משרד התיירות/פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי

 מ .העיר אילת נמצאת בדרומה של ישראל, במשולש גבולות (בדרום - מצרים, ובמזרח - ירדן). היא .נוסדה בשנת 1951 והוכרזה כעיר בשנת1959 . שטח השיפוט של העיר הוא כ-100 קמ"ר והיא .בנויה על מניפת סחף ומוקפת הרי גרניט המתנשאים לגובה של כ-800 מטר מעל פני הים. אילת .היא עיר תייר ות בעלת פוטנציאל משיכה הודות לנופה הייחודי המשלב הרים, מדבר וים עשיר .באוצרות טבע, מזג אוויר שמשי ונוח גם בחודשי החורף, אתרי צלילה וחופים. .העיר אילת היא הרשות המקומית הפריפריאלית ביותר במדינת ישראל. היא מבודדת מהבחינה .הגיאוגרפית ומרוחקת כ-350 ק"מ ממרכז הארץ. בשנת 2019 נסגרו שדה התעופה ע"ש דב הוז .בתל אביב (להלן - שדה התעופה דב או שדה דב) 1 וכן שדה התעופה באילת 2 , שהיוו קווי .תחבורה מרכזיים מאילת למרכז ומהמרכז אליה, ושימשו את העיר הן מהבחינה התיירותית והן .מבחינות אחרות; במקומם פועלים כיום נמל התעופה בן גוריון ונמל התעופה הבין-לאומי אילת .- רמון ע"ש אילן ואסף רמון (להלן - נמל התעופה רמון), שנפתח במרץ 2019 לטיסות פנים- .א רציות ובאפריל 2019 גם לטיסות בין-לאומיות, ואשר מצוי במרחק של כ -20 .ק"מ צפונית לאילת .דרכי הגעה נוספות לאילת כוללות את כביש 90 וכביש403 . .לעיר אילת כמה מאפיינים ייחודיים המשליכים על התפתחותה הכלכלית ועל המבנה הדמוגרפי .שלה: ריחוקה הגיאוגרפי ממרכז הארץ; תנאי האקלים שבה; שטחה הקטן יחסית; היותה עיר .תיירות ונופש; ומיקומה בגבול עם מצרים ועם ממלכת ירדן (להלן - ירדן)4 . לפי נתוני המוסד .לביטוח לאומי, נ כון למאי 2020 היו רשומים באילת כ - 51,900 תושבים. שיעור הילדים בה .( 25.4% ( ) נמוך ביחס לממוצע הארצי33% ). יצוין כי לפי נתוני העירייה אוכלוסיית העיר מונה כ- .66,000 תושבים, ורק כ -31% מהם מוגדרים אוכלוסייה ותיקה שמתגוררת בעיר יותר מעשר .שנים5 . . מאפייני העיר אילתמקשים את פיתוחה הכלכלי. הריחוק הגיאוגרפי ומזג האוויר החם מייצרים .עלויות נלוות המעלות את יוקר המחיה בעיר, ומאז הקמתה התמודדו העיר ותושביה עם מצב .כלכלי ותנאי תעסוקה מאתגרים. להלן כמה נתונים כלכליים בעניין זה. . .1 שדה דב נסגר ביולי2019. .2 שדה התעופה הקטן ששכן בתוך העיר ואשר שימש לטיסות פנים-ארציות נסגר במרץ 2019 , וקיימת תוכנית להקים .בשטחו המתפנה, בין היתר, בנייני מגורים, מבני ציבור, אטרקציות תיירותיות ובתי מלון. .3 בפברואר2010 החליטה הממשלה על קידום תכנון תוואי מסילת רכבת לאילת, בהחלטת הממשלה 1421 , "נתיבי .ישראל - תוכנית תחבורה לפיתוח הנגב והגליל, תש"ע 2010( " 24.2.10 ). בעניין זה ראו להלן בפרק "הקמת קו רכבת .לאילת להסעת נוסעים והובלת מטענים". .4 מרכז המחקר והמידע של הכנסת, המחלקה לפיקוח תקציבי, העיר אילת: תיאור כלכלת העיר, אתגרים וכלי .מדיניות אפשריים ( 9.11.15 '), עמ2. .5 מתוך אתר עיריית אילת: http://www.eilat.muni.il . על פי העירייה, הגרעין הקהילתי הם תושבי העיר המתגוררים בה .בין 10 ל-20 שנים ואף יותר מזה. השונות בין נתוני הביטוח הלאומי לבין נתוני העירייה, בעניין מספר תושבי אילת, .לא הוסברה באתר העירייה. . .| 1276 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .תרשים 1: נתוני מפתח על העיר אילת .המקור: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס). .אילת נמנית עם עשר הרשויות שבתחתית דירוג היציבות הפיננסית השנתי של 40 רשויות .בישראל שעורכת חברת BDI , והיא יורדת בדירוג זה כמעט מדי שנה6 . . .6 משרד ראש הממשלה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר2020 , כי בנתוני משרד הפנים בדבר דירוג .האיתנות הפיננסית של הרשויות המקומיות בישראל, מדורגת אילת במקום ה-142 מתוך255 ; ממסמך שמסר משרד .ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה עולה כי הרשות בעלת האיתנות הפיננסית הרבה ביותר דורגה במקום 255 . והרשות שאיתנותה הפיננסית הייתה מועטה ביותר דורגה במקום1. .| 1277 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לוח1: מיקום12 ערים מרכזיות בדירוג היציבות הפיננסית של40 רשויות .בישראל 7 , 2015 - 2020 . הרשות 2015 2016 2017 2018 2019 2020 .חולון 3 3 4 5 3 2 .הרצלייה 10 4 2 1 1 4 .ראשון לציון 21 5 16 6 6 7 . תל אביב 13 13 11 13 11 12 .באר שבע 26 26 29 21 21 21 . בת ים 19 27 25 31 22 24 . חיפה 33 34 34 25 24 27 . ירושלים 17 24 21 27 29 30 . נתניה 28 30 19 24 23 31 .עכו 18 33 30 30 33 33 . אילת 30 31 35 33 34 36 . טבריה 36 38 38 39 40 38 . המקור: דירוג היציבות הפיננסית של רשויות ומועצות בישראל, חברתBDI. .7 12 רשויות מרכזיות ו/או תיירותיות הנמצאות בדירוג היציבות הפיננסית של40 ערים בישראל, באתרBDI . . .| 1278 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .ענף התיירות תיירות בעולם .התיירות היא ענף כלכלי משמעותי ביותר ברחבי העולם, וחלק חשוב גם בכלכלות של המדינות .החברות ב- OECD , ובהן ישראל. הערכות הארגון הן כי התיירות צפויה להמשיך לצמוח וחשיבותה .תוסיף לעלות בכל כלכלות מדינות ה- OECD8 . להלן נתונים על חלקה של התיירות בכלכלה .העולמית 9. . תרשים2: נתוני מפתח על התיירות העולמית .8 OECD, OECD Tourism Trends and Policies 2020 , https://doi.org/10.1787/6b47b985 -en ', עמ3. .9 שם, עמ' 3 ,20. .| 1279 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תיירות מניעה פיתוח אזורי, תומכת ישירות במקומות עבודה, בעסקים ובקהילות מקומיות רבות .ומגדילה היקפי מטבע חוץ. היא יוצרת עבודה ומעניקה הזדמנויות תעסוקה מגוונות לעובדים .שונים, לא רק בערים מרכזיות, אלא גם במקומות מרוחקים ובמקומות שבהם יש הזדמנויות .מוגבלות 10 . התיירות מחוללת תעסוקה בענפים רבים ויש לה השפעה רחבה על מעגלי .התעסוקה, הייצור והשירותים, כפי שניתן לראות בתרשים 3 .להלן .תרשים 3 : התיירות כמחוללת תעסוקה .10 OECD, The Impact of COVID -19 on the Tourism Economy - Tourism Policy Responses (Updated 15 .April 2020) . . .| 1280 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי תיירות בישראל .התיירות היא ענף חשוב לכלכלת המדינה בזכות תרומתו לתוצר הלאומי, למאזן התשלומים .ולתעסוקה במשק ובזכות תרומתו לתדמיתה ולמעמדה של ישראל בעולם. לענף זה פוטנציאל .כלכלי רב, ובכוחו לשמש מנוע צמיחה של המשק, בין היתר, על ידי הגדלת הכנסות המדינה .מהתיירות המקומית ומהתיירות והנכנסת ועל ידי הגדלת מספר המועסקים בתחום המלונאות .ובתחומים הקשורים בו. להלן נתונים על חלקה של התיירות בכלכלת ישראל 11. . תרשים4: נתוני מפתח על התיירות בישראל .11 הודעת דוברות משרד התיירות ( 14.6.20 ;) OECD, OECD Tourism Trends and Policies 2020 , .https://doi.org/10.1787/6b47b985 -en ', עמ201 . .| 1281 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 .בעשור השני של המאה ה-21 חוותה ישראל הפחתה במספר האורחים מחו"ל במלונות, מגמה .שנמשכה עד שנת 2015 . שנת המפנה הייתה2016 , ומאז חל גידול עקבי במספרם עד שיא של .4.55 מיליון תיירים מחו"ל ב-2019 , מהם כ-3 מיליון התארחו במלונות בישראל, כמתואר בתרשים .5 להלן12. . תרשים5: אורחים תיירים מחו"ל במלונות, לפי יישובים, .2010 - 2019 )(באלפים .המקור: נתוני הלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .מהתרשים עולה כי מספר התיירים מחו"ל שהתאכסנו במלונות בישראל מצוי במגמת עלייה .משנת 2015 , אולם באילת חלקם קטן יחסית ולא חזר להיקפי שנת2010 (ראו גם תרשים10 ..)בהמשך .12 יצוין כי מספר התיירים הנכנסים בשנים אלו גבוה יותר, וכולל גם מבקרי יום ותיירים שאינם לנים במלונות אלא .במקומות אחרים, כמו כלי שיט ובתים פרטיים. . .| 1282 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .בספטמבר 2020 פרסם משרד התיירות נתוני סקר שערך בנושא תיירות נכנסת לשנת 201913 ; . :להלן עיקרי הנתונים .תרשים 6: נתוני סקר תיירות נכנסת לשנת 2019 . . בשנת2020 , בעקבות מגפת הקורונה, חל משבר משמעותי בשוק התיירות בישראל ובכלל זאת .בעיר אילת, כפי שיפורט בהמשך. .13 הסקר התבסס על 27,000 שאלונים המייצגים כ- 40,000 תיירים שביקרו בישראל; הודעת דוברות משרד התיירות מ- .16.9.20 . .| 1283 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תיירות באילת .התיירות היא הענף הכלכלי המרכזי באילת. בעיר יש אטרקציות תיירותיות ימיות ומדבריות .ההופכות אותה ליעד המושך תיירים מהארץ ומחו"ל. תפוסת חדרי בתי המלון בה גבוהה ביחס .לשאר חלקי הארץ (ושנייה רק לתל אביב) 14 . להלן בתרשים7 נתונים כלכליים על התיירות .באילת. .תרשים 7 : נתוני מפתח על התיירות באילת . .14 ,לדוגמה בשנת 2018 (עד סוף אוקטובר) היהממוצע תפוסת חדרי בתי המלון באילת כ -73% , בהשוואה ל-66% . באותה תקופה בממוצע בשאר האזורים בארץ (ירושלים, טבריה, חיפה וים המלח); רק בתל אביב הממוצע היה מעט .גבוה יותר (כ-76% ). נתונים דומים נרשמו ב-2017 , אז היה ממוצע תפוסת חדרי בתיהמלון באילת כ -72% בהשוואה .לכ-66% בממוצע בירושלים, טבריה, חיפה וים המלח וכ -74% בתל אביב. מתוך מסמך אגף אסטרטגיה ותכנון .מדיניות במשרד התיירות, אילת - סקירה תיירותית (אוגוסט 2019.) . .| 1284 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .באילת מספר המשרות הרב ביותר בתחום המלונאות ביחס לערי התיירות הבולטות בישראל, .והיא מציעה את השכר הגבוה ביותר בענף המלונאות ביחס לערים אלו, כמתואר בתרשימים .הבאים: .תרשים 8: ,מספר משרות שכיר במלונות תיירות, לפי יישוב 2010 – 2019 . .המקור: הלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה .| 1285 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים9 : שכר חודשי ממוצע למשרת שכיר במלונות תיירות, .לפי יישוב, 2010 – 2019 . .המקור: הלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה .יצוין כי השכר החודשי הממוצע באילת עלה בשיעור של כ - 38.4% בשנים2010 - 2019 , ואילו .השכר הממוצע הארצי למשרת שכיר (לרבות משרות של עובדים זרים) עלה בתקופה זו בכ- .25.3%15 . .חוק אזור סחר חפשי באילת (פטורים והנחות ממסים), התשמ"ה-1985 , הפך את העיר אילת .ליעד מושך עבור תיירות הפנים בשל הפטור ממע"ם, וליעד מועדף לנופשים מאורגנים, למשל .לוועדי עובדים, ולכנסים של ארגונים כמו לשכת עורכי הדין ולשכת רואי החשבון. .תמונת המצב של התיירות באילת מלמדת כי בשנים 2010 עד2019 מספר האורחים מחו"ל .(תיירות חוץ) שהגיעו לעיר היה קטן מאוד בהשוואה למספר האורחים הישראלים (תיירות פנים); .למשל, בשנת 2017 לנו בבתי המלון באילת כ -2.45 מיליון איש, מהם כ - 192,000 (כ- 7.8% ) .אורחים מחו"ל וכ-2.26 מיליון (כ- 92.2% ) אורחים ישראלים; ב-2018 לנו בבתי המלון באילת כ- ..492 מיליון איש, מהם כ- 213,000 (כ- 8.5% ) מחו"ל וכ-2.28 מיליון (כ- 91.5% ) מישראל16 . . בשנים האמורות בערי תיירות מרכזיות אחרות בארץ היו מגמות שיעורי ההתפלגות בין אורחים .ישראלים לאורחים מחו"ל הפוכות, כלהלן: .15 .לפי נתוני הלמ"ס .16 ,הלמ"ס רבעון סטטיסטי לתיירות ולשירותי הארחה, רבעון 1 , 2019 (ינואר2019 ,) www.cbs.gov.il , לוח33 ; . .נתונים אלה מתייחסים רק לדיווחי לינות מבתי מלון, ואינם כוללים לינות במקומות אחרים . .| 1286 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .בשנת 2017: במלונות בירושלים נרשמו כ-4.5 מיליון לינות, מהן כ- 979,000 (כ- 21.7% ) אורחים .ישראלים וכ-3.52 מיליון (כ- 78.3% ) אורחים מחו"ל; ובמלונות בתל אביב - כ-3.43 ,מיליון לינות .מהן כ- 830,000 (כ-24% ) אורחים ישראלים וכ-2.6 מיליון (כ-76% ) אורחים מחו"ל17 . . בשנת 2018: במלונות בירושלים נרשמו כ-4.94 מיליון לינות, מהן כמיליון (כ-20% ) אורחים .ישראלים וכ -3.94 (כ-80% ) אורחים מחו"ל; ובמלונות בתל אביב - כ-3.6 מיליון לינות, מהן .כ- 868,000 (כ-24% ) ישראלים וכ-2.77 מיליון (כ-76% ) אורחים מחו"ל18. . תרשים10: מספר האורחים באילת (תיירים וישראלים), .2010 - 2019 )(באלפים .המקור: נתוני משרד התיירות וכן התוכנית האסטרטגית, בעיבוד משרד מבקר המדינה .מהתרשים עולה כי מספר האורחים באילת (תיירים וישראלים) בשנים 2010 - 2019 לא .גדל באופן משמעותי, וכי בשנים 2017 - 2018 מגמת הירידה במספר התיירים מחו"ל .המגיעים לאילת נבלמה ואף חלה עלייה, אולם מספרם טרם חזר להיקפיו בתחילת .העשור 19. .17 ,מתוך: הלמ"סשנתון סטטיסטי לישראל, 2018. .18 ,מתוך: הלמ"סשנתון סטטיסטי לישראל, 2019. .19 בעניין התחרות של אילת עם אתרי נופש אחריםהמציעים מחירי נופש נמוכים, ראו להלן. .| 1287 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 למרות מספרם הנמוך של אורחים מחו"ל המגיעים לאילת, משרד התיירות רואה בעיר עוגן .לתיירות חורף עולמית, ולכן הוביל משנת 2016 מהלך של עידוד טיסות לאילת20 : המשרד הציע .למפעילי טיסות בין-לאומיות לאילת 45 אירו לכל נוסע שיטיסו, והתאחדות בתי המלון באילת .השלימה עוד 15 אירו21 . מספר הטיסות השבועיות לאילת בהסדר זה בשנים2016 - 2019 עלה .מ-25 - 30 טיסות שבועיות ל-50 - 55 טיסות שבועיות22 ; בהתאמה מספר התיירים מחו"ל שהגיעו .בטיסות בהסדר זה לאילת עלה גם הוא - מכ- 53,200 בשנת2016 לכ- 91,700 בשנת2017 .ולכ- 106,700 בשנת201823 . יצוין כי לא כל התיירים שהגיעו לאילת בהסדר זה התארחו בבתי .מלון. .מהנתונים עולה כי באילת קיימת מידה רבה של תלות בענף התיירות: מקורות התעסוקה בעיר מוגבלים, וענף התיירות הוא העיקרי שבהם; כ -90% . מהמשרות בעיר קשורות במישרין או בעקיפין לענף התיירות24 , ובענף בתי המלון לבדו .מועסקים כרבע מכלל העובדים בעיר 25 . קושי תעסוקתי זה מוחרף בשל ריחוקה .הגיאוגרפי של העיר מערים גדולות אחרות בישראל שהיו עשויות לפתוח אפשרויות .תעסוקה נוספות לתושביה26 . יותר מרבעמהכנסות עיריית אילת מארנונה מקורן בארנונה מבתי המלון. שיעור זה .הוא הגבוה ביותר, באופן ניכר, ביחס לשיעורי הכנסות הארנונה ממלונות ביתר .היישובים בישראל, כמוצג בתרשים 11 .להלן . . . . . . . . . . . .20 ( נוהל 02/16 ( ) של משרד התיירות בנושא סבסוד טיסות Directive for Reimbursement of Flight Operators Operating .Direct Flights to Eilat (OVDA Airport) ); חוזר מנכ"ל 1/2017 ( Directive for Reimbursement of Flight Operators .Operating Direct Flights to Eilat .) .21 התאחדות בתי המלון באילת סייעה במימון האמור עד סוף שנת 2017 . משרד התיירות קיבל על עצמו את התחייבות .בתי המלון ושילם מאז למפעילי הטיסות לאילת את מלוא 60 .האירו .22 משרד התיירות, מינהל אסטרטגיה ותכנון מדיניות, מחקר, סטטיסטיקה וניהול ידע, תיירות לישראל, דוח סטטיסטי .2017. .23 הלמ"ס, תיירות ושירותי הארחה - שנתון סטטיסטי לישראל 2019 ', מס70 (לוח18.2.) .24 .הערכת כותבי התוכנית האסטרטגית מטעם משרד האוצר. ראו להלן .25 נתוני הלמ"ס ליוני 2018 . www.cbs.gov.il .26 מרכז המחקר והמידע של הכנסת, המחלקה לפיקוח תקציבי, העיר אילת: תיאור כלכלת העיר, אתגרים וכלי .מדיניות אפשריים ( 9.11.15 '), עמ1 - 2 . . .| 1288 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .תרשים 11 : ,שיעורי ארנונה ממלונות מסך גביית הארנונה, לפי יישוב 2018 .המקור: הלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .בשנת 2019 נסגרו שדה התעופה דב בתל אביב ושדה התעופה באילת, והטיסות ממרכז הארץ .לאילת יוצאות מאז מנמל התעופה בן גוריון לנמל התעופה רמון; גופים ממשלתיים ועיריית אילת .העלו חשש כי שינויים אלה ישפיעו באופן שלילי על התיירות באילת ועל רווחת תושביה27. . . רגישות כלכלית של ענף התיירות .ענף התיירות הוא ענף רגיש ואלסטי מהבחינה הכלכלית, כלומר הוא מושפע מאוד ממגמות .חברתיות, כלכליות, פוליטיות, ביטחוניות, סביבתיות, בריאותיות וטכנולוגיות - הן מגמות .עולמיות, הן מקומיות - ויש בו אתגרים, איומים והזדמנויות חדשות. למשל, הדיגיטציה של הזמנת .שירותי תיי רות הובילה לשינויי עומק בתחום התעסוקה בענף זה - הן בצמצום מספר המועסקים .והן בכישורים הנדרשים מהם 28 . להלן כמה גורמים מרכזיים המשפיעים על הביקוש בענף .התיירות בארץ ובעולם. .27 יצוין כי לנוכח פרוץ מגפת הקורונה מוקדם לבחון אם הייתה לסגירת שדות תעופה אלו השפעה שלילית על התיירות .לאילת ועל רווחת תושביה. .28 OECD, OECD Tourism Trends and Policies 2020 , https://doi.org/10.1787/6b47b985 -en ', עמ3 ,25 ,45. .| 1289 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 רגישות למחיר ולתחרות .תיירות הפנים ותיירות החוץ לאילת מצויות זה שנים בתחרות קשה עם הפיתוח התיירותי המואץ .בקרבת העיר - בעקבה (ירדן), בטאבה (מצרים) ובחצי האי סיני, המציעים מחירי נופש נמוכים .ביחס למחירים באילת ומושכים אליהם תיירים מרחבי העולם ואף מישראל. זאת ועוד, עקב .ירידת עלויות החופשות בחו"ל והסכם השמיים הפתוחים29 , אילת מתחרה בתחוםהתיירות גם .עם יעדים במדינות אגן הים התיכון ובאירופה, שמושכים אליהם נופשים ישראלים 30 וכן תיירים .זרים, ובכך עלולה להיפגע עוד התיירות הפוטנציאלית (לסוגיה) לאילת. .מסמך של עיריית אילת מספטמבר 2018 הכולל ניתוח השוואתי בין אילת ועקבה במגמות .התיירות, מלמד כי עקבה התמודדה לאורך השנים עם אתגרים דומים, בהם קיפאון בתיירות .והאטה בפעילות הנמל הימי. על פי מסמך זה, ב -2017 השקיעה הרשות הכלכלית המיוחדת של .ירדן 31 20 מיליארד דולר בעקבה, מהם10 מיליארד דולר הושקעו בפיתוח התיירות, בפיתוח .הנמל ובאכסון מלונאי, בהקמת מרינות ליאכטות, מגרשי גולף ומרכזי כנסים, בהרחבת קו החוף .ובבניית מתחמי נופש. עוד צוין במסמך העירייה כי בעשור האחרון הוקמו בעקבה קרוב ל- 5,000 . חדרי מלון ברמות שונות32, והתכנון הוא להגיע לכ- 7,500 חדרים בשנת2020 ולכ- 12,000 בשנת .2025 . .על פי נתוני משרד התיירות והעתיקות הירדני, בשנת 2018 היו בעקבה 5,677 ;חדרי בתי מלון .מספר המבקרים בה - מקומיים ותיירים מחו"ל - גדל משנה לשנה, ומרבית המבקרים הם תיירים .מחו"ל. לדוגמה, ב-2018 ביקרו בעקבה 847,067 איש, מהם 361,978 ( 42.7% ) ירדנים והשאר .( 57.3% ) תיירים; ב-2019 ביקרו בה 1,084,595 איש, מהם 417,569 (38% ( ) ירדנים והשאר62% ) . תיירים33. .29 הסכם שנחתם ביולי2012 בין ישראל לאיחוד האירופי ואושר על ידי ממשלת ישראל באפריל2013 , ולפיו הוגדלו .התדירויות של קווי הטיסה בין ישראל ליעדים שונים באיחוד האירופי וכן מספר חברות התעופה שתורשינה לטוס .בקווים אלה. .30 ב- 15.9.20 חתמו ישראל, איחוד האמירויות ובחריין הסכם עקרונות על כינון שלום, יחסים דיפלומטיים ונורמליזציה .מלאה. המדינות התחייבו לחתום על הסכמים מפורטים בנושאים שונים, לרבות בתחום התיירות ההדדית. מדינות .אלה עשויות להוות אטרקציה תיירותית נוספת לנופשים ישראלים. .31 The Aqaba Special Economic Zone Authority (ASEZA) . רשות זו אחראית לשטח של375 .קמ"ר, לרבות שטח החוף .32 ב-20 .השנים האחרונות לא הוקם באילת מלון חדש .33 ראו: https://www.mota.gov.jo . .| 1290 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי רגישות למצב הביטחוני .כניסת המבקרים לישראל היא תנודתית ומושפעת ממשברים עולמיים וממצבים ביטחוניים בארץ. .בשנים 2013 - 2016 הייתה ירידה של כ- 13.3% בכניסות המבקרים לישראל, בין היתר בעקבות .מבצע "צוק איתן" שהתרחש בקיץ 2014 ופיגועי טרור שהתרחשו בשנת2015 . לאחר התרחשות .אירועים ביטחוניים בישראל, נדרשת תקופה של חודשים אחדים עד שנה להתאוששות ענף .התיירות ממשברים אלו 34. להלן נתונים על התפוסה במלונות בארץ בשנים 2000 - 2019 . המבטאים את רגישותו של ענף התיירות למצב הביטחוני בישראלבתקופה זו 35 . . תרשים12: ,התפוסה במלונות בארץ 2000 - 2019 . .המקור: משרד התיירות .34 משרד המודיעין, משרד ראש הממשלה, אגף קש"ח, התמודדות מדינות עם המשבר בענף התיירות בעקבות .מגפת הקורונה ( 28.4.20 '), עמ3 ,; וכן ראו: מרכז המחקר והמידע של הכנסתמדיניות הסיוע לעסקים בתחום .התיירות בישראל ובמדינות מפותחות ( 2.6.20.) .35 דוח משרד התיירות בנושא "בחינת חירום של הצורך ואופן הסיוע הממשלתי לתעשיית התיירות כמענה למשבר .הקורונה", שביצעה חברת הייעוץ Deloitte ביוני2020 . יצוין כי התיירות באילת הושפעה פחות מאירועים ביטחוניים .אלו משום שעיקר התיירות בה היא תיירות פנים, וכן בשל ריחוקה הגיאוגרפי היחסי ממוקדי העימות הביטחוני. עם .זאת, משרד התיירות הכיר בפגיעה המשמעותית בעיר בעקבות מצבי לוחמה כמו "עמוד ענן". לעניין רגישות ענף .התיירות לאירועים ביטחוניים ראו גם: מרכז המחקר והמידע של הכנסת, מדיניות הסיוע לעסקים בתחום התיירות .בישראל ובמדינות מפותחות ( 2.6.20 .) .| 1291 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 רגישות להתפרצות מגפות .ענף התיירות רגיש גם להתפרצויות של מגפות. למשל, מגפת ה-SARS ( SARS-COV ) שפרצה .באסיה בשנת 2003 הביאה לירידה משמעותית בהכנסות של חברות תעופה, בעיקרמאסיה 36 . . נגיף הקורונה התפרץבסין בדצמבר 2019 , ומאז נחשפו אליו שאר מדינות העולם. רוב המדינות .ניסו לצמצם את התפשטות הנגיף, התחלואה והתמותה בתחומן, באמצעות הטלת סגר, איסור .על התקהלויות של קבוצות בני אדם, סגירת גבולות המדינה לכניסת אזרחים זרים ובידוד לאזרחי .המדינה שמגיעים אליה מארצות אחרות. ענף התיירות הוא אחד מהענפים שמושפעים ביותר .ממשבר הקורונה, בעיקר בשל ההגבלות שתוארו לעיל. ההגבלות הובילו לעצירה כמעט .מוחלטת של טיסות בין-לאומיות, סגירת אתרי תיירות ברחבי העולם וביטול ודחייה של אירועים .ופסטיבלים; ובכך למעשה גרמו לשיתוק כמעט מוחלט של ענף התיירות, לרבות בישראל 37. .36 בשיאה, במאי 2003 , הביאה המגפה לירידה של9% בערכי הפדיון לק"מ של חברת התעופה Asia Pacific Airlines . . ראו מסמך של ארגון התעופה הבין-לאומי ( IATA ,) IATA Economics' Chart of the Week COVID -19: Initial .data point to a larger impact than SARS (21.2.20) . .37 מרכז המחקר והמידע של הכנסת, המשבר בענף התיירות בעקבות התפרצות נגיף הקורונה ( 30.3.20 '), עמ1 ; . ,משרד המודיעין, משרד ראש הממשלה, אגף קש"חהתמודדות מדינות עם המשבר בענף התיירות בעקבות .מגפת הקורונה ( 28.4.20.) . .| 1292 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .תרשים 13: ציר הזמן של התפרצות מגפת הקורונה והאמצעים העיקריים .שננקטו בארץ להתמודדות עימה .המקור: נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .| 1293 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 .משבר הקורונה בא לידי ביטוי ברמה מקרו-כלכלית רחבה, במיוחד במ דינות, ערים ואזורים שבהם .ענף התיירות תומך בעבודות ועסקים רבים. למשל, ההתפרצות פגעה קשה במיוחד באיטליה, .שבה נסיעות ותיירות מניבות כ -13% מהפעילות הכלכלית, ובפרט בצפון המדינה38 . ,בישראל .התמ"ג פחת בשיעור של כ- 7.1%- ברבעון הראשון של שנת2020 לבדו39. מגפת הקורונה גם .הובילה למשבר חסר תקדים בכלכלת התיירות העולמית; ה- OECD העריך באפריל2020 כי .השפעת המגפה תביא לירידה של כ-45% בתיירות הבין-לאומית לשנת 2020 (על פי תרחיש שבו .התיירות תתאושש בהדרגה מחודש יולי), ואולי גם לירידה של כ -70% (על פי תרחיש שבו .התיירות תתחיל להתאושש רק בספטמבר) 40 . ארגון התיירות העולמי (להלן- UNWTO ) העריך .במאי 2020 כי בין100 ל-120 מיליון משרות ישירות בענף התיירות בעולם נמצאות בסיכון עקב .המגפה 41 . להלן נתונים על היקף התיירות הנכנסת העולמית בשנים 2000 - 2019 ותחזיות .בשלושה תרחישי חומרה שונים לשנת 202042 : . תרשים14: מספר כניסות בין-לאומיות של נוסעים, 2000 - 2019 )(במיליונים .המקור: UNWTO. .38 לפי אתר בלומברג, ראו: .https://www.bloomberg.com/news/articles/2020 -03-04/coronavirus -latest -travel -industry -could -lose-tens-of-billions .39 נכון לתאריך 24.5.20 . ראו הודעה לתקשורת של הלמ"ס, חשבונות לאומיים: אומדן ראשון לרבעון הראשון של .שנת 2020 ( 25.5.20 ). מדינות OECD נוספות שנפגעו היו, בין היתר, צרפת (שיעור ירידה בתמ"ג 23.3%- ), ספרד .( 20.9%- ( ), איטליה19%- ( ), קנדה 10.4%- ( ), גרמניה 8.9%- ( ), ארה"ב 4.8%- ( ) ויפן 3.4%-.) .40 OECD, The Impact of COVID -19 on the Tourism Economy - Tourism Policy Responses (Updated 15 .April 2020) ,; וגם: משרד המודיעין, משרד ראש הממשלה, אגף קש"חהתמודדות מדינות עם המשבר בענף .התיירות בעקבות מגפת הקורונה ( 28.4.20 .) .41 ראו מסמך UNWTO World Tourism Barometer May 2020 ', עמ19 . .42 שם, עמ' 17. . .| 1294 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .ההערכות הן כי עקב מגפת הקורונה, התיירות העולמית תתכווץ לערכים הנמוכים מלפני 20 . שנה. ה- UNWTO העריך עוד במאי2020 כי הכלכלה העולמית תפסיד בין910 מיליארד ל- 1.2 . טריליון דולר בשל נזקי מגפה זו לענף התיירות43. . משברכלכלי בענף התיירות הוא גם בעל השפעה על המשק ועל התוצר בישראל. במצב זה, .של עצירה כמעט מוחלטת של כל שירותי התיירות בישראל, התוצר במשק עשוי לרדת בכ - 2.6% . (בחישוב שנתי) כתוצאה של פגיעה קשה בענף התיירות לבדו44 . היקף הפגיעה בהכנסות מענף .זה לתקופה של אמצע מרץ עד מאי 2020 הוא כ-8 מיליארד ש"ח מתיירות פנים וחוץ45. לפי משרד .התיירות, למרות היותה של ישראל למודת משברים בתחום התיירות, מעולם לא הגיע ענף .התיירות בה למצב של השבתה מוחלטת ולרמת חוסר הוודאות הקשה שבו שרוי ענף זה .מהמחצית הראשונה של שנת 202046. . באוקטובר2020 פרסם משרד התיירות כי מספר כניסות התיירים המצטבר לישראל בחודשים .ינואר-ספטמבר 2020 היה 783,000 לעומת 3,295,000 כניסות בתקופה המקבילה בשנת2019 - .ירידה בשיעור של כ-76% , המבטאת אובדן הכנסות מצטבר למשק של כ-12.1 מיליארד ש"ח .מתחילת השנה 47 . .אשר לענף התעופה, הארגון הבין -לאומי לתעופה אזרחית ( ICAO ) העריך באפריל 2020 כי .חברות תעופה לא יחזרו לרמות התעבורה שלפני המשבר לפני תחילת שנת 2021 וכי בשנת .2020 צפוייםהפסדים בתחום התעופה של כ -252 מיליארד דולר ביחס לנתוני2019 (הפחתה .בשיעור של כ-38% )48. ה-ICAO ( דיווח על ירידות חדות בשיעור תפוסת המושבים Passenger .Capacity ) בטיסות49: . לוח2: תפוסת מושבים בטיסות, פברואר- אפריל 2020 . תפוסת מושבים בטיסות פברואר 2020 מרץ 2020 אפריל 2020 .בין-לאומית (עולמי) - 33% - 85% - . בטיסות לישראל וממנה 1%- 40% - 86% - . .43 'שם, עמ19. .44 ,מרכז המחקר והמידע של הכנסתהמשבר בענף התיירות בעקבות התפרצות נגיף הקורונה ( 30.3.20 '), עמ4 . .45 מרכז המחקר והמידע של הכנסת, מדיניות הסיוע לעסקים בתחום התיירות בישראל ובמדינות מפותחות .( 2.6.20 '), עמ5 . .46 דוח משרד התיירות בנושא "בחינת חירום של הצורך ואופן הסיוע הממשלתי לתעשיית התיירות כמענה למשבר .הקורונה", שביצעה חברת הייעוץ Deloitte , יוני2020 . .47 ( "הודעת דוברות משרד התיירות בנושא "המשבר בתיירות הנכנסת 14.10.20 .) .48 Effects of Novel Coronavirus (COVID -19) on Civil Aviation: Economic Impact Analysis ( 8.4.20 '), עמ27 . .49 'שם, עמ7 - 8 ו-10 . .| 1295 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משבר הקורונה הכה בעיר אילת בעוצמה בשל חלקו היחסי הגבוה של ענף התיירות בכלכלת .העיר, דבר שהביא את העיר למשבר כלכלי משמעותי. לכך התווספה סופה קשה שהכתה בעיר .במרץ 2020 , ואשרהובילה לנזקי רכוש שנאמדו ביותר מ -56 מיליון ש"ח50 . הסופה פגעה לא רק .בטיילת, מתקני החוף ועסקים בעיר, אלא גם בכ -75% משוניות האלמוגים. ברבעון הראשון .וברבעון השני של שנת 2020 :אילת ותושביה היו מצויים במשבר כלכלי במרץ 2020 נסגרו כ- 11,000 החדרים בכל המלונות בעיר51 . במהלך מאי2020 חזרו חלק .מבתי המלון באילת לפעילות; בחודש יוני שנה זו הייתה התפוסה בהם כ-50% וסך הלינות .הסתכמו בכ - 347,000, כ -98% מהן של ישראלים 52 . בחודש יולי עלתה התפוסה בהם .לכ-75% ובחודש אוגוסט לכ- 86.5% , כמעט כולם אורחים ישראלים53 . מספר דורשיהעבודה באילת בחודשים מרץ -מאי 2020 ,היה הגבוה ביותר, או השני הגבוה .מבין הרשויות בישראל בתקופה זו. הסיבה העיקרית לכך היא כלכלתה המבוססת על .תיירות 54 : . לוח3: נתוני דורשי עבודה באילת, מרץ- מאי 2020 . מרץ 2020 אפריל 2020 מאי 2020 . שיעור דורשי העבודה באילת 41% 45.6% 36.5% . דירוג מבין כל רשויות ישראל 1 1 2 . .המקור: שירות התעסוקה לפי המוסד לביטוח לאומי, שיעור מקבלי דמי האבטלה באילת עמד נכון ל - 1.4.20 על .25.1% (לעומת 8.8% .)בממוצע הארצי ראש עיריית אילת דיווח על קושי תזרימי בשל קושי בגביית ארנונה55 . .50 דוח שמאי מ- 26.5.20 .שנמסר לחברת ביטוח במסגרת הדרישה הכספית של עיריית אילת .51 מכתב ראש עיריית אילת לראש הממשלה מ- 19.3.20 . .52 הלמ"ס, הודעה לתקשורת בנושא "לינותבמלונות תיירות בינואר -יוני 2020( " 27.7.20 .) .53 הלמ"ס, הודעה לתקשורת בנושא "לינות במלונות תיירות בינואר-יולי 2020( " 24.8.20 ); ופרסום של הלמ"ס בעניין .תפוסת בתי מלון באוגוסט 2020. .54 שירות התעסוקה, מסמך דופק שוק העבודה - פרסום חודשי לחודשים אפריל ומאי 2020 . הנתונים בטבלה .אינם כוללים עובדים עצמאיים ועובדים שאינם תושבי ישראל המועסקים באילת. לפי עיריית אילת כ-80% מהעסקים .העצמאיים בעיר היו סגורים ממרץ 2020 . .55 לפי סיכום דיון הערכת מצב ייעודית לעיר אילת - סיוע מיידי שנערך ברשות החירום הלאומית ב- 22.3.20 ', עמ5 . כמו .כן, לפי דוח שהכינה חברת ייעוץ בין-לאומית באפריל 2020 בנושא "השפעות מאקרו-כלכליות של משבר הקורונה .על העיר אילת", הקיפאון בענף המלונאות (האחראי ל-39% מהכנסות העירייה) ובענף העסקים (האחראי לכ-32% . .מהכנסות העירייה) עלול להביא לבעיות תזרימיות בעיריית אילת . .| 1296 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .משבר הקורונה ממשיך ללוות בחודשים ספטמבר-אוקטובר 2020 )(מועד סיום הביקורת .את ישראל, כמו גם את העולם כולו, ולפיכך האמור לעיל מתייחס לפגיעה ולהערכות .כלכליות הרלוונטיות בעת מסירתן בלבד. .מהאמור לעיל ניתן להסיק כי ענף התיירות רגיש לאירועים כמו שינוי במחירים ותחרות, .וכן למצב ביטחוני לא יציב ולהתפרצות של מגפות. אילת היא עיר מוטת תיירות, ללא גיוון .תעסוקתי וענף כלכלי משמעותי נוסף שיכול לחזקה, ומשמעות הדבר היא פגיעה בחוסנה .של העיר במקרה של פגיעה בענף התיירות. דוח ביקורת זה בחן את הניסיונות שנעשו .במהלך העשו ר 2009 - 2019 לקידום הגיוון התעסוקתי בעיר ואת הפעולות שבוצעו .לשכלול המוצר התיירותי לצורך פיתוחה הכלכלי של העיר ורווחת תושביה, וכן את .הסטטוס של פעולות אלה ואת מידת השגת יעדיהן. . .פעולות הביקורת .משרד מבקר המדינה בדק בשנים 2017 - 2020 לסירוגין את הליכי התכנון והביצוע של כמה .פעולות ממשלתיות לקידומה של התיירות באילת ולפיתוחה של העיר, את מידת ביצועם של .שלושה פרויקטים תיירותיים משמעותיים בעיר, את הפעולות לפינוי שטחי בסיס חיל הים בעיר .לשם הרחבת שטחיה למגורים ולתיירות, ואת הפעולות לפיתוחה של הנגישות התחבורתית של .העיר באמצעות הנחת מסילת רכבת ושדרוג כביש 90 . כמו כן, נבחנו השלכות משבר נגיף .הקורונה על ענף התיירות ועל אילת בפרט בשנת 2020 . הביקורת נעשתה במשרד ראש .הממשלה, במשרד התיירות, במשרד האוצר ובמשרד הביטחו ן. בדיקות השלמה נעשו בעיריית .אילת, במשרד התרבות והספורט, במשרד לפיתוח הנגב והגליל, במועצה הלאומית לכלכלה .שבמשרד ראש הממשלה, ברשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י), בחברה הממשלתית לתיירות .(להלן - חמ"ת), בחברה הממשלתית לפיתוח חוף אילת (להלן - חפח"א), במשרד התחבורה .ובצה"ל. חלק מהממצאים עודכנו עד דצמבר 2020 . . . תוכניות מקיפות לקידום כלכלת העיר אילת .ופיתוח התיירות בה .בעשור 2009 - 2019 קידומה של העיר אילת בכלל, ובתחום התיירות בפרט, נמצא על סדר יומם .של הגורמים הממשלתיים והעירוניים, בין היתר על רקע החלטות שהתקבלו על סגירת שדה .התעופה דב בתל אביב, סגירת שדה התעופה באילת והקמת נמל התעופה רמון צפונית לעיר. .ניסיונות ממשלתיים לקדם את העיר אילת בוצעו במהלך שנים אלו, לסירוגין, בשני אופנים .עיקריים: .| 1297 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 צעדים פרטניים או פרויקטים שמטרתם לעודד את התיירות אליה- כמו תקצוב עלות הקמתן .של תשת יות כמו טיילות ומרכז תיירות; פעולות שיווק לעיר; וסיוע לבתי המלון באילת .באמצעות הסדרת העסקתם של כ- 1,500 עובדים אזרחי ירדן56 . ניסיונות רחבים יותר לקידום התיירות באילת באמצעות קידום תוכניות מקיפות לעיר. .ניסיונות מסוג זה החלו ביוזמת גורמים שונים ונכללו גם במסג רת דיוני צוות שרים בראשות .ראש הממשלה בנושא העיר אילת (להלן - צוות השרים לדיון על אילת), שהתקיימו בשנת .2011 .. בתוכניות אלו יעסוק פרק זה . .תוכנית ארוכת טווח ביוזמת עיריית אילת .התוכנית המקיפה הראשונה לאילת הוכנה ביוזמת עיריית אילת עוד בשנת 2009 , בסיוע חברת .ייע וץ ישראלית. מדובר בתוכנית רב-שנתית לתקופה של 20 שנה (לשנים2010 - 2031 ) שחתרה .לביסוסה של אילת כעיר תיירות בין-לאומית בת 150,000 תושבים באמצעות מימוש פרויקטים .גדולים במיוחד, ובהם: "השער הדרומי של ישראל", לבניית נמל תעלה שייצור גשר יבשתי .להעברת מטענים בין ים סוף לים התיכון, ולהקמת מרכז לוגיסטי בין-לאומי צפונית לאילת; בנייה .מסיבית של מלונות והוספת 23,000 חדרים עד שנת2030 ;; פיתוח טיילת חוף מעקבה לטאבה .הקמת מרכז קונגרסים ותערוכות; וכן פיתוח חיי לילה, הופעות, מופעי ראווה ומסעדנות ברמה .בין-לאומית. .בהיבט התשתיות - התוכנית ביקשה לקדם את החיבור המסילתי בין נמל אילת לתשתית .הרכבות הארצית כדי לאפשר הובלת מטענים ונוסעים לאילת; שדרוג כביש הערבה; העתקת .שדה התעופה שבעיר לאזור תמנע וסלילת כביש עוקף אילת; פינוי רצועת החוף דרומית לעיר .באמצעות העתקת בסיס חיל הים; והקמת מרכז רפואי עצמאי ומתקדם. .תוכנית זו לא יצאה לפועל (להוציא השלמת מיזם הקמתו של נמל התעופה רמון ושדרוג .קטעים מסוימים בכביש הערבה), וכמעט כל חלקיה כלל לא קודמו לשלבי ביצוע .ראשוניים. כמה מרכיבים בתוכנית (כמו הקמת מרכז קונגרסים והעתקת בסיס חיל הים 57 ) . שבו ועלו בתוכניותוביוזמות שונות גם בשנים שלאחר מכן. .התוכנית הכלכלית לאילת .מיולי 2011 עד שנת 2012 התקיימה סדרת דיונים מרוכזים בראשות ראש הממשלה שעסקו .בנושאים הקשורים לעיר אילת. הדיונים התקיימו במסגרת צוות השרים לדיון על אילת ובנוכחות .נציגי המשרדים הממשלתיים הרלוונטיים, ומטרתם הייתה להשיג ראייה כוללת בענייני העיר. .56 החלטות ממשלה - 1040 ( 11.12.13 ;)1773 ( 29.6.14 ;)4662 ( 4.8.19 ;)105 ( 14.6.20 .) .57 .בעניין ממצאי הביקורת בנושאים אלה, ראו להלן . .| 1298 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .בדיון של הצוות שהתקיים בינואר 2012 ציין ראש המועצה הלאומית לכלכלה (שבמשרד ראש .הממשלה) כי לעיר פוטנציאל בשלושה תחומים: תיירות, נמלי ים ואנרגיות, וכי "התהליכים .בשלושת התחומים מתקדמים בנפרד ויש חשש מהתנגשות בין הדברים. מציע שהמועצה תוביל .צוות שיתכלל את הפעילות". בסיכום הדיון הורה ראש הממשלה למועצה הלאומית לכלכלה .להלן [ להגיש הצעה ליצירת "תוכנית כלכלית כוללת לקידום העיר אילת- התוכנית הכלכלית .. ההצעה תכלול פירוט עלויות יצירת התוכנית". ]לאילת .נמצא כי באוקטובר 2013 הפסיקה המועצה הלאומית לכלכלה את מעורבותה בהכנת .ההצעה לתוכנית הכלכלית לאילת. הנימוק אשר מסרה המועצה היה כי הדבר נובע . ביצירת תוכניות אסטרטגיות ברמה ]שלה[ מ"ריבוי משימותיה" ולאור "חוסר היתרון היחסי .המוניציפאלית". המועצה העבירה את המשך הטיפול בנושא לאגף פנים, תכנון ופיתוח .במשרד ראש הממשלה. נמצא כי התוכנית הכלכלית לאילת לא קודמה במהלך השנים .שלאחר הדיון האמור. . .התוכנית האסטרטגית .במהלך השנים שחלפו מאז ישיבת צוות השרים לדיון על אילת בינואר 2012 והוראת ראש .הממשלה, ובהיעדר תוכנית כלכלית מאושרת לאילת, החלו גורמים שונים, ועיריית אילת .בראשם, בניסיונות לקדם מיזמים פרטניים בערוצים נפרדים אל מול משרדי הממשלה הרלוונטיים .(שלא במסגרת אחודה). לשם כך הגישו הגורמים האמורים לא אחת בקשה לתקצוב ממשרד .האוצר, וזאת ללא תכלול וללא תיעדוף בין התוכניות, אולם גם ניסיונות אלו לא הגיעו לכלל .מימוש. .בחלוף כמעט ארבע שנים מההוראה בעניין הכנת הצעה ליצירת התוכנית הכלכלית לאילת .נעשה ניסיון נוסף לקדם תוכנית מקיפה לע יר, בכנס פורום מנכ"לים של משרדי ממשלה .(בהשתתפות ראש עיריית אילת וגורמים נוספים כמו רמ"י והממונה על התקציבים). בכנס זה, .שהתקיים בנובמבר 2015 (להלן- פורום המנכ"לים), הדגיש מנכ"ל משרד ראש הממשלה את .הבעייתיות שבהתנהלות בנושא ללא סדרי עדיפויות, ובהמשך לכך הוחלט על הכנת תוכנית .אסטרטגית לעיר אילת. עוד הוחלט באותו כנס, כי לשם כך ירכז משרד האוצר את כל התוכניות .בעניין אילת שבהן החלו לטפל משרדי הממשלה, ובסיוע חברת ייעוץ חיצונית תיעשה עבודת .תכלול של התוכניות שנאגרו, תוך קביעת סדרי עדיפויות בהקצאת המשאבים הממשלתיים .שיוקצו לביצוען. משרד האוצר קבע כי התוכנית תגובש בתוך ארבעה חודשים ובסופם תוגש ."כמוצר מוגמר להחלטת ממשלה" (להלן - התוכנית האסטרטגית). המועד להצגת תוכנית זו .בפני הממשלה נקבע אפוא לסוף הרבעון הראשון של 2016 . בדצמבר2015 נחתםהסכם בין משרד האוצר לבין חברת ייעוץ בין-לאומית מוכרת .(להלן - חברת הייעוץ), ולפיו היא תסייע בהכנת תוכנית אסטרטגית ישימה לעיר אילת ל- .15 ,השנים הבאות, לרבות ביצוע ניתוחי עומק בנושאים כגון תיירות, תעסוקה, תחבורה .תעשייה, מסחר וחינוך, וכן ניתוח עומק של מצבה הנוכחי של העיר והמגמות העתידיות .שצפויות להשפיע עליה. בתנאי ההסכם עם חברת הייעוץ קבע משרד האוצר כי על החברה .| 1299 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 .לתעדף צעדי מדיניות אפשריים (קיימים וחדשים), וזאת במסגרת המשאבים שיוגדרו .במהלך שנת 2016 קיימה חברת הייעוץ עשרות פגישות עם בעלי עניין (לרבות משרדי .ממשלה, המועצה להשכלה גבוהה, רמ"י וכן חברות פרטיות, יזמים, בעלי עסקים וארגונים .כמו התאחדות המלונות), וכן קיימה סדנאות וסיורים באילת ובסביבתה והסתייעה במומחים .בתחום מחו"ל. את עבודת חברת הייעוץ ליווה צוות בין-משרדי. .במהלך שנת 2016 הגישה חברת הייעוץ כמה דוחות לפי אבני דרך, ואת תוצרי עבודתה .האחרונים הגי שה לצוות הבין - משרדי במאי 2016 בדוח מסכם, שכלל הצעה שגובשה .לתוכנית אסטרטגית לאילת וכן ניתוח חוזקות וחולשות של העיר, מגמות עתידיות, תובנות .והצעות לפעולה, אשר חלקן כבר עלו בעבר או יושמו במידה כלשהי, וחלקן חדשות. .התוכנית האסטרטגית המוצעת זיהתה את התיירות כענף מרכזי בפיתוחה של אילת, ולצד .זאת פירטה כמה יוזמות בענפים אחרים שיישומן נועד לסייע בפיתוח מנועי צמיחה נוספים .לעיר ובגיוון התעסוקתי בה. להלן עיקרי התוכנית: .א. חזון: התוכנית האסטרטגית שהוצעה הגדירה עבור העיר אילת חזון ארוך טווח לשנת .2031 , ולפיו "אילת תהיה יעד התיירות המוביל לחופי הים האדום ותציע לאורחיה חווית . ותציע לתושביה ]בישראל[ נופש מגוונת ואיכותית. אילת תהווה המטרופולין החמישי .מגוון תעסוקתי לצד שירותי חינוך, בריא ות וביטחון מהמעלה הראשונה"58 . .ב. זיהוי חולשות עיקריות: בגיבוש התוכנית זוהו קשיים וחולשות מרכזיות במצבה של .העיר אילת בשנים 2010 - 2015 , כמפורט להלן בתרשים15. . .58 מצגת "תוכנית אסטרטגית לעיר אילת- פגישת פורום מנכ"לים", מ- 15.5.16 ', עמ3 . . .| 1300 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .תרשים 15: ,קשיים וחולשות מרכזיות באילת 2010 - 2015 . .המקור: מצגות תוכנית אסטרטגית לעיר אילת ממאי, יולי וספטמבר 2016 . .ג. יוזמות בסיס: חברת הייעוץ פירטה בדוחות ובהצעת התוכנית האסטרטגית שהגישה .עשרות יוזמות המורכבות ממשימות קונקרטיות. מטרת יוזמות אלו הייתה, בין היתר, .השגת גיוון תעסוקתי ויצירת מנועי צמיחה לעיר שאינם תלויים רק בתיירות. מהן זיהו .כותבי התוכנית 17 יוזמות בסיס הכרחיות משישה תחומים שונים 59 , לרבות יוזמות .תיירותיות (להלן, גם - פרויקטים), שביצוען הוא תנאי מקדים לפיתוח נכסים ויכולות .אשר נדרשים למימוש החזון של התוכנית האסטרטגית (להלן - היוזמות ההכרחיות); .כמפורט בתרשים 16 .להלן . .59 יוזמות בסיס הוגדרו כיוזמות שהן תנאי מקדים לביצוע היוזמות האחרות ואינן תלויות בתיעדוף היוזמות. התחום השישי .אינו כלכלי אלא תחום העוסק במנגנון האופרטיבי הנדרש ליישום התוכנית ולבקרה עליה. העיר הכי פריפריאלית .בישראל קצב גידול האוכלוסין .השנתי באילת ( 1.1% ) . נמוך ביחס לממוצע .הארצי ( 1.9%) 90% מהמשרות .באילת הן בענף .התיירות או תלויות בו קצב גידול המשרות .השנתי באילת ( 1.8% ) . נמוך ביחס לממוצע .הארצי ( 2.8%) קצב עליית השכר .באילת ( 11% ) נמוך .מהממוצע הארצי .( 14%) מספר התיירים מחו"ל .שהגיעו לאילת בסוף .העשור הקודם, נמוך .ממספרם בתחילתו .| 1301 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים16: 17 יוזמות הכרחיות בשישה תחומים .הנדרשות למימוש החזון לעיר אילת60 .בריאות וביטחון . תמרוץ רופאים העוברים לעבוד באילת . תמיכה בבית החולים יוספטל, הרחבה .ושיפור מחלקות (למשל קרדיולוגיה, טיפול .נמרץ, ממוגרפיה) . . . . . . .הון אנושי . תמיכה במוסדות אקדמיים בתחומים .רלוונטיים (תיירות, אנרגיות מתחדשות, .ביולוגיה ימית) . .תמריצים למורים ותקצוב מיוחד לבתי ספר . מתן מענקים עירוניים חלף מענק איזון .(משרד הפנים) . הקמה ופיתוח של מתנ"סים ומסגרות .קהילתיות (בהתאם לגידול האוכלוסייה) .60 היזמות המסומנות בירוק הן יוזמות שכבר היו קיימות במועד הכנת התוכנית האסטרטגית בשנת 2016 . יצוין כי חלק .מהיוזמות היו מוכרות והוצעו בעבר. כמו כן, כמה יוזמות מרכזיות, ובהן הקמת קו רכבת מהירה לאילת, הרחבת כביש .90 והקמת כביש עוקף אילת, זוהו במסגרת התוכנית האסטרטגית אולם לא תועדפו משום שביצוען מותנה בהחלטות .ברמה הלאומית. . .| 1302 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .תעשייה ומסחר . .תמריצים, מענקים והטבות מס ליזמים .בתחומי התוכנית האסטרטגית . . . . . . . . . .תיירות ותרבות . .תמרוץ הקמת בתי מלון . .סבסוד טיסות בין-לאומיות . .השקעה בשיווק . .הקמת תשתית תיירותית . .קליטת כוח אדם מקצועי . .גיוון חיי הלילה .| 1303 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 .תשתיות ותחבורה ז .השלמת שדה התעופה רמון . השלמת הסכם הגג (לרבות שיווק יחידות .דיור ויחידות מלונאיות, שיקום הלגונה .המזרחית) . קיצור זמן ההגעה מהמרכז לאילת, יישום .המלצות הועדה לשיפור התחבורה .משדה"ת לתל אביב .מודל ליישום התוכנית . . .מנגנון ליישום התוכנית האסטרטגית .המקור: התוכנית האסטרטגית, בעיבוד משרד מבקר המדינה. . .| 1304 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .ד. יוזמות מתועדפות בתיירות: התוכנית האסטרטגית תיעדפה שש יוזמות בתחום .התיירות (המותנות בביצוע יוזמות הבסיס): . ענף התיירות אופן ביצוע היוזמה . .פיתוח ענף תיירות החוף  הגדלה ופיתוח של קו החוף, פינוי שטחי חוף .שבהחזקת חברת קו צינור הנפט אילת - אשקלון .(קצא"א) וחיל הים, פיתוח טיילת טאבה-עקבה . העתקת מזח ספורט ימי ממרכז הטיילת ללגונה .המזרחית . פיתוח ותחזוקה של חופים, פעילויות חוף . .פיתוח ענף תיירות .הטבע  סלילת שבילי אופניים ושבילי הליכה בטבע . פיתוח אטרקציות טבע כמו טיפוס צוקים . יצירת שת"פ אזורי והנגשת אתרי טבע . .פיתוח ענף תיירות .הספורט  הקמת קריית ספורט ומתחם גולף . ,השקעה בתשתיות ספורט בטבע (צלילה .טיפוס, אופניים) . תמיכה באירועי ספורטייחודיים וגיוון .היצע הטורנירים והתחרויות בעיר . פיתוח ענף תיירות התיור .והטיול  עידוד הקמת אטרקציות עירוניות לאורך הטיילת .(נקודות מצפור, מסלולי ריצה) . הקמת מערך טיולים עירוניים לתיירים מחו"ל . פיתוח ענף תיירות .העסקים והכנסים  הקמת מרכז כנסים בין-לאומי . יצירת שת"פ עם לשכות שיווק תיירות כנסים . פיתוח מרחבי עבודה ושירותים תומכים . פיתוח ענף תיירות .אירועי התרבות  הקמת מרחבי תרבות ומוזיקה . בניית לוח אירועים ייחודיים שנתי . שדרוג גלריות ויצירת שת"פ עם מרכזי תרבות .בין-לאומיים . . .| 1305 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ה. יוזמות מתועדפות במסחר ותעשייה ליצירת מקומות עבודה וגיוון תעסוקתי: . .ו. מנגנון מעקב, דיווח והערכה של יישום התוכנית האסטרטגית: חברת הייעוץ .ראתה חשיבות רבה בבניית מנגנון ליישום התוכנית האסטרטגית, שכן היא סברה כי .ללא גוף האמון על יישומה, אילת לא תוכל לעמוד בחזון ובמשימות שנקבעו בה. היא .הציעה לממשלה לבחור לשם כך באחד משני המודלים האלה: .(1) :מודל למנגנון יישום מבוזר התוכנית האסטרטגית תיושם על ידי מנגנון שכולל .שלושה גורמים ביצועיים אשר יאוחדו תחת גוף סטטוטורי אחד - הרשות לפיתוח .אילת. מדובר במודל נפוץ בעולם, היוצר אחריות ממשלתית ברורה, ממנה גופים .מקצועיים וממוקדים ומגביר את מעורבות עיריית אילת ביישום התוכנית. חסרונות .החלופה כוללים ביזור סמכויות בין גופים רבים ומעורבות ממשלתית נמוכה. היוזמה אופן ביצוע היוזמה .פיתוח חקלאות ימית  ייעוד שטח, תכנון והקמת פארק חקלאות ימית . הקמת תשתית להולכת מי ים . קידום מחקר ושיתוף פעולה עם משרדי ממשלה . קליטת חוקרים וחברות הזנק (סטארט- אפ) לחיזוק .וטיפוח של המחקר היישומי .פיתוח תעשיית .אנרגייה מתחדשת  שיווק מכסות ייצור חשמל . ייעוד שטח, תכנון והקמת תחנות כוח סולריות . המשך תמיכה בחממות הון הטבע . חיבור תעשיית האנרגייה המתחדשת עם האקדמיה . פיתוח תעשיית .האצות  ייעוד שטח, תכנון והקמת פארק לחקלאות ימית . הקמת תשתית להולכת מי ים ומפעלי אצות . קידום מחקר ושיתוף פעולה עם משרדי ממשלה . קליטת חוקרים וחברות הזנק לחיזוק וטיפוח של .המחקר היישומי .פיתוח בתחום בדיקות .התוכנה ושירותי .משרד ( Back Office)  עידוד הקמת תמיכה משרדית ותעשיית בדיקות .תוכנה . הקצאת שטחים באזורי תעשייה . תמרוץ יזמים להקמת מרכזי שירות . .חברות הזנק .סטארט- אפים .בתחומים רלוונטיים  הקמת מרכז כנסים בין-לאומי . יצירת שיתוף פעולה עם לשכות שיווק תיירות .כנסים . פיתוח מרחבי עבודה ושירותים תומכים . .| 1306 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .(2) :מודל למנגנון יישום ריכוזי חברה ממשלתית ייעודית תוביל את יישום התוכנית .האסטרטגית. דירקטוריון החברה יפקח על יישום התוכנית על ידי ההנהלה, ידווח .לפורום מנכ"לים ויקבע מנגנון דיווח שוטף לדירקטוריון לפורום זה. יתרון החלופה .הוא ריכוז סמכויות בגוף אחד בעל ראייה הוליסטית. .ז. מדדים למעקב: בתוכנית האסטרטגית צוין הצורך בקביעת מדדים לבחינת הצלחת .התוכנית ומדדים עבור כל תחום השפעה, לרבות מדדי השפעה ומדדים כמותיים. .נוסף על כל אלו, התוכנית האסטרטגית כללה הצעת תוכנית עבודה מפורטת עם לוחות .זמנים, אבני דרך וחלוקת תחומי אחריות ליישומה. התוכנית הציעה אפוא קשת של כלים .להתמודדות עם חולשה מובנית הנגרמת ממעורבות של גורמים רבים (ממשלתיים, .מוניציפליים ואחרים) ביישום הפתרונות לאילת, ואשר דורשת את שיתוף הפעולה ביניהם, .וזאת לאור הקושי המתמשך בביצוע בפועל של פרויקטים ותוכניות הקשורים לעיר. חברת הייעוץ הציעה למקבלי ההחלטות שתי חלופות להיקף של התוכנית האסטרטגית: .חלופת תוכנית אסטרטגית בסיסית, וחלופת תוכנית אסטרטגית רחבה עם יעדים שאפתניים .יותר 61 הכוללת תוכנית לגיוון תעסוקתי ופרויקטים נוספים אשר ימומנו מביטול אזור סחר .חופשי באילת המקנה פטור ממע"ם בעיר. לפי התוכנית האסטרטגית, הותרת הטבת הפטור .ממע"ם הוערכה בכ -800 מיליון ש"ח בשנה (היוזמה בעלת העלות הגבוהה ביותר) עם .תועלת שנתית של 650 מיליוןש"ח לשנה עבור הממשלה (כלומר הפסד שנתי של 150 . מיליון ש"ח), והוערך כי ביטולה צפוי להוביל לפגיעה מהותית בכלכלת אילת בשנים .הראשונות. האומדנים לשתי החלופות היו כדלקמן62 : . א. עלות יישום התוכנית האסטרטגית הבסיסית לממשלה נאמדה בכ-590 - 730 מיליון .ש"ח, בהשקעה חד -פעמית, ונוסף על כך עלות שנתית שוטפת של כמיליארד ש"ח, .שעיקרה אובדן הכנסות של המדינה עקב אי-תשלום מע"ם בעיר. .ב. עלות יישום התוכנית האסטרטגית המורחבת (שכללה ביטול הפטור ממע"ם) .לממשלה נאמדה ביותר מ-1.4 מיליארד ש"ח, בהשקעה חד- פעמית, ונוסף על כך .עלות שנתית שוטפת של יותר מ-400 .מיליון ש"ח בתוכנית הוערך כי ביצוע הפעולות שפורטו בה עשוי להביא בחלופת תוכנית הבסיס כ- .2.83 מיליון תיירים, 660,000 מהם מחו"ל, ואילו חלופת התוכנית המורחבת תביא לכ-3.84 .מיליון תיירים, מהם כ-1.04 מיליון מחו"ל, וזאת עד שנת2031 . עבור כל אחת מהחלופות .המוצעות בוצעה גם הערכה של השפעתה ויכולתה להשיג יעדים כמו גיוון תעסוקתי והגירה .חיובית לעיר. .61 למשל, יעד שאפתני יותר בהגדלת מספר התושבים בעיר ובגיוון התעסוקתי שיושג. חלופה שלישית שהוצעה הייתה .חלופת הבסיס בתוספת הקמת קזינו. .62 יצוין כי במהלך התקופה שבה גובשה התוכנית האסטרטגית האומדנים המשוערים לביצוע היוזמות השתנו מעט, אך .לא בסכומים משמעותיים. .| 1307 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בפועל התגלעו קשיים בגיבוש הצעת החלטה מוסכמת הנשענת על המלצות התוכנית .האסטרטגית אשר גובשה בשנים 2016 - 2017 , ומשכך לא הונחה על שולחן הממשלה .תוכנית כוללת לפיתוח העיר אילת לצורך בחינתה ואישורה כהחלטת ממשלה. קשיים .אלו, כפי שעולה ממסמכי הביקורת, מקורם במחלוקות בקרב משרדי הממשלה בעניין .חלקם בתקצוב רכיבי התוכנית וכן בחילוקי דעות שונים בין משרד האוצר ועיריית אילת .בעניין היקף התוכנית ותקצובה, לרבות בשאלת ביטולו של הפטור ממע"ם באילת; זאת .אף שהכנת התוכנית האסטרטגית לוותה כאמור על ידי הצוות הבין-משרדי, ואף שהוכנה .תחת מגבלות תקציביות שהוגדרו מראש לחברת הייעוץ וכללה צעדי מדיניות שהוצעו על .ידי משרדי הממשלה עצמם. .בתקופה שמאוקטובר 2016 עד נובמבר2017 ניסו משרד האוצר ועיריית אילת לקדם את גיבושה .של הצעת החלטת ממשלה המוסכמת על כל משרדי הממשלה הרלוונטיים לעניין, אך ככל .שחלף הזמן תכולת ההצעה שגיבש משרד האוצר הלכה והצטמצמה, ונראה כי תרמה לכך .העובדה כי נכונותם של משרדי הממשלה להקצות תקציבים למימוש יוזמות שנכללו בה פחתה .במהלך הזמן. להלן סקירה של היוזמות שהוצעו לפי התוכנית האסטרטגית הבסיסית והמורחבת .והאומדנים המוערכים לביצוען (במיליוני ש"ח), אל מול טיוטות הצעת המחליטים הראשונה מ - .5.10.16 (להלן- טיוטת הצעת המחליטים הראשונה) וטיוטת הצעת המחליטים האחרונה מ- .7.11.17 (להלן- טיוטת הצעת המחליטים האחרונה), שאותן גיבש משרד האוצר, והתקציבים .שהוצעו בהן ליישומן. יצוין כי שתי הטיוטות לא כללו ביטול פטור ממע"ם (לכך התנגדה עיריית .אילת) וכן מנגנון יישום שעלותו השנתית הוערכה בתוכנית האסטרטגית בכ-5 מיליון ש"ח, והן .לא הוגשו בפועל לאישור הממשלה, כמפורט בלוח 2 .להלן . .| 1308 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .לוח 4: יוזמות בתוכנית האסטרטגית למול הכללתן בהצעות המחליטים . .היוזמות התוכנית האסטרטגית .אומדן עלות שנתית עד 2031 * .+ עלות חד- פעמית .( 2016 - 2020 ) טיוטת הצעת .המחליטים .הראשונה .( 5.10.16 ) טיוטת הצעת .המחליטים .האחרונה .(המצומצמת, .מ- 7.11.17 ) בסיסית מורחבת תיירות ותרבות הקמת בתי .מלון מגוונים  .2,000 חדרים  .5,800 חדרים • פעולות .מקדמיות .בלבד** .• ללא תקציב .• חלק מהפעולות .מתארות את .המצב הקיים  .אומדן עלויות חד-פעמיות: .490 - 570 מיליון ש"ח .סבסוד טיסות .בין-לאומיות: .פתיחת קווי .תעופה .חדשים + .המשך .סבסוד טיסות .לזרים  .15 קווים .290,000 .תיירים  .35 קווים .660,000 תיירים • תוספת של 2 . מיליון ש"ח .לשנה למשך 5 . שנים לתקציב .שנתי קיים של .13 מיליון ש"ח .(סך הכול 15 . מיליון ש"ח .לשנה מתקציב .משרד התיירות)  . אומדןעלויות: 35 - 56 מיליון ש"ח .לשנה*** + 22 מיליון ש"ח חד- .פעמי .* התוכנית האסטרטגית הציעה מנגנון ליישום אשר יחל בשנת 2016 ויתפרס על פני15 שנים, ולכל יוזמה .בו תקופת יישום שאורכה שונה. האומדנים שבתוכנית האסטרטגית מתמקדים בעלויות חד-פעמיות .ובעלויות שוטפות בשנים 2015 - 2031 . חלק מהיוזמות כוללות עלויות שנתיות שוטפות, למשל: המשך .סבסוד טיסות לאילת, כ-55 מיליון ש"ח בשנה; מענק עבודה מועדפת, כ-14 ,מיליון ש"ח; עלויות שיווק .80 מיליון ש"ח; ובסך הכול כ-121 .מיליון ש"ח בשנה .** פעולות ראשוניות אלו כללו הקמת צוות בין-משרדי להתרת חסמים, איתור קרקעות ורישוי, איתור ושינוי .של ייעוד מבנים למלונאות עם תוספת זכויות בנייה. .*** בהתאם למספר קווי התעופה אשר יוחלט כי יסובסדו - בין 15 ל-35 . .| 1309 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 . היוזמות התוכנית .האסטרטגית .אומדן עלות שנתית .עד 2031 * .+ עלות חד- פעמית .( 2016 - 2020 ) טיוטת הצעת .המחליטים .הראשונה ( 5.10.16 ) טיוטת הצעת .המחליטים .האחרונה .(המצומצמת, .מ- 7.11.17 ) בסיסית מורחבת תיירות ותרבות השקעה בשיווק: .לרבות מיתוג העיר, .תערוכות, אירועים .ופרסומים במדיה .וברשתות חברתיות   • סך כולל של107 . מיליון ש"ח המגלמים .תוספת של 5.4 . ,מיליון ש"ח לשנה .למשך 5 ,שנים .לתקציב שנתי קיים .של 16 מיליון ש"ח .(סך הכול 21.4 . מיליון ש"ח לשנה .מתקציב משרד .התיירות) .אומדן עלויות: 69 - 80 . מיליון ש"ח לשנה . .הקמת תשתית .תיירותית: למשל .שיפוץ הטיילת ופיתוח .תיירותי של דרום .שדה התעופה .והלגונה המזרחית . . . טיילת .בלבד . . • סעיף כללי ולפיו .משרד התיירות ייתן .קדימות לפיתוח .תשתיות תיירותיות .בעיר .• ללא תקציב .• הצהרה על פעולות .המצויות ממילא .בסמכות הגורמים .הרלוונטיים****  . קליטת כוח אדם .מקצועי     . גיוון היצע חיי .הלילה: הקמת .שלושה מתחמי בילוי .ופנאי   • ללא תקציב .• סעיף הצהרתי .בלבד*****  . . .| 1310 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי היוזמות התוכנית האסטרטגית .אומדן עלות שנתית עד .2031 * .+ עלות חד- פעמית .( 2016 - 2020 ) טיוטת הצעת .המחליטים הראשונה .( 5.10.16 ) טיוטת הצעת .המחליטים .האחרונה .(המצומצמת, .מ- 7.11.17 ) בסיסית מורחבת תיירות ותרבות תיירות חוף: .פינוי קצא"א, .טיילת טאבה- .עקבה, תשתיות .חוף, כדורעף .חוף   • ללא תקציב .• הצהרה על פעולות .המצויות ממילא בסמכות .העירייה  . תיירות טיולי .טבע: סלילת .שבילי הליכה .ואופניים, מתחם .קרוואנים  . ללא שבילי .אופניים    .:תיירות ספורט .הקמת קריית .ספורט ומתחם .גולף   • הצהרה על .פעולות המעוגנות .בהחלטת ממשלה .קודמת או פעולות .מקדמיות****** .ללא תקציב נוסף  . ****** עניין הקמתקריית ספורט מעוגן בשלוש החלטות ממשלה נפרדות, ראו בהמשך פרק בנושא הקמת .קריית ספורט בין-לאומית. פעולות מקדמיות כוללות מינוי ועדת היגוי לבחינת היתכנות כלכלית של .שלבי ב' ו-ג' של קריית הספורט. .| 1311 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 . היוזמות התוכנית האסטרטגית .אומדן עלות שנתית עד .2031 * . + עלותחד- פעמית .( 2016 - 2020 ) טיוטת הצעת .המחליטים .הראשונה .( 5.10.16 ) טיוטת הצעת .המחליטים .האחרונה .(המצומצמת, .מ- 7.11.17 ) . בסיסית מורחבת . • • תיירות ותרבות תיירות עסקים .ואירועי .תרבות: הקמת .מרכז כנסים .תמיכה .בתיאטרון מקומי   • ללא סעיף מרכז .כנסים .• תמיכה בסכום לא .נקוב בתיאטרון .העיר מתקציב .משרד התרבות • סעיף הצהרתי .על כוונת .העירייה ומשרד .התיירות לקדם .הקמת מרכז .כנסים בשיטת .BOT .• מענק הקמה .חד-פעמי בגובה .50 מיליון ש"ח .בכפוף לבחינה .כלכלית. מקור .תקציבי - חצי .ממשרד האוצר .וחצי ממשרד .התיירות .• ללא סעיף .תמיכה .בתיאטרון .עלות מוערכת ./ תקציב מוצע 113 - 150 . מיליון ש"ח .שוטף .624 מיליון .ש"ח חד- .פעמי 156 מיליון .ש"ח שוטף .920 מיליון .ש"ח חד- .פעמי - 50 ,מיליון ש"ח .חד-פעמי מותנה .(מהם 25 מיליון .ש"ח תקציב .תוספתי ממשרד .האוצר) . . . .| 1312 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי התוכנית האסטרטגית .אומדן עלות שנתית .עד 2031 * .+ עלות חד- פעמית .( 2016 - 2020 ) . . . טיוטת הצעת .המחליטים הראשונה .( 5.10.16 ) . . טיוטת הצעת .המחליטים .האחרונה .(המצומצמת, .מ- 7.11.17 ) היוזמות בסיסית מורחבת תעשייה ומסחר - גיוון מקורות תעסוקה אנרגייה .מתחדשת: .שיווק מכסות .אנרגייה ותמיכה .בחממות הון .טבע   • שריון מכסות לאילת .מתוך מכסות קיימות .מכוח החלטת ממשלה .קודמת ואיתור קרקע .להקמת 2 תחנות .סולריות .• ללא תקציב תוספתי .• הכנת מתווה לחידוש .מענקי תמיכה בחממות .הון טבע • נותר רק .סעיף איתור .קרקע .להקמת 2 . תחנות כוח .סולריות .• ללא תקציב .או שריון .מכסות .חקלאות ימית .(מדגה ואצות): .הקמת פארק .חקלאות ימית .ומפעל ייצור, .מו"פ וקליטת .חוקרים   • פעולות מקדמיות בלבד .לבחינת היתכנות .כלכלית, אף שזו כבר .נבחנה ונמצאה כלכלית .ואף שכבר קיימת .החלטת ממשלה בנושא .• ללא תקצוב • פעולות .מקדמיות .בלבד .לבחינת .היתכנות .כלכלית, אף .שזו כבר .נבחנה .ונמצאה .כלכלית ואף .שכבר קיימת .החלטת .ממשלה .בנושא .• אם תימצא .היתכנות .כלכלית, .יוקצו 9 מיליון .ש"ח לתכנון .סטטוטורי .של הפארק .| 1313 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 . . . . היוזמות התוכנית האסטרטגית .אומדן עלות שנתית .עד 2031 * .+ עלות חד- פעמית .( 2016 - 2020 ) . . . טיוטת הצעת .המחליטים הראשונה .( 5.10.16 ) . . טיוטת הצעת .המחליטים .האחרונה .(המצומצמת, .מ- 7.11.17 ) בסיסית מורחבת . סטארט-אפים: .מענקי עידוד .לחברות סטארט- .אפ, מענקי .סטודנטים, .הכשרות, .השתתפות בשכר, .יזמות באמצעות .HUB  . . . .• סיוע ל-HUB אילת .בעידוד יזמות עסקים .ומיזמים מקומיים .• סיוע לעסקים קטנים .ובינוניים .• תקציב כולל של 3 .מיליון ש"ח שייפרס ל- 5 . שנים (מקור תקציבי- .משרד הכלכלה) • סוכנויות .משרד .הכלכלה .יפעלו לעידוד .עסקים .קטנים .ובינוניים .ופיתוח אזורי .תעשייה .קיימים .• הקצאת .מענקים .לעידוד .חדשנות .טכנולוגית .• תקציב כולל .של 28 מיליון .ש"ח מתקציב .משרד .הכלכלה, .ו-30 מיליון .ש"ח מרשות .החדשנות, .שייפרסו על .פני 5 שנים עלות חד- .פעמית של .25 מיליון .ש"ח, .ועלות .שנתית של .כ-23 . מיליון ש"ח .בדיקות תוכנה: .מענקי השקעה, .הכשרות עובדים, .הסעות   • יצירת מסלולי תעסוקה .לעובדים בבדיקות .תוכנה .• תקציב שנתי 22 מיליון .ש"ח ל-5 שנים (מקור .תקציבי - משרד .הכלכלה)  עלות חד- .פעמית 29 . מיליון .ש"ח, עלות .שנתית 54 . מיליון ש"ח . .| 1314 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי . .היוזמות התוכנית האסטרטגית .אומדן עלות שנתית .עד 2031 * .+ עלות חד- פעמית .( 2016 - 2020 ) . . . טיוטת הצעת .המחליטים הראשונה .( 5.10.16 ) . . טיוטת הצעת .המחליטים .האחרונה .(המצומצמת, .מ- 7.11.17 ) בסיסית מורחבת . הקמת מתקן .קצה לטיפול .בפסולת    • הקמת מתקן .• עד 20 מיליון .ש"ח מעלות .הקמת .המתקן .מכספי קרן .הניקיון של .המשרד .להגנת .הסביבה .עלות מוערכת / .תקציב מוצע . 121 מיליון .ש"ח שוטף .457 מיליון .ש"ח חד- .פעמי 113 מיליון ש"ח שוטף ל- .5 שנים 58 מיליון ש"ח .שוטף .29 מיליון ש"ח .חד-פעמי תשתיות ותחבורה השלמת הסכם .הגג: שיווק .יחידות דיור, פינוי .שדה התעופה, .שיקום הלגונה .המזרחית   • סעיף הצהרתי על .המשך קידום הסכם גג .שיכלול יחידות דיור, .מלונאות, בניית מערכת .ביוב ופינוי בסיס חיל .הים .• ללא סעיף תקציבי  . השלמת נמל .התעופה רמון   קודם בערוץ אחר  . אינו מוזכר .| 1315 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 . . . . היוזמות התוכנית האסטרטגית .אומדן עלות שנתית .עד 2031 * .+ עלות חד- פעמית .( 2016 - 2020 ) . . . טיוטת הצעת .המחליטים הראשונה .( 5.10.16 ) . . טיוטת הצעת .המחליטים .האחרונה .(המצומצמת, .מ- 7.11.17 ) בסיסית מורחבת . יישום המלצות .דוח הוועדה .לשיפור המענה .התחבורתי .לאילת: הסרת .צווארי בקבוק .ובחינת היתכנות .רכבת קלה   .עלות חד- .פעמית .100 מיליון .ש"ח • סעיף פעולות מקדמיות .בלבד להביא לאישור .בתוכנית החומש של .משרד התחבורה .• ללא סעיף תקציבי  . / עלות מוערכת .תקציב מוצע 100 מיליון .ש"ח חד- .פעמי .******* - .- הון אנושי . תמיכה בחינוך: .מענקים .ותמריצים .למורים, תקצוב .בתי ספר   • שימור המצב הקיים של .תמריצים ממשרד .החינוך בסך 28 מיליון .ש"ח לשנה ל-5 שנים .לתקצוב בתי ספר, .מיזוגם ותחזוקתם, .ומערך הסעות .לתלמידים  . אומדן עלויות46 - 68 . מיליון ש"ח לשנה .******* יצוין כי להוצאה זו התווסף תקציב של 1.7 מיליארד ש"ח בגין הקמת שדה התעופה, שהוקצה . בהחלטת ממשלה אחרת. . . .| 1316 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי . . . . .היוזמות התוכנית האסטרטגית .אומדן עלות שנתית .עד 2031 * .+ עלות חד- פעמית .( 2016 - 2020 ) . . טיוטת הצעת .המחליטים הראשונה .( 5.10.16 ) . . טיוטת הצעת .המחליטים .האחרונה .(המצומצמת, .מ- 7.11.17 ) בסיסית מורחבת . .תמיכה .באקדמיה: .מיקוד תחומי .לימוד רלוונטיים .(חקר הים, .תיירות), תקנים .לסגל אקדמי   • הצהרה על פעולות .שתבצע העירייה .• פעולות מקדמיות של .המל"ג לצורך פיתוח .תחומי אקדמיה .רלוונטיים .• שימור תקציבים ללא .שינוי מצב קיים .• הקצאת 5 תקנים .לחוקרים באופן מדורג • סעיפים .הצהרתיים .בלבד על .כוונת המל"ג .לבחון .פעולות .בעניין פיתוח .אקדמי .באילת .בתחום חקר .הים .• הצהרה על .פעולות .שתבצע .העירייה .אומדן עלויות 45 - 65 . מיליון ש"ח לשנה .מענק עירוני .משרד הפנים   • המשך התמיכה .הקיימת  . עלות מוערכת ./ תקציב מוצע .(במיליוני ש"ח) 96 - 138 . שוטף 138 שוטף 0 תקציב .5 תקני חוקרים - .| 1317 | . ....ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 . . . . . היוזמות התוכנית .האסטרטגית .אומדן עלות שנתית .עד 2031 * .+ עלות חד- פעמית .( 2016 - 2020 ) . . . טיוטת הצעת .המחליטים .הראשונה .( 5.10.16 ) . . טיוטת הצעת .המחליטים .האחרונה .(המצומצמת, .מ- 7.11.17 ) בסיסית מורחבת מערכת הבריאות תמיכה .במערכת .הבריאות: .הרחבת בית .החולים .יוספטל ותמרוץ .רופאים     . עלות מוערכת ./ תקציב מוצע .(במיליוני ש"ח) - 12 שוטף - - עלויות סה"כ (במיליוני ש"ח) סה"כ עלות .שוטפת לפי .התוכנית .האסטרטגית .בסיסית/רחבה 988 427 . . . לא פורט לא פורט .סה"כ עלות .חד-פעמית, .לפי התוכנית .האסטרטגית .בסיסית/רחבה 734 1477 תועלת .לממשלה .(במיליוני ש"ח) . 3 252 שיעור .תשואה פנימי .IRR 4% 26% . המקור: התוכנית האסטרטגית והצעותהמחליטים, בעיבוד משרד מבקר המדינה. . .| 1318 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .כאמור, הצעות המחליטים גובשו במטרה להוציא לפועל את התוכנית האסטרטגית .ולממש את החזון שלפיו אילת תהיה המטרופולין החמישי בישראל, וכן עיר תיירות .מתקדמת שתציע לתושביה מגוון תעסוקתי לצד שירותי חינוך, בריאות וביטחון מהמעלה .הראשונה. עם זאת, מהלוח לעיל עולה כי טיוטת הצעת המחליטים הראשונה מאוקטובר .2016 , שהייתה ההצעה הרחבה ביותר שהציע משרד האוצר, הייתה מצומצמת אף יותר .מהתוכנית האסטרטגית בגרסתה הבסיסית: הטיוטה הראשונה לא כללה חלקים .משמעותיים מיוזמות התוכנית האסטרטגית 65 ; חלק מסעיפי טיוטה זו לא היו אופרטיביים .ולא גובו בתקציב קונקרטי, או שכללו יוזמות שכבר קודמו ממילא בערוצים אחרים ונוסח .ההצעה הותיר אותם ברמה ההצהרתית, או כעניין אשר יש להעמיק בבדיקתו באמצעות .ועדות או צוותים ממשלתיים 66. זאת ועוד, טיוטת הצעת המחליטים האחרונה שהוכנה .והוצגה לעיריית אילת הייתה גרסה מצומצמת אף יותר מהראשונה. מכל מקום, לנוכח .הפערים האמורים לא ברור האם וכיצד התכולות שגובשו על ידי משרד האוצר ופורטו .בטיוטות הצעות מחליטים אלו, היו מביאות למימוש החזון ולהגשמת היעדים אשר משרד .האוצר ביקש להשיג באמצעות תוכנית אסטרטגית חוצת סקטורים וברמה בין-לאומית - .תוכנית שעל הכנתה הורה67, ואשר אותה גיבש הצוות הבין- משרדי. .בתחילת נובמבר 2017 העביר משרד האוצר להתייחסות עיריית אילת את הנוסח האחרון שהציע .להחלטת ממשלה בעניין ביצוע התוכנית האסטרטגית. לאחר קבלת הערות העירייה, שלפיהן .הצעת המשרד מצומצמת וכלל אינה משקפת את תוצרי התוכנית האסטרטגית, ולאחר שהעירייה .העבירה תגובתה זו גם לידיעת שרי הממשלה הרלוונטיים, כתב מנכ"ל משרד האוצר לראש .עיריית אילת: "לצערי, העירייה דחתה את התוכנית אשר הוצעה לה בסופו של דבר, ולפיכך אין .דרך לקדם את התוכנית. על רקע זה, יכולים כלל משרדי הממשלה לקדם הצעות אשר תוכנן .כי ישתלבו בתוכנית האסטרטגית באופן נפרד, בתיאום עם הצוותים המקצועיים של משרד .האוצר". .נמצא כי המגעים מצד כל הגורמים הקשורים בפיתוח העיר אילת לגיבושו של נוסח הצעת .החלטת ממשלה מוסכם הופסקו ביוזמת משרד האוצר, דבר שאילץ גורמים אלה לחזור .להתנהלות של קידום תוכניות פרטניות לעיר בנפרד, והתוכנית האסטרטגית לא אושרה .כתוכנית אחודה בהחלטת ממשלה כפי שהתחייב משרד האוצר לבצע. .65 למשל, הצעת החלטת הממשלה מאוקטובר 2016 לא כללה התייחסות להקמת מרכז כנסים; ליצירת תשתיות לטיולי .טבע כגון שבילי הליכה ואופניים; לשיפוץ הטיילת; ולתמיכה במערכת הבריאות. .66 כך למשל בעניין הקמת תשתיות מלונאיות והקמת מוקד מחקר ופיתוח בתחום החקלאות הימית, ובתחום טיו ב .התחבורה לעיר אילת וממנה. .67 משרד האוצר ביקש לגבש תוכנית אסטרטגית מקיפה וחוצת סקטורים עבור אילת. המשרד קבע שעל התוכנית לכלול .ניתוח עומק של צורכי העיר ונקודות החוזק והחולשה שלה, ולגבש סדרת המלצות מתועדפות בתחומי התיירות, .התעסוקה, התחבורה, התעשייה, המסחר והחינוך. משרד האוצר ביקש להגדיר עבור העיר חזון, מטרות ויעדים ל -15 . ,השנים הבאות תוך תיעדוף צעדי מדיניות אפשריים ממשלתיים ומוניציפליים ולנוכח אילוצי משאבים שיוגדרו מראש .ולתרגמם לתוכנית עבודה אופרטיבית. . .| 1320 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .החלטת הממשלה מאוגוסט 2019 (התוכנית .הרב-שנתית) .במרץ 2019 נסגר שדה התעופה בעיר אילת, וביולי2019 נסגר גם שדה דב שבתל אביב. לשני .אירועים אלה, שהיו צפויים מראש, יוחסה השפעה עתידית שלילית על התיירות באילת ועל .תושבי העיר. במהלך שנת 2019 התעורר דיון ציבורי על סגירתם של שדות תעופה אלו בתוך .פרק זמן קצר ועל השלכות הסגירה על מצבה הירוד של העיר 70 , ורבים מתושבי אילת לקחו חלק .במאבק נגד הסגירה ונקטו אמצעי מחאה שונים, לרבות השתתפות בהפגנות. .על רקע אירועים אלו התכנסה הממשלה לישיבה בעיריית אילת באוגוסט 2019 , וקיבלה החלטה .בדבר תוכנית רב-שנתית לפיתוח העיר אילת וחבל אילות 71 (להלן- החלטת הממשלה מאוגוסט .2019 , או החלטת הממשלה בדבר התוכנית הרב-שנתית). מטרות התוכנית הרב -שנתית שצוינו .בהחלטה הן, בין היתר, למצות את הפוטנציאל התיירותי הטמון בעיר אילת ובחבל אילות ולבסס .את מעמדה של אילת כעיר תיירות בין-לאומית מובילה. .על פי דברי ההסבר להצעת החלטת הממשלה בדבר התוכנית הרב-שנתית, לאחר סגירתו של .שדה התעופה באילת ולפני סגירת שדה דב חלה ירידה של 15% ,במספר הנוסעים לאילת .שבחלקה מיוחסת לסגירת השדה 72 . עוד נאמר בדברי ההסבר כי סגירת שני שדות התעופה .הללו יצרה "בטווח הקצר מצב של אי-וודאות ודחיפות בצורך בתוכנית ממשלתית שתתמודד עם .ההשלכות, במיוחד לאור העובדה שכ-90% מהמועסקים בעיר אילת תלויים במישרין או בעקיפין .בתחום התיירות", וכי התוכנית מיועדת להתמודד עם א תגרים בענף התיירות באילת ובחבל .אילות, ולצמצום פערים בתחומים שונים, בהם שירותי הבריאות, התעסוקה והשירותים לתושב. .לפיכך ביקש משרד ראש הממשלה ביולי 2019 לקדם "בדחיפות" את ההחלטה בדבר התוכנית .הרב-שנתית. .בתגובתו לנוסח הצעת ההחלטה התייחס היועץ המשפטי לממשלה לבעייתיות הקיימת בקבלת .החלטת ממשלה בעניין תוכנית רב-שנתית לפיתוח העיר אילת במועד האמור, קרי לאחר פיזורה .של הכנסת ה-21 וכחודש לפני בחירות כלליות לכנסת ה-22 , וציין כי בתקופת בחירות "חובה .על הממשלה היוצאת לנהוג בריסון ובאיפוק בכל הנוגע להחלטות המתקבלות והקצאת .המשאבים". האיזון שהוחלט עליו אפוא היה לקבל בנושא זה החלטת ממשלה מצומצמת יותר .מהצעת החלטת הממשלה המקורית. .יצוין כי הגורמים והקשיים שבגינם ביקש כאמור משרד ראש הממשלה לקדם ב"דחיפות"73 את .החלטת הממשלה בעניין התוכנית הרב -שנתית, היו ידועים יותר מעשור לכלל משרדי הממשלה .הרלוונטיים. מועד סגירתם של שדות התעופה באילת ושדה דב בתל אביב נדחה אומנם כמה .70 על פי נתונים שפרסמה רשות שדות התעופה, מספר הטסים לשדה התעופה רמון בחודשים מרץ-דצמבר 2019 היה .קטן בכ-30% ממספר הטסים בחודשים אלה בשנת2018 לשדה התעופה באילת; לעומת זאת לא חל שינוי מהותי .במספר הלינות בבתי מלון באילת בחודשים אלה, על פי נתוני הלמ"ס. המסקנה היא כי היקף המגיעים לאילת ברכב .בחודשים אלה גדל. .71 החלטת הממשלה4662 ( 4.8.19.) .72 דברי ההסבר שצורפו להצעת החלטת הממשלה בדבר התוכנית הרב- שנתית, עמ' 16. .73 על פי דברי ההסבר להחלטת הממשלה מאוגוסט 2019 . . .| 1322 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .תרשים 17: הנחיות בתחום התיירות שנכללו בתוכנית הרב-שנתית . . . .תיירות פיתוח רצועת החוף . תכנון והקמה של מרכז כנסים . הסדרה סטטוטורית למתקני אכסון .מלונאיים . פיתוח נופי ופיתוח פארק תמנע . . סיוע בקידום ושיווק של אירועי תיירות .בין-לאומיים כחלק מפסטיבל אירועי חורף .המקור: על פי החלטת הממשלה בדבר התוכנית הרב-שנתית, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .ההקצאה התקציבית לחלק זה של התוכנית הסתכמה ב-190 מיליון ש"ח בפריסה שווה על פני .השנים 2020 - 2024 . לפי התוכנית הרב-שנתית, המקור התקציבי לביצוע חלק זה יתחלק בין .משרד האוצר, שיקצה 120 מיליון ש"ח, ובין משרד התיירות, שיקצה70 מיליון ש"ח. לצורך יישום .סעיף אירועי פסטיבל החורף הקצתה הממשלה עוד 30 מיליון ש"ח בפריסה שווה על פני השנים .2021 -2023 , מהם משרד האוצר יקצה15 .מיליון ש"ח . .| 1324 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי בריאות: אחד התחומים שיוחדה להם חשיבות יתרה בתוכנית הרב -שנתית הוא שיפור .שירותי הבריאות הניתנים לתושבי אילת וחבל אילות ולמבקרים בהם, אשר תוקצב בסך .כולל של 150 מיליון ש"ח בפריסה לארבע שנים עד2023 . להלן יפורטו הסעיפים העיקריים .העוסקים בבריאות. .תרשים 19: הנחיות עיקריות בתחום הבריאות שהתקבלו בתוכנית .הרב-שנתית, לשנים 2020 - 2023 . . . . .בריאות מענקים ותמריצים לרופאים ועובדי מקצועות .הבריאות שיעתיקו מגוריהם לאילת – תוקצב .ב-15.6 מיליון ש"ח . הקצאת תקציב להכשרת מנחת מסוקים והצבת .מסוק - תוקצבו בסך של 31 מיליון ש"ח . שדרוג והקמה של תשתיות רפואה בבית חולים .יוספטל - תוקצב ב-75 מיליון ש"ח . הכנת תוכנית לקיצור תורים, הגדלת מספר .הרופאים ובחינת האפשרות להטסתם - תוקצבו .ב-12.8 מיליון ש"ח . . הקמת מערך טיפולי-בית והקמת שירותי רפואה .מתקדמים (טלה-רפואה) מרחוק -תוקצב ב -14 ."מיליון שח .המקור: על פי החלטת הממשלה בדבר התוכנית הרב-שנתית, בעיבוד משרד מבקר המדינה . . . .| 1326 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי תכנון, בנייה ותשתיות לעיר אילת: בתוכנית הרב-שנתית גם הוטל על משרד התחבורה .לבחון דרכים שונות לשיפור שירותי התחבורה לתושבים ולתיירים בעיר אילת ובחבל אילות .ואת הנגישות אליהם. עוד עוסקת התוכנית בפעולות לפיתוח מקרקעין וחופים, כמפורט .בתרשים 21 .להלן .תרשים 21 : הנחיות בתחומי התשתיות, התכנון והבינוי . . . . . . .תשתיות, .תכנון ובינוי פעולות מקדמיות לבחינת פינוי בסיס חיל הים באילת .וחופים מוחזקים בידי קצא"א . פעולות מקדמיות למתן הרשאה לתכנון כפרי נופש . פעולות מקדמיות להעברת שטח השייך לנמל אילת .לרשות מקרקעי ישראל . פעולות מקדמיות להנגשת שטחי חוף באזור תחנת .המשרד להגנת הסביבה . בחינת חלופות להוזלת טיסות לתושבי אילת . שדרוג כביש עוקף אילת . פעולות לשיפור התחבורה הציבורית בעיר .והגישה למרכז . בחינת תעדופו של פרוייקט הרחבתו של כביש 90 . קידום מואץ של תכנן תוואי הרכבת לאילת .המקור: על פי החלטת הממשלה בדבר התוכנית הרב-שנתית, בעיבוד משרד מבקר המדינה. . .| 1328 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי בהחלטת הממשלה בדבר התוכנית הרב-שנתית נאמר כי המלצות לצעדים משלימים .נוספים לפיתוח אילת וחבל אילות, שהיקפן כ-220 מיליון ש"ח, לא נכללו בה "בשל הבאתה .לאישור הממשלה בעת הזו, לאחר קבלת החוק להתפזרות הכנסת ה-21 ", ומוצע בה כי .יובאו בהמשך לאישור הממשלה ה-3577 . הצעדים המשלימים מפורטים בתרשים23 .להלן .תרשים 23: צעדים משלימים לפיתוח אילת .מתוך הצעת ההחלטה שתובא לממשלה . .המקור: על פי החלטת הממשלה בדבר התוכנית הרב-שנתית, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .77 סעיף13 להחלטת הממשלה. צעדים משלימים אלו רוכזו בנספח א' של החלטת הממשלה שהיא "המלצה לנוסח .החלטה לממשלה ה-35 - צעדים משלימים לפיתוח העיר אילת וחבל אילות- הצעה להחלטה". מוניציפלי -תקציב שוטף .מוגדל לעירייה וגיבוש .תוכנית פיתוח כלכלי תעשיות, חקלאות .וביוטכנולוגיה ימיות - .הגדלת השקעות ההון תחבורה -לגבש הסדרי .תנועה להקלת עומסי .התנועה בעיר תרבות, ספורט ופנאי - .השקעות ופיתוח מתחמי .תרבות וספורט קיימות -פרוייקטים .בתחום ההתיעלות .באנרגייה והעצמאות .האנרגטית הגנת הסביבה - .הקמת מתקני אצירה .ומתקני טיפול בפסולת פיתוח כלכלי - .פרויקטים ושיתופי פעולה .אזוריים עם ירדן ומצרים ביטחון פנים - .הקמת תחנת כיבוי אש . .| 1330 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .35 מיליון ש"ח; תיירות- 10 מיליון ש"ח; וחלק מהנושאים האמורים וההרשאות שניתנו בגינם .כבר בהליך ביצוע ומימוש. .משרד הבריאות כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , כי "על אף השנה .מאוגוסט [ המורכבת מערכת הבריאות הצליחה ליישם חלקים נכבדים מהחלטת הממשלה .2019 ולמצות את מירב התקציב שעמד] לרשותנו בהרשאה לשנה זו, בשיתוף פעולה מלא .של משרד האוצר". מנגנון מעקב, דיווח והערכה של יישום התוכנית הרב-שנתית: לצורך יישום התוכנית .הרב-שנתית ומעקב אחר היישום קבעה הממשלה בהחלטתה כי תוקם ועדת שרים לענייני .העיר אילת וחבל אילות בראשות ראש הממשלה, שתוסמך להורות על שינויים הקשורים .בתקציבים המוזכרים בהחלטה. בשל הכרזתה של אילת כאזור עדיפות לאומית, על ועדת .השרים להגיש לממשלה, בכל שנה, דיווח בדבר הטבות שניתנו לאילת וחבל אילות על פי .החלטה זו78 . . כמו כן, בהחלטת הממשלה מאוגוסט2019 נקבע כי יש להקים ועדת היגוי בראשות מנכ"ל .משרד ראש הממשלה ובהשתתפות מנכ"לי משרדים נוספים79 ; וכי ראש עיריית אילת וראש .המועצה האזורית חבל אילות יהיו משקיפים בוועדה. לפי החלטת ממשלה זו, על ועדת .ההיגוי לקיים מעקב רצוף אחר מימוש ההחלטות שהתקבלו בה ולפעול להסרת חסמים .במידת הצורך. עוד נקבע כי ראש הממשלה יביא החלטת ממשלה זו לדיון נוסף בממשלה .בעוד שלוש שנים, על מנת לבחון את הצורך בשינויה או בביטולה. .מומלץ כי ועדת השרים וועדת ההיגוי תקבענה סדרי עבודה, לרבות תדירות כינוסן, .וכי ועדת ההיגוי תקבע לו"ז ואבני דרך למימוש החלטת הממשלה ותדווח לוועדת .השרים באופן סדור ועיתי על קידומה. עוד מומלץ כי הממשלה תבחן עיתוי לדיון .בצעדים המשלימים אשר נקבע בהחלטתה כי יידונו עם כינונה של הממשלה .הנכנסת, בהתאם להנחיית היועץ המשפטי לממשלה באוגוסט 2019. .✰ . פרק ביקורת זה העלה כי במהלך השנים2009 - 2019 לא קּודם, על ידי גורמי ממשלה .שונים - משרד ראש הממשלה, המועצה הלאומית לכלכלה, משרד האוצר, משרד התיירות .ועיריית אילת - מענה מקיף ומרוכז לאתגרי העיר אילת אשר יבשיל כדי החלטת ממשלה. .כתוצאה מכך נדחו בכמה שנים הליכי תכנון ויישום של תוכניות פיתוח לעיר אילת. .78 זאת בהתאם לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התוכנית הכלכלית לשנים2009 ו-2010 ), התשס"ט- .2009 . .79 משרדי האוצר, הבריאות, התיירות, הכלכלה והתעשייה, התחבורה, הגנת הסביבה, החקלאות, הפנים, התרבות .והספורט, האנרגייה, פיתוח הפריפריה, החינוך, השוויון החברתי, הנגב והגליל ומינהל התכנון. . .| 1332 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .באילת שימשכו מבקרים לאזור. תוקן גם סעיף תקצוב התיירות: מ-30 מיליון ש"ח ל-35 .מיליון ש"ח, בפריסה לשנים 2020 - 2022 (להלן- החלטת הממשלה מיוני 2020 .) . משרד ראש הממשלה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר2020 , בין היתר, כי .החלטת הממשלה מיוני 2020 ]לעיר אילת ולחבל אילות[ לסייע]ידו ונועדה[ "קודמה על .בתחומי הרווחה, התיירות, הכלכלה, התעסוקה ובהתמודדות עם השלכות נגיף הקורונה...; . הוקצה תקציב לטיפול בנזקי הסערה מחודש מרץ ]זו גם[ במסגרת החלטה2020 ". עוד ציין .החלטת הממשלה מיוני [ המשרד כי במסגרת2020 לעיריית אילת סכום]בנוסף[ , הוקצה] . של26 מיליון ש"ח על פני השנים 2022-2020 ." . משרד התיירות כתבבתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , בין היתר, כי בהמשך .להחלטת הממשלה מיוני 2020 הוא הקצה9 מיליון ש"ח לצורך הפקת אירועים בעיר אילת .ומיליון ש"ח לצורך הפקתם במועצה האזורית חבל אילות; עיריית אילת יזמה אירועים אלה .ואולם בשל הסגרים וההגבלות והיעדר תנועת תיירות נכנסת ותיירות פנים חלק מהאירועים .בוטלו או נדחו. יצוין כי בעקבות החלטת הממשלה מ-2019 הקימה עיריית אילת מצידה מינהלה למעקב .אחר יישום החלטה זו (להלן - מינהלת היישום) 82 וכן ועדת היגוי. העירייה קבעה כי מינהלת .היישום תרכז את תמונת המצב של כלל הנושאים הקשורים להחלטת הממשלה וכי תפרסם .עדכון סטטוס דו-שבועי לגבי דיונים שהתקיימו בנושא ופעילויות שבוצעו. מהמסמכים עולה .כי בתקופה נובמבר 2019 - אוגוסט2020 לסירוגין קיימה המינהלה ישיבות עם גורמים .ממשלתיים הקשורים ביישום החלטת הממשלה, ופעלה לקידום ההחלטות שצוינו בה; גם .ועדת ההיגוי שהקימה העירייה קיימה בתקופה זו פגישות עם גורמי עירייה וגורמים .ממשלתיים לצורך קידום יישום החלטת הממשלה. .משרד מבקר המדינה מציין את מינהלת היישום וועדת ההיגוי שהוקמו על ידי עיריית .אילת לשם מעקב ובקרה על יישום החלטת הממשלה מאוגוסט 2019 על התוכנית .הרב-שנתית, וכן על ההחלטה המשלימה של הממשלה מיוני 2020 , וממליץ לגורמי .הממשלה הנוגעים בדבר, כי מתכונת מעקב ובקרה שוטפים תיושם גם על ידם .בעניין סעיפי החלטות ממשלה אלה. .משרד ראש הממשלה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי ועדת ההיגוי .ליישום החלטת הממשלה מא וגוסט 2019 שמונתה על פי החלטה זו "צפויה להמשיך את . ולפעול להסרת חסמים בנושא... המשרד ימשיך ]החלטה זו[ המעקב המתמשך אחר יישום .לקדם את יישום החלטת הממשלה בדרכים האפקטיביות ביותר...". .✰ . עיריית אילת כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר2020 , בין היתר, כי במשך .השנים היא תכננה והציבה "תוכניות אם" רבות ומגוונות בעניין תחומים אסטרטגיים בעיר, .שיישומן על פי הבנתה "יביא להשבחת איכות החיים בעיר אילת". העירייה ציינה כי "ניתן .82 בראש מינהלת היישום עומד יועץ חיצוני שעמו התקשרה עיריית אילת, ובישיבותיה משתתפים נושאי תפקידים .בעירייה. . .| 1334 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .שנוצר בגינה, האתגרים התיירותיים שאיתם התמודדה העיר אילת יישארו כשהיו ואף יגברו .אך ציין כי הוא "יהיה זה שיישאר לצידה של העיר בכל הקשור לפיתוח תשתיות התיירות, . תעופה עד אשר תעמוד העיר כיעד תיירותי מפותח ]חברות[ שיווק, חווית התייר ותמרוץ .ומוביל הן לתיירות הפנים והן לתיירות נכנסת". .עוד ציין משרד התיירות בתשובתו, כי "נראה שללא התערבות משרד התיירות לעידוד ., בהשקעה בתשתיות מותאמות ]התמרוץ האמור[ תיירות נכנסת לעיר, באמצעות .לתיירות וקמפיינים שיווקיים בחו"ל ולנוכח התפתחות מוקדים מתחרים בעולם .ובעיקר בעקבה (בנוסף לקיימים לאורך ים סוף במצרים), מגמת הירידה בתיירות .הנכנסת ]לעיר[ שהחלה כבר בשנת 2011 ", הייתה נמשכת (ההדגשה במקור). .משרד ראש הממשלה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , בין היתר, כי ."אמנם יש מקום להפחתת התלות בענף התיירות בעיר אילת, אולם לא ניתן לב טל אותה .לחלוטין. יתרונה היחסי של אילת הוא בענף התיירות, וזאת משום היותה עיר עם אקלים חם . ]אינה[ לאורך כל השנה, ונוכח הימצאותה על חופו של ים סוף... עצם התלות בענף התיירות .דבר שלילי... אומנם יש מקום לפעולות לקידום הגיוון התעסוקתי ולשיפור פריון, כפי שנעשה .בהח[ לטות הממשלה מאוגוסט2019 ומיוני2020 , אולם ענף התיירות הוא העוגן הכלכלי של] .."העיר אילת וכך כנראה יישאר לשנים הבאות .✰ . על מנת לממש את החזון שלפיו אילת תהפוך לעיר תוססת המציעה לתושביה שירותים .ברמה גבוהה, ועל מנת להגדיל את חוסנה ויכולתה להתמודד בהצלחה עם משבר ים .שונים המאיימים על כלכלתה ועל פרנסת תושביה, מומלץ כי הממשלה ועיריית אילת .ימשיכו לבחון פיתוח ענפים כלכליים נוספים בעיר ויצירת אפשרויות תעסוקה מגוונות .לתושביה, כך שהעיר לא תהיה תלויה בענף התיירות בלבד. כמו כן, על מנת להתמודד .עם התחרות הגוברת בענף התיירות מומלץ גם כי הם ימשיכו לפעול לגיוון, עדכון ושיפור .של המוצר התיירותי שהעיר תוכל להציע למבקרים בה. . .פרויקטים פרטניים לגיוון המוצר התיירותי .באילת .במהלך השנים נדונו, במסגרת הליך גיבושן של התוכניות לעיר אילת שנסקרו לעיל, כמה יוזמות .תיירותיות מרכזיות שמטרתן קידום העיר באמצעות גיוון המוצר התיירותי, ובהן הקמת קריית .ספורט בין-לאומית, הקמת מרכז כנסים בין -לאומי ופיתוח הלגונה המזרחית, בין היתר למטרות .תיירות ונופש. להלן יובאו פרטים על הפעולות שנעשו במהלך השנים בעניין פרויקטים אלה .והחסמים שעיכבו או מנעו את מימושם, המדגימים את הקושי, ולעיתים הכשל, שבקידומם .והשלמתם של פרויקטים תיירותיים בעיר. . .| 1336 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .ממקורותיהם בסך הכול 21 מיליון ש"ח (על פי חלוקה שנקבעה בהחלטה 86 ) להקמת .פרויקט קריית הספורט. בהחלטה גם נקבע כי יוקצו 2 מיליון ש"ח נוספים למטרת סיוע .לאירועי ספורט בין-לאומיים שייערכו באילת (להלן - החלטת הממשלה משנת 2013)87 . . בדצמבר2014 , בהמשך להחלטת ממשלה זו, חתם המשרד לפיתוח הנגב והגליל על .הרשאה למתן 6 מיליון ש"ח לעיריית אילת להקמת קריית הספורט. תאריך סיום ההרשאה .נקבע לסוף שנת 2016 . כנגד הרשאה זו התחייבה העירייה ששלבי הפרויקט הראשוניים .יבוצעו ב-2015 וסיומו יהיה ב-2016; גם משרד התרבות והספורט נתן בהמשך להחלטה זו .הרשאה לשלוש שנים לתקצוב הפרויקט שיועבר לעירייה כנגד ביצועו בפועל. בשנים 2014 .ו-2016 העביר המשרד שתי הרשאות תקציביות נוספות לעיריית אילת עבור הקמת מתקני .ספורט בפרויקט שהסתכמו בכ-10 מיליון ש"ח, וב-2017 העביר גם מקדמהלביצוע עבודות .ראשוניות בפרויקט בסך 2.54 .מיליון ש"ח .בתחילת יוני 2016 , כשנתיים וחצי לאחר החלטת הממשלה משנת2013 וכחמש שנים לאחר .החלטת הממשלה משנת 2011 להקים קריית ספורט באילת ולהופכה לעיר ספורט בין- .לאומית, דיווחה עיריית אילת לצוות ההיגוי לפרויקט על קושי הנ דסי בביצועו: בעיה בקרקע .שעליה התעתדה לקום קריית הספורט, שחייבה ביצוע עבודות עפר והידוק דינמי ומסיבי .של שטח קרקע הפרויקט. לעניין זה היו השלכות תקציביות ניכרות: ייקור עלויות הבנייה ב- .14 עד18 מיליון ש"ח. ביוני2016 החליט צוות ההיגוי לאשר לעיריית אילת לבצע עבודות .לטיפול בקושי הנדסי זה שהתגלה. ייקור ניכר נוסף של עלויות בניית הפרויקט, בשיעור של .30% עד50% מעל עלות הבנייה הארצית הממוצעת, נבע מריחוקם וזמינותם של בעלי .המקצוע הנדרשים לביצועו. עניינים אלה גרמו לעיכוב משמעותי נוסף בלוחות הזמנים .לביצוע הפרויקט. .86 החלוקה הייתה כדלהלן: משרד התרבות והספורט - 6 מיליון ש"ח; המשרד לפיתוח הנגב והגליל- 6 ;מיליון ש"ח .משרד התיירות - 5 מיליון ש"ח; משרד הבינוי והשיכון- 4 .מיליון ש"ח .87 על פי החלטת הממשלה האמורה, כל המימון שצוין בה יועד לשנים2013 - 2015 ומשרד התרבות והספורט היה .אחראי לאיגום התקציב וליישום ההחלטה. . .| 1338 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .להלן תרשים המתאר את עיקרי התוכניות וההחלטות שהתקבלו מאז 2009 בנוגע לקידומה של .אילת כעיר ספורט בין-לאומית והקמת קריית הספורט. .תרשים 25 : כרונולוגיית תכנון וקבלת החלטות בעניין קידום העיר אילת כעיר .ספורט בין-לאומית והקמת קריית ספורט .המקור: מסמכים בעניין קריית הספורט הבין-לאומית, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .אשר לכוונת הממשלה לפיתוח אילת כעיר ספורט המארחת תחרויות ואירועי ספורט בין - .לאומיים, מהנתונים עולה כי בכל אחת מהשנים 2011 - 2018 אירחה העיר7- 14 תחרויות ואירועי .ספורט כאלה; למשל, ב-2013 אירחה14 אירועי ספורט בין-לאומיים, ב -2016 אירחה8 אירועים .כאלה, ובכל אחת מהשנים 2017 ו-2018 אירחה11 אירועים כאלה, כמתואר להלן בתרשים26. . .| 1340 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .פרוגרמה סטנדרטית למתקני ספורט. באוקטובר 2020 הוסיפה העירייה כי שלב ב' של הפרויקט .יכלול מבנה ארנה לכדורסל ומגרשי טניס; כי אין כמעט הבדלים בין תכולת קריית הספורט .שהוצגה לממשלה ב-2013 לבין תכולת הפרויקט המבוצעת כיום; וכי בתקצוב שלב א' (כ-65 . מיליון ש"ח) ישתתפו נוסף על משרדי הממשלה גם המועצה להסדר ההימורים בספורט, מפעל .הפיס והעירייה. .✰ . משרד התרבות והספורט כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר2020 , בין היתר, כי .בהתאם להחלטות ממשלה שהתקבלו בעניין קריית הספורט ולאחר "איגום משאבים ממשרדי . הרשאה לעיריית אילת לטובת הקמת קריית ]משרד התרבות והספורט[ ממשלה אחרים נתן .... הקמת ]בדוח הביקורת[ הספורט... בפועל בשל קשיים מקשיים שונים, אשר חלקם מוזכרים .הקריה התעכבה". .עוד ציין משרד התרבות והספורט, כי רק בסוף שנת 2019 מסרה לו עיריית אילת כי הוסרו רוב .החסמים להקמת קריית הספורט, ועל כן "אישרה ועדת התמיכות לעניין מתקנים במשרד את .הארכת ההרשאה משנת 2010 לתוקף ובחודש ]לכניסתה[ . ההחלטה הציבה תנאים ברורים .נובמבר 2019 חתמה עיריית אילת על התחייבות מול המשרד לעמידהבלוחות הזמנים שהוגדרו .ובהם אבני דרך ברורים ליישום הפרויקט... נכון לחודש דצמבר 2020 הוקמו בתחומי קריית .הספורט 3 מגרש לאימונים[ מגרשי כדורסל רביעי בשלבי הקמה. מבנה מרכזי למתן ]ומגרש .כלל השירותים ובהם מינהלה, מלתחות ושירותים, מבנה להתאוששות ורפואת ספורט, נמצא ים .בשלבי תכנון ויוקמו עד לחודש מרץ 2022 , העירייה להשמיש את המתקנים המוכנים]ובכוונת[ ... . כבר בחודשים הקרובים". בהתייחס לתקצוב אירועי ספורט בעיר כתב המשרד כי "למעט .הקצבה ראשונית של 600,000 ש"ח עבור מימון אירוע ספורט מסוים בעיר, לא הוקצה בנוסף .תקציב ייעודי לבממרץ [ יצוע החלטת הממשלה2011 התקיימו בעיר אילת אירועי]ומאז החלטה זו .ספורט בינלאומיים רבים... ומספר הספורטאים המגיעים לאילת מחו"ל ומישראל, נמצא במגמת .עליה". .המשרד לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , . בין היתר, כי "במרוצת השנים חל עיכוב ניכר בביצוע הפרויקט עקב אי ביצוע מצד הרשות .המקומית" וכי עד למועד זה העביר המשרד לעיר לאחר בדיקה 5 מיליון ש"ח בשתי פעימות .תשלום וכי לשם ביצועו של הפרויקט הוא האריך את תוקף ההרשאה שנתן בעניין וכי הוא פועל .בנושא "בשיתוף פעולה מלא עם הרשות המקומית אילת לטובת ביצוע בפועל של הפרויקט". .מנהל התכנון כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2021 כי תחילה קודמה בעניין .פרויקט קריית הספורט תוכנית שהגישה עיריית אילת בשנת 2012 , אך מאחר שהעירייה לא .מילאה את דרישות לשכת התכנון, הופסק הטיפול בתוכנית. "לאור בקשות חוזרות ונשנות של . למרות שלא קודמה ותוך הבטחות כי תקודם ]את התוכנית [ הוחלט שלא לסגור ]העירייה[ . בינואר[ ,כמקובל. בסופו של דבר 2018 החליטה ועדת המשנה הסטטוטורית לדחות את ] . בפברואר[ ...התוכנית ולקדם במקומה תוכנית חדשה2018 ... לאותו]חדשה[ הוגשה תוכנית] .מתחם" והוחלט להפקידה ביוני 2018 , והיא פורסמה להפקדה במרץ2019 ופורסמה לאישור .בדצמבר 2019. . .| 1342 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .יותר כסף מתייר רגיל. משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2019 הייתה .ההוצאה היומית של תייר שמטרתו העיקרית הייתה כנסים 210 דולר, לעומת149 דולר של תייר .כללי 93 . יצוין שהמצב הביטחוני מקשה לעיתים על קיום כנסים בישראל- בעיה שמשרד התיירות .מנסה לפתור באמצעות רשת ביטחון למארגנים במקרה של ביטול הכנס בעקבות מצב ביטחוני, .שתוקצבה על ידו בכ -15 מיליון ש"ח בסך הכול לשנים2017 - 202094 . . בהיותה של אילת עיר בעלת מאפיינים ייחודיים, המשלבת נופים של מדבר, ים והרים וכן מפגש .בין שלוש מדינות, יש בה פוטנציאל רב לקיום כנסים, לרבות בין-לאומיים, שיביאו אליה תיירים .רבים מישראל ומחו"ל. כיום מתקיימים בעיר כנסים ואירועים של ארגונים מקצועיים המיועדים .בעיקר לתיירי פנים, כגון כנסי לשכת עורכי הדין, לשכת רואי החשבון וחברות ביטוח .והשתלמויות לאקדמאים. כיום ניתן לקיים כנסים גדולים באולמות של בתי המלון היוקרתיים .בעיר, אשר מוגבלים במספר המקומות, אולם אין בעיר מרכז כנסים ואירועים בין-לאומי (להלן .- מרכז כנסים) שיכול להכיל משתתפים רבים במקביל באולם אחד גדול ובאולמות נוספים .הסמוכים אליו. .מנתונים בדוח בדיקת היתכנות שהגישה באוגוסט 2020 החברה הממשלתית להגנות ים המלח .(חל"י) בהזמנת משרד התיירות95 , עולה כי באילת ישנם14 אולמות לאירועים רבי-משתתפים .בשבעה בתי מלון, שהקיבולת שלה ם נעה בין 350 משתתפים באולם הקטן ביותר ל - 1,100 . באולם הגדול ביותר (בסידור תיאטרון); וכן 5 אולמות ומתחמים סגורים (במלונות) שיכולים .לאכלס בין 300 משתתפים באולם הקטן ביותר ל-600 באולם הגדול ביותר (בסידור דומה); ויש .בעיר גם מתחמים פתוחים שאינם מקורים ושיכולים ל הכיל בין 5,000 ל- 12,000 משתתפים .(בעמידה). .רעיון הקמתו של מרכז כנסים באילת (להלן בפרק זה - פרויקט מרכז הכנסים או .הפרויקט) עלה בשנת 2009 , בתוכנית ארוכת הטווח שגיבשה עיריית אילת. הועלה כי .בדומה לתוכנית להקמת קריית ספורט בין-לאומית, גם פרויקט זה שב ועלה לאורך השנים .והוכר על ידי הממשלה כפרויקט שיש ליישמו - ואולם עד אוגוסט 2020 הוא עדיין לא .הושלם, ואף לא הגיע לשלבים ראשוניים של ביצוע. להלן הפרטים: בתוכנית ארוכת הטווח שגיבשה עיריית אילת ב-2009 הוצע להקים מרכז כנסים ותערוכות .גדול לשימוש מקומי ובין-לאומי. בתוכנית הו ערך כי פוטנציאל תיירות הכנסים שמקורה .מחו"ל באילת יכול להגיע לכ-15% מכלל התיירות הנכנסת לעיר. בשנתיים שלאחר גיבוש .תוכנית זו ניסתה עיריית אילת לקדם את הקמת מרכז הכנסים אל מול משרד האוצר, ואף .הגישה לו הצעות מתוקנות להקמתו בהתאמה לדרישתו לצמצום היקף פרויקט זה. העירייה .העריכה כי גם בגרסתו המצומצמת, יביא פרויקט זה לעיר תוספת של כרבע מיליון מבקרים .בשנה וכמיליון לינות בשנה. .93 על פי נתוני סקר תיירות נכנסת לשנת2019 . .94 חוזר מנכ"ל משרד התיירות 6/2015 בעניין "נוהל 'רשת ביטחון' לכנסים בין-לאומיים בישראל", 2.6.15 . .95 .בעניין ממצאיו והמלצותיו של דוח זה, ראו להלן בהמשך הפרק . .| 1344 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי בשנים שלאחר מכן שב ועלה נושא הקמת מרכז הכנסים במסגרות שונות, כמפורט להלן: .א . במסגרת דיונים שנערכו בשנים 2011 - 2015 בין משרדי התיירות והאוצר ועיריית אילת .לגבי קידום פרויקטים בעיר, צומצמה שלוש פעמים תכולת הפרויקט להקמת מרכז .הכנסים, וכפועל יוצא מכך גם אומדן עלותו, כמתואר בתרשים 27 .להלן .תרשים 27 : השינויים באומדן התקציבי להקמת פרויקט מרכז הכנסים .לנוכח הצימצומים בתכולתו .המקור: מסמכים בעניין מרכז כנסים ואירועים בין-לאומי, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .האומדן המופחת (בשנית) של פרויקט מרכז הכנסים ב-2015 , בסכום של57.7 ,מיליון ש"ח .חולק לשני שלבי ביצוע: בשלב הראשון הקמת אמפיתיאטרון פתוח בתקציב של כ-19.3 .מיליון ש"ח, ובשלב השני הקמת מבני מרכז הכנסים עם שני אולמות בתקציב של כ-38.4 .מיליון ש"ח. עיריית אילת הגישה לוועדה לפיתוח תשתיות ציבוריות במשרד התיירות .(להלן - צת"פ) בקשה לתקצוב השלב הראשון, ובנובמבר 2015 אישרה הצת"פ לממן 15.44 . מיליון ש"ח מהתקציב המוערךלשלב זה (כ -80% .)מעלותו .בדצמבר 2015 , כארבע שנים לאחר תחילת הדיונים בעניין פרויקט מרכז הכנסים ואישורה .של הצת"פ, התברר כי בקרב הצוות המקצועי במשרד התיירות התעוררו ספקות בדבר .כדאיותו הכלכלית של הפרויקט. לפיכך החליטה הצת"פ באותו חודש על הקמת צוות היגוי .שיבחן ויאשר פרוגרמה לשני שלבי הפרויקט תוך בחינת ההיתכנות הכלכלית שלו. .עיריית אילת כתבה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2020 , כי בסוף שנת2015 אישרה לה .הצת"פ תקציב לפרויקט, אולם העירייה טרם קיבלה ממשרד התיירות, עד מועד שליחת .המכתב, הרשאה כספית מחייבת. 2019 . אומדן .לא .ידוע 2015 אומדן .57.7 מיליון .ש"ח בשני .שלבים 2012 אומדן .129 מיליון ש"ח 2011 אומדן .ראשוני .450 מיליון ש"ח . .| 1346 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .מקצוע ייעודיים (דירקטוריון או גוף ציבורי); כמו כן הוצעו בדוח חלופות למיקום המרכז .והומלץ בו על החלופה המועדפת (בסמוך לאזור המלונות). .חל"י כתבה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2020 כי יש "הצדקה רבה בהקמת מרכז .אירועים/כנסים רב-תכליתי בעיר אילת והיא נובעת בעיקר מהתרומה של מרכז כזה לעיר"; .וכי מכיוון שהקמה של מרכז כאמור אינה כלכלית כפרויקט בפני עצמו, נדרשת לה תמיכה .ציבורית. כן ציינה החברה, כי בשל מרכיבי הסיכון שיש בהקמה, נכון שהמרכז יוקם .בשלבים, בתיאום עם תהליך ההפעלה שלו ובהתאם לתכנון כולל ומלא: בשלב א' 5,000 .- 6,000 מ"ר ושלב ב' הגדלה ל- 10,000 מ"ר; וכי יש "להניע במידי את קידום תכנון המרכז .ולקדם את ההקמה שלו מוקדם ככל האפשר", וכי המלצתה זו הועברה למשרד התיירות .ולעיריית אילת. .עוד כתבה חל"י למשרד מבקר המדינה כי שלב א' של הפרויקט, אשר יכלול אולם מרכזי .בשטח של כ - 1,600 מ"ר, יוכל לארח כנסים בהשתתפות כ - 2,000 ( איש בישיבה 90% . 'מהכנסים בעולם), ואם יבוצע גם שלב ב של הפרויקט (הגדלתו לכ - 10,000 מ"ר) הוא .יאפשר כנסים בהשתתפות 3,000 עד 4,000 .איש בישיבה .באוגוסט 2020 ,כתבה עיריית אילת למשרד מבקר המדינה כי היא מקדמת בימים אלה .באמצעות תאגיד התיירות של העיר, הקמת לשכת כנסים כחלק מהיערכות העיר להקמת .מרכז הכנסים המתוכנן; וכי נדרשת החלטה על השתתפות המדינה במימון השוטף של .תפעול לשכה זו, מתוך הבנה שמדובר בפעילות מחוללת תיירות. .מהמקובץ עולה כי אף שפרויקט מרכז הכנסים באילת הוכר על ידי הגורמים .הממשלתיים הנוגעים בדבר כפרויקט בעל חשיבות לעיר שיש לקדמו, והוועדה .המחוזית אישרה את התוכנית שהוגשה להקמתו - יותר מעשור מאז החלו הדיונים .לגביו, פרויקט זה עודנו על קו הזינוק, בעיקר משום שעניין היתכנותו הכלכלית לא .הוכרע במשך זמן רב. לאורך השנים תכולת הפרויקט הצטמצמה בהתאם לדרישת .משרד האוצר, ואומדן עלות הקמתו של מרכז הכנסים הופחת. נמצא כי טרם החל .ביצוע השלב הראשון של התוכנית המצומצמת שלו שהתגבשה כבר בשנת 2015 . . הביקורת העלתה כי לעיכוב הרב במימוש פרויקט זה תרמו החסמים העיקריים .הבאים: . . .| 1348 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .ידי משרד התיירות והפרויקט הוצג לצת"פ בדיון שהתקיים אך לאחרונה", וכי בפברואר .2021 הוא יקבע את היקף התקציב שיקצה לפרויקט מרכז הכנסים, וכי הוא כבר נתן לחל"י .אישור להמשיך לקדם את גיבוש מרכיבי הפרויקט. .בתשובתו של משרד האוצר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2020 נכתב, בין היתר, כי ."בשנת 2019 הועברו תקציבים לבדיקת היתכנות כלכלית לבחינת מ של [ ודל ההפעלה .; הבדיקה הסתיימה כאמור באוגוסט ]מרכז הכנסים2020 ואכן הומלץ כי הקמת המרכז .תמומן מתקציב ממשלתי. בהתאם לכך, אופן תקצוב פרויקט מרכז הכנסים עלה לדיון .במסגרת דיוני התמיכות לתשתיות תיירות ציבוריות שהתקיימו בשנת 2020 וסוגיית התקצוב .תיבחן ביחס למכלול הפרויקטים שיועלו הן במסגרת שדרוג רצועת החוף באילת והן בשאר .אזורי הארץ". .הצורך בהקמת מרכז כנסים באילת, נוכח הפוטנציאל התיירותי הטמון בו, הועלה כבר .לפני כעשור על ידי עיריית אילת בפני משרד התיירות ומשרד האוצר. לאור עמדת .הממשלה בנושא הקמת מרכז כנסים, כעולה מהחלטתה באוגוסט 2019 , ולפיה מרכז כזה .יכול לשמש מנוף צמיחה לעיר ולפיתוח תיירות כנסים בה - על כל הגורמים הממשלתיים .והעירייה לפעול להשלמת תכנונו, תקצובו והקמתו של פרויקט זה בשלבים, ולשתף .פעולה על מנת לעשות כל שניתן כדי להוציא את היוזמה להקמתו ואת החלטותיהם .בנושא מן הכוח אל הפועל. . .הלגונה המזרחית באילת .רקע .הלגונה המזרחית נמצאת במתחם החוף הצפוני בעיר אילת, מערבית לנחל הערבה. הלגונה היא .האתר המזרחי ביותר בחוף זה, והיא נכרתה לצורך שימושים שונים, בעיקר שימושי תיירות, כפי .שיפורט בהמשך. מתחם הלגונה המזרחית (כ-600 דונם) הוא שטח קרקע חשוב לפיתוחה .וקידומה של התיירות באילת, שכן שטחי העיר הסמוכים לים בכלל והפתוחים לציבור למטרות .נופש בפרט הם מצומצמים; זאת מכיוון שגורמים רבים משתמשים לצרכים שונים ברצועת החוף .של העיר 100. .100 בעניין זה ראו גם להלן בפרק "פינוי שטח בסיס חיל הים". . .| 1350 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .(להלן - הנתבעים) קבע בית המשפט כי הנתבעים נושאים באחריות ל-15% מהנזק שנגרם בגין .הקמת הלגונה, והתובעת (חפח"א) אחראית לכ-85% ממנו105. . תמונה4: הלגונה המזרחית באילת .המקור: משרד מבקר המדינה .פעולות לטיוב מי הלגונה ביוני 2003 הוציאה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה של משרד הפנים 106 את ההוראות .והתשריטים של תוכנית המתאר הארצית לחופים - חוף מפרץ אילת (להלן - תמ"א 13)107 , . וזו אושרה על ידי הממשלה ביוני2005 . מטרת תמ"א13 היא "לתכנן את רצועת החוף והמים .של מפרץ אילת תוך מתן דגש לשימור תכונותיהם הטבעיות והייחודיות לטובת כלל הציבור .בשילוב עם צורכיהם של תושבי ומבקרי העיר אילת... הגדלת היקף הקרקע המיועדת .לחופי הרחצה ולאזורי פנאי ונופש... ייעוד קרקע לתיירות בצורה מבוקרת". .105 ת"א 1912/07 החב' לפיתוח חוף אילת בע"מ נ' המכון הישראלי לחקר הנדסה ימית בע"מ ואח' . פורסם .במאגר ממוחשב מיום 15.5.16 . שם קבע בית המשפט: "ראוי היה כי הנתבעים, שאינם מומחים בתחום הביולוגיה .הימית, ימליצו על תוכנית מעקב באמצעות ביולוג ימי, ועל עריכת בדיקות ניטור תקופתיות של איכות המים. משלא .ניתנו המלצות כאלה, ומשלא דרשו הנתבעים כי התו בעת תפסיק את הזרמת החומרים המזהמים ללגונה, כתנאי .להמשך מעורבותם בפרויקט, הם נושאים באחריות לנזק בשיעור של 15% ... התובעת מצידה והגורמים שהפעילו את .הלגונה, לא הקפידו כי התנאים שנקבעו כבר בחקר ההיתכנות - יקוימו, ולא דאגו להפסיק את הזרמת מי הביוב .והנוטריינטים, גם לאחר שהיה ידוע להם היטב כי הם גורמים לעכירות המים. התובעת ומי שפעלו מטעמה והזרימו .מי שפכים ונוטריינטים ללגונה, נושאים באשם תורם בשיעור של 85% ."לנזק הנטען .106 המועצה הארצית לתכנון ולבנייה היא, על פי חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965 , המוסד התכנוני העליוןבמדינת .ישראל לתכנון ובנייה, ונכפות עליה רק החלטות הממשלה. תחתיה בהיררכיה נמצאות הוועדות המחוזיות, ותחתיהן .הוועדות המקומיות או האזוריות. המועצה הארצית היא חלק ממינהל התכנון (שהועבר ממשרד הפנים למשרד האוצר .והוגדר יחידת סמך ממשלתית בעקבות החלטת הממשלה מיולי 2015 ,). המועצה הארצית כוללת36 ,קולות: יו"ר13 . ,חברי ממשלה נוספים או נציגיהם 11 ראשי רשויות מקומיות ו -11 נציגים נוספים, נציגי ציבור ו/או בעלי כשירות .מקצועית ואחרים. ראו באתר מינהל התכנון: http://www.iplan.gov.il .107 תוכנית המתאר הארצית לחופים - חוף מפרץ אילת, המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, מינהל התכנון ועיריית אילת, .שאושרה ב- 8.8.05. . .| 1352 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .שבע שנים ממועד אישורה 111 . הוצאת היתרי הבנייה לפי תוכנית המתאר שאושרה ללגונה .הותנתה, בין היתר, בכריית תעלת ניקוז למים הזורמים מנחלי הערבה למפרץ אילת, שאיבת .מים ושאר פעולות שנועדו להתמודד עם בעיית איכות המים בלגונה 112 (להלן- פעולות .לטיוב מי הלגונה). .הועלה כי על אף ההתקדמות באישור תמ"א 13 ותוכנית המתאר ללגונה, בשנים .שלאחר האישור לא חלה התקדמות ממשית בטיפולם של משרדי הממשלה, עיריית .אילת וחפח"א בביצוע תוכנית המתאר ובפעולות לטיוב מי הלגונה. .על פי דוח מבקר המדינה שפורסם בשנת 2011 בנושא פיתוח התיירות באילת (להלן - דוח .הביקורת הקודם) 113, בתקופה שבין אישור תוכנית המתאר בשנת2003 לספטמבר2010 .הייתה חפח"א האחראית לקידום פתרון לבעיית העכירות במים. בנובמבר 2003 אישרה .הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה במחוז הדרום תוכנית מתאר מקומית מפורטת לאזור .הלגונה המזרחית, ולאחר אישור תוכנית זו החלה חפח"א לפעול לקידום פתרון בעיית המים. .אולם בשל בעיות תקציביות שונות ומחלוקות לגבי עתידה של חפח"א114 , הטיפול בעניין .לא קודם ולא נמצא פתרון לבעיית איכות המים בלגונה כפי שדרשה תוכנית המתאר .לפיתוחה 115 . בשנת2012 החליטו משרד התיירות ורמ"י על העברת הטיפול בנושא הלגונה לניהולה של .חמ"ת 116 , לרבות ביצוע עבודות התכנון לטיוב מי הלגונה לרחצה. בשנים2012 - 2015 קיים .פורום שהיו חברים בו נציגי חמ"ת 117 , נציגי חפח"א ונציגי חברה פרטית לתכנון, כלכלה .וניהול (להלן - חברת הייעוץ לתכנון) 118 (להלן- פורום שוטף), כמה דיונים בנושא, בכללם .בעניין שתי פעולות הנדסיות הקשורות בו - כריית תעלת ניקוז למים המגיעים מנחלי הערבה .(להלן - תעלת הקינט), ומתקן שאיבה לטיוב מי הלגונה המזרחית. בעניין איכות המים שבלגונה היו מעורבים גורמים נוספים מלבד חמ"ת, ובהם רמ"י, לשכת .התכנון המחוזית, משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה, ואלה קבעו שיש לפתור את .111 'שם, עמ17 . .112 'שם, עמ14 . פעולות אלה כללו הוצאת משקעי חומר שחור מקרקעית הלגונה, ריבוד הקרקעית בשכבת חרסית .וביצוע מערכת סחרור אקטיבית של מי הלגונה באמצעות שאיבה. .113 מבקר המדינה, דוח שנתי 61ב (2011 '), בפרק "פיתוח התיירות באילת", עמ67 - 99. .114 באותן שנים חפח"א הייתה מצויה בגירעון, ועמדה על הפרק האפשרות לפרק את החברה, להפריטה או למזגה עם .חמ"ת. .115 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61ב (2011 '), בפרק "פיתוח התיירות באילת", עמ78 - 79. .116 בינואר2015 ,נחתם הסכם ניהול בין חפח"א לבין חמ"ת. לפי הסכם זה חמ"ת תעמיד לרשות חפח"א שירותי ניהול .לרבות שירותים משפטיים, שירותי חשבות והנהלת חשבונות ושירותי מזכירות, והמנהל הכללי של חמ"ת ישמש .כמנהל כללי של חפח"א. זכויות החתימה בשם חפח"א הוענקו לנושאי משרות בחמ"ת. .117 בדוח הביקורת הקודם צוין כי משרד התיירות מסר בדצמבר2010 כי סיכם עם רמ"י שחמ"ת תתחיל בעבודת התכנון .להשמשת מי הלגונה לרחצה. .118 תפקיד הפורום היה לדון באופן שוטף ולקבל החלטות אופרטיביות בנושא הלגונה המזרחית ובנושאים תיירותיים .נוספים שהאחריות להם הועברה מחפח"א לחמ"ת. . .| 1354 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .חמ"ת מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 כי תכנון הניקוז בלגונה הינו באחריות .רשות הניקוז, וכי על פי מידע שנמסר לה מהרשות, זו השלימה תכנון לתוואי העתידי של .ערוץ הניקוז ואף השלימה וערכה מכרז לביצוע למקטע אחד. לעניין טיוב מי הלגונה מסרה .חמ"ת כי היא מסיימת בימים אלו את הסדרת ההתקשרות עם חברת ייעוץ הולנדית לשלב .התכנון המפורט ולהכנת מכרז לטיפול בבעיה, וכי השירותים שתעניק חברת הייעוץ כוללים .את תכנון הנושאים האלה: בחינת אפשרות לניקוי הבוצה מקרקעית הלגונה; וקביעה של .פתרון לסחרור מימיה. .באוגוסט 2020 מסרה עיריית אילת למשרד מבקר המדינה כי חמ"ת מבצעת באמצעות .חברת ייעוץ הולנדית תכנון מפ ורט לטיפול במי הלגונה, לאחר שהסתיים שלב בחינת .החלופה לטיפול בנושא והוחלט על החלופה המועדפת; כי חברת מקורות פועלת בימים .אלה להגדלת שטח תחנת השאיבה של מי ים אל מתקן ההתפלה על פי התכנון ובמקביל .פרסמה מכרז לביצועה; וכי החברה פועלת בעניין זה על פי הנחיות רשות המים להפעלת .התחנה בתוך שלוש-ארבע שנים, ופעילותה בנושא אינטנסיבית. באוקטובר 2020 הוסיפה .עיריית אילת כי הטיפול בבעיית מי הלגונה "מתוקצב בתקציב הפרויקט בכ-30.7 מיליון .ש"ח". .✰ . חפח"א כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , בין היתר, כי פעולות .שביצעה בעניין הפרויקט עד שנת 2010 לא קודמו "בשל סיבות שונות שהעיקרית שבהן .היא מחסור בתקציב לצורך הוצאה לפועל של החלטות הגורמים השונים בהם רמ"י, עיריית .אילת, משרד התיירות וכו'... בשנת 2011 הלגונה]את נושא[ ... חדלה חפח"א מלנהל בפועל .המזרחית, והצטרפה ליוזמת חמ"ת לטיפול וקידום פתרון הבעיות בלגונה המזרחית, כולל .שותפות ב'פורום שוטף' לטיפול בנושאים שונים הנוגעים לפיתוח התיירותי של אילת ובכלל .זה אזור הלגונה המזרחית וזאת עד לשנת 2015 ." . רשות ניקוז ונחלים ערבה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר2020 , בין .היתר, כי "תעלת הקינט מנקזת את אזור הערבה הדרומית אל ראש מפרץ אילת. שטח זה .הוא בעל מאפיינים ייחודיים... בשנת 2003 אושרה תוכנית מתאר הלגונה... שבתחומה .נכללה רצועה לטובת תעלת הקינט... במקביל לכך התעלה אושרה על פי חוק הניקוז .והגנה משיטפונות כמפעל ניקוז בתוכנית שהוכנה בשנת 2004 ... שתי התוכניות מסונכרנות .ביניהן מבחינת תוואי התעלה... לאחר אירוע שיטפון משמעותי שהתרחש בפברואר 2006 .וגרם לנזקים רבים באזור ראש מפרץ אילת... ועל סמך בחינת הנתונים ההידרולוגיים של .שיטפון זה, נמצא כי כל שטח המלונאות בחוץ הצפוני באילת עלול להיות מוצף בשיטפון .וכי יש להתאים את תכנון התעלה למציאות זו. לפיכך רשות הניקוז קידמה 'מפעל ניקוז' .מעודכן לתעלת הקינט... שאושרה בשנת 2010 מקובלים גם על השירות ]ונתוניה[ .ההידרולוגי ברשות המבמאי [ ים. התוכנית אושרה2018 הוגשו התנגדויות]ובשלב פרסומה .". ]שלא נתקבלו[ על ידי עיריית אילת, חמ"ת, רמ"י וחפח"א .עוד ציינה רשות הניקוז בתשובתה כי הרחבת תעלת הקינט לא השפיעה ברובה על תוכנית .הלגונה, וכי עובדת היותו של כל אזור מלחת120 אילת, לרבות המלונות הבנויים, המסחר .120 .אזור שמי שיטפונות מתרכזים בו ומחלחלים והוא נשאר בדרך כלל מלוח . .| 1356 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .שיווק קרקעות באזור הלגונה .באזור הלגונה המזרחית אמורים לקום כמה בתי מלון וכן שימושים תיירותיים וא חרים נוספים; .להלן פירוט ההחלטות והפעולות העיקריות שבוצעו במהלך השנים בעניין שיווק קרקעות אלה: בשנים הראשונות שחלפו מאז אישור תוכנית המתאר ללגונה ב-2003 , ובמקביל לעיסוק .בסוגיית טיוב מי הלגונה, קיימו נציגי רמ"י, עיריית אילת וחפח"א דיונים בניסיון לקדם את .שיווק הקרקעות במתחם הלגונה ומציאת פתרון תקציבי לשיווק זה, ללא הצלחה. עם העברת האחריות לטיפול בפרויקט לחמ"ת וחידוש המאמצים לקדם את מימוש תוכנית .המתאר ללגונה, העלו כאמור נציגי חמ"ת ב-2013 הצעה לפתרון בעיית המימון של ביצוע .פעולות טיוב מי הלגונה. ההצעה שנדונה ואושרה בסופו של דבר בפורום שוטף הייתה .להחריג שלושה מגרשים שבמתחם מתנאי הסף, כך ששיווקם יאושר לפני השלמת פעולות .טיוב מי הלגונה - זאת על מנת שההכנסות משיווקם יממנו פעולות אלו. הפורום העריך כי .הזמן המשוער הנדרש להכנת תיק השיווק לשלושת מגרשים אלה יהיה כשנה, כלומר היא .תסתיים ב-2014. . .| 1358 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .במחצית הראשונה של 2018 ולבסוף- כי ישווקו בתחילת שנת 2019 , אולם בפועל באף .אחד ממועדים א לה הם לא שווקו. .רק במאי 2019 ,פורסמו שני מכרזים בנוגע לשלושת המגרשים שבמתחם הלגונה המזרחית .מהם שני מגרשים למלונאות והשלישי לאכסון מלונאי מיוחד. המכרז הסתיים רק בסוף .שנת 2019 , שש שנים מאז החליטו חמ"ת ורמ"י (בפורום שוטף) על שיווקם המוקדם .והחרגתם מהתנאים המקדימים של טיוב מי הלגונה. באוגוסט 2020 מסר מהנדס עיריית .אילת למשרד מבקר המדינה כי בפועל נמכר רק מגרש אחד מהשלושה123. . החמ"ת כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי היא קידמה - כאמור, .ביוזמתה - את תכנונם והכנתם של תיקי השיווק של שלושת המגרשים שבמתחם הלגונה .לפני ביצוע הפתרון לטיוב מי הלגונה, וזאת מתוך כוונה כאמור שהתמורה בעד המגרשים .שיימכרו תשמש תקציב לביצוע הדבר. החמ"ת גם ציינה כי העיכוב בהוצאת המכרזים .לשיווק מגרשים אלה לא היה באחריותה, שכן הגורם האחראי לכך הוא רמ"י, וכי .התקדמותה בביצוע פעולות התכנון והתשת [ ית בפרויקט היא "בזיקה ישירהלתיקצובם על ] . ."ידי רשות מקרקעי ישראל .מנהל התכנון כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2021 , כי כבר בדצמבר2003 .פורסמה לאישור תוכנית הלגונה המזרחית ששיטחה כ-600 דונם. "לאור הקשיים המתוארים .ביוני [ הוגשה]הביקורת[ בדוח2014 תוכנ ] ית נוספת לאותו מתחם... שמטרתה לאפשר .תחילת בנייה במגרשים אשר אינם נסמכים על הלגונה המזרחית כגוף רחצה. נאמר לגורמי .התכנון כי הכספים שיתקבלו מאגרות, והיטלים, כתוצאה משיווק המגרשים, שימשו, בין . התנ ]שלא מולאו [ היתר, מקור למימון שיקום הלגונה. התוכנית התעכבה משום אים .בפברואר [ הופקדה]והיא[ להפקדתה2017 באוגוסט[ ופורסמה לאישור]2017."] . משרד התיירות כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי הוא פועל כבר זמן .להעברת הטיפול בפרויקט הלגונה לחל"י, וזאת כדי לקדם את השלמתו. .מהמקובץ עולה כי בשנת 1995 נכרתה הלגונה המזרחית ומיד לאחר מכן נתגלתה בעיית .העכירות במימיה שעדיין לא נפתרה. משנת 2004 , שבה הוחלט כי יש לשווק את מתחם .הלגונה, ועד מאי 2019 , מועד השיווק של שלושת המגרשים הראשונים, חלפו כ-15 .שנים .הביקורת העלתה כי במשך שנים לא קודם כראוי שלב בחינת החלופות לטיפול בבעיית .מי הלגו נה, ועל כן לא התקבלה החלטה על החלופה המועדפת בעניין; ולא קודמו .המימוש של תוכנית המתאר ללגונה ושיווק כל הקרקעות באזור, וזאת בעיקר בשל קשיים .תקציביים במימון הפעולות לטיוב מי הלגונה שנקבעו בתוכנית המתאר והיוו תנאי מוקדם .להיתרי בנייה. גם היעד שנקבע בעניין שיווק שלושת המגרשים אשר לא הותנה בפתרון .של ניקוי מי הלגונה (עד הרבעון הראשון של שנת 2016 ), כדי לממן באמצעות ההכנסות .משיווקם פעולה זו - לא הושג, ובפועל נמכר בנובמבר 2019 רק מגרש אחד מהם בעיכוב .של יותר משלוש שנים. .123 בנובמבר2019 .נבחר במכרז זוכה למגרש זה . .| 1360 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .של אילת למרכז המדינה יכול אפוא לתרום תרומה מכרעת להתפתחותה, לגידול האוכלוסין .בה, לפיתוח ענפים כלכליים ולגיוון תעסוקתי; הדבר גם משתלב עם מדיניות הממשלה לקירוב .הפריפריה למרכז. .פרק זה יעסוק בבחינת הפעולות לפיתוח העיר והתיירות בה באמצעות פינוי בסיס חיל הים .הממוקם באזור רצועת החוף הדרומית של אילת, וכן בטיפול הממשלתי בהנגשה התחבורתית .של אילת למרכז המדינה באמצעות רכבת ושדרוג כביש 90 . מדובר בפרויקטים בעלי יתרונות .כלכליים ותיירותיים שקיבלו הכרה על ידי גורמי הממשלה הרלוונטיים, אך הם מורכבים מאוד .לביצוע, הן בשל עלותם הגבוהה והן בשל מורכבות ההיבטים הרגולטוריים והתכנוניים שלהם. . .פינוי שטח בסיס חיל הים .רצועת החוף של אילת היא הנכס האסטרטגי של העיר. היא נחלקת לשתיים: רצועת חוף צפונית .שאורכה כ-3 ק"מ (בכיוון הגבול עם ירדן), ורצועת חוף דרומית שאורכה כ-9 ק"מ (בכיוון הגבול .עם מצרים). ברצועת החוף הצפונית מתרכז ים מרבית בתי המלון, ויש בה טיילת וכמה חופי .רחצה. רצועת החוף הדרומית משמשת בחלקה ושימשה בעבר גופים שונים גם לשימושים שאינם .תיירותיים, ובהם נמלי ים (אזרחי וצבאי), חברת קו צינור הנפט אילת-אשקלון (להלן - קצא"א)127 . וחברת החשמל לישראל (להלן - חח"י)128 . רצועת החוף הדרומית, שנשארה לא -מפותחת .ברובה, היא הזדמנות יוצאת דופן להעצמת הפוטנציאל התיירותי של אילת ולפיתוחה כמתחם .בין-לאומי אטרקטיבי של תיירות, טבע, נוף וסביבה, על ידי יצירת מרחבי תיירות ונופש, ובהם .מיזמי לינה ופעילויות תיירותיות וימיות ייחודיות. לשם כך יש להנגיש ככל האפשר קטעים נוספים .ברצועת החוף הדרומית לציבור ולשימוש תיירותי. .בתוכנית הרב-שנתית מאוגוסט 2019 הומלץ לפתח את קו החוף הדרומי באילת ולהעביר לשם .כך שטחים שבו לשימושים ציבוריים ותיירותיים 129. בהמשך להמלצה זו חתמו ביום 22.10.20 רמ"י .וחברת נמלי ישראל (חנ"י) על הסכם שלפיו תשיב חנ"י למדינה שטחים באילת שברשותה .בהיקף כ-235 דונם המיועדים לפיתוחה של העיר; אלה כוללים גם שטחי חוף פעילים בהיקף כ- .570 מטר שימשיכו לפעול באותה מתכונת ויעברו מחנ"י לרמ"י, ובמאי2022 יועברו לידי עיריית .אילת. .127 ביולי2017 פינתה החברה, בשלב ראשון, רצועת חוף של כ-300 מטר שהייתה סגורה יותר מ-50 שנים תחת זיכיון .החברה; רצועת חוף נוספת של כ-200 .מטר, המיועדת לשמש כ"חוף אקולוגי", פונתה לאחר מכן .128 באוקטובר2018 העבירה חברת החשמל לאחריות עיריית אילת רצועת חוף (אתר בית המשאבות) שחכרה ושהייתה .בשימושה במשך שנים רבות. .129 שטחים שבשימוש בסיס חיל הים, קצא"א, המשרד להגנת הסביבה וחברת נמלי ישראל (חנ"י). . .| 1362 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .מפה 1: החופים המוכרזים באילת .המקור: עיריית אילת. .בסיס חיל הים בעיר שוכן בחלקה הצפוני של רצועת החוף הדרומית ובצמידות רבה לאזור .התיירות והמסחר. בחלקו המזרחי של הבסיס מופעל נמל ים לאורך רצועת חוף שאורכה כ-600 .מטרים, לצורכי פעילות ביטחון שוטף במרחב ים סוף. הבסיס מורכב משני מתחמים 130 : המתחם .130 שני המתחמים ממוקמים משני צידי כביש90 ., בקטע שבין העיר אילת וטאבה . .| 1364 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי . .משרד הביטחון (להלן גם - משהב"ט) אחראי לגיבוש יעדי הביטחון הלאומי שבאחריותו .ולמימושם. בין תפקידיו גם גיבוש תקציב הביטחון ומימושו באופן המיטבי; אספקת המשאבים .והאמצעים הנדרשים לצה"ל לבניין כוחו ולפעולתו; ופיתוח התשתית התעשייתית והלוגיסטית .בתחומי הביטחון הלאומי131. במשך השנים ביצע צה"ל שינויים בפריסת מחנות הקבע שלו ברחבי .הארץ, בין היתר בשל הסדרים מדיניים, שינויים ארגוניים ושינויים בתפיסות הפעלה, ובהשפעת .לחצי פיתוח אזרחיים. לרוב צה"ל מימן את שינויי הפריסה מתקציב הביטחון, מתקציב שהתקבל .בגין הסדרים מדיניים או מתקציב שקיבל משיווק הקרקעות שעליהן שכנו מחנות שפינה 132 . אשר .לפינוי בסיס חיל הים, לאורך השנים נידונו לסירוגין במערכת הביטחון גרסאות שונות של שתי .חלופות לביצועו (להלן - חלופות פינוי החוף או החלופות): העתקת הנמל הצבאי לשטח הנמל האזרחי: תמ"א 13 משנת2005 קבעה כי יש .להעתיק את הנמל הצבאי לתא השטח הצפוני של הנמל האזרחי (להלן - חלופת .ההעתקה)133 ,; זאת כדי לשחרר את קרקעות בסיס חיל הים לפיתוח תיירותי של העיר .להפוך שטח זה למעגנה עירונית - אזור המיועד לעגינת כלי שיט המשמשים להובל ת .נוסעים ותיירות, למטרות ספורט ימי ונופש ולהקמת אטרקציות תיירותיות. .131 .מתוך אתר האינטרנט של משהב"ט .132 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61א (2011 '), בפרק "השימוש של צה"ל בקרקעות המדינה", עמ52. .133 תמ"א13 , הוראות התוכנית, ס' 21. . .| 1366 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .משהב"ט, משרד התיירות ועיריית אילת בהעתקת הנמל הצבאי לשטח הנמל האזרחי; וכי .בדיונים שהתקיימו בשנת 2009 בנושאהתברר כי קיימים פערים ניכרים בין הדרישות .התקציביות של משהב"ט לפינוי הבסיס הצבאי והעתקת הנמל ובין עמדתו של אג"ת בנוגע .לעלויות אלה, ולכן חלופת ההעתקה לא קודמה אז. התכנסות המתחם העליון של הבסיס לתוך המתחם התחתון: במסגרת בדיקת .החלופות להעתקת הבסיס אשר נשקלו על ידי צה"ל, משהב"ט ועיריית אילת, הוצעה גם .חלופת התכנסות המתחם העליון (המערבי) של הבסיס לתוך המתחם התחתון, המצוי .בחלקו המזרחי של הבסיס, וכן לפנות רצועת חוף של כ-150 מטר בחלק זה של הבסיס .לצרכים אזרחיים - כך שבסיס חיל הים על שני חלקיו יתכנס לשטח קטן יותר (להלן - .חלופת ההתכנסות או ההתכנסות). עיריית אילת הביעה את נכונותה להסתפק בצמצום .שטח הבסיס במקום העתקה מלאה לשטח הנמל האזרחי. בחלופה זו ביקשה העירייה .להרחיב את שכונת שחמון - גנים ב', הסמוכה למתחם העליון (המערבי) של הבסיס, .ולבנות בשטחו כשיתפנה יחידות דיור נוספות, כדלקמן: .מפה 4: שטח בסיס חיל הים ותכנון הרחבת שכונת שחמון-גנים ב' .המקור: עיריית אילת, בעיבוד משרד מבקר המדינה. .בשנים שחלפו מאז 2005 ,נעשו במערכת הביטחון ובגופים ממשלתיים נוספים עבודות מטה .בדיקות וניסיונות לקדם את החלופות לפינוי הבסיס. לאורך תקופה זו הציעו גורמים אלה גרסאות .יישום שונות לשתי החלופות האמורות, וביצעו הערכות וסקרים שונים לגבי היתכנותן. נראה כי .העמדות השונות ואי -ההכרעה ביניהן הן בין הגורמים המרכזיים לאי -קידום העניין מתחילת .העיסוק בו ב-2005. יצוין כי במהלך שנים אלה לא קיבלה הממשלה החלטות שקבעובמישרין . .| 1368 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .הועלה כי החלופות השונות לפינוי בסיס חיל הים נדונו ונבחנו לסירוגין במהלך כ-15 ,שנים .אולם לא הבשילו לכדי פעולה מעשית - בהתאם לתמ"א 13 . חסם משמעותי שתרם לאי- .מיצוי המהלך בעניין הוא החסם התקציבי ששב ועלה, זאת עקב העובדה שהמסקנה .שעלתה באופן עקבי מבדיקות ההיתכנות שבוצעו בשנים אלה הייתה כי עלויות בניית .בסיס חיל ים חדש, בין בחלופת ההעתקה ובין בחלופת ההתכנסות, לא יכוסו רק משיווק .הקרקעות שיפונו במסגרת חלופות אלו. . .בדיקת חלופות פינוי בסיס חיל הים במערכת הביטחון .גורמים ב מערכת הביטחון עסקו בבחינת חלופות לפינוי בסיס חיל הים באילת וביצוע סקרי .היתכנות בעניין, עוד בשלב אישורה של תמ"א 13 . הועלה כי בשנים שחלפו מאז, כל אחד .מהגורמים במערכת הביטחון - משהב"ט, אג"ת וחיל הים - גיבש עמדה משל עצמו, שלעיתים .סתרה את עמדות הגופים האחרים, בעניין החלופה הרצויה לפינוי בסיס חיל הים, כמפורט להלן: עמדת משרד הביטחון: המשרד סבר כי מאחר שתוכנית המתאר של אילת מאפשרת .בניית 200 יחידות דיור בשטח הבסיס העליון, ההכנסה מכך צפויה להניב רק כמהעשרות .מיליוני ש"ח, ואילו פינוי המתחם העליון יעלה כמה מאות מיליוני שקלים. משהב"ט סבר גם .כי חלופת ההעתקה עדיפה מאחר שיישום חלופת ההתכנסות בלבד לא יתרום הרבה לעיר .אילת: היא לא יוצרת רצף אורבני ולא מפנה רצועת חוף משמעותית, ומשיווק הקרקע של .המחנה העליון בלבד לא ניתן לממן את עלות ההתכנסות. עוד סבר לגבי חלופת .ההתכנסות כי מגבלות בטיחות בחלק העליון של הבסיס יגבילו את הבנייה האזרחית בו .לאחר ההתכנסות. .ב-2016 כתב מנכ"ל משהב"ט כי כדי לפנות רצועת חוף בבסיס חיל הים לטובת התיירות .בעיר נדרש פינוי של כל הבסיס, העליון והתחתון, והעברתו לתוך מתחם הנמל האזרחי, .ולשם כך יש להתניע מהלך בהובלת משרד התיירות שישולבו בו כלל הגורמים הרלבנטיים; .זאת מכיוון שללא החלטה ברמה זו ותקצובה המהלך לא יצא לפועל. בנובמבר 2019 דחה .משהב"ט מסיבות שונות את חלופת העתקת הבסיס אל תוך הנמל האזרחי והציג חלופת .התכנסות אל שטח הבסיס הצבאי התחתון. עמדת אגף התכנון (אג"ת) בצה"ל: אג"ת סבר ב -2016 כי יש להעדיף את חלופת .ההעתקה, בהתאם לתמ"א 13 , שכן לעמדתו, בראייה התכנונית הקיימת יש עדיפות לפינוי .השימושים הצבאיים מליבה האורבני והתיירותי של העיר אילת לנמל הקיים; עוד ציין כי .עמדת צה"ל בעניין היא שקיימת היתכנות וקיים רצון לקידום העתקה מלא ה של מחנה חיל .הים באילת בהתאם לתמ"א 13 ., בכפוף למימון חיצוני מלא של המהלך עמדת חיל הים: חיל הים קיים בשנת 2016 ניתוח משל עצמו לגבי שלוש חלופות וקבע .שתי הצעות לחלופת ההתכנסות והצעה לחלופת ההעתקה, לפי הניתוח המוצג להלן בלוח .3. . .| 1370 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .מהמקובץ עולה כי מאז כניסתה של תמ"א 13 לתוקף בשנת2005 , בחנו גורמים שונים .במערכת הביטחון - משרד הביטחון, אג"ת וחיל הים - כל אחד בנפרד את החלופות לפינוי .בסיס חיל הים באילת, וכל אחד מגורמים אלה נקט עמדה משלו בעניין. .בהחלטת הממשלה באוגוסט 2019 נקבע כי תוקם ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד ראש .הממשלה ובהשתתפות מנכ"ל משהב"ט וגורמים ממשלתיים נוספים, שתפעל בתוך שישה .חודשים לבחינת תוכנית מפורטת בעניין134 . במסגרת ועדה זו הציג משהב"ט עמדה .מתכללת של המערכת בנושא135 . . .עמדת רמ"י בנושא חלופות פינוי בסיס חיל הים .באוקטובר 2016 הכינה רמ"י סקר היתכנות שפורטו בו שלוש חלופות לפינוי מתחם חיל הים .באילת136 , כמפורט להלן בלוח4. . לוח6: הצעות רמ"י וניתוח חלופות לפינוי שטחי בסיס חיל הים . חלופה 1 . התכנסות חלופה 2 . העתקה מצומצמת חלופה 3 . העתקה מורחבת .עיקרי החלופה העברת המתחם העליון .של הבסיס אל שטח .המתחם התחתון תוך .הגדלת שטחו וארגון .מחדש של הבינוי בו העתקת המתחם .המינהלתי העליון .והמתחם התחתון אל תא .השטח המיועד לכך .בתמ"א 13 (70 )דונם העתקת המתחם .המינהלתי העליון .והמתחם התחתון אל תא .השטח המיועד לכך .בתמ"א 13 , תוךהגדלת .תא השטח ל-100 דונם .(ייבוש ים) .העלות 450 מיליון ש"ח עלות לא ידועה עלות לא ידועה .שווי כלכלי .בחלופה 23.2 מיליון ש"ח 196.9 מיליון ש"ח 376.9 מיליון ש"ח .משך הביצוע שלוש-ארבע שנים ארבע-חמש שנים ארבע-שמונה שנים .השטח המפונה .לטובת העיר .אילת המתחם העליון כל שטח בסיס חיל הים כל שטח בסיס חיל הים .134 בעניין זה ראו להלן, תת פרק בנושא "קידום פינוי בסיס חיל הים בתוכנית הרב- שנתית". .135 .בעניין זה, ראו להלן .136 מסמך "סקר היתכנות- בסיס חיל הים באילת מחוז דרום", רמ"י, אוקטובר 2016. . .| 1372 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .הרב-שנתית מאוגוסט 2019 , שבה נקבע כי תוקם ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד ראש .הממשלה ובהשתתפות מנכ"ל משהב"ט, משרד האוצר, מנהל רמ"י וגורמים נוספים, אשר תפעל .תוך שישה חודשים לבחינת תוכנית מפורטת לפינוי של בסיס חיל הים 137. ועדה זו הוקמה בהמשך .להחלטת הממשלה ופעלה לגיבוש תוכנית פעולה בנושא. .באוגוסט 2020 כתבה עיריית אילת למשרד מבקר המדינה כי נושא פינוי בסיס חיל הים מקודם .זה כשנה על ידי ועדת היגוי בראשות משרד ראש הממשלה כגורם מתכלל מול משהב"ט, משרד .האוצר, רמ"י, מינהל התכנון ועיריית אילת, וכי לאורך שנה זו התקיימו דיונים רצופים בעניין זה .על מנת להגיע לפתרונות הנדרשים: תכנון הבסיס המתכנס, אומדן ההתכנסות, הגדרת .השטחים המתפנים, אומדן ההכנסות מהם, בחינה הנדסית שלהם, חוות דעת מקדימה של מינהל .התיכנון לתכנון המוצע על ידי עיריית אילת לשטח שיתפנה ועוד; כן ציינה העירייה כי החלופה .המקודמת כיום היא של "התכנסות מרכזית", שבמסגרתה יתכנס הבסיס הצבאי שממערב .לכביש 90 לשטח שממזרח לו, באופן שישחרר באופן מלא את כל שטח בסיס זה; וכן ישוחררו .כ-8 דונמים בחלק הצפוני של שטח הבסיס המזרחי (בקו המים) ועוד כ-16 דונם בחלק הדרומי .של שטח בסיס זה (בסך הכול ישוחררו בקו המים כ-24 דונם); וכי חלופת התכנסות זו הוצעה .על ידי העירייה ומקובלת על כל הצדדים. עוד ציינה העירייה כי היא מקדמת במקביל עם רמ"י .תב"ע לשטחים שיתפנו במסגרת חלופה זו, ועל פי הערכה היא תאושר עד שנת 2022 ותשתלב .עם לוח הזמנים לפינוים בפועל של שטחי הבסיס כאמור. .ב- 23.9.20 , בהמשך לפעילות ועדת ההיגוי, קיימה הוועדה לשמירה על הסביבה החופית .(ולחו"ף) 138 דיון מקדים בנושא החלופות התכנוניות העקרוניות לפינוי שטחים בנמל הצבאי .באילת, לשם הכוונת התכנון בנושא על ידי רמ"י, אגף התקציבים במשרד הא וצר ומערכת .הביטחון. במסמך ההחלטה צוין, בין היתר, כי בשטחים שיפונו ממערב לכביש 90 יוקם רובע .עירוני חדש, וכי בפני הוועדה הוצגו כמה חלופות למימוש השטחים המתפנים והתמהיל .הפרוגרמתי הנדרש לצורך היתכנות כלכלית של פינוי המקטע הדרומי של הבסיס. צוין כי חברי .הוועדה מברכים על המהלך ורואים בחיוב את קידומה של התוכנית לפינוי חלק מהבסיס, ובכלל .זה פתיחת המקטע הדרומי וחיזוק החיבור בין העיר וקו המים, וכי פינוי המרחב לטובת הציבור .תואם למדיניות המאושרת, הבאה לידי ביטוי בתמ"א 13 , אשר "רואה בחופי הים נכס ציבורי .ומעודדת חיבור העיר אל קו המים באזור זה". הצעות אלה לצמצום הבסיס הצבאי ופתיחת קו .המים לשימושים עירוניים מהוות, לעמדת הוועדה, "שיפור משמעותי" ביחס למצב הקיים בהיבט .הציבורי, בתמורה לעיר אילת ובאפשרות להיטיב את הממשק בין העיר לים. עוד ציינה הוועדה .במסמך ההחלטה, כי הוצגו בפניה חלופות לבינוי ולשימושים בשטחים שיתפנו וכי היא רואה .עדיפות ביצירת חלופה שתעמוד בעקרונות שפירטה בהחלטתה, ויש להביא לאישורה את .התוכנית המפורטת בעניין שתוכן בהמשך תוך התייחסות גם להיבטים סביבתיים. .באוקטובר 2020 הוסיפה וכתבה עיריית אילת כי ועדת ההיגויהאמורה "כמעט והשלימה את .עבודתה" וכי רמ"י, משרד האוצר ומשהב"ט הגיעו לאחרונה להסכמות בעניין התכנסות הבסיס .ופינוי שטחים בו, והן מגובשות בימים אלה לכדי הסכם. .137 החלטת הממשלה4662 ( 4.8.19 '), ס8.א .138 ועדה זו הוקמה מתוקף חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד - 2004. . .| 1374 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .משרד ראש הממשלה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי הוא "פעל בשנה .האחרונה בצורה נמרצת בכדי לקדם את פינוי בסיס חיל הים. המשרד קיים עשרות שעות של .דיונים בנושא והביא להתקדמות משמעותית במשא ומתן המתנהל בין הצדדים לפינוי הבסיס. .ועדת ההיגוי... פעלה בכדי לקרב בין הצדדים הנדרשים לחתום על הסיכום הנ"ל וכעת בעלי .הסמכות נדרשים לממש את אחריותם בנושא". .צה"ל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , בין היתר, כי מאז התקבלה החלטת . ]תוכנית ההתכנסות בבסיס חיל הים הנמצאת[ ועדת ההיגוי הוא "פועל יחד עם משהב"ט לקידום .ברמת בשלות גבוהה לסיכום, אך טרם נחתם הסכם עם משרד האוצר ורמ"י; צה"ל פועל .בנחישות לקידום התוכנית ורואה בפרויקט זה פרויקט ערכי וחשוב ביותר". .רמ"י כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , בין היתר, כי בעקבות קבלתה .של החלטת הממשלה מאוגוסט 2019 קיימה ועדת ההיגוי כמה ישיבות בהשתתפות הגורמים .הנוגעים בדבר. באחת מהן, שהתקיימה באוקטובר 2020 , סוכם כי עלות המהלך הכולל .התכנסות ופינוי בסיס חיל הים על פי החלופה שנבחרה "מוסכמת על הצדדים ומסתכמת ב -350 . מיליון ש"ח ללא מע"מ" ונקבע, בין היתר, כי תהיה השתתפות עצמית של משהב"ט בעלות .הפינוי; וכי משרד האוצר, רמ"י ומשהב"ט יסכמו אבני דרך ופריסת תשלומים "תוך התייחסות .לסך העלות, קידום התכנון והשתתפות משהב"ט". עוד כתבה רמ"י בתשובתה, כי בנובמבר 2020 . התקיים דיון בין הצדדים בנושא, בראשותו של שר האוצר, ובו סוכם בין היתר, כי "חלוקת .התקציב למימון הפרויקט תהיה באופן הבא: רמ"י - 33 ]אגף תקציבים[ ;מיליון ש"ח- 30 מיליון .ש"ח, משהב"ט - 20 מש[ ;מיליון ש"ח ]רד רוה"מ- 13 מיליון ש"ח... אופן וחלוקת ההשתתפות . על ידי מ"מ מנכ"ל משרד רוה"מ ועל ידי שר ]כאמור[ במימון עלויות הפרויקט כפי שזו סוכמה .האוצר - הינן מקובלות על רשות מקרקעי ישראל אשר פעלה ללא לאות למימושה... חרף האמור .התנגד משהב"ט לממש את החלטתו של שר האוצר, ומשכך ועל אף מאמציה של רשות מקרקעי . להגיע להסכמות כמתבקש".]עד למועד זה[ ישראל לא עלה בידה .משרד הביטחון כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2020 בין היתר, כי לאחר .ההסכמות לגבי שווי שטחי הבסיס שיתפנו ושיעורי ההשתתפות של הגורמים הקשורים בעניין ."התגלעו מחלוקות בין הצדדים ביחס לסוגיות הנוגעות בעיקרן לסיטואציה שבה רמ"י לא תשלים . נכונה להשלים את המו"מ תוך ]מערכת הביטחון[ ...את קידום התב"ע על השטחים המתפנים . הפרויקט בהתאם לסיכום אשר יושג" ופועלת כדי לקדם את התוכנית. ]ולממש את[ זמן קצר .מנהל התכנון כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2021 , בין היתר, כי הוא השתתף .בוועדת ההיגוי בנושא בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה והוועדה "גיבשה מסקנות .משותפות"; וכי במסגרת דיוניה "הבהיר משרד הביטחון כי לא ניתן לכנס את בסיס חיל הים כולו .אל הנמל האזרחי. לפיכך פעל מינהל התכנון... על מנת לשחרר מקסימום שטח ובעיקר . ]וכן פעל[ מקסימום רצועת חוף לטובת שימושים אזרחיים, בדגש על שימושי תיירות, פנאי ובילוי .על מנת להביא את עיקרי התוכנית המתגבשת להיוועצות מוקדמת... בפני מליאת הולחו"ף... .זאת על מנת להגדיל את הוודאות לגבי היקף וסוג הפיתוח שיוותרו ברצועת החוף הדרומית .שהסכים חיל הים לפנות". . .| 1376 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי שלב בחינת החלופות לביצוע ולמימון של הפרויקט: הקמת מינהלה בחברה הלאומית .לדרכים144 אשר תרכז את כל ל המטלות הנוגעות למימוש ההחלטה, והקמת צוות היגוי .בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה (להלן - צוות ההיגוי לרכבת) שיבחן, בתוך שלושה .חודשים, שלוש חלופות מימון להקמת המיזם: (א) על בסיס הסכם בין -ממשלתי בין .ממשלת ישראל וממשלה אחרת שיש לישראל אינטרסים כלכליים ואסטרטגיים משותפים .עימה; (ב) בשיתוף הסקטור הפרטי; (ג) באמצעות מימון ממשלתי. צוות ההיגוי לרכבת יגיש .לשר התחבורה המלצה בדבר החלופה המימונית המועדפת, וזו תובא לאישור הממשלה .על ידי שר התחבורה וראש הממשלה. .מסמך ממצאי בדיקת שלוש חלופות המימון והמלצות צוות ההיגוי בעניין (להלן - .מסמך הצוות) הוגש בדצמבר 2014 לשר התחבורה, למשרדי ממשלה רלוונטיים .ולחברת נתיבי ישראל; ואולם ממצאים אלו טרם הוגשו לממשלה לשם קיום דיון .בנושא כנדרש על פי החלטת הממשלה. .במסמך הצוות צוין כי העלות הכוללת של הקמת קו הרכבת לאילת מוערכת בכ -30.3 .( מיליארד ש"ח לא כולל הקמת מרכז שליטה, מרכז תיקונים ואחסנה, מרכזי שירות .ושדרוגים נוספים שעלולים להידרש); וכי נוסף על העלות האמורה, בתקופת ההפעלה .תידרש על פי הערכות משרד האוצר סובסידיה לנוסעים בסך כחצי מיליארד ש"ח בשנה. .בעניין בחינת חלופות המימון צוין במסמך כי כל החלופות הן בעלות "היבטים תקציביים .משמעותיים", אף אחת מהן לא מעבירה משמעותית את נטל המימון על תקציב המדינה .ותקציב משרד התחבורה, ו"החשכ"ל יודע לגייס הון בעלות זולה יותר לטובת תקציב .". נוכח האמור המליץ הצוות, ]שיתוף הסקטור הפרטי[ המדינה מאשר עלות ההון באמצעות .בהיבט ה מימוני, לחלק את המיזם לשניים: (א) השלמת התכנון, קידום זמינות והקמת .המבנה התחתון (מצעים, מנהרות, גשרים, מעברי מים, עבודות עפר והנדסה אזרחית) .ממקורות תקציביים; (ב) הקמת המבנה העליון (מסילות, מערכת איתות, תקשורת וחשמול) .ואחזקת המבנה העליון והתחתון ממקורות תקציביים או חיצוניים. שלב התכנון הסטטוטורי: הממשלה הטילה על שר הפנים להשלים את הליכי התכנון .הסטטוטורי של כל מקטעי המיזם בלוח זמנים קצר, ולא יאוחר מסוף שנת 2012145 . .ב-2012 העביר משרד התחבורה את הטיפול בנושא יישום החלטת הממשלה בעניין המיזם .לחברת נתיבי ישראל, אש ר פעלה, בין היתר, לקידום ביצוע תסקיר השפעתו על .הסביבה146 ; אולם העיסוק הממשלתי במיזם הרכבת לא מוצה והוא הותנע מחדש שוב ביוני .144 בסוף שנת2012 שונה שמה של חברה זו ל"נתיבי ישראל- החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ". .145 בעת שהתקבלה החלטת הממש לה פעל מינהל התכנון, הגורם האחראי לגיבוש מדיניות תכנון ארצית בנושאים .שונים, במסגרת משרד הפנים. ההחלטה קבעה כי אם לא ניתן יהיה לעמוד בלוחות הזמנים שנקבעו, כשתחליט .הממשלה על חלופת המימון להקמת המסילה תיתן דעתה גם על לוח הזמנים העדכני להשלמת התכנון. עוד קבעה .ההחלטה כי תכנון הרכבת יביא בחשבון את מדיניות הממשלה בנושא, ובכלל זה: לאפשר נסיעת רכבת הנוסעים .במהירות של 300 .קמ"ש; הפעלת הרכבת תתבסס על מערך מחושמל; המיזם יאפשר הובלת מטענים והסעת נוסעים .146 על פי חוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 , ותקנות התכנון והבנייה (תסקירי השפעה על הסביבה), התשס"ג -2003 , . נדרש יזם במקרים מסוימים להגיש למוסדות התכנון "מסמך הסוקר את הקשר שבין תוכנית מוצעת לבין הסביבה .שבה היא מיועדת להתבצע". . .| 1378 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .הנוסעים בתחום העיר; וחיבור רכבת המטענים אל נמל אילת. עוד ציינה כי המחלוקת .בעניין מיקום תחנת הנוסעים הסופית באילת נפתרה, אך יתר המחלוקות עדיין קיימות. .✰ . משרד התחבורה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר2020 , ביןהיתר, כי "עם . כחלק מפרויקט ]הרכבת לאילת[ כניסתה לתפקיד, שרת התחבורה הכריזה על פרויקט .הדגל שבכוונתה לקדם להשלמת מסילת ברזל מזרחית מקריית שמונה ועד אילת... יש .לציין כי במשך כ -3 שנים משרד התחבורה לא תוקצב לצורך המשך הליך התכנון .הסטטוטורי, מה שגרם לעיכובים נוספ". ]של הפרויקט[ ים בהליך התכנון .חברת נתיבי ישראל כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , בין היתר, כי .היא מייחסת חשיבות אסטרטגית גדולה בפיתוח הנגישות התחבורתית של אילת באמצעות .קו רכבת, וכי היא "עובדת בימים אלו במרץ על סיום ההליכים הסטטוטוריים ובחודשים .ה הקטע הצפוני (ב"ש ]וכי נכון למועד זה[ קרובים, תופקד התוכנית- דימונה) הופקד ופורסם . אישור התוכנית, החברה ערוכה באופן מידי להמשך קידום התוכנית ]ועם[ להערות הציבור .בלוחות זמנים מואצים". .מינהל התכנון כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי הוועדה המחוזית דרום החליטה .בינואר 2013 על אישור ההנחיות לתסקיר לתוכנית מסילת הרכבת לאילת והגשת סקר .חומרים מסוכנים (חומ"ס) בעניין וזאת "לאור הובלת חומ"ס אינטנסיבית בקו זה, כבר במצב .הקיים במסילה הקיימת"; וכי ההליכים התמשכו עקב מחלוקת בין הוועדה המחוזית דרום .לבין חברת נתיבי ישראל בעניי ן דרישתה של הוועדה להגיש סקר חומרים מסוכנים. סקר .זה, שאותו הגישה נת"י (נתיבי ישראל) לראשונה בשנת 2018 ,, "הראה ממצאים מורכבים .המחייבים נקיטת אמצעים להפחתת סיכונים", והחברה עדכנה אותו בשנת 2019 ; כדי לקדם .את התוכנית החליטה הוועדה המחוזית לחלק אותה למקטעים תוך מתן עדיפות למקטע .הצפוני של המסילה (מבאר שבע לרותם). באמצע שנת 2019 החליטה הוועדה המחוזית .להפקיד את התוכנית למקטע הצפוני בתנאים, ובאמצע שנת 2020 קיימה הוועדה דיון .משלים בעניינו של סקר הסיכונים. לאחר קבלת חוות דעת בעניין מהמשרד להג"ס פורסמה .באוקטובר 2020 התוכנית להפקדה, והיא נמצאת כיום לקראת סוף תקופת ההפקדה. .בעניין המקטע הדרומי של המסילה ציין מינהל התכנון בתשובתו כי לאחר הגשת מסמכי .התוכנית ותסקיר השפעה על הסביבה, נקבע צוות עבודה משותף בראשות לשכת התכנון, .ובמהלך עבודתו עלו כמה סוגיות מהותיות שהיה צורך להסדירן, אולם מאחר שלא גובשו .הסכמות לגבי כולן "התוכנית טרם נדונה בדיון להפקדה" והמינהל פועל להבאתה לדיון .במהלך שנת העבודה הקרובה. . .| 1380 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .תמונה 8 : קטע כביש90 )ליד עין חצבה (נתיב אחד לכל כיוון .המקור: גוגל. .מאפייניו של כביש 90 יוצרים בחלקים ממנו סכנות לנהגים שאינן מאפשרות להם מרווחי .טעות, וכל סטייה קלה מהנתיב שבכביש עלולה להוביל לתאונה חזיתית שתוצאותיה .קטלניות. להלן במפה 6 תוואי כביש90 ופירוט הסכנות העיקריות שבו ומשמעויותיהן151 , . ונתונים על מספר התאונות שהתרחשו בו והנפגעים בהן152. .151 המידע על הסכנות בכביש מתוך מסמך מעודכן של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים מינואר2020. .152 .נתוני הנפגעים על פי נתוני הלמ"ס, שריכזה עמותת אור ירוק . .| 1382 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .להלן במפה 7 פירוט הסכנות בקטע כביש90 שבין צומת הערבה לאילת (כ-180 ק"מ, ברובו .הכביש חד-מסלולי לכל כיוון), וכן נתונים על מספר התאונות שהתרחשו בו והנפגעים בהן 153: . מפה7: תוואי קטע צומת הערבה- אילת בכביש 90 , הסכנות שבו ותוצאותיהן .המקור: מסמכים בעניין הסכנות והתאונות בקטע צומת הערבה -אילת בכביש 90 ותוצאותיהן, בעיבוד . משרד מבקר המדינה. .153 נתוני הנפגעים הם על פי נתוני הלמ"ס, שריכזה עמותת אור ירוק. המידע על סכנות מקטע הכביש מתוך מסמך .מעודכן של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים מינואר 2020. . .| 1384 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .עלולה להחריף את הבעיה הבטיחותית בדרכים לאילת וממנה, שכן תנועת הנוסעים לעיר תוסט .מדרך האוויר לרשת הכבישים, ולתנועה הנוספת תהיה השפעה שלילית על הבטיחות בכבישי .האורך לאילת מדרום לבאר שבע - כבישים 31 ,25 ,90 ו-40 , שברובם חד-מסלוליים "ובחלקים .מהם קיימות בעיות גיאומטריות... לתוספת התנועה תהיה השפעה בטיחותית ואחרת גם מצפון .לבאר שבע". במסמך הוע רך כי תוספת התנועה בכבישי האורך האמורים תביא עימה 40 תאונות .דרכים נוספות בשנה וכ-90 בני אדם נוספים שייפגעו בכל רמות החומרה, וכי עלות התאונות .שיתווספו נאמדת בכ-30 .מיליון ש"ח בשנה .משרד התחבורה הוא המשרד האחראי מטעם הממשלה לניהול התשתית התחבורתית במדינה, .ביבשה, באוויר ובים, לרבות המלחמה בתאונות הדרכים. הוא מנוהל בעזרת אגפים, רשויות .וחברות ממשלתיות, ואחראי לתכנון, פיתוח והסדרה של תשתיות ומערכות תחבורתיות משולבות .אשר מקדמות את הניידות והלוגיסטיקה של אזרחי ישראל והבאים בשעריה ושל המשק .הישראלי על כל מרכיביו ותורמות לצמיחה כלכלית וחברתית בישראל. לתחום הבטיחות בדרכים .אחראית מ -1997 הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים 158 , המנוהלת כיום כרשות עצמאית .סטטוטורית הכפופה ישירות לשר התחבורה ומהווה זרוע מקבילה למשרד בתחום הבטיחות .בדרכים. .אף שדבר התרחשותן של כ- 2,480 תאונות, חלקןחמורות ורוב התאונות החמורות חזיתיות, .לכל אורך כביש 90 בשנים2003 - 2020159, הסכנות הטמונות בו והצורך הניכר בשדרוגו .ידועים זה שנים רבות לגורמים הנוגעים בדבר, לא נמצא כי בוצעו בצורה מספקת פעולות .ומהלכים אופרטיביים שנועדו לטפל כראוי בסכנות שאליהן חשופים הנוסעים בכביש זה: בנובמבר 2018 , לאחר שבתוך שבועיים נהרגו 17 בני אדם בשלוש תאונות קטלניות .שהתרחשו בכביש 90 , הכינה הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים מסמך בנושא ״ריבוי .תאונות בדרך 90 ״ (להלן- המסמך מנובמבר 2018 ), שבו נבחנו מאפייני התאונות (שלא .בצמתים) שהתרחשו בכביש זה בשנים 2013 - 2018 ותוצאותיהן בהשוואה לתאונות .שהתרחשו בתקופה זו בקטעי דרכים בין-עירוניות אחרות (שלא בצמתים) עם נתיב אחד .לכל כיוון, בעלי קו הפרדה מסומן בלבד. להלן נתונים שפורטו במסמך מעודכן בעניין זה .מינואר 2020 , שהכינה הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, על הרוגי ם ופצועים ושיעור .התאונות החזיתיות בכביש 90 בשנים 2019 - 2014 :, לפי מקטעים .158 בשנת2006 חוקק חוק חדש- חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, התשס"ו - 2006 ., ומכוחו פועלת הרשות כיום .159 עד אוגוסט2020. . .| 1386 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .ולא היו הרוגים, ולדעתה יש לכך משמעות מבחינת הכדאיות הכלכלית בשדרוגו המלא של .כביש זה. .הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר .2020 , בין היתר, כי את בחינת תאונות הדרכים בכביש90 יש להשוות למספר התאונות .בכבישים אחרים, ולא לבחון אותן רק בפני עצמן, ואת הצורך בשדרוגו של כביש זה יש .לבחון כפי שבוחנים אם לשדרג כל כביש אחר במדינה, וזאת כדי שהתקציבים המוקצים .לשיפור התשתיות יושקעו במקום שבו הם יביאו את התועלת הגדולה ביותר; וכי בהתאם .לכך גם סוג השדרוג של כביש מסוים צריך להיבחן לעומת חלופות שונות של סוגי .שדרוגים, לפי מידת יעילותם ועלותם. עוד ציינה הרשות בתשובתה כי "שדרוג תשתיות .אומנם יכול להפחית משמעותית את מספר התאונות בקטע דרך נתון ואת חומרתן, אך אין .לראות בו אמצעי מספיק כדי למנוע אותן לחלוטין" וכי קיימים כאמור בכביש 90 גורמי סיכון .המייחדים אותו לעומת כבישים במרכז הא רץ. הרשות גם ציינה כי "בדרך 90 קיימים קטעי .דרך חד מסלולים רגילים בהם המהירות המותרת היא 90 קמ"ש, זאת בניגוד להנחיות .שקבע משרד התחבורה בשנת 2010 ולפיה בדרך חד-מסלולית רגילה המהירות המותרת .תופחת ל-70 קמ"ש ובדרך חד- מסלולית ראשית בעלת רמת תכנון גבוהה ל-80 קמ"ש, או .לחילופין שהדרך תשודרג ותוצב בה מפרדה קשיחה. על בסיס הניסיון ממדינות אחרות .ידוע לנו שהבדל של 10 קמ"ש במהירות המותרת יכול להביא להבדל משמעותי במספר .הנפגעים" וייתכן שיש מקום לבחון את הפחתת המהירות המותרת בכביש 90. . .| 1388 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .ב. לקבל אישור לקידום תכנון ראשוני לשדרוג כל תוואי כביש 90 , וכן לבחון בתקופת .הביניים שעד השלמת ביצוע התוכנית הקמת הפרדות קשיחות במקטעים שונים של .הכביש, ובטווח הקצר להציב בו הפרדות רכות 162 . במסגרת תוכנית השדרוג יוצבו .וישולבו לאור כו של הכביש תמרורי אזהרה בולטים, אמצעי בטיחות רכים ותאורה וכן .יוקמו בו מפרצי חנייה בקטעי כביש ארוכים; .ג. לזרז את ביצועם של 17 פרויקטים של מוקדי סיכון ופניות שמאלה לאורך כביש90 , . בהיקף של 170 מיליון ש"ח, שקידמה באותו מועד חברת נתיבי ישראל, ובכללם .פרויקטים להקמ ת כיכרות, הסדרת כניסות ליישובים, הסדרה ורמזור של צמתים, .התקנת מעקות בטיחות, טיפול באפיקי נחלים ובולענים באזור ים המלח ומעברים תת- .קרקעיים של הולכי רגל. .בביקורת הועלה כי לא נמצא במשרד התחבורה פרוטוקול של ישיבה זו ולא נמצא כי .ההחלטות שהתקבלו בה הופצו בכתובים למשתתפי הישיבה. .כללי המינהל התקין מחייבים רישום של פרוטוקולים מדויקים ואמינים בדיונים של גופים .ציבוריים, ובייחוד כשבדיונים מתקבלות החלטות שיש להן השלכה כלכלית ניכרת; על .הפרוטוקול לשקף תמונה של מה שהתרחש בדיון ולהכיל את עיקרי הדברים שנאמרו, .המחלוקות שהתגלעו, ההחלטות שהתקבלו, הנימוקים להן, הצעדים האופרטיביים הנדרשים, .על מי מוטל הביצוע ובאיזה לוח זמנים 163. . על משרד התחבורה להקפיד לבצע רישום מדויק ומפורט של דיונים כגון הדיון האמור .בעניין שדרוג כביש 90 , ולהקפיד על הוצאת הנחיות לביצוע בהמשך להחלטות .שמתקבלות. בהמשך להנחיית שר התחבורה מנובמבר 2018 השלימה חברת נתיבי ישראל במרץ2019 . את הכנתה של תוכנית אסטרטגית לשדרוג כביש90 במלואו והצירים המזינים אותו. החברה .מסרה למשרד מבקר המדינה בינואר 2020 כי כבר בשנת2012 הכינה תכנון מפורט, לרבות .הסדרה סטטוטורית, לצורך שדרוג קטע הכביש שבין צומת הערבה לקטורה, וכי על פי .הערכתה פעולות הליכי התכנון וקבלת האישורים הסטטוטוריים לגבי תוואי הכביש במלואו .וביצוע העבודות יימשכו לפחות כעשר שנים נוספות. .יצוין כי בינואר 2020 מסר משרד התחבורה למשרד מבקר המדינה כי החברה הודיעה לו .שהתכנון המפורט שהכינה ב-2012 לא ניתן ליישום מיידי ודורש ״רה-תכנון ובקרות חוזרות .לאחר 7 .שנים״. החברה מסרה למשרד מבקר המדינה כי פעולה נוספת זו תימשך כשנתיים .ביוני 2019 פנה משנה למנכ"ל משרד התחבורה למנכ״ל משרד ראש הממשלה וציין כי .המשרד גיבש, באמצעות חברת נתיבי ישראל, תוכני ת אסטרטגית לשדרוג כביש 90 .162 משרד התחבורה הודיע למשרד מבקר המדינה בינואר2020 כי לאחר בדיקה עם לשכת מנכ"לית המשרד לא נמצאה .אסמכתה כתובה להנחיה זו של המנכ"לית. .163 לעניין חשיבות הפרוטוקולים של דיונים קבע בג״ץ כי ״ללא דיווח וגילוי לא תהא שקיפות, וללא תיעוד עלולה חובת .הגילוי להתרוקן מתוכן של ממש". ראו בג"ץ 3751/03 יוסי אילן נ' עיריית ת"א, פ"ד נט ( 3 )817 (2004.) . .| 1390 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי נכון למועד סיום הביקורת תוכנית העבודה הרב-שנתית (תוכנית החומש) של חברת נתיבי .ישראל לשנים 2022 - 2026 טרם גובשה, ועל כן טרם הוכרעו סדרי העדיפויות בעניין שדרוג .כביש 90 מצומת קטורה עד צומת הערבה. .בינואר 2020 כתב משרד התחבורה למשרד מבקר המדינה כי החסם היחיד לביצוע שדרוג .הקטע האמור בכביש 90 הוא תקציבי, והסרתו דורשת היענות של משרד האוצר, ועל כן .אין באפשרותו להמשיך לקדם את ביצוע הדבר. .עיריית אילת כתבה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2020 כימאחר שכביש 90 הוא ציר .התנועה הראשי אל העיר, ולנוכח סגירת שדה דב והעלייה החדה במספר המגיעים לעיר .בכלי רכב פרטיים, יש חשיבות עליונה בהמשך שדרוג הכביש, הן בהיבט הבטיחותי והן .בהיבט השירותי; שדרוג רמת השירות צריך לבוא לידי ביטוי בין היתר בהרחבת הכביש .לרב-מסלולי , במהירות הנסיעה המותרת ובמעברי נחלים מתחת לכביש ולא עליו, על מנת .שאירוע שיטפון לא יגרום לניתוק העיר עקב סגירת הכביש. היא הדגישה את הכדאיות .הכלכלית הנובעת מחיי אדם שניצלו לאורך השנים, אפס תאונות קשות ואפס הרוגים בקטע .הכביש ששודרג והפך דו-מסלולי דו -נתיבי עם הפרדה. לדברי העירייה, "כל הנושא נמצא .מחוץ לתחום שליטתה והשפעתה של העיר אילת, למרות זאת הנהלת העירייה מנסה שוב .ושוב להשפיע על המדינה לבצע את השדרוג הנוסף". .✰ . משרד ראש הממשלה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי הממשלה .החליטה להטיל את האחריות לביצוע הסעיף בעניין שדרוג כביש 90 בהתאם להחלטה .מאוגוסט 2019 "על משרד התחבורה והבטיחות בדרכים... שקובע את סידרי העדיפויות .בשדרוג כבישי ישראל ואת התוכנית הרב-שנתית של נתיבי ישראל. ככל שישנם חסמים .ביישום סעיף זה, משרד התחבורה והבטיחות בדרכים מוזמן לפנות לוועדת ההיגוי בראשות .מנכ"ל משרד ראש הממשלה, דבר שלא נעשה עד כה". .משטרת ישראל כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , בין היתר, כי היא .כביש [ "אינה אחראית על ההיבט התשתיתי ועל שדרוג90 . כל נושא התקציב לביצוע] . עבודות בכביש90 . משטרת יש]הינו באחריות חברת נתיבי ישראל[ ראל אמונה על אכיפת . המודעות לרמת הבטיחות בדרך ]וכן פועלת להעלאת [ עבירות התנועה בכביש הנ"ל . מידע הנוגע לתאונות דרכים... באופן ]וכן מעבירה[ באמצעות מכתבים הנשלחים לנת"י ., בהתאם לדרישות החוק". עוד ציינה משטרת ]לרשות הלאומית לבטיחות בדרכים[ שוטף .ישראל, כי כביש 90 "משתנה באופיו ובסביבתו מאזור לאזור וכן ברמת הסיכון שלו ולפיכך . בנושא האכיפה, אינו זהה. יחד עם זאת לרוב אורכו, בדגש לאזור הדרום הוא ]התייחסותה[ . על תוצאות הפעילות בכביש זה]ויחידותיו נמדדות ומדווחות[ מוגדר ככביש למיקוד אכיפה . עלה]שניתנו בו[ מספר הדוחות]וכי[ בין2017 ל-2019 ביותר מ-50%." . משרד האוצר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי "הועברו למשרד .... וכן ]מאילת לצומת קטורה[ התחבורה תקציבים לשדרוג מספר מקטעים לאורך הכביש .תקציב לתכנון המשך שדרוג הכביש. כחלק מהכנת תוכנית החומש הבאה של חברת נתיבי . .| 1392 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .הקמת מסילת רכבת לאילת והמשך שדרוגו של כביש 90 ושיפור רמת הבטיחות לנוסעים .בו, יוכלו לסייע בקידומה ופיתוחה של העיר אילת, באמצעות הנגשת העיר הפריפריאלית .ביותר במדינה למרכזה וצמצום מספר תאונות הדרכים בכביש זה. פעולות אלו אף עשויות .לתרום לצמצום עלויות השינוע לעיר וממנה ובעקבות זאת להפחתת יוקר המחיה בה, .למשיכת תושבים חדשים לעיר ולביסוס ענפי משק נוספים אשר יכולים לקדם את הגיוון .התעסוקתי בה ולתרום לחוסנה הכלכלי והביטחוני. זאת ועוד, שיפור הנגישות .התחבורתית עשוי גם לחזק יישובים קיימים בתוואי הרכבת המתוכננת לאילת וכביש 90 .ולעודד הקמת יישובים חדשים. לאור חשיבות נושאים אלה, מן הראוי שמשרדי הממשלה .ויתר הגורמים הרלוונטיים, ובכללם משרד ראש הממשלה, משרד התחבורה, משרד .התיירות, משרד האוצר ומשרד הפנים, יפעלו כל אחד בתחומו לקידום יישום החלטות .הממשלה והחלטות נוספות שהתקבלו בעניין מסילת הרכבת לאילת ושדרוג כביש 90 , . תוך קביעת תכולות הפרויקטים האמורים- בהתחשב במכלול השיקולים, ובהם שיקולים .תחבורתיים, כלכלים וחברתיים, שלביות ביצועם, הדרכים למימונם, לוח הזמנים לביצועם .וכן מנגנונים ליישום ולבקרה הנדרשים כדי להבטיח את מימושם. . . .| 1394 | . פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי .