה לשיתוף פעולה בין שתי החברות. עוד ציין רמ"ט הפרויקט, כי לצורך התקשרות זו פנתה רפאל למשהב"ט בבקשת סיוע לאינטגרציית הרכב עם המיגון, ו"מאחר ואין ולא הייתה כל יוזמה או דרישה לפיתוח או ייצור של פרויקט כזה או דומה בצה"ל, נאות משהב"ט לסייע לרפא"ל ולשמש כ'קבלן ביצוע' לרפא"ל ובתנאי שרפא"ל תממן את העלויות הכרוכות בכך". רמ"ט הפרויקט הוסיף, כי "מתחילת עיסוקי מול המשרד בנושא השבחת הטנק התורכי ועל-מנת למנוע חשש של ניגוד אינטרסים מול התעש ואלביט, החלטתי וגם קיבלתי מכם אישורים, לעבוד ולייצג חברות בחו"ל שתחום עיסוקן הינו רכב גלגלי, תחום השונה בתכלית מנושא הטנקים, וכל זאת כדי למנוע ניגוד עניינים. הדבר נכון במיוחד לאור העובדה שתעש ו/או אלביט אינן חברות יצרניות של רכבים גלגליים... כמו כן, אני מבקש לציין כי כל הנושאים בהם עסקתי, מעבר להעסקתי כר' מטה לא הבשילו וירדו מהפרק ואינם רלוונטיים עוד. במידה ויהיו נושאים חדשים שיש בהם חשש לניגוד עניינים, יעברו את שלב הרעיון ו/או הבדיקה הראשונית ויגיעו לידי הבשלה או מימוש אביא אותם להתייעצות עמכם". ב- 18.2.07 הפנתה עורכת הדין את מכתבו של רמ"ט הפרויקט לראש מנת"ק, אשר השיב עליו עוד באותו היום, בין היתר, כי משהב"ט מסייע לרפאל בפיתוח המיגון והאינטגרציה של רכב הגלגלים הממוגן אותו היא מפתחת עם חברת PVI ;; משהב"ט עושה זאת עבור תשלום מרפאל צה"ל בוחן מזה זמן חלופות של רכבים ממוגנים מתוך אלה שמוצעות לו על ידי תעשיות שונות, כולל הרכב של רפ אל; התעש מפתחת דגם של רכב ממוגן. נוכח מכתבו של ראש מנת"ק פנתה עורכת הדין ב- 5.3.07 אל רמ"ט הפרויקט וביקשה ממנו כי יודיע לאגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון על כל עיסוק המבוצע על ידיו מחוץ לשירותי הייעוץ לפרויקט "הטנק הטורקי" לצורך קביעה האם מדובר בניגוד עניינים, ויבקש אישור לכל עיסוק כזה. כמו כן, ביקשה עורכת הדין לדעת האם חברת PVI או רפאל מקיימים קשר בנושא זה עם אלביט, תעש או גורמים במשהב"ט שאליהם רמ"ט הפרויקט קשור בעבודתו כיועץ לפרויקט ה"טנק הטורקי". רמ"ט הפרויקט לא השיב למכתבה זה. למרות זאת, אגף היועץ המשפט י למערכת הביטחון לא פנה שוב אל רמ"ט הפרויקט כדי ללבן את הנושא, וממילא לא פעל כמתחייב מהוראת משהב"ט ומהסתירה לכאורה שבין מכתבו של ראש מנת"ק מ- 18.2.07 ,, שבו נאמר, כי צה"ל בוחן, בין השאר, את הרכב הממוגן שמפתחת רפאל 114 דוח שנתי59א .לבין האמור במכתבו של רמ"ט הפרויקט ש"אין ולא הייתה כל יוזמה או דרישה לפיתוח או ייצור של פרויקט כזה או דומה בצה"ל". יצוין, כי בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה אצל רשם החברות במשרד המשפטים התברר, כי בנובמבר 2006 הקים רמ "ט הפרויקט חברה נוספת, בנוסף לחברה הפרטית, ביחד עם חברת PVI, ורמ"ט הפרויקט מחזיק ב -49% ממניותיה והוא גם אחד משלושת מנהליה. פרטים אלה לא נכללו במכתבו של רמ"ט הפרויקט לעורכת הדין מתאריך 15.2.07 , כך שאגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון לא יכול היה לבדוק את משמעותם. בהתייחסותו לממצאי הביקורת ממאי 2008 , ציין רמ"ט הפרויקט, בין השאר, כלהלן: א. במשך תקופה ארוכה עושות חברות שונות בעולם מאמצי שיווק של כלי רכב משוריינים מסוגים שונים, הכוללים הבאה של כלי רכב משוריינים לישראל להדגמה ובחינה. צה"ל מצדו נאות לבחון את האפשרויות השונות של כלי הרכב המשוריינים דלעיל לצורך איסוף מידע. על רקע האמור לעיל, אין לרמ"ט הפרויקט ספק כי דבריו של ראש מנת"ק כוונו לכך שצה"ל בוחן כלי רכב משוריינים המוצעים לו על ידי התעשיות שונות ולא בשל יוזמה או קידומו של פרויקט צה"לי כלשהו לפיתוח או רכש. לכן, סבור רמ"ט הפרויקט, כי אין סתירה לכאורה בין מכתבו של ראש מנת"ק לבין האמור במכתבו שלו. ב. אשר לאי-היענותו למכתבה של עורכת הדין, ציין רמ "ט הפרויקט, כי העריך שהמכתב ששלח לה כשבועיים קודם לכן נתן מענה לשאלות שלה, וכי הצהרתו מ - 15.2.07 ,סיפקה לעניות דעתו, את דרישתה של עורכת הדין. רמ "ט הפרויקט הוסיף, בקשר לבקשתה של עורכת הדין לדעת האם PVI מקיימת קש ר עם גורמים במשהב"ט אליהם קשור רמ "ט הפרויקט בעבודתו, כי בשל טעות קולמוס נשמטה תשובתו, וכי תשובתו החד-משמעית היא כי לא PVI ולא רפאל קיימו קשר בנושא עם אלביט, תעש, או גורמים במשהב"ט שאליהם הוא קשור בעבודתו בפרויקט "הטנק הטורקי". רמ"ט הפרויקט הוסיף, כי החברה הנוספת שהקים היא בבעלות חברת PVI .ולכן לא ראה חשיבות בציון פרט זה בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר עו"ד בני כהן, המשנה ליועץ המשפטי למערכת הביטחון, כי הוא סבור שהפעילות שבוצעה על ידי עורכת הדין תואמת את חובתה, והוא אינו מקבל את הערת משרד מבקר המדינה, שכן היועץ המשפטי למערכת הביטחון אינו משמש כחוקר, אלא ניזון ממידע שמגיע אליו; ברגע שהגיע למשהב"ט מידע פנה אגף היועץ המשפטי לרמ "ט הפרויקט לקבלת פירוט על עיסוקיו הפרטיים ובנושא זה גם נשלחה אליו תזכורת. המשנה ליועץ המשפטי למערכת הביטחון הוסיף, כי ההסבר שמסר רמ "ט הפרוי קט למשרד מבקר המדינה, כאמור בהתייחסותו לממצאי הביקורת, מלמד כי לא נגרמה בנושא זה תקלה כלשהי. עו"ד בני כהן הוסיף, כי ב - 19.2.07 הוציא תשובה לדוברת משהב"ט ושם ציין, כי לאחר בדיקה שערך אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון, אין כל קשר בין חברת PVI לבין משהב"ט ולכן אין חשש לניגוד עניינים בפעילותו של רמ "ט הפרויקט בחברת PVI. משרד מבקר המדינה מעיר לאגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון, כי גם כאשר עלה החשש בשנת 2007 , כי רמ "ט הפרויקט עוסק בעיסוקים נוספים מחוץ לפרויקט ה"טנק הטורקי", היכולים להעמידו במצב של ניגוד עניינים, לא עשו נציגי אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון די כדי לקבל לידיהם את כל הפרטים הרלוונטיים לעיסוקיו של רמ "ט הפרויקט והחברה הפרטית, וכדי לערוך, בין בעצמם ובין על ידי גורמים מתאימים במשהב"ט, בירור בלתי תלוי של הנתונים והצלבתם. כמו כן, לא עמדו על קבלת תשובות בנושא מרמ"ט הפרויקט כדי שיהיה בידיהם מידע מלא ככל הניתן כדי לברר סוגיה זאת, כפי שמתחייב מהוראת פעילות שוטפת 115 . משהב"ט ומהנחיית היועץ המשפטי לממשלה מיוני 2006 , בנושא עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה. לדעת משרד מבקר המדינה, יש להבטיח כי כל בדיקה של סוגיית ניגוד עניינים תיעשה באופן מעמיק ותכלול איסוף נתונים מגורמים שונים לצורך אימות הנתונים. 3 . מניעת חשש לניגוד עניינים בהעסקת יועץ של חמ"ן וספק של עזרי מודיעין ועזרים אחרים לצה"ל צה"ל מעסיק באמצעות משהב"ט מדי שנה בשנה יועצים בהיקף כספי של עשרות מיליוני שקלים. אחד היועצים שמעסיק חמ"ן, ואשר שימש משך שנים רבות גם ספק של עזרי מודיעין ועזרים אחרים לצה"ל, הוא תא"ל (במיל') חגי לוטן (להלן - היועץ). בשנים 1974 -1986 ,הצטרף היועץ מספר פעמים לשירות בצבא הקבע ובסך הכל שירת בשירות קבע שמונה שנים שבמהלכן מילא תפקידים שונים בחמ"ן. מאז 1986 , עת השתחרר משירות קבע בצה"ל, הוא שירת במילואים בתפקידים שונים. אחד מתפקידים אלה הוא תפקיד בכיר ביותר - קמ"ן של הגיס הצפוני18 - בו הוא משרת מאז 1995. בשנת 1994 הקים היועץ שותפות, והוא מנהל אותה מאז. השותפות עסקה מאז הקמתה במתן שירותי מחקר בנושא מודיעין הש טח ומיפוי ממוחשב לגורמים שונים בצה"ל כגון: חמ"ן, פיקוד הצפון, פיקוד דרום וזרוע היבשה. נוסף לכך עסקה השותפות בייעוץ מקצועי; כתיבת תורה בתחום המודיעין; ייצור עזרים שונים, וביניהם - גיליונות אורתופוטו19 ; אפיון מבצעי וליווי פיתוח של מערכות מידע ממוחשבות של בסיס י נתונים למחקר בנושא השטח (ראו להלן), ועוד. היקפן הכספי של ההתקשרויות של משהב"ט עם היועץ והשותפות - שנערכו באמצעות מנה"ר והמינהל למחקר פיתוח אמ צעי לחימה ותשתית טכנולוגית (להלן - מפא"ת) שבמשהב"ט בשנים 1997 -2007 הוא כ-9 .מיליון ש"ח א. ערוצי התקשרות של מש הב"ט עם יועצים במשהב"ט קיימים מספר ערוצי התקשרות אפשריים עם ספקים ויועצים. נמצא, כי אין אחידות בטיפול בסוגיית גילוי הזיקות ומניעת ניגוד העניינים בערוצי ההתקשרות השונים. למשל, בהתקשרויות עם יועצים, הנעשות באמצעות מנה"ר - שהוא אחד הגופים העיקריים שבאמצעותם התקשר צה"ל עם היועץ - נדרש מן המועמד לציין בטופס הבקשה רק אם היה מעורב בפרויקט המסוים בעת שירותו בצה"ל או אם הועסק על ידי חברה אחרת בפרויקט זה (שניהם בלשון עבר); לעומת זאת, בהתקשרויות עם יועצים, הנעשות באמצעות אגף משאבי אנוש במשהב"ט, נדרש מן המועמד לציין בטופס הבקשה, בין היתר, מה עיסוקו הנוסף, האם הוא מועסק במערכת הביטחון, האם הוא מבצע שירות מילואים פעיל בצה"ל, ובאיזו יחידה שירת שירות חובה. יוצא אפוא, שלהבדלים טכניים בעיקרם באופי ההתקשרות יכולות להיות השלכות מהותיות. .__________________ .18 על פי פקודת הארגון של הגיס, ייעודה של מפקדת הגיס להוות מפקדה משימתית, המתכננת ופוקדת על כוחות אוגדתיים בביצוע משימות מערכתיות במרחב לחימה גיסי בכפיפות לפיקוד המרחבי. הגיס פורק במהלך שנת 2006 והוקם מחדש לאחר מלחמת לבנון השנייה בתחילת שנת 2007. 19 .אורתופוטו הוא עזר מודיעין המשלב בין תכונות המפה והתצלום 116 דוח שנתי59א .משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן האמור עולה, שעל התקשרויות שונות הנעשות עבור גופים דורשים בצה"ל באמצעות אגפים במשהב"ט, עשויות להיות מופעלות אמות מידה שונות לעניין בדיקה בדבר חשש לניגוד עניינים, וזאת, בהתאם לערוץ ההתקשרות שנבחר. מצב זה אינו רצוי ומאפשר "תמרון" בין ערוצי ההתקשרות לצרכים שונים, ובין הי תר, לשם הימנעות מדיון בסוגיית ניגוד העניינים. על משהב"ט ליצור אחידות בטיפול בסוגיית גילוי הזיקות ומניעת ניגוד העניינים בערוצי ההתקשרות השונים. בהתייחסותו מאוגוסט 2008 לממצאי הביקורת מסר עו"ד בני כהן, המשנה ליועץ המשפטי למערכת הביטחון, כי היועץ המשפטי למערכת הביטחון שותף להערת משרד מבקר המדינה לגבי אמות המידה השונות העשויות להיות מופעלות בוועדות השונות. בשיטת העסקה זאת, עלול להיווצר מצב של כפל תשלום בגין אותה עבודה, ביצוע עבודה ללא פיקוח על היקף השעות ואפשר שגם קבלת תוצרים זהים באמצעות התקשרויות שונות. עוד הוסיף, כי "אין אלו אמירות תיאורטיות, שכן בעבר היינו עדים לא אחת לתופעות כאלה בהתקשרויות עם יועצים/ספקים שונים". המשנה ליועץ המשפטי למערכת הביטחון ציין עוד, כי בימים אלה נערכת במשהב"ט עבודת מטה לבחינת סוגיית העסקת כלל היועצים. הוא הוסיף לעניין העסקת היועץ, כ י מדובר בצורת העסקה לא תקינה, ואילו הדבר היה מובא לחוות דעתו של אגף הייעוץ המשפטי למערכת הביטחון, הוא היה קובע, שיש לערוך התקשרות אחת ויחידה שתכלול את כלל מרכיבי העבודה עבור כל הגופים בצה"ל ובמשהב"ט, תוך חלוקה נושאית נכונה, חלוקה תקציבית הולמת לכל נושא, ובחינת היקף השעות הנדרשות עבור כלל העבודה. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי משרד הביטחון יסיים בהקדם את עבודת המטה בנושא העסקת היועצים, כדי ליצור אחידות בטיפול בסוגיית גילוי הזיקות ומניעת ניגוד העניינים בערוצי ההתקשרות השונים. ב. ההתקשרויות של צה"ל ושל משהב "ט עם היועץ כספק של עזרי מודיעין ועזרים אחרים לצה"ל 1 ) כאמור, מאז 1995 משרת היועץ במילואים כקמ"ן הגיס הצפוני, שהוא בכפיפות למפקדת פיקוד הצפון. קמ"ן הגיס הוא התפקיד הבכיר ביותר במודיעין השדה. לאחר שירות של כשמונה שנים בתפקיד זה קודם היועץ לדרגתו הנוכחית, דרגת תת -אלוף אישית. במסמך הנלווה להענקת הדרגה כתב ראש אגף התקשוב דאז, האלוף יצחק (חקי) הראל, בין היתר, מלווה ומדריך קורסים בכירים ... ומשתתף באופן ]היועץ[ ,כלהלן: "במסגרת תפקידו בגיס רציף בדיונים אופרטיביים בזירות סוריה ולבנון בפיקוד צפון ... הינו דוגמה ומופת ... בגין ... מקצועיותו, היוזמה אותה הוא מגלה והיותו מוקד ידע ייחודי בתחום השטח ... בעל ידע מודיעיני רחב היקף ...". מאז ובמהלך כל תקופת שירותו כקמ"ן הגיס התקשר צה"ל עשרות פעמים בנושאים שונים עם היועץ באמצעות השותפות, ובשנת 2007 - גם התקשרות לייעוץ לפיקוד הצפון בתחום השטח. כך למשל, החל משנת 1998 ביצעה השותפות לצה"ל עבודות שונות הקשורות למפות שליטה. כמו כן התקשר משהב"ט בשנים 2000 -2007 מספר פעמים עם השותפות לצורך פעילות שוטפת 117 .ביצוע דיגיטציה לאורתופוטו20 . במסגרת פרויקטים אלו השתתף היועץ בדיונים עיתיים בצה"ל הנוגעים למצב הפרויקטים. בנוסף לאמור, במהלך התקופה האמורה התקשר צה"ל עם היועץ באמצעות משהב"ט גם בנושא כתיבת תורת לחימה לגבי תפיסה חדשה להפעלת עזרים. נמצא, כי בטרם ההתקשרויות האמורות לא בחנו צה"ל ומשהב"ט את שאלת החשש לניגוד עניינים בין היות היועץ קמ"ן הגיס הצפוני, לבין היו תו ספק של עזרי מודיעין ומפות שליטה לצה"ל וכותב תורת לחימה בנוגע לתפיסה חדשה להפעלת עזרים. משרד מבקר המדינה מעיר, כי במצב זה עלול היועץ להיות במצב של ניגוד עניינים, דבר האסור על פי פקודת מטכ"ל שעניינה איסור על ניגוד עניינים, שהוזכרה לעיל, הקובעת, כי חייל לא ישמש בתפקיד ולא ישתתף בפעילות שבמסגרתה הוא עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים. לדעת משרד מבקר המדינה, בטרם ביצוע ההתקשרויות עם היועץ היה על צה"ל לבחון את הממשקים בין פעילותו כקמ"ן גיס לבין פעילויותיו כספק וכיועץ לצה"ל, בכל הנוגע לחשש לניגוד עניינים ביניהן, דבר שלא נעשה. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי משהב"ט וצה"ל לא היו ערים לסכנה של טשטוש גבולות בין מעמדו של היועץ כקצין בכיר במילואים בחמ"ן, המעורב באופן פעיל בעשייה, עם יכולת השפעה על תהליכי קבלת החלטות, לבין היותו ספק המספק לצה"ל מוצרים שונים במשך שנים רבו ת. לדעת משרד מבקר המדינה, העסקת קצינים בכירים במילואים כספקים או כיועצים לצה"ל מעוררת סוגיה עקרונית וראוי שצה"ל ומשהב"ט יבחנו סוגיה זו. בהתייחסותו לממצאי הביקורת מספטמבר 2008 ציין צה"ל, בין היתר, כי ההיבטים המשפטיים הנוגעים לדרך העסקתו של היועץ נמצאים בבדיקה. צה"ל הוסיף, כי קצין המודיעין הראשי (להלן - קמנ"ר) הנחה לשפר את תהליכי הבקרה בנושא העסקת יועצים על מנת לוודא, כי בכל שלב של התהליך לא מתקיים מצב של ניגוד עניינים. במסגרת זו תוטל חובה על כל יועץ להצהיר בכתב על תחומי פעילותו, קשריו העסקיים, שיבוצו ומשימותיו בשירות מילואים וכל מידע אחר העלול להצביע על חשש לניגוד עניינים. צה"ל הוסיף, כי לקראת דיוני תכנית העבודה לשנת 2009 תתכנס במחלקת תכנון וארגון של אגף המודיעין ועדה חילית, ובמסגרתה תאושר פרטנית העסקת היועצים במערכי אגף המודיעין, ובמסגרת זו תיבדק גם סוגיית ניגוד העניינים. ג. ההתקשרויות של צה"ל ושל משהב"ט עם היועץ לאפיון מערכות מידע ממוחשבות ממאי 1995 ועד אפריל 1997 ואחר כך מתחילת דצמבר 1997 ועד מאי 1999 העסיק משהב"ט את היועץ (באמצעות מפא"ת) באפיון מבצעי של מערכת מידע ממוחשבת לעיבוד נתונים ולהפקת עזרי שטח, המיועדת לשימוש מחלקות המודיעין של הפיקודים המרחביים (להלן - מערכת א'). במקביל לאפיון המערכת, היועץ גם ליווה את הפיתוח של מערכת א', אשר נעשה בתע"א. זמן קצר לאחר האפיון של מערכת א', ביולי 1999 , קיבל היועץ מתע"א הזמנת עבודה של ליווי מבצעי של מערכת נוספת, שנועדה להציג ליחידות השדה חלק מהמידע .__________________ .20 דגימת נתוני שטח ויצירת קבצים ספרתיים (ממוחשבים) של אורתופוטו בקנה מידה של 1:10,000 . 118 דוח שנתי59א .ומהיכולות של מערכת א' באמצעות תחנות מחשב מבודדות. לאחר ביצוע העבודה, מכרה תע"א לצה"ל רישיונות שימוש במערכת זו. מיוני 2004 ועד יולי 2007 הזמין צה"ל מהיועץ שירותי ייעוץ בנוגע לפיתוח של הגרסה הראשונה (גרסה 1.0 ) של מערכת מודיעינית ממוכנת שמערכת א' שימשה לה אבן יסוד (להלן - מערכת ב'). גם במסגרת זו ליווה היועץ כנציג של צה"ל את פיתוח המערכת בתע"א. בסוף מאי 2006 שלחה תע"א לשותפות בקשה לקבל הצעת מחיר לתוכנה מתקדמת למודיעין השטח, ובסוף אוגוסט 2006 קיבלה על עצמה השותפות את כתיבת האפיון המבצעי הנדרש. בספטמבר 2006 ,הוציאה תע"א לשותפות הזמנה לתוכנה זו, ובגיליון הנלווה לתיק הרכש צוין כי מדובר בפיתוח תוכנה עבור הפרויקט של מערכת ב'. בהזמנה צוינו ארבעה מועדי הספקה - לפי אבני דרך שונות - כאשר מועד ההספקה האחרון הוא פברואר 2007 . להלן הממצאים שעלו בנושא זה: 1 ) 'צה"ל ומשהב"ט לא בדקו טרם ההתקשרויות עם היועץ בנושא מערכות א ו-ב' חשש לניגוד עניינים בין זיקותיו של היועץ לצה"ל לבין זיקותיו לאחרים. 2 ) לאחר סיום אפיון הגרסה הראשונה של מערכת ב' בצה"ל, הוחלט על פיתוח הגרסה השנייה של המערכת. במאי 2007 החליט קמנ"ר, כי אינו מאשר את העסקתו של היועץ למתן ייעוץ לאפיון הגרסה החדשה עד לקיומו של בירור בנושא חשש לניגוד עניינים, והורה להעביר את בקשת ההתקשרות עם היועץ להתייחסות היועצת המשפטית לחמ"ן. ביוני 2007 כתבה סגנית היועצת המשפטית לחמ"ן לראש לשכת קמנ"ר ולגורמים נוספים, כי הובא לידיעתה שהיועץ מצוי בקשרים עסקיים עם אחת מן התעשיות הביטחוניות, העלולים להעמידו במצב של ניגוד עניינים, והציעה, כי החשש יובא לידיעת משרד הביטחון. סגנית היועצת המשפטית לחמ"ן צירפה למכתבה שאלון המופנה ליועץ, ובו התבקש, בין היתר, לתאר כל זיקה שהייתה לו לפעילות של צה"ל או של משהב"ט או לגופים הקשורים אליהם. בתשובה לשאלון האמור ציין היועץ, חוץ מעיסוקיו בצה"ל, שני עיסוקים נוספים בלבד, ולא הזכיר כלל את זיקותיו האמורות לתע"א. כמו כן, בפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה, שנערכה בינואר 2008 , נשאל היועץ האם התקשר עם גופים נוספים - פרט לצה"ל ולמשהב"ט - בנוגע למערכות א' ו-ב', וענה בשלילה. בהתייחסותו ממאי 2008 לממצאי הביקורת ציין היועץ, בין השאר, כי הוא החליט באופן חד- צדדי לנתק את הקשר שלו עם תע"א בעניין התוכנה המתקדמת למודיעין השטח, וכי גם ההתקשרות עם צה"ל בנו שא זה לא מומשה, כך שבסופו של דבר לא התקיימו בפועל שני החלקים שיכלו לשמש כטיעון של ניגוד עניינים. מסיבה זו הוא לא ציין את זיקתו לתע"א. משרד מבקר המדינה מעיר, כי ההתקשרות החוזית עם תע"א - גם אם לא מומשה - היא בגדר זיקה לתע"א, ולכן מהווה פרט חשוב במידע שצריך היה להביאו בפני סגנית היועצת המשפטית של חמ"ן, יחד עם המידע בדבר החלטת ההתנתקות החד- צדדית, כאמור, כדי לאפשר בדיקה ראויה של סוגיית החשש לניגוד עניינים. 3 ) כאמור, לפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מיוני 2006 , השלב הראשון בעריכת הסדר למניעת ניגוד עניינים הוא איתור הנושאים שבהם עלול להיווצר ניגוד העניינים. לשם כך יש לאסוף, בין היתר, את כלל הנתונים לגבי ענייניו האחרים של המועמד ולהשוותם עם התפקיד הציבורי שהוא עתיד למלא. התברר, כי על בסיס תשובותיו של היועץ לשאלון שהפנתה סגנית היועצת המשפטית של חמ"ן, וכן על בסיס מכתב של ראש תחום מערכת ב' פעילות שוטפת 119 . בחמ"ן, שלפיו שירותי הייעוץ נדרשים לצורך אפיון המערכת בלבד, הוציאה סגנית היועצת המשפטית לחמ"ן חוות דעת משפטית ביולי 2007 . על פי חוות הדעת, לא קיים חשש לניגוד עניינים בין העסקתו של היועץ כיועץ לאפיון גרסה 2 של מערכת ב' לבין תפקידיו באזרחות. עוד התברר, כי הנושא האמור לא הובא לידיעת משהב"ט, כפי שהציעה סגנית היועצת המשפטית לחמ"ן. היועצת המשפטית לחמ"ן מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה, כי בראייתה, לא היה מקום לשאלון מכביד יותר או לבדיקת נתונים נוספים, והצלבתם עם תשובותיו של היועץ, משום שהועלו חששות מעורפלים ולא דברים מבוססים. יצוין, כי בפברואר 2008 מסרו נציגי התע"א, וביניהם ראש מינהל תפעול מרכז הנדסה וראש מינהל מחשוב, לנציגי משרד מבקר המדינה, בין היתר, כי "אנחנו מניחים על בסיס התנהלות במצגות שלנו, שגורמים בצה"ל יכ ]היועץ[ הדברים, כמו למשל השתתפות לו משתף איתנו פעולה".]שהיועץ[ להבין/לדעת/להסיק משרד מבקר המדינה מעיר, כי תהליך בירור נושא זה בתוך חמ"ן היה לקוי, כיוון שהמידע האמור לא הובא לידי היועצת המשפטית של חמ"ן. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שבחינת הסוגיה של ניגוד עניינים לא תתבסס רק על מידע הנמסר על ידי הנשאל בשאלון, אלא תכלול איסוף נתונים מגורמים נוספים לצורך אימות הנתונים. כן ראוי, שיינתן ביטוי מפורט בנהלים לאופן ביצוע הבדיקה תוך ציון הגורמים הנושאים באחריות לכך21. בהתייחסותו לממצאי הביקורת מספטמבר 2008 ציין צה"ל בעניין זה, כי מתפקידו של היועץ המשפטי ליתן חוות דעת משפטית בהתבסס על הנתונים או העובדות, וכך גם עולה מהנחיות היועץ המשפטי לממשלה בנושא. צה"ל הוסיף, כי הוועדה החילית שיקים חמ"ן לצורך אישור פרטני של העסקת יועצים במערכי אמ"ן, האמורה לכלול אף נציג של הייעוץ המשפטי, נראית כפתרון טוב לליבון סוגיית החשש לניגוד עניינים. בהתייחסותו לממצאי הביקורת מאוגוסט 2008 ,ציין המשנה ליועץ המשפטי למערכת הביטחון כי היה צורך להביא את הנושא האמור, הנוגע להתקשרות מסחרית, לידיעת היועץ המשפטי למערכת הביטחון ולא להסתפק בחוות דעת פנימית בתוך חמ"ן. ד. ליקויים בפיקוח וב בקרה על דיווחי שעות העבודה של היועץ על פי הוראת משהב"ט, על יועץ המגיש חשבונית לצרף דוח ביצוע של שעות עבודה ושל נסיעות שבו מפורטים, בין היתר, תאריך ביצוע העבודה, מקום הביצוע, שעת תחילת העבודה, שעת הסיום וסך כל שעות עבודתו, ולחתום על נכונות הפרטים. על הדוח אמור לחתום גם מי שפיקח במערכת הביטחון על ביצוע העבודה ולאשר בכך, כי "הביצוע כמפורט לעיל". משרד מבקר המדינה בדק דיווחים של היועץ ואת הפיקוח והבקרה שעשו גורמים בצה"ל ובמשהב"ט על דיווחים אלו, לגבי פרויקטים שביצע היועץ בשנים 2003 -2005 ולגבי עבודתו כיועץ לענף .__________________ .21 ראו גםדוח מבקר המדינה על הביקורת באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה , משנת 2004 , 'בפרק העוסק בביקורת על מפעל הפיס בנושא "מינוי בעלי תפקידים למשרות בגוף אחר", בעמ 9. 120 דוח שנתי59א .השטח במחלקת המודיעין של פצ"ן בתקופה מינואר עד אוקטובר 2007 , והעלה את הממצאים שלהלן: 1 ) בתקופה מינואר עד אוקטובר 2007 שירת היועץ במילואים במשך99 ימים. מהשוואת הימים שבהם שירת במילואים 22 לדיווחי שעות העבודה שלו כיועץ לענף השטח במחלקת המודיעין של פצ"ן עלה, כי ב-60 מבין99 הימים שבהם שירת במילואים דיווח היועץ על שעות עבודה כיועץ. מקרים דומים נמצאו בשנים 2004 ו- 2005 . בהתייחסותו לממצאי הביקורת ממאי 2008 ציין היועץ בעניין זה, בין השאר, כי לוחות הזמנים להתייצבות למילואים שאותם מחייב אותו הצבא, מאפשרים לו "לעשות עו ד כמה דברים במהלך יום עבודה, בנוסף למילוי משימותי כקמ"ן הגייס". היועץ ציין, כי לא דיווח על שעות עבודה מקבילות בין שירות המילואים לבין שאר עבודותיו. בפגישה מיוני 2008 עם נציגי משרד מבקר המדינה, הסביר היועץ, כי הוא מחשב שעות נסיעה ארוכות מביתו או ממשרדו למקום המילואים ובחזרה כחלק מיום המילואים המלא, כך שלטענתו, גם אם שירות המילואים בפועל הסתכם במספר שעות בודדות, הרי שביצע יום מילואים מלא. משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי שצה"ל יבדוק האם הדיווח על מילואים כאמור והתשלום בגין ימי מילואים אלה נעשו בהתאם לכללים הקיימים. 2 ) מהשוואת דוח תנועות מעבר גבול 23 של היועץ בשנת 2007 לדיווחי שעות עבודתו כיועץ באותה שנה ולדיווחי ימי המילואים שלו עלו מספר מקרים שבהם דיווח היועץ על שעות עבודה כיועץ לצה"ל או על יום מילואים בעת ששהה בחו"ל. מקרה כזה של דיווח סותר נמצא גם בשנת 2003, כ להלן: בין התאריכים 29.1.03 -3.2.03 (ששה ימים כולל יום יציאה וחזרה) שהה היועץ בחו"ל, בכל זאת הוא דיווח לגבי ארבעה מהימים כי עבד בשעות 08:00 - 19:00 - 11 שעות מדי יום (בתאריכים 29.1.03 , 30.1.03 , 2.2.03 ו- 3.2.03 ,) וביום שישי ה- 31.1.03 , דיווח כי עבד שבע שעות, כל אלו בפרויקט שהזמינה המחלקה למערכות אלקטרוניות במפא"ת. יצוין, כי הדיווחים האמורים אושרו כולם על ידי גורמים בצה"ל ובמפא"ת. בהתייחסותו לממצאי הביקורת ממאי 2008 ציין היועץ בעניין זה, בין השאר, לגבי המקרה משנת 2003 , כי מדובר בעבודה מסוימת שחייבה זמן תכנון ממושך ודורשת שקט ולא ניתן לבצעה בתוך שגרת עבודה משרדית רגילה. לכן החליט להתנתק לשבוע ימים ויצא לחו"ל למקום שקט, מבודד ובלתי מופרע, כדי לבצע את המחשב והתכנון הראשוני הנדרש. היועץ ציין, כי שגה בכך שרשם את מקום ביצוע העבודה בפצ"ן במקום בחו"ל (ההדגשות במקור) . משרד מבקר המדינה מעיר, כי במצב שתואר לעיל עולה חשש של חתימה "בעיניים עצומות", דבר המעיד על ליקוי בפיקוח ובבקרה על דיווחיו של היועץ. כמו כן ביקש משרד מבקר המדינה מצה"ל לבדוק מקרים אלה, ולהודיעו את תוצאות הבדיקה. בהתייחסותו מספטמבר 2008 ,לממצאי הביקורת מסר צה"לכאמור, כי ההיבטים המשפטיים הנוגעים לדרך העסקתו של היועץ נמצאים בבדיקה. מפא"ת ציין בהתייחסותו מאוגוסט 2008 .__________________ .22 הפירוט של הימים שבהם היועץ במילואים מבוסס על רישומי צה"ל ("נגררת השמ"פים") ועל רישומי הביטוח הלאומי לגבי התשלומים ששולמו לו בגין ימים אלו. 23 דוח המפרט את מועדי היציאות של אדם מן הארץ ומועדי הכניסות שלו לארץ. פעילות שוטפת 121 . לממצאי הביקורת בעניין זה, בין היתר, כי אישור החשבוניות על ידי המתאם המקצועי במפא"ת נסמך על האישור המתקבל מהגוף הטכני בצה"ל, המוביל את הפעילות, על כך ששעות העבודה שהוגשו והתפוקות שהתקבלו היו סבירות. מפא"ת הוסיף, כי מדוח זה עולה שהתגלו חריגות ברישום שעות העבודה של היועץ, הן במיקום ביצוע העבודה והן בדיווח שעות שעה ששירת באותו זמן במילואים, וכי מפא"ת רואה בחומרה רבה כל דיווח כוזב (ההדגשות במקור). עוד ציין מ פא"ת, כי הנושא ייבדק ביסודיות במפא"ת לצורך הסקת מסקנות להמשך הטיפול במקרה הנדון, וכדי שמקרה כזה לא יחזור בעתיד. 3 ) בהוראת משהב"ט בנושא תעריפי יועצים מוגדר "יועץ בעל משרד" כיועץ שיש לו משרד ושאינו מקבל שירותי משרד ממשהב"ט או מצה"ל לצורך העבודה המוזמנת. נמצא, כי בבקשה להעסיק אותו כיועץ לתחום השטח בפצ"ן ביקש צה"ל כי ישולם ליועץ תעריף של יועץ בכיר עם משרד, שהוא גבוה יותר בכ-30% מתעריף של יועץ ללא משרד. זאת, אף שמן המסמכים עולה, שרובה של עבודת הייעוץ הוא במתחם של מחלקת המודיעין של פצ"ן. עוד נמצא, כי משהב"ט אישר ליועץ תעריף בסכום זהה, אך על פי לוח תעריפים של יועצי מחשוב, שאינו רלוונטי כלל לעבודת הייעוץ האמורה. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שצה"ל ומשהב"ט יבדקו האם הדבר עולה בקנה אחד עם ההגדרה של יועץ בעל משרד. בהתייחסותו מאוגוסט 2008 לממצאי הביקורת, מסר המשנה ליועץ המשפטי למערכת הביטחון, כי הערות משרד מבקר המדינה בנושאים שהועלו בתת-פרק זה מקובלות על היועץ המשפטי למערכת הביטחון. . . היועץ הוא קצין בכיר במילואים, מוערך מאוד בצה"ל, ומשמש גם כספק וכיועץ בעל ידע רחב בתחומו. פעילות כזו, כשהיא נעשית על ידי אדם אחד המשמש בו- זמנית בכמה תפקידים, טומנת בחובה סכנה של טשטוש גבולות ופגיעה בכללי מינהל תקין. סכנה זאת מחייבת את צה"ל ומשהב"ט להסדרה קפדנית מבעוד מועד של כלל הזיקות של אותו אדם, כך שיימנעו פעולות בניגוד עניינים; לרבות הטלת חובת דיווח על כל שינוי בזיקות אלה; לביצוע בדיקות חוזרות ונשנות, בטרם יצירת זיקות נוספות; וכאשר מדובר בפעילות עסקית הנמשכת לאורך שנים רבות - גם לפיקוח ולבקרה עיתיים. . .,לסיכום מההיבטים שנבדקו בביקורת זאת עולים שני נושאים מרכזיים שיש לטפל בהם ולפתור את הבעיות הכרוכות בהם. האחד, נוגע להפחתת גמלה של גמלאי צה"ל בשל הכנסה מקופה ציבורית. החשב הכללי במשרד האוצר ומשהב"ט מקבלים את הצעת ראשי התעשיות הביטחוניות להקים צוות משותף של משרד 122 דוח שנתי59א .האוצר ומשרד הביטחון, אשר יחד עם נציגי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות יבחן את הסוגיה ויגבש מענה הולם. עם זאת, כל עוד לא ניתן פתרון חוקי אחר, יש לקיים את הוראות חוק שירות הקבע (גימלאות) בעניין הפחתת גמלה בשל הכנסה מקופה ציבורית כלשונו וכרוחו, ולא לתת יד ליצירת מסלולים עוקפים לחובת ההפחתה של גמלה זאת. משרד מבקר המדינה הצביע בעבר על מקרים דומים של עקיפת החובה להפחית גמלה בשל הכנסה מקופת הצי בור גם בקרב גמלאים של שירות המדינה. נוכח הממצאים שהועלו בדוח זה וממצאים דומים שהועלו בעבר, ראוי שמשרד האוצר יתייחס לסוגיה זאת בראייה מערכתית כדי להביא לפתרונה. כמו כן, על צה"ל ועל התעשיות הביטחוניות הממשלתיות לממש את הנחיות החשב הכללי כדי לוודא שתופחת גמלת ם של פורשי צה"ל שחייבים בכך בשל הכנסה מקופה ציבורית, כנדרש. הנושא השני נוגע לליקויים שהועלו בדרך הטיפול של אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון שבמשהב"ט ובדרך הטיפול של חמ"ן בבדיקת חשש לניגוד עניינים בהעסקתם של רמ "ט הפרויקט ושל היועץ לחמ"ן. מן הראוי שיוסקו מסקנות ממקרים אלה, כך שבחינת הסוגיה של ניגוד עניינים תכלול איסוף נתונים מגורמים שונים ואימותם, ולא תתבסס רק על מידע הניתן מפיו של נשוא הבדיקה. יש להבטיח, כי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה משנת 2006 , בעניין עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה, תותאם למצ יאות הארגונית של משהב"ט ושל צה"ל, ותבוצע במלואה תוך ההקפדה והדיוק הראויים. כך גם לגבי יישום הוראת משהב"ט על ידי משהב"ט עצמו.