מטלות רוחב/ההסברה לקהלי היעד דוברי השפה הערבית ושידורי מדינת ישראל בערבית - ממצאי מעקב מורחב

 ♦ . .מבוא .ההסברה של מדינת ישראל בשפה הערבית אמורה לתת מענה מיטבי לאוכלוסיות דוברות השפה הערבית, שניתן לחלק ן מנקודת מבט גיאוגרפית ל ארבע: א. ברצועת עזה ובאזור יהודה והשומרון (להלן - איו"ש); ב. במדינות ערב הסמוכות למדינת ישראל; ג. במדינות הרחוקות ממדינת ישראל; ד. במדינת ישראל. ממצאי מעקב 223 .ממחקרים שונים עולה, כי המרחב הערבי התקשורתי, הכולל שידורי טלוויזיה, שידורי רדיו, אתרים באינטרנט ועיתונות מקומית ובין -ערבית, הפך לאחת מזירות ההתרחשות החשובות והמשפיעות ביותר בעולם הערבי. במחקרים אלה צוינו גם הסיבות שהפכו את התקשורת הערבית לגורם משמעותי ומרכזי בעולם הערבי , וביניהן: התפתחות האמצעים הטכנולוגיים בתחום התקשורת; השקעת משאבים רבים בשידור של תחנות הטלוויזיה בלוויין ונגישותן המיידית לאירועים המתרחשים במרחב הערבי; זמינות השידורים לאור הקלות היחסית בהתקנת אנטנות-צלחת לקליטת שידורי טלוויזיה מלווייני תקשורת; והגדלת אתרי האינטרנט, לרבות שיפור ניכר בזמינותם של שידורי הטלוויזיה והרדיו והעיתונים הערביים הודות למהדורות האינטרנט שלהם. יצוין, כי שיעור הגולשים באינטרנט במדינות ערב עולה בהתמדה בשנים האחרונות, ותחנות הטלוויזיה בלוויין, ובראשן רשת "אלג'זירה", מגיעות לעשרות מיליוני צופים בכל רחבי תבל. נוכח האמור לעיל, מהווה התקשורת הערבית נתח חשוב מהתקשורת ה זרה. מדברי גורמים שונים העוסקים בתחום ההסברה עולה, כי התמודדות ההסברה הישראלית עם קהלי היעד דוברי השפה הערבית הפכה זה מכבר לקשה ומורכבת גם נוכח התחרות עם תקשורת ערבית עוינת, חזקה ומתפתחת. כבר בדוח מבקר המדינה משנת 20025 נאמר, כי " על אף חשיבותן הרבה של פעולות ההסברה לאוכלוסייה דוברת השפה הערבית, חל במישור חיוני זה כשל הסברתי מתמשך שנגרם הן כתוצאה מהיעדר גוף ממלכתי בעל סמכות לריכוז פעולות ההסברה במישור זה והן משום שהיכולות של גופי השידור בערבית צומצמו בתוכן, בהיקף ובעוצמה, על אף צורכי ההסברה המתעצמים והפיתוח המואץ של התקשורת במדינות ערב". בדוח מבקר המדינה משנת 20076 נאמר בנוגע להסברה בשפה הערבית, כי "מאז משנת [ הביקורת הקודמת 2002, כמפורטלעיל ] הכשל]מלחמת לבנון השנייה[ נותר בעינו ואף התחדד מאוד בימי המלחמה בלבנון ההסברתי המתמשך בתחום ההסברה לעולם הערבי, לתושבי הרשות הפלסטינית ולאוכלוסיית דוברי השפה הערבית בישראל". נוכח האמור, המליץ משרד מבקר המדינה בדוח משנת 2007 בענייןההסברה בערבית, כלהלן: " חיוני כי הממשלה תפעל להפסקת הסחבת הבלתי נסבלת ותפעל לאלתר ובאופן יסודי ככל הדרוש לשיפור ההסברה הן לעולם הערבי; הן לתושבי הרשות הפלסטינית והן לדוברי השפה הערבית בישראל. לשם כך יש לגבש תפיסה כוללת, לקבוע את דרכי ההכוונה של גופי ההסברה והתיאום ביניהם ולקבוע את הדרוש בתחומי ארגון ותקצוב, הכשרת דוברים בשפה הערבית ושיפור של יכולות השידור ברדיו, בטלוויזיה ובאינטרנט. הליקויים בהסברה הישראלית בשפה הערבית בעת המלחמה בלבנון ממחישים ביתר שאת צורך חיוני זה. מאחר שמדובר בעניין לאומי בין -תחומי, ראוי שהטיפול בו ירוכז על ידי משרד ראש הממשלה". בחודשים פברואר - מאי 2009 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב עלהאופן ועל מידת הטיפול בליקויים שהועלו בביקורות הקודמות בנושא י הטיפול הלאומי בהסברה בשפה הערבית ובשיקום השידורים הממלכתיים בשפה הערבית, ובכלל זה בהכנות בתחום זה לקראת מבצע " עופרת יצוקה" ברצועת עזה ובמהלכו. הביקורת נערכה במשרד ראש הממשלה; במשרד החוץ; במשרד הביטחון; .__________________ .5 ראו הערת שוליים מס' 2. 6 ראו הערת שוליים מס' 1 . 224 דוח שנתי60א .בחטיבת דובר צה" ל; במערך הדוברות וההסברה במטה הארצי של המשטרה; וברשות השידור. בדיקות השלמה נעשו במטה לביטחון לאומי שבמשרד ראש הממשלה, בחטיבת המחקר של אגף המודיעין בצה" ל ובנציבות שירות המדינה. ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים בודדים מפרק זה לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .]נוסח משולב[ .חיסיון נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת ייאמר כבר כאן, כי גם בביקורת המעקב הצביעו מספר גורמים בעלי נגיעה ישירה לתחום ההסברה בערבית על הנז ק שנגרם למדינת ישראל נוכח הליקויים המהותיים שנותרו בעינם בתחומי ההסברה הלאומית לקהלי היעד דוברי השפה הערבית, ובנושא השידורים הממלכתיים בשפה הערבית. כך, למשל, במכתבה של יו"ר ועדת המשנה ליחסי חוץ והסברה של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת דאז, תא"ל (במיל') עמירה דותן, ממרס 2008 ,לראש הממשלה דאז, מר אהוד אולמרט בנושא השידורים בשפה הערבית, היא ציינה, בין השאר, כי " אין צורך להכביר מילים ולציין כי במזרח התיכון בו אנו חיים ומול תקשורת עוינת דוגמת 'אלג'זירה', הריק הישראלי הוא חלמאות ואסון". יו"ר רשות השידור דאז, מר משה גביש, מסר בפברואר 2009 " לנציגי משרד מבקר המדינה, בין היתר, כיהעובדה שבשטחים רצועת עזה [ואיו"ש ובעולם הערבי שומעים אותנו פחות ופחות היא מחדל ] אסטרטגי" (בנושא אמצעי השידור של מדינת ישראל בערבית ראו בהמשך). ראש המטה הביטחוני-מדיני במשרד הביטחון וממלא מקום מתאם הפעולות בשטחים (להלן - מתפ"ש), אלוף ( במיל') עמוס גלעד, מסר במאי 2009 לנציגי משרד מבקר המדינה, כי " למעשה אין הסברה בשפה הערבית וזה אסון לאומי. צריך לייצר הסברה אטרקטיבית לקהלי היעד בשפה הערבית ובזה אנו חלשים גם בתוכן וגם בתשתיות". .הטיפול בקידום ההסברה הלאומית בשפה הערבית מיולי 2007 ועד מאי 2009 .1 . הטיפול בהסברה בערבית במשרד ראש הממשלה א. מימוש החלטת הממשלה בתחום ההסברה בערבית במטה ההסברה הלאומי ביולי 2007 'החליטה הממשלה (החלטה מס 1936 ) על "הקמת מערך הסברה לאומי". במסגרת זו הוחלט להקים מטה הסברה לאומי במשרד ראש הממשלה, אשר יתאם את כל גורמי ההסברה במדינת ישראל, כדי להציג מדיניות הסברה אמינה, אחידה ועקבית. באפריל 2008 החליטה הממשלה למנות את מר יעקב גלנטי לתפקיד ראש מטה ההסברה הלאומי 7 . חודשיים קודם לכן, מונה מר ירדן ותיקאי, לפי החלטת ראש הממשלה דאז, מר אהוד אולמרט, לתפקיד מנהל מטה ההסברה הלאומי, בכפיפות לראש מטה ההסברה הלאומי. .__________________ .7 'ראו הערת שוליים מס3. ממצאי מעקב 225 .בהחלטת הממשלה מיולי 2007 " הוקדש גם פרק לדרוש בתחום הסברה לאוכלוסיות ערביות", ובו נאמר בנוגע לתפקיד מטה ההסברה במשרד ראש הממשלה בנושא זה כלהלן: א. "פורום ההסברה הלאומי8 , לאחר היוועצות עם נציגים בכירים מהמגזר הערבי ועם גורמי מקצוע הבקיאים בהסברה לאוכלוסיות ערביות, יגבש תוך 60 יום מיום מינוי ראש מטה ההסברה, מדיניות כוללתלהסברה לאוכלוסיות ערביות ; ב. אחת לחודש לפחות תתקיים ישיבת פורום הסברה לאומי, שבה ישתתפו גם נציגים בכירים רלוונ טיים בצה"ל, ממתאם הפעולות בשטחים, שב"כ ומשטרה וגורמים נוספים, על פי שיקול דעתו של ראש מטה ההסברה הלאומי, לשם הערכת מצב וגיבוש תכניות הסברה לאוכלוסיות ערביות. ג. פורום ההסברה הלאומי יקבע תכנית עבודה, לעת חירום, לתדרוכים וראיונות של דוברים מטעם הממשלה לכלי התקשורת הערבית, הן לרשתות ערביות זרות והן לכלי תקשורת ישראלים ערביים. ראש המטה יקיים קשר קבוע עם גורמי השידור הממלכתיים בשפה הערבית". בהחלטת הממשלה דלעיל גם צוין, כי " האחריות המלאה והכוללת להסברת חוץ תישאר בידי משרד החוץ ולא יחול כל שינוי בסמכויותיו של המשרד בתחום זה". בסיכום עבודת מטה של מטה ההסברה הלאומי מאפריל 2008 לניתוח ולקביעת דרכי פעולתו פורט, בין היתר, הצורך בגיבוש תמונת מצב הסברתית בקרב קהלי היעד, לרבות במדינות ערב, אצל הפלסטינים ברצועת עזה, באיו"ש ובקרב ערביי ישראל, הכוללת, בין השאר, מידע על חומרים הסברתיים הקיימים במערכת ומידע על אופן ביצוע הפעולות ההסברתיות בפועל, השתקפותן בתקשורת ומידע על השפעת הפעולות ההסברתיות שלנו בקרב קהלי היעד הללו. עוד צוין שם, כי "נדרשת הקדשת תשומת לב לנושא ההסברה בערבית על ידי הגורמים הממשלתיים השונים, וכי יש להקים פורום הסברה בערבית בריכוז מטה ההסברה הלאומי". בביקורת המעקב התברר, כי מאז אפריל 2008 , המועד שבו מונה ראש מטה ההסברה הלאומי ועד מועד סיום הביקורת, עיקרי החלטת הממשלה שפורטו לעיל, טרם מומשו, כלהלן: פורום ההסברה הלאומי טרם גיבש מדיניות כוללת להסברה לאוכלוסיות ערביות; פורום ההסברה הלאומי גם לא קיים ישיבות קבועות המוקדשות להערכת מצב ולגיבוש תכניות הסברה לאוכלוסיות ערביות. כמו כן, לא בוצעו בשיטתיות הפעולות שפורטו לעיל בנוגע לצורך בגיבוש תמונת המצב ההסברתית בקרב קהלי היעד דוברי השפה הערבית. זאת בשל התמשכות התהליכים לאיוש תקן מקצועי לנושא ההסברה בערבית במטה ההסברה הלאומי (בנושא זה ראו להלן). עם זאת יצוין, כי במסגרת ההכנות שקדמו למבצע "עופרת יצוקה" נקבעה במטה ההסברה הלאומי רשימת דוברים מקצועיים ומסבירים חיצוניים לתדרוכים ולראיונות לתקשורת בשפה הערבית. בהתייחסותו מיולי 2009 ,לממצאי ביקורת המעקב מסר מנהל מטה ההסברה הלאומי למשרד מבקר המדינה, בין השאר, כי התארכות תהליך הקמת המטה פגעה באפשרות לעמוד בכל לוחות הזמנים והמשימות שהגדירה הממשלה .__________________ .8 בהחלטת הממשלה דלעיל נאמר, כי " יוקם פורום הסברה לאומי קבוע בתחום הביטחוני-מדיני שיקבע את מדיניות ההסברה של מדינת יש ראל בהתאם להחלטות ראש הממשלה והממשלה. הרכב הפורום יהיה בראשות ראש מטה ההסברה הלאומי ובהשתתפות סגנו; סמנכ"ל הסברה ותקשורת במשרד החוץ; יועצי תקשורת של שרי הביטחון, החוץ וב יטחון הפנים ודוברי משרדים אלה: דובר צה" ל; דובר משטרת ישראל ונציג שב"כ (מוזמן לפי העניין)". 226 דוח שנתי60א .בהחלטתה. עוד מסר, כי במהלך תקופת הביקורת היו כל המערכות עסוקות בשני אירועים מרכזיים שמנעו בפועל אפשרות להתקדמות משמעותית בנושא התשתית: מבצע "עופרת יצוקה" (והתקופות שלפניו ואחריו), שבו התמקדו כל הגורמים אך ורק ב" לחימה", כולל בתחום ההסברתי ; והשני - הבחירות לכנסת ה -18, שבעקבותיהן התחלפו כל האישים הרלוונטיים לקידום הנושא בדרג המדינה. במקביל, גם הוקפא תקציב המדינה. בפועל, מאז ינואר 2009 ועדתחילת יולי 2009 )(מועד ההתייחסות לטיוטת הדוח של משרד מבקר המדינההתקציב עדיין לא אושר, ובהיעדרו לא ניתן היה לקדם יוזמות תשתיתיות כלשהן. זאת ועוד, נוכח המצב ברשות השידור, כל התקדמות ממשית בתחום ההסברה בשפה הערבית נראתה בתקופה זו כבלתי אפשרית. משרד מבקר המדינה מציין, כי ההסברים דלעיל אינם משנים את מהות המצב הבעייתי, וכי עיקרי החלטת הממשלה מיולי 2007 בנוגע להסברה לאוכלוסיות ערביות טרם מומשו למרות חיוניות הנושא. ב. תהליך איוש תקן "מנהל תחום הסברה ממשלתית לאוכלוסיות ערביות" במטה ההסברה הלאומי כבר באוקטובר 2007 הציגראש תחום משאבי אנוש, הדרכה ורווחה של משרד ראש הממשלה לנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם) את הצעת משרדו להוסיף למנהל מטה ההסברה הלאומי ארבעה תקנים מקצועיים ובהם " מנהל תחום הסברה לאוכלוסיות ערביות". בנובמבר 2007 "העבירה נש ם למשרד ראש הממשלה את סיכום המבנה הארגוני של מטה ההסברה הלאומי, כפי שאישר נציב שירות המדינה, ובמסגרתו גם תקן ל"מנהל תחום הסברה ממשלתית לאוכלוסיות ערביות". התפקיד הוגדר שם כלהלן: "נושא משרה זו מופקד על העברת המסרים ההסברתיים בתחומים הביטחוניים והאזרחיים לאוכלוסייה הערבית, הן באמצעות ערוצי התקשורת הישראליים והן באמצעות ערוצי התקשורת הזרים". במאי 2008 פרסם תחום משאבי אנושבמשרד ראש הממשלה מכרז פנימי למשרה זו, וביולי 2008 , משלא נמצא מועמדמתאים , פורסם מכרז פומבי לתפקיד זה. במכרז זה נבחר אמנם מועמד למשרה, אולם הוא התחרט וביטל את מועמדותו לאחר בחירתו. במועד סיום הביקורת , מאי 2009 , טרם נמצא מועמד אחר לאיוש המשרה. משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח משך הזמן הארוך שחלף מאז תחילת הטיפול באיוש המשרה המקצועית האמורה, מן הראוי שמשרד ראש הממשלה יחיש את הטיפול באיושה. ג. הכנות מטה ההסברה הלאומי להסברה בשפה הערבית במסגרת ההכנות למבצע צבאי נרחב ברצועת עזה ואופן מימושן בתחילת ספטמבר 2008 " קיים פורום ההסברה הלאומי תרגיל מנהלים", אשר נועד לשפר את מוכנות מערך ההסברה הלאומי לקראת אפשרות של מבצע נרחב ברצועת עזה. בסיכום לתרגיל מסוף אותו חודש, שהוציא מנהל מטה ההסברה הלאומי, צוין, בין היתר, כי מזוהים פערים משמעותיים ביכולת ההסברה במספר תחומים עיקריים ובראשם " לקהלים דוברי ערבית", וכי " מומלץ להקדיש לכך ממצאי מעקב 227 . תשומת לב מיוחדת של הדרג המדיני באמצעות דיונים ממוקדים, גיבוש נהלים והקצאת משאבים. מטה ההסברה יקדם נושאים אלו באופן שוטף מול הממשלה וגורמים נוספים". בביקורת לא נמצא שהלקח האמור זכה לטיפול ממלכתי כולל, ממוקד ומיוחד , בהכוונת מטה ההסברה הלאומי, בשלושת החודשים שקדמו למבצע "עופרת יצוקה". במצגת של מטה ההסברה הלאומי, שכותרתה "הסלמה בדרום - דצמבר 2008 ," צוין, בין היתר, הצורך להכין "פּול מרואיינים פנימיים וחיצוניים - שפות ]הדוברים[ זרות וערבית"; "גיבוש פּול מתדרכים ומסרים מיוחדים; מיקוד הסברה לערביי ישראל ואיתור ערוצי תקשורת נגישים להעברת מסרים". במהלך מבצע "עופרת יצוקה" עיקר התיאום, שערך מטה ההסברה הלאומי לצורך מימוש התכנית דלעיל, נעשה באמצעות שיחות ועידה יומיות בין מטה ההסברה הלאומי לבין גורמי ההסברה השונים. ד. הגדרת האחריות הכוללת לטיפול בנציגי התקשורת הערבית הזרה בארץ בביקורת משנת 2007 צוין, כי ללשכת העיתונות הממשלתית (להלן - לע"ם) שבמשרד ראש הממשלה נותרה באופן רשמי האחריות הישירה לטיפול בכתבים הזרים בארץ, לרבות נציגי התקשורת הערבית. עוד צוין, כי נוכח היחלשות מעמדה של לע"ם, הגבירו גופי ההסברה הממלכתיים את פעולותיהם הישירות מול כתבים אלה, כל אחד על פי צרכיו הוא. בשל המצב המתואר לעיל חלה אי-בהירות בכל הקשור להכוונה, לתיאום ולטיפול השוטף בנציגי העיתונות הזרה בארץ, לרבות חלוקת האחריות ואופן שיתוף הפעולה של כלל גורמי ההסברה במישור חיוני זה בכלל ובעת חירום בפרט. בהחלטת הממשלה מיולי 2007 ,נאמרבין היתר, כי " משרד החוץ יעמיק את הטיפול השוטף והקשר שהוא מקיים עם עיתונאים וכלי תקשורת ערביים השוהים בישראל (אם בדרך קבע ואם לתקופה קצובה), במסגרת פעולתו מול כלל התקשורת הזרה". בביקורת המעקב התברר, כי הליקוי שהועלה בביקורת הקודמת נותר בעינו ולא חל שיפור בארגון הטיפול בנציגי התקשורת הזרה בישראל, לרבות נציגי התקשורת הערבית. מן הראוי, שמטה ההסברה הלאומי יפעל לשיפור הארגון של הטיפול בכתבים הזרים בארץ ולתיאומו בין הגופים העוסקים בנושא. ה. התיאום וקשרי הגומלין בתחום התקשורת בערבית בין חטיבת דובר צה"ל לבין מטה ההסברה הלאומי לקראת מבצע "עופרת יצוקה" ובמהלכו בנוהל חירום משנת 2008 שלתחום תקשורת בין-לאומית (להלן - תב"ל) שבחטיבת דובר צה"ל (להלן - דו"ץ), שכולל גם "דסק לתקשורת ערבית", מפורט גם אופן העבודה שלו עם מטה ההסברה הלאומי. שם נאמר, בין השאר, כי "בעת הצורך יתקיימו עדכונים הדדיים, ועל פי הערכת מצב יתכן שילובו של נציג תב"ל במטה ההסברה הלאומי". ראש ה"דסק לתקשורת ערבית" בחטיבת דו"ץ מסר לנציגי משרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 , " טרם מבצע עופרת יצוקה", כי 228 דוח שנתי60א ."לגורמים הממלכתיים העוסקים בהסברה בשפה הערבית אין תכנית הפעלה משותפת לשעת חירום מול כלי תקשורת בין-לאומיים ערביים ". ממסמכי חטיבת דו" ץ עולה, כי במהלך מבצע "עופרת יצוקה" נערך תיאום באמצעות מפגשים ושיחות ועידה של פורום ההסברה הלאומי בהשתתפות נציג בכיר של חטיבת דו"ץ, בהתאם לאמור בנוהל החירום דלעיל, ובהם עלו, בין היתר, נושאים לדיון גם בהקשרי ההסברה לקהלי היעד ולכלי התקשורת בשפה הערבית, כולל הפצת מסרים מעודכנים (על פעילות חטיבת דו" ץ בנושא ההסברה בשפה הערבית לקראת ובמהלך מבצע " עופרת יצוקה" - ראו גם בהמשך בפרק על ההסברה בערבית במשרד החוץ). ו. פעילות ההסברה בערבית של משרד הביטחון בתיאום עם מטה ההסברה הלאומי לקראת מבצע "עופרת יצוקה" ובמהלכו את עיקר הפעילות הדוברותית-הסברתית של משרד הביטחון בשפה הערבית מול כלי התקשורת הערביים במהלך מבצע "עופרת יצוקה" עשו קציני מתפ"ש והיועץ לענייני ערבים באגף הביטחוני -מדיני שבמשרד הביטחון. 1 ) פעילות דובר מתפ"ש. דובר מתפ"ש מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במרס 2009 , "כי למתפ ש אין אחריות כוללת למימוש ההסברה הלאומית לתושבי עזה ואיו"ש, והדוברות במתפ"ש נועדה להסביר אך ורק את פעולות מתפ"ש. ממסמכי דובר מתפ"ש עולה, כי קודם למבצע "עופרת יצוקה" הוכנה במתפ" ש פקודת תקשורת שאף הועברה למטה ההסברה הלאומי " כנספח למאמץ ההסברתי הכולל", וכי מסרי מתפ" ש הוטמעו במסרי מטה ההסברה הלאומי והופצו לכלל הדוברים בארץ ובעולם. בנושא התיאום הבין-משרדי במהלך המבצע נאמר במסמכי דובר מתפ"ש, ש"אין ספק, כי מטה ההסברה הלאומי הצליח לייצר שפה משותפת ועדכון רוחבי של כלל העוסקים בהסברה, במסרים ובתגובות לאירועים חריגים. לרוב התקיימו שיחות ועידה יומיות או אד-הוק במטה, על מנת לתת מענה לאתגרים ההסברתיים". גורמי מתפ"ש השתתפו במהלך מבצע " עופרת יצוקה" בכ-30 ראיונות בשפה הערבית. ראש המינהל האזרחי באיו" ש, תא"ל יואב מרדכי, התראיין בערבית מדוברת מיום תחילת מבצע "עופרת יצוקה" לכלי התקשורת הערביים כנציג צה"ל, בתיאום מלא מול חטיבת דו"ץ, תוך העברת המסרים שהיא אישרה. ראש המינהל האזרחי במתפ"ש מסר לנציגי משרד מבקר המדינה באפריל 2009 , כי בעת מבצע "עופרת יצוקה" עלו לשידור, לצדו, דוברים ממלכתיים נוספים , בלי שעודכן טרם עלייתו לשידור בדברי קודמיו. 2 ) פעילות היועץ לענייני ערבים של האגף הביטחוני-מדיני. בדוח מסכם של היועץ לענייני ערבים באגף הביטחוני-מדיני שבמשרד הביטחון, מר דוד חכם, מינואר 2009 נאמר, כי מאז תחילת המבצע הוא קיים באופןסדיר ראיונות לאמצעי התקשורת הערביים בשפה הערבית הספרותית, ובהם הוצגו עמדותיה של מערכת הביטחון. היועץ לענייני ערבים מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במרס 2009, כי בתקופת מבצע "עופרת יצוקה" חל שינוי לטובה באופן התיאום בתחום ההסברה בערבית, לעומת חוסר התיאום במישור זה שאופיין בתקופת מלחמת לבנון השנייה. היועץ הוסיף, כי במהלך המבצע התקיימה לראשונה מסגרת האחראית לעיצוב מדיניות ההסברה לעולם הערבי, אולם לטעמו לא במידה מספקת, מאחר שהיא נערכה רק לצורך המבצע, ללא כל המשכיות. ממצאי מעקב 229 . ז. פעילות ההסברה בערבית של משטרת ישראל ותיאום עם מטה ההסברה הלאומי לקראת מבצע "עופרת יצוקה" ובמהלכו בביקורת הקודמת של משרד מבקר המדינה משנת 20079 עלה, כי בתקופת מלחמת לבנון השנייה לא פעל מטעם המשטרה דובר מקצועי בשפה ה ערבית. דובר המשטרה, ניצב משנה רפי יפה, מסר באפריל 2009 לנציגי משרד מבקר המדינה, כי טרם מונה במערך המשטרתי גורם המופקד על הד וברות וההסברה בשפה הערבית. זאת, אף שבשנים האחרונות קיימת מודעות והבנה לחשיבות איוש תפקיד זה. עיקר פעילות המשטרה בזירה התקשורתית הערבית במהלך מבצע "עופרת יצוקה" עסקה במתן מענה הרתעתי למניעת מהומות במגזר הערבי ו לשמירה על הסדר הציבורי. לקראת מבצע "עופרת יצוקה" מונה קצין בדרגת סגן ניצב כדובר לשפה הערבית, אשר מיפה וניתח את כלל כלי התקשורת בשפה הערבית הפועלים במגזר הערבי בארץ והוכנה תכנית לנושא ההסברה בשפה הערבית בשטחי מדינת ישראל. דובר המשטרה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה, כי הפער בדובר מקצועי בשפה הערבית הומחש פעם נוספת במהלך המבצע מול כלי התקשורת הערביים הבין-לאומיים, וכי דובר המשטרה לתקשורת זרה פעל בתקופה זו מול כלי התקשורת הערביים הבין-לאומיים בשפה האנגלית. דובר המשטרה השתתף כחבר קבוע בפורום ההסברה הלאומי לפני המבצע ובמהלכו. לפני המבצע נעשתה במערך הדוברות וההסברה של המשטרה עבודת הכנה מול מטה ההסברה הלאומי. במהלך המבצע נערכו שיחות ועידה בראשות מטה ההסברה הלאומי, ובמהלכן עלה גם נושא ההסברה בשפה הערבית, אולם לדברי דובר המשטרה, לא נערך אז דיון מיוחד בנושא זה. משטרת ישראל מסרה למשרד מבקר המדינה בהתייחסותה מיוני 2009 לממצאי הביקורת, כי " מערך דובר המשטרה הכיר זה מכבר בצורך הקריטי של דובר ערבית בארגון מן הטעמים שעלו בדוח. לפיכך, פורסם ברשומות תקן דובר ערבית לאחר שאושר על ידי המשרד לביטחון הפנים. בימים אלו מראיינים במערך הדוברות מועמדים לתפקיד זה". ח. משוב על מאמצי ההסברה בערבית בביקורת עלה, כי אין גורם ממלכתי המקיים פעולות לקבלת משוב על פעולות ההסברה של המדינה בשפה הערבית לדוברי השפה הערבית באיו" ש וברצועת עזה, במדינות ערב הגובלות במדינת ישראל ובכלל העולם הערבי, לרבות על תוצאות ההסברה בערבית והשפעותיה במהלך מבצע "עופרת יצוקה" ובעקבותיו. משרד מבקר המדינה מצביע על היעדר גורם ממלכתי בעל יכולת מוכוונת המבוססת על כלים מקצועיים, אשר עורך משוב קבוע ושיטתי על מאמצי ההסברה בשפה הערבית. דרוש אפוא, שמטה ההסברה הלאומי יבחן את דרכי התיקון לחוסר זה. .__________________ .9 'ראו הערת שוליים מס1 ', שם בעמ478. 230 דוח שנתי60א . ט. סגנון הדיבור בשפה הערבית בעת ראיונות לכלי התקשורת במהלך מבצע "עופרת יצוקה" בשיחות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם דוברים בשפה הערבית, שהופיעו בכלי התקשורת הערביים במהלך מבצע " עופרת יצוקה", הוצגו שתי עמדות מנוגדות בנוגע לסגנון השפה הערבית שבה יש להתראיין בתקשורת זו: חלק מהדוברים, ובהם ראש המינהל האזרחי במתפ" ש, טענו, כי ככלל יש להתראיין ב"ערבית מדוברת"; אחרים, ובהם ממלא מקום ראש המחלקה לתקשורת ערבית במשרד החוץ , גרסו, כי יש להתראיין אך ורק ב" ערבית ספרותית". התברר, כי מאחר שמאז תום המבצע ועד מועד סיום הביקורת טרם נערך במטה ההסברה הלאומי תחקיר לתחום ההסברה בערבית (ראו בנושא זה להלן), ממילא גם סוגיה זאת טרם נבחנה, לובנה וסוכמה. י. תחקיר משות ף לשם הפקת לקחים למערך ההסברה הלאומי ממבצע "עופרת יצוקה" בתחום ההסברה בערבית 1 ) ח"כ אבי דיכטר, שהיההשר לביטחון הפנים בתקופת מבצע "עופרת יצוקה", ומי שכיהן בעברו בתפקיד ראש שירות הביטחון הכללי, מסר ב סוף מאי 2009 לנציגי משרדמבקר המדינה, בין השאר, כי במהלך מבצע "עופרת יצוקה", כמו גם בתקופת מלחמת לבנון השנייה, הוא התראיין ברשתות טלוויזיה ערביות, ובראשן "אלג'זירה" ו"אלערביה " בערבית מדוברת. כלקח מפעילותו דלעיל ציין ח"כ דיכטר, כי מאחר שלמדינת ישראל "צורך אדיר וקריטי" להסביר את עצמה בשפה הערבית לערביי עזה ואיו"ש , לעולם הערבי ולדוברי השפה הערבית בישראל, יש לקבוע תפיסה כוללת; צריך לאתר דוברי ערבית מקצועיים וליצור קבוצת איכות; לבנות את אמינות התקשורת הממלכתית בערבית לאורך זמן בעת שגרה; לחבר כראוי את המסבירים לחומר המצולם שנאסף, ולהפעיל בעת חירום חמ"ל הסברה ממלכתי בשפה הערבית. 2 ) במכתבמפברואר 2009 הנחה מנהל מטה ההסברה הלאומי את גורמי ההסברה לקיים תחקיר משותף בראשותו לשם הפקת לקחים משותפים מתיאום ההסברה הממלכתי ת במבצע " עופרת יצוקה", לרבות תיאום ההסברה בערבית. לשם כך גם נקבע שם צוות מיוחד שיעסוק בתחומי ההסברה בערבית, ובהם ב"הסברה לערביי ישראל, הסברה לקהלים ערביים ומוסלמיים בארץ ומחוץ לישראל". עוד נאמר שם, כי בצוות זה אמורים להשתתף נציגים מקצועיים בתחום ההסברה בערבית מחטיבת דובר צה" ל, ממשרד החוץ וממשרד הביטחון. בסוף מרס 2009 "כתב דובר צה ל, תא"ל אבי בניהו, למנהל מטה ההסברה הלאומי, כי פעילות חטיבת דו"ץ במבצע נכללת בתחקירי צה"ל ברמות השונות ואלו מתבצעים על פי לוח זמנים שקבע הרמטכ"ל, ולא יסתיימו לפני חודש אפריל. דובר צה"ל ציין שם, כי הוא שב על הצעתו לדחות את מועד התחקיר המשותף לסוף חודש אפריל. עד סוף מאי 2009 טרםהסתיים גם במשרד החוץ תחקיר להפקת לקחים מפעולות המחלקה לתקשורת ערבית במבצע " עופרת יצוקה", בראשות סמנכ"ל תקשורת במשרד החוץ, וטרם נקבע מועד לסיומו. התחקיר בראשות מטה ההסברה הלאומי טרם התקיים עד סוף מאי 2009. ממצאי מעקב 231 .בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר מנהל מטה ההסברה הלאומי למשרד מבקר המדינה ביולי 2009, " בין השאר, כיב-30 ביוני 2009 ערכנו מפגש הפקתלקחים של פורום ההסברה הביטחוני -מדיני ועתה אנו מבצעים השלמות. קיימנו כמה מפגשים עם ארגוני ההסברה החוץ ממשלתיים ועם דוברי הרשויות בדרום. בנוסף נקיים מפגש עם דוברי הממשלה בנושא העורף. לבסוף נוציא מסמך כולל". בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר מנכ"ל משרד החוץ מר יוסי גל ביולי 2009 , כי "הפקת לקחים באגף תקשורת ממבצע 'עופרת יצוקה', כולל זו של המחל קה לתקשורת ערבית, הסתיי מה ב- 21.6.09 כחלק מהפקת הלקחים הרחבה יותר המובלת ע" י מטה ההסברה הלאומי". משרד מבקר המדינה מצביע על כך, שבתחומי תיאום מערך ההסברה הלאומי בשפה הערבית נותרו סוגיות שחשוב היה לתחקר אותן סמוך ככל האפשר למועד סיום מבצע " עופרת יצוקה". בין סוגיות אלה נמנות: הגדרת האחריות הישירה להסברה הממלכתית לתושבי רצועת עזה ואיו"ש; היערכות לעת חירום לשיפור עוצמת שידורי קול ישראל בערבית ברצועת עזה; אופן ריכוז הטיפול בתקשורת הזרה בערבית בארץ; וסוגיות מקצועיות בתחום ההופעה בתקשורת הערבית , כגון התבטאות בה בערבית ספרותית או בערבית מדוברת. לדעת משרד מבקר המדינה, להפקת לקחי ההסברה הממלכתית ממבצע " עופרת יצוקה", לרבות בתחום ההסברה בערבית , בלוח זמנים קצר ככל הניתן, חשיבות רבה. זאת, משום שאמנם המערכה הצבאית הסתיימה בינואר 2009 , אך המערכה בחזית ההסברתית, לרבות בשפה הערבית, נמשכת במלוא עוזה ואף התעצמה בעקבות המבצע, ולקחיה במישור זה ברמה הלאומית עשויים להועיל לשיפור מאמץ ההסברה הלאומי. כמו כן ראוי שבמסגרת תהליך הפקת הלקחים ממבצע "עופרת יצוקה" יבחן מטה ההסברה הלאומי גם את ההמלצות האמורות של ח"כ אבי דיכטר. . . לצד הליקויי ם המפורטים בפרק זה בכל הנוגע לטיפול של משרד ראש הממשלה בתחום ההסברה בשפה הערבית, מציין משרד מבקר המדינה לחיוב את מאמצי מנהל מטה ההסברה הלאומי, מר ירדן ותיקאי, לקדם את הטיפול בתחום ההסברה בשפה הערבית מאז החל בתפקידו בפברואר 2008 , .בד בבד להקמת המטה יש מאיןזאת, תוך התמודדות יום-יומית מול אתגרים הסברתיים לאומיים מורכבים וקשים; בהתייחס לבעייתיות הרבה של שידור ישראלי בשפה ערבית; ונוכח הפיגור הניכר שחל בהצבת נושא משרה מקצועית בכירה לטיפול בהסברה בערבית במטה ההסברה הלאומי. 232 דוח שנתי60א .2 . הסברה בערבית במשרד החוץ משרד החוץ, המופקד על הסברת החוץ של המדינה, אחראי בתוך כך גם על ההסברה הממלכתית לקהלי היעד דוברי השפה הערבית מחוץ לתחומי מדינת ישראל. בפרק זה של ביקורת המעקב נבדקו הפעולות שנעשו במשרד החוץ לקידום ההסברה בערבית מאז הביקורת הקודמת, לרבות ההכנות במישור זה למבצע " עופרת יצוקה" ומימושן במהלכו. א. הגדרת האחריות למימוש ההסברה בערבית לתושבים הפלסטינים ברצועת עזה ובאיו"ש על פי החלטת הממשלה מיולי 2007 , האחריות המלאה והכוללת להסברת החוץ של מדינת ישראל תישאר בידי משרד החוץ. על פי הגדרה זו, נכללת באחריותו של משרד החוץ ההסברה בערבית גם ל קהלי היעד הפלסטינים ברצועת עזה ובאיו"ש. נמצא, כי משרד החוץ לא בחן בשנים האחרונות באופן ממוקד את הדרכים למימוש אחריותו הישירה לקיום הסברה בשפה הערבית לתושבי רצועת עזה ואיו"ש. עוד התברר, כי גם לקראת מבצע "עופרת יצוקה" ובמהלכו אחריותו של משרד החוץ במישור זה לא מומשה כהווייתה , וכי בפועל עסקו בכך בעיקר מטה מתפ" ש, בתחומים שהוא אחראי להם בפן ההומניטארי, בסיוע חטיבת דו"ץ ונציגיה בפיקוד הדרום ובפיקוד המרכז. גם מטה ההסברה הלאומי לא בחן לגופה סוגיה זו מאז הקמתו. בהתייחסותו מיולי 2009 לממצאי הביקורת מסר מנכ"ל משרד החוץ , מר יוסי גל, למשרד מבקר המדינה, כי כיוון שאין למדינת ישראל נציגות בקרב הפלסטינים ובשל כך שאמצעי השידור בערבית של מדינת ישראל אינם עונים על הצרכים, קיים קושי בהעברה ישירה של מסרים לציבור זה. עם זאת, הפעילות שבוצעה באמצעים המוגבלים הקיימים הוכוונה גם על ידי שיקולי המסר לציבור הפלסטיני, כולל מול התקשורת הערבית הזרה המגיעה לציבור הפלסטיני. עוד מסר מנכ"ל משרד החוץ, כי מגבלה נוספת טמונה בעובדה שהמגעים עם הפלסטינים מתקיימים על ידי גורמים רבים, כגון לשכת ראש הממשלה, משרד הביטחון וגורמים בצה" ל. ראש המטה הביטחוני-מדיני במשרד הביטחון וממלא מקום המתפ" ש, אלוף (במיל') עמוס גלעד, מסר במאי 2009 לנציגי משרד מבקר המדינה, בין השאר, כי לתושבי רצועת עזה ואיו"ש חייבים להיות מסרים שמעובדים ומשוקללים בראייה לאומית במטה ההסברה הלאומי שבמשרד ראש הממשלה, אשר צריך להוביל את עבודת המטה ולחלק גזרות אחריות. משרד מבקר המדינה מעיר, כי על מטה ההסברה הלאומי להגדיר באופן ברור למערך ההסברה הלאומי את תחומי האחריות ואת דרכי הפעולה של כל גוף וגוף, למימוש מדיניות ההסברה הלאומית בשפה הערבית בנוגע לתושבים הפלסטינים ברצועת עזה ובאיו" ש. בהמשך , ר אוי שמטה ההסברה הלאומי יעקוב אחר הפעולות המקצועיות של גופי ההסברה על פי תחומי האחריות שנקבעו להם למימוש הסברה חיונית זו. ב. חיזוק המחלקה לתקשורת ערבית של משרד החוץ ממצאי מעקב 233 .באוגוסט 2003 פתח משרד החוץ את המחלק ה לתקשורת ערבית באגף התקשורת וההסברה שלו בהיקף מצומצם ש ל שני עובדים, וכעבור זמן מה גם הושק אתר אינטרנט רשמי של המשרד להסברה בשפה הערבית. בביקורת הקודמת משנת 2007 עלה, כי יכולותיה של המחלקה לתקשורת ערבית בעת חירום לא ענו לדרוש. משרד מבקר המדינה המליץ שם, כי " מן הראוי שמשרד החוץ יבחן שוב את צורכי מחלקת העיתונות הערבית באגף התקשורת וההסברה בעתות חירום ובעת רגיעה". בהחלטת הממשלה מיולי 2007 נאמר, בין השאר, כי " יתווספו תקנים למחלקת ההסברה בערבית באגף ההסברה והתקשורת במשרד החוץ ויוקצו משאבים נוספים לשדרוג אתרי האינטרנט שמפעיל משרד החוץ בשפה הערבית ובשפה הפרסית. תוספת התקנים והמשאבים כאמור, תסוכם בין נציגי משרד ראש הממשלה, משרד החוץ, משרד האוצר, ונציבות שירות המדינה. משרד החוץ ומשרד האוצר יפעלו בכדי ליישם נושאים אלה במהלך שנת 2007". ממכתב ש כתב בתחילת דצמבר 2007 סגן מנהל מחלקת תקשורת ערבית דאז, לראש אגף משאבי אנוש והדרכה במשרד החוץ, עולה, כי עד מועד זה לא סיכמו משרד ראש הממשלה, משרד האוצר ומשרד החוץ את תוספת התקנים והמשאבים כאמור לעיל. סגן מנהל המחלקה פירט במכתבו את תפקידיהם של חמ שת העובדים במחלקה - שלושה מהם אנשי משרד החוץ ושני יועצים חיצוניים שתחזקו את אתרי האינטרנט בערבית ובפרסית , וציין, כי במתכונת זאת לא תוכל המחלקה לעמוד במשימה של העמקת הטיפול בתקשורת הערבית. בסוף מרס 2008 עדכנה מנהלת מחלקת תקשורת ערבית דאז את סמנכ" ל תקשורת והסברה במשרד החוץ, מר אביב שיראון, כי לא חל שינוי במצב זה. בביקורת המעקב התברר, כי עד מרס 2009 הוחמר מצב מצבת כוח האדם במחלקה לתקשורת ערבית של משרד החוץ . בדצמבר 2008 מונהממלא מקום למנהל המחלקה לתקשורת ערבית, אשר מילא את התפקיד במהלך מבצע "עופרת יצוקה". בפברואר 2009 הואסיים את תפקידו ועזב את משרד החוץ; ממרס 2009 ממלא את מקום מנהל המחלקהבעל תפקיד כמינוי זמני (עד שישובץ לתפקיד אחר במשרד החוץ), ונותרו במחלקה עובד אחד בלבד של משרד החוץ ועוד שני יועצים חיצוניים, המתחזקים את אתרי האינטרנט בערבית ובפרסית. משרד מבקר המדינה מעיר , כי המחלקה לתקשורת ערבית לא תוגברה בהתאם להחלטת הממשלה מיולי 2007 ,. יתר על כן לא רק שלא חל שיפור ביכולות המחלקה, אלא אף חלה נסיגה משמעותית כתוצאה מירידה באופן איוש התקנים הקיימים. נוכח החשיבות הרבה להפעלה אפקטיבית של מחלקה זו, מן הראוי לסכם ולהחיש בהקדם את הדרוש למימושה. בהתייחסותו מיולי 2009 של מנכ"ל משרד החוץ לממצאי הביקורת נאמר, בין השאר, כי תקני כוח אדם במשרד החוץ תלויים בגורמים חיצוניים , כמו: משרד האוצר ונציבות שירות המדינה. זו הסיבה העיקרית שבעטיה לא ניתן היה לממש את החלטת הממשלה מיולי 2007 בנוגע להגדלת תקני העובדים במחלקה לתקשורת ערבית. גם תזוזה פנימית בתוך המשרד לא התאפשרה בש ל מצוקת כוח האדם בכלל , ומגבלת השפה הערבית בפרט, הנדרשת גם באגפים ובמחלקות 234 דוח שנתי60א .אחרות במשרד . עם זאת , המחלקה לתקשורת ערבית תתוגבר בתחילת שנת 2010 בשני עובדיםייעודיים נוספים לתחום ההסברה לעולם הערבי. ג. פעולות הסברה של המחלקה לתקשורת ערבית במשרד החוץ במהלך מבצע "עופרת יצוקה" בסיכום מספטמבר 2008, שהוציא מטה ההסברה הלאומי ל "תרגיל מנהלים", שקיים פורום ההסברה לקראת אפשרות של מבצע ברצועת עזה, נאמר, בין השאר, כי " חשוב להכין מסרים ייחודיים לקהלי יעד שונים ולא להסתפק רק ברשימת מסרים אחידה". התברר, כי במהלך מבצע " עופרת יצוקה" הכין משרד החוץ רשימת מסרים אחידה ולא הוכנו מסרים ייחודיים בשפה הערבית לקהלי היעד ברצועת עזה, באיו"ש ובמדינות ערב השונות. עוד התברר, כי בשונה ממשרד החוץ, העבירה חטיבת דו"ץ מסרים שונים לקהלי היעד השונים בעולם הערבי לצד המסר האחיד שנועד לכולם. הדבר נעשה על ידי התאמת מסרי העל שקבע דובר צה"ל לקהלי היעד השונים, והתאמתם לכלי התקשורת הרלוונטיים לכל קהל יעד בעולם הערבי. המסרים הועברו לכלי התקשורת בהתאם להיכרות איתם, לחשיבותם ולתפוצתם. בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר מנכ"ל החוץ למשרד מבקר המדינה ביולי 2009 , ביןהשאר, כי "מסרי ההסברה שהוכנו מבעוד מועד והופצו במהלך "עופרת יצוקה" ע"י משה"ח ]משרד החוץ [מיועדים בעיקרם לכלל קהלי היעד בעולם. נגישותה של מדינת ישראל ובכלל זה משה"ח לציבור וקהלי היעד בעולם הערבי הינה מצומצמת. בשל כך הותאמו המסרים לקהלי היעד הערביים ע" י הדוברים עצמם בארץ ובנציגויות בעולם הערבי לפני ובמהלך העבודה עם נציגי התקשורת הערבית". במהלך מבצע "עופרת יצוקה" גבר מאוד הביקוש לראיונות בתקשורת הערבית, וממלא מקום ראש המחלקה העניק לתקשורת ערבית כ-200 ראיונות בערבית ספרותית, תוך תיאום יו ם-יומי ושוטף עם דובר רא ש הממשלה לתקשורת זרה, עם דובר משרד החוץ ועם ראש " דסק לתקשורת ערבית" בתחום תב"ל שבחטיבת דו"ץ. במסמך לסיכום תפקידו של ממלא מקום ראש המחלקה לתקשורת ערבית מפברואר 2009 נכתב, בין השאר, כי "בדרגים של משרד [ הבכירים ביותרהחוץ ] אין הבנה אמיתית לגבי חשיבות התקשורתהערבית וההשפעה העצומה שיש לה על המו"מ עם הפלסטינים". ד. התיאום וקשרי הגומלין בין משרד החוץ לבין חטיבת דו"ץ בתחום ההסברה בערבית לקראת מבצע "עופרת יצוקה" ובמהלכו אחד מיעדי תחום תב" ל שבחטיבת דו"ץ, הכולל כאמור גם את " דסק תקשורת ערבית", הוא "שמירה על קשר רציף עם כלי התקשורת העולמיים, במטרה לספק תמונה אמינה של צה"ל בכל פניותיהם הקשורות לצה"ל". במאי 2008 פורסם נוהל עבודה משותף בין חטיבת דו"ץ לבין אגף התקשורת של משרד החוץ, אשר מפרט, בין היתר, את יחסי הגומלין בין שני הגופים בנושא התקשורת הבין-לאומית, לרבות בתחום התקשורת הערבית. במסמך של חטיבת דו"ץ מיולי 2008 גם סוכם נושא שהייתו של נציג תחום תב"ל שבחטיבת דו"ץ, על פי הצורך, במשרד החוץ. ממצאי מעקב 235 . ממסמכי חטיבת דו"ץ ומהתייחסות מנכ"ל משרד החוץ לממצאי הביקורתעולה, כי בתקופה שלאחר מלחמת לבנון השנייה ועד למועד מבצע "עופרת יצוקה" התהדקו והשתפרו הקשר והתיאום בין תחום תב" ל של חטיבת דו" ץ לבין המחלקה לתקשורת ערבית במשרד החוץ. במהלך מבצע " עופרת יצוקה" התקיים שיתוף פעולה בין גורמים אלה, שבמסגרתו הוצב לראשונה נציג של תחום תב"ל מחטיבת דו"ץ במשרד החוץ. במהלך מבצע " עופרת יצוקה" נעשתה הפעילות של חטיבת דו"ץ מול כלי התקשורת דוברי הערבית בארץ ובעולם באמצעות שלושה ערוצים: ראיונות של קצינים בצה"ל דוברי ערבית לכלי התקשורת הערביים (כ-330 ראיונות); העברת מסרים וחומרי הסברה לפרשנים ולמערכות תקשורת בערבית; העלאת קטעי וידאו לאינטרנט והעברת מסרים יזומים לציבור הערבי. יצוין, כי ראש ה"דסק לתקשורת ערבית" בחטיבת דו"ץ, סרן אביחי אדרעי, הופיע בתקופת המבצע בכ-290 ראיונות בכלי התקשורת הערביים בארץ ובעולם בערבית ספרותית , וממסמכי הביקורת ניכרת תרומתו להסברה הממלכתית בשפה הערבית בתקופה זו. ממלא מקום מנהל המחלקה לתקשורת ערבית של משרד החוץ , שמילא את התפקיד בתקופת מבצע "עופרת יצוקה", מסר במרס 2009 לנציגי משרד מבקר המדינה, כי "ההסברה של דו"ץ בערבית הייתה טובה מאוד, אבל זה מאוד תלוי באדם המסביר וכעת יש שם קצין מצוין. הוא נתפס בעולם הערבי כדובר ממשלת ישראל בגלל המדים ולמרות המדים - אבל הוא עובד לבד, אין דור המשך וחייבים ליצור המשכיות". בהקשר זה יוער, כי סוגיית המשמעות של הופעת דובר לובש מדים במהלך המבצע , הנתפס בקרב קהלי יעד ערביים כמייצג את מדינת ישראל ולא רק את צה" ל, וסוגיית הכשרת דור המשך לדוברים בשפה הערבית, טרם נבחנו עד מו עד סיום ביקורת המעקב במסגרת תחקיר משותף לגופי ההסברה בראשות מנהל מטה ההסברה הלאומי. שיתוף פעולה נוסף בין משרד החוץ לבין חטיבת דו"ץ נעשה בתחום הפקת ערכת הסברה לקהלי היעד. חטיב ת דו"ץ העבירה למשרד החוץ לקראת תום המבצע "חומרים תומכי מסר" שנאגרו מראש או שהצטברו במהלכו (תמונות, סרטים, חומר רקע למבצע) וכ-600 עותקים של ערכת הסברה בשפה האנגלית. חומרי הסברה אלה כוונו מלכתחילה לקהלי היעד הבין-לאומי ים בארה"ב, באירופה ובדרום מזרח אסיה ולא לקהלי היעד הערביים. בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר מנכ"ל משרד החוץ למשרד מבקר המדי נה ביולי 2009, כי"ערכת ההסברה שהכינה חטיבת דו" ץ בתום המבצע הייתה בעיקרה ערכה שכללה עזרים ויזואליים 'תומכי מסר ' שמקורותיה צבאיים , ולכן לדעת המשרד נכון היה שהערכה תוכן על ידי חטיבת דו"ץ ותועבר לשימושם של משרד החוץ וגורמים נוספים במטה ההסברה הלאומי . מה גם שה משאבים שעומדים לרשות צה"ל אפשרו את הפקת הערכה בזמן קצר הרבה יותר, לעומת הזמן שהיה נדרש לו הופקה ערכה זו במשרד החוץ או במטה ההסברה הלאומי". משרד מבקר המדינה מעיר, כי מאחר שלמשרד החוץ אחריות ישירה להסברת חוץ של מדינת ישראל ומאחר שערכת ההסברה שהכינה חטיבת 236 דוח שנתי60א .דו"ץ הייתה מיועדת להסבר ת עמדותיה של מדינת ישראל בזירה הבי ן- לאומית, הרי שעל משרד החוץ היה להוביל את הכנת הנושאים והתכנים המוצגים בערכה הזאת, להוסיף תכנים אזרחיים רלוונטיים במידת הצורך, לתרגמם גם לשפה הערבית ולהתאימם גם לקהלי היעד בשפה זו. עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי נוכח היחלשות המחלקה לתקשורת ערבית במשרד החוץ, כפי שבאה לביטוי גם במהלך מבצע " עופרת יצוקה", המשיכה חטיבת דו" ץ, כברירת מחדל, למלא חלל בנושאי הסברת חוץ, שהם בתחום אחריותו של משרד החוץ. .אמצעי השידור בערבית של מדינת ישראל .סעיף 3(3 ,) בחוק רשות השידור התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק רשות השידור), קובע, כי בין תפקידיה של הרשות " לקיים שידורים בשפה הערבית לצרכיה של האוכלוסייה הדוברת ערבית ושידורים לקידום ההבנה והשלום עם המדינות השכנות, בהתאם למגמות היסוד של המדינה". רשות השידור מפעילה שני גופי שידור המשדרים בערבית: רשת ד' של קול ישראל והטלוויזיה הישראלית בערבית, המשדרת בערוץ 33 . כבר בביקורת שערך משרדמבקר המדינה בשנת 200210 נכלל פרק בנוגע לשידור בשפה הערבית של רשות השידור, ובו הוצבע על צמצום חמור ביכולות של גופי השידור של הרשות בערבית בתוכן, בהיקף ובעוצמה לשדר לאוכלוסייה דוברת השפה הערבית. זאת, על אף צורכי ההסברה המתעצמים ובהשוואה לפיתוח המואץ של התקשורת במדינות ערב. בביקורת שערך משרד מבקר המדינה בשנת 200711 עלתה שוב תמונת המצב העגומה בתחום השידורים של מדינת ישראל בערבית, שאף החמירה עוד מאז הביקורת משנת 2002 . כך, למשל, נאמר שם, בין השאר: "שידורי הרדיו בערבית כמעט אינם עוברים את גבולות מדינת ישראל, אינם נקלטים היטב בחלק מהיישובים הערביים... המשדרים עובדים בהספק מופחת כתוצאה מזקנה והמשדר הגדול נסגר בהוראת שרי איכות הסביבה... הטלוויזיה בערבית משדרת ארבע שעות ביום ומופצת בלוויין אירופי ובמשדר אחד בצפון הארץ, כשעה וחצי בממוצע כל יום". משרד מבקר המדינה העיר שם על "חובת רשות השידור לבחון את הצורך בשידור גם לעולם הערבי בשוק רווי תקשורת וערוצים, להיערך בהתאם". 1 . סוגיית אמצעי השידור של רשות השידור בשפה הערבית א. שידורי הרדיו בערבית בביקורת המעקב נמצא, כי לא חל שיפור משמעותי במצב שידורי הרדיו בערבית מאז הביקורות הקודמות. הסיבה העיקרית להיעדרו של קול ישראל ברשת ד' בערבית כמעט לחלוטין מעל גלי האתר ולשיעורי ההאזנה הנמוכים לו בישראל ועוד פחות מכך במדינות ערב השכנות, נעוצה במגבלות הטכניות של עוצמת השידורים. .__________________ .10 'ראו הערת שוליים מס2 ', שם עמ 27-28. 11 'ראו הערת שוליים מס1. ממצאי מעקב 237 . עד שנת 2005 שימשו את רשת ד' שני משדרים רבי -עוצמה (בעוצמה כוללת של 1,200 )קילוואטליד ה יישוב "צורן". באותה שנה קיבלה ממשלת ישראל החלטה להשבית משדרים אלה בשל בעיות הנוגעות להגנה על איכות הסביבה, אך בד בבד לא נקבעה שום חלופה הולמת להמשך השידורים בשפה הערבית באמצעות משדר חזק אחר. שני המשדרים שנותרו בשימוש רשות השידור - האחד בצפון הארץ והשני בדרומה, מצליחים בקושי להגיע בטווח השידור לאזורי האוכלוסייה הדוברת את השפה הערבית בישראל, לא כל שכן לאזורי איו"ש, לרצועת עזה, למדינות ערב השכנות ולמדינות רחוקות מהן. בכך נפגע ת יכולת ההסברה הלאומית של המדינה לקהלי היעד ברצועת עזה, במרחבי איו"ש ודרום לבנון בפרט, ולקהלי היעד בכל לבנון, בסוריה, בירדן, במצרים ואף מעבר להם בכלל. בהתייחסותו מיולי 2009 לממצאי הביקורתמסר מנכ" ל רשות השידור, מר מוטי שקלאר, למשרד מבקר המדינה, כי רשות השידור הרחיבה את מערך המשדרים של רשת ד' . לפני כשנה הופעלו שני משדרי רדיו אשר נועדו לאפשר קליטת השידורים באזורי ריכוז אוכלוסייה דוברת ערבית: משדר אחד, בעוצמה התחלתית נמוכה מאוד, הותקן בצפון והוא יועתק בעוד כשלושה חודשים לתחנת משדרי ם חדשה המוקמת באזור אחר בצפון . המשדר השני , בעוצמה התחלתית נמוכה מאוד, הותקן בדרום. כמו כן, לקראת סוף שנת 2009 יופעל משדרנוסף בעוצמה התחלתית נמוכה מאוד באזור אחר בדרום , והוא מיועד לאפשר קליטת שידורי רשת ב' באיו"ש. מנכ"ל רשות השידור הוסיף, כי מאז הורתה ממשלת ישראל על הסרת שני המשדרים רבי -העוצמה של רשת ד' ליד היישוב "צורן" , לא הצביעה הממשלה על מקור מימון להקמת משדרים חלופיים, וכי מתנהלים דיונים להקצאת קרקע חלופית. ב. שידורי הטלוויזיה בערבית באוגוסט 2001 'החליטה ממשלת ישראל (החלטה מס593 ) להרחיב את שידורי הטלוויזיה בערבית ובאנגלית, שיועברו באמצעות שידור לווייני פתוח (קרי, לא מקודד ושניתן לקליטה חופשית) וכן באמצעות הכבלים ושידורים ישירים בלוויין (בעגה המקצועית - שידורי D.B.S ) בישראל. בהחלטת הממשלה דלעיל נאמר, כי קהל היעד לצפייה ב" ערוץ המזרח-התיכון" שיוקם הוא אזרחי מדינת ישראל ואוכלוסיית מדינות המזרח התיכון. הממשלה קבעה בהחלטתה דאז תקציב חד - פעמי בסך של 5 "מיליון שח, שיועדו לחכירת מקטעי לוויין, ושמקורם בחלוקה שווה בין משרדי ראש הממשלה, האוצר, הביטחון והחוץ. מנהל הטלוויזיה בערבית דאז, מר שלמה גנור, מסר במרס 2009 לנציגי משרד מבקר המדינה, כי הפעלת ה של תחנת שידור טלוויזיה ממלכתית בשפה הערבית באמצעות לוויין ביוני 2002 נעשתה בלי שקדם לכך תכנון מדוקדק ומפורט שנתן מענה הולם להיקף השידורים, התכנים, התחזוקה ושאר היבטים הנוגעים להפעלה מורכבת, תקינה וסדירה של שידור מורכב כזה במשך 24 .שעות ביממהלדבריו, מצוקת תקציב, היעדר כוח-אדם מקצועי מתאים, והיעדר כמות נאותה וראויה של חומרי שידור בשפה הערבית גרמו לכך שבשנת 2005 , כשלוש שנים לאחר לידתו ולאחר תהליך גסיסה ארוך, מוזגו שידורי ערוץ זה עם שידורי ערוץ 33. הוא הוסיף כי מסיבות תקציביות הועברו בשנת 2006 השידורים מהלוויין האירופאי 238 דוח שנתי60א ." HOTBIRD 3 " ללוויין "עמוס"12 . מאותה העת ואילך חדלו שידורי הטלוויזיה הישראלית בשפה הערבית להגיע לתפוצה רחבה של קהלי יעד דוברי השפה הערבית בעולם. בביקורת לא נמצ או מסמכים המעידים על כך שנערכה בדיקה ברשות השידור לניתוח תהליכי הקמתו והסרתו של ערוץ "המזרח-התיכון" בשנים 2002 -2005 ,ולהפקת לקחים מכך. משרד מבקר המדינה מצביע על החיוניות של הפקת לקחים אלה כבסיס לכל החלטה שתתקבל בעניין זה בעתיד. 2 . ניסיונות לקדם את הטיפול באמצעי השידור בערבית בהחלטת הממשלה על הקמת מערך הסבר ה לאומי מיולי 2007 '(החלטה מס 1936) נאמר בנוגעל"אמצעי השידור הישראלים לעולם הערבי": "להטיל על השר הממונה על רשות השידור להציע לממשלה תוך 30 יום הצעה להגדלת טווח השידור של קול ישראל בערבית ולשדרוג משמעותי של טווח השידור של שידורי הטלוויזיה בערבית". כמו כן סוכם שם, כי " תוצג תכנית להרחבה משמעותית של רשות השידור בטלוויזיה בשפה הערבית". באוגוסט 2007 "הוציאה לשכת מנכל רשות השידור נייר מטה שכותרתו "שידורי רשות השידור בערבית". נאמר בו, כי במסגרת הרפורמה במכלול תחומי הרשות (מטרות, תכנים, מבנה ארגוני, הסכמי שכר, והתנהלות כספית) נכלל גם המענה בתחום השידור בערבית, וכי הפתרון להחדרת השידור הישראלי בקרב האוכלוסייה הערבית, הן בארץ, הן בארצות השכנות והן במרחב המזרח התיכון הוא משולב: הארכת שעות השידור בטלוויזיה, העשרת התכנים והגברתם של השידורים, ובעיקר - שיפור מערכי ההפצה של הרדיו ושל הטלוויזיה, הן במדינת ישראל והן מעבר לגבול. ההוצאה הנדרשת להשגת מטרות אלה היא כ-100 "מיליון ש ח, בפריסה על פני שנתיים-שלוש. בספטמבר 2007 דנה הממשלה ברפורמה ברשות השידור ובתכנית לשיקום השידורים בשפה הערבית ברשות השידור. בהחלטת הממשלה מס' 2373 ממועד זה נאמר, כי בהמשך להחלטת הממשלה מיולי 2007 : "1 . השר הממונה על ביצוע חוק ]רשות[ השידור יפנה לרשות השידור על מנת שתפעל לקיום הוראות סעיף 3(3 ) (לחוק רשות השידור, התשכ"ה- 1965, ולהלן - החוק) בדבר קיום שידורים ברמה נאותה ורמת טכנולוגיה אפקטיבית לאוכלוסייה ד וברת הערבית, בארץ ובמדינות השכנות. 2 . השר הממונהעל ביצוע החוק יפנה לרשות השידור כדי שתגבש תוך 30 יום תכנית להוצאתם אל הפועל שלשידורים כאמור בסעיף 1 לעיל בשפה הערבית ברדיו ובטלוויזיה, עד24 שעות שידורביממה . לאחר אישור התכנית על ידי מליאת רשות השידור יציגה השר לממשלה, וכן יציג פירוט של האמצעים הדרושים לביצועה במסגרת תקציב רשות השידור ובמסגרת הרפורמה בשידור הציבורי". בתום ישיבת הממשלה דלעיל הוציא מזכיר הממשלה הודעה לתקשורת בנוגע לשיקום השידורים בערבית ברשות השידור, ובה נאמר, בין השאר: "שידורים אמינים המייצגים עמדה שונה אודות מדינת ישראל מזו המשודרת על ידי התחנות הערביות .__________________ .12 ( "השידורים באמצעות הלוויין האירופאי נותבו לתפוצה שכללה "חתימה "FOOT PRINT" ) מאירופה ועד מרכז אסיה, כלומר למרבית המדינות דוברות ערבית. ממצאי מעקב 239 . הזרות, הם בעלי חשיבות אסטרטגית, והיעדרם או חוסרהאפקטיביות שלהם במצב הקיים פוגעים במעמדה של מדינת ישראל. כפועל יוצא מכך, ובהמשך לדיון שניהלה הממשלה בנושא הצורך במערך ההסברה החדש (החלטה מס' 1936 מיום 8.7.07 ,) מתבקש שינוי המצב הקיים ונקיטת צעדים ובטכנולוגיה הולמת, שיאפשרו לרשות למלא את תפקידה בכל הקשור לשידורים לאוכלוסייה דוברת הערבית, לפי סעיף 3(3 .") לחוק באוקטובר 2007 "פנה יור רשות השידור דאז, מר משה גביש, לשר האוצר דאז, מר רוני בראון, לשר הרווחה, שכיהן גם כשר הממונה דאז על ביצוע חוק רשות השידור, מר יצחק הרצוג, ולשר התשתיות ויו"ר ועדת השרים למיעוטים דאז, מר בנימין בן אליעזר, בנוגע ל" שידורים בערבית" וצירף החלטה של מליאת רשות השידור מאוקטובר 2007 בנושא זה. בהחלטה זאת, נאמר, בין השאר: "בהיעדר קרי [ אמצעים בתחום זה- מצד אחד, ]בתחום השידורים בערבית ברדיו ובטלוויזיה וחשיפה הולכת וגוברת למאות ערוצים שחלקם עוינים מצד שני, סבורה הרשות, כי יש חשיבות עצומה לשדרוג מערך השידורים בערבית. האוכלוסייה הערבית המהווה למעלה מ -20% מאוכלוסיית ישראל אינה מקבלת שידו ר ציבורי הולם בשפתה שישקף את צורכיה ואת תרבותה". מר גביש הוסיף במכתבו, כי חשוב לראות את ההידרדרות במעמד שידורי הרדיו והטלוויזיה הישראלית בערבית, וכי החלטת הממשלה מספטמבר 2007 לאזכתה לכל גיבוי תקציבי, ולפיכך לא נראה כי תהיה אפשרות בזמן הנראה לעין לשפר את המצב. במרס 2008 פנתה יו"ר ועדת המשנה לענייני חוץ והסברה של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת דאז , תא"ל (מיל') עמירה דותן, לראש הממשלה דאז, מר אהוד אולמרט, בנושא השידורים בשפה הערבית. במכתבה ציינה, בין השאר, כי בהחלטת הממשלה מספטמבר 2007 נקבע שתגובש תכנית לשיקום ה שידורים בשפה הערבית , אך להחלטה לא צורפו אמצעים לביצוע. לפיכך, היא ביקשה להקים לאלתר צוות שיכלול נציגים ממשרד ראש הממשלה, ממשרד האוצר, ממשרד החוץ, נציג השר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור ונציגות מרשות השידור, אשר יגיש בתוך חודשיים דוח ובו פתרון לבעיית השידורים בערבית ; על הפתרון לכלול תקציבים, אמצעים טכנולוגיים והקצאת כוח אדם. באפריל 2008 "השיב מנכל משרד ראש הממשלה דאז, מר רענן דינור, ליו"ר ועדת המשנה, תא"ל (מיל') עמירה דותן , כלהלן: " אנו שותפים להבחנה, כי השידורים בערבית מהווים מטרה חשובה. משרד האוצר מצוי בעיצומו של טיפול בכלל נושאי רשות השידור במטרה לייצב את הרשות. לאחר טיפול תשתית זה ועל בסיסו ניגש לעסוק גם בנושא השידורים בערבית. כפועל יוצא מכך, אינני ממליץ לעת עתה על הקמת צוות לטיפול בנושא השידורים בערבית". ביוני 2008 פנה מנהל מטה ההסברה הלאומי, מר ירדןותיקאי, לשר הממונה דאז על ביצוע חוק רשות השידור, מר יצחק הרצוג, בנושא "הסברה לאוכלוסיות ערביות - תפקוד רשות השידור" , וביקש את חוות דעתו בנוגע לקידום הנושא בהתאם להחלטת הממשלה. ראש מטה ההסברה הלאומי דאז, מר יעקב גלנטי, ומנהל מטה ההסברה הלאומי מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה בדצמבר 2008, כיהשר הרצוג מסר למטה ההסברה הלאומי את עמדתו, ולפיה קודם כל צריך לדון בעתידה של הרשות. בפברואר 2009 נפגשו השר הממונה דאז על ביצוע חוק רשות השידור, מר יצחק הרצוג, ויו"ר רשות השידור דאז, מר משה גביש , עם נציגי משרד מבקר המדינה בנושא השידורים בערבית. השר הרצוג ציין במהלך הפגישה, בין השאר, כי איננו מקיימים תחרות אמיתית מול תחנת "אלג'זירה" שהיא כלי דרמטי מאוד, וכי חיוני 240 דוח שנתי60א .להקים מערך של שידור בלוויין ובאינטרנט לעולם הערבי, והזכיר הצעות קודמות לשיפור הנושא ובהן הצעה להקים תחנת "'אלג'זירה' ישראלית". השר גם התייחס לבעיית השידורים בשפה הערבית ברדיו ולקשיים בקליטתם, וציין שאפילו בתחומי מדינת ישראל יש קושי בקליטה איכותית של השידורים, לא כל שכן בארצות ערב. לדבריו, אין סיכוי שיהיה שידור הולם בערבית, אלא אם כן הממשלה תאשר את הרפורמה המקיפה ברשות השידור. יו"ר רשות השידור דאז, מר משה גביש, מסר באותה פגישה, בין השאר, כי "הרשות אינה עונה כיום על דרישות חוק רשות השידור בנוגע לשידור בערבית... רשת ד' לא נשמעת בבקה אל ע'רביה ובאופן גרוע בעזה". לדבריו, "אם תהיה , אם לא תהיה רפורמה יש ]לשינוי[ רפורמה יש סיכויסיכוי שאפילו ערוץ 1 ."ייסגר במרס 2009 מסר סגן מנהל הטלוויזיה בערבית בפועל לנציגי משרד מבקר המדינה, כי לאור ההסכמים החדשים ברשות השידור, יש כוונה להתחיל בחודש מאי 2009 ,בתכנית שידורים בשפה הערבית שתכלול 24 שעות שידור משך שבעה ימים בשבוע, והתכניות יכללו מהדו רות חדשות, הפקות חדשות וישנות ושידורים חוזרים משך כל שעות היממה. בעניין זה מסר מנכ"ל רשות השידור, מר מוטי שקלאר, בהתייחסותו מיולי 2009 ,לממצאי הביקורת כי אמנם לוח שידורים זה הורחב לאחרונה, וכולל יותר שעות שידור, " אולם עקב מצבה הפיננסי של הרשות, מורכב לוח השידורים בעיקר משידורי אקטואליה ושידורים חוזרים רבים". לדעת משרד מבקר המדינה, החלטת מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, מר רענן דינור, שלא לזרז את הטיפול לשיפור השידור הממלכתי בערבית במקביל ליישום הרפורמה ברשות השידור, אלא רק "לאחר טיפול תשתית זה ועל בסיסו", ועמדת השר הממונה דאז על ביצוע חוק רשות השידור, מר יצחק הרצוג, כי נושא השידור הממלכתי בשפה הערבית יטופל רק לאחר שהממשלה תאשר את הרפורמה הכוללת ברשות השידור , אינן עולות בקנה אחד עם הדחיפות המובעת בנושא בהחלטות הממשלה מיולי 2007 ומספטמבר 2007, ועם הנזק המתמשך בתחום חיוני זה, בדגש על הדרוש בו ברמה הלאומית בעת חירום. בהתייחסות השר יצחק הרצוג מיולי 2009 לממצאי הביקורת נאמר, בין השאר : "עם כניסתי לכהונתי הובהר לי, כי רשות השידור נמצאת על עברי פי פחת וכי היא בעצם נמצאת במצב של חדלות פירעון... אי לכך, ברור שהיה צורך קודם כל להציל אותה. נושאים רבים ובכללם נושא השידורים בערבית היו מוקפאים. המצב הסטיכי הזה חייב לקדם רפורמה מרחיקת לכת ברשות השידור בכל הרמות כתנאי להבראתה... מאליו יובן, שלא ניתן היה לקדם נושא פרטני כמו השידורים בערבית, ללא קידום המכלול כולו ו/או ללא מימון מיוחד של גורם ממלכתי לנושא [ ההדגשה במקור] ... אשר על כן, בכל מהלך שנת 2008 הקדשתי מאמצים אדירים, ביחד עם יו"ר רשות השידור, מר משה גביש והנהלת הרשות... להגיע להסכמות על הרפורמה ול צאת לדרך חדשה. לבסוף... נחתמו במרץ 2009 (אחרי הבחירות וערב כינון הממשלה) הסכמי פרישה... שמהווים את הבסיס לרפורמה. השלב הבא הוא הסכמי שכר חדשים וגיוס הון נוסף... כדי לממן את התכנית שלה ביחד עם האוצר. זאת הסיבה שבגינה מסרה הרשות למשרדכם כפי שפורט בטיוטה, כי מסתמן סוף סוף אור בקצה המנהרה לכיוון גיבוש תכנית מערכתית כוללת בתחום השידורים בערבית". ממצאי מעקב 241 ."מנכל משרד ראש הממשלה דאז, מר רענן דינור, מסר בהתייחסותו למשרד מבקר המדינה מיולי 2009 , בין השאר : "כמנכ"ל רה"מ ]ראש הממשלה [ קיימתי מעקב אחר קידומה של הרפורמה ברשות לרבות סוגיות שעניינן תיקון החקיקה, הסכם הבראה ושינויים מבניים - סוגיית השידורים בערבית, אז גם היום, אינה ניתנת להפרדה בדרך כל שהיא משאלת התנהלותו של השידור הציבורי בכללותו... לגופו של עניין, אם רוצים לקדם באופן ראוי השידורים בערבית כחלק מהשידור הציבורי, אין צורך בוועדה נוספת או צוות בין משרדי כפי שהוצע ע"י גב' דותן, אלא ליישם ולקדם הרפורמה ברשות השידור - מצב העניינים במועד בו השבתי לחברת הכנסת [ אפריל 2008]." ביולי 2009 "מסר מנכל רשות השידור, מר מוטי שקלאר, למשרד מבקר המדינה בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי " רשות השידור אינה יכולה במצבה הנוכחי להעמיד את התקציבים הנדרשים על מנת לשפר את פעילות אמצעי הש ידור בערבית... כפי שהשיב השר הרצוג, בהיותו השר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור וכפי שציין מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, מר רענן דינור - ראשית לכל יש לבצע הרפורמה ברשות השידור... כאמור, ללא הרפורמה, לא תוכל רשות השידור לשפר ולהרחיב את שידוריה בשפה הערבית". משרד מבקר המדינה ער למצוקה הקשה רבת-השנים שבה נתונה רשות השידור, לרבות בתחומי השידור בשפה הערבית ברדיו ובטלוויזיה, ולצורך לממש רפורמה מקיפה בכלל מסגרותיה, שיביא לקידום הטיפול היסודי ארוך הטווח בכל הדרוש גם לשיפור בתחום השידור בשפה הערבית. אולם היות שההסברה היא מהמרכיבים המרכזיים במאמץ הלאומי בעת חירום להשגת התכלית האסטרטגית המדינית -ביטחונית, והיות שלהסברה הממלכתית בערבית ולאמצעי השידור הממלכתיים בשפה זו משקל חשוב ביותר לעניין זה, לא ניתן להשלים עם המצב שנוצר כמתואר לעיל, שהוא בלתי פתיר לכאורה. על כן, לצד הטיפול ארוך הטווח דלעיל, מצביע משרד מבקר המדינה, שראוי לייחד לאמצעי השידור בערבית ברדיו ובטלוויזיה פתרונות ייעודיים לעת חירום, ללא התניה בפתרונות הכוללים של רשות השידור. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה שרשות השידור הי יתה מכינה ומפעילה באופן מיטבי, בעוצמת השידור ים ובתכניהם, את שידורי מדינת ישראל בשפה הערבית ברדיו לקהלי היעד דוברי השפה הערבית , לקראת מבצע " עופרת יצוקה", במהלכו ובעקבותיו. לפיכך, ממליץ משרד מבקר המדינה לשר ההסברה והתפוצות, מר יולי יואל אדלשטיין, אשר מכהן גם בתפקיד השר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור, להנחות את רשות השידור לנתח ולגבש בדחיפות את צורכי החירום המיוחדים בתחומי השידור בשפה הערבית , שלהם היא עשויה להידרש בתוך זמן קצר , ולהביאם בהקדם לדיון חוזר ב ממשלה, לצורך מתן פתרון ישים בנושא זה. . . 242 דוח שנתי60א .לסיכום פרק זה בנושא אמצעי השידור בערבית של מדינת ישראל מעיר משרד מבקר המדינה על המחדל המתמשך בכל הקשור לשידורי המדינה בשפה הערבית לתושבים הפלסטינים ברצועת עזה ובאיו"ש וכן לתושבי מדינות ערב השכנות ולכלל העולם הערבי. קהלי היעד החשובים הללו חשופים לחלוטין בחזית ההסברה לתעמולה מתמשכת של שידורי התחנות הערביות במרחב כ ולו, שעה שמדינת ישראל אינה פועלת למעשה בחזית קריטית זו באמצעות השידור הממלכתי בשפה הערבית בטלוויזיה וברדיו. גם ערביי ישראל חשופים לתעמולה מוכוונת אנטי - ישראלית בשידורי רשתות טלוויזיה ערביות בלוויין, ובראשן תחנת "אלג'זירה", כמו גם לשידורי החמאס וחזבאללה. ביט וי חריף לכך הומחש גם במהלך מבצע " עופרת יצוקה" ברצועת עזה ובעקבותיו. חיוני אפוא, שהממשלה באמצעות המשרדים המופקדים על הנושא, כל אחד בתחומו, ובראשם משרד ראש הממשלה, שבמסגרתו מטה ההסברה הלאומי, ומשרד ההסברה והתפוצות, יפעלו להפסקת הסחבת הבלתי נסבלת בכל הנוגע לשיפור ההכרחי של השידור בשפה הערבית הן לעולם הערבי, הן לתושבי רצועת עזה ואיו"ש והן לדוברי השפה הערבית בישראל. בהתייחסות ו של שר ההסברה והתפוצות , מר יולי יואל אדלשטיין, מיולי 2009 לממצאי הביקורת צוין : "1. המשרד רושם לעצמו את הערות המבקר בעניין הליקויים בתכנון ההסברה לקהלי יעד דוברי ערבית בכלל והשידור לעולם הערבי בפרט. 2. בכוונתי כשר ההסברה והתפוצות, ומתוקף סמכותי כשר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור, ליזום ולהוביל מהלך שיביא 'להפסקת הסחבת הבלתי נסבלת בכל הנוגע לשיפור ההכרחי של השידור בשפה הערבית'. 3 . משרד ההסברה והתפוצות יבחן את נושא ההסברה לעולם הערבי ויציגו בפני הגורמים הרלוונטיים, לרבות דיון חוזר בממשלה. 4. משרד ההסברה והתפוצות יפעל לקדם את ההסברה בערבית, בהינתן המשאבים הנחוצים, או בכפוף לקבלת תקציבים נאותים מתקציב המדינה" (ההדגשה במקור). .התקשוב בשפה הערבית .קצב האירועים המהיר ורציפותם התקשורתית מחייב ים את גופי ההסברה להיערכות מיוחדת, לשם מעקב אחר תוכן שידורי אמצעי התקשורת האלקטרונית הזרה והישראלית בצורה מקצועית ורציפה (להלן - תקשוב). התקשוב מאפשר למערכת ההסברה לאסוף מידע מגוון, כגון: כוונות, מגמ ות, דיווחים והערכה על המצב ההסברתי בכל נקודת זמן. מאמצי התקשוב כוללים גם מעק ב רציף אחר המשודר באמצעי התקשורת בשפה הערבית. בביקורת שערך משרד מבקר המדינה בשנת 200213 העיר משרד מבקר המדינה על כך, שגופי ההסברה מפעילים מערכי תקשוב כל אחד לעצמו, מצב הגורם לכפילויות ולבזבוז במשאבים, והמליץ למצות את יכולות גופי התקשוב במשותף ובמתואם . בביקורת נוספת של משרד מבקר המדינה בשנת 200714 בנושא התברר, כי לא חל שינוי במצב ארגון .__________________ .13 שם, עמ' 18-19 . 14 שם, עמ' 474-475 . ממצאי מעקב 243 .התקשוב, כמתואר לעיל, ומשרד מבקר המדינה המליץ שם " להקים ללא דיחוי מרכז תקשוב לאומי אשר ימצה כהלכה את המאמץ הלאומי במישור חשוב זה ויחסוך משאבים רבים". בהחלטת הממשלה מיולי 2007 נאמר, בין השאר: "לבחון את ריכוז כל מרכזי התקשוב הקיימים במשרדי הממשלה וגופי הביצוע תחת מרכז תקשוב אחד בלבד, שישמש מרכז תקשוב לאומי לכלל הגורמים העוסקים בהסברה של מדינת ישראל. מטה ההסברה יהיה אחראי על מרכז התקשוב הלאומי... עם מינויו של ראש מטה ההסברה הלאומי, ימנה ראש המטה פרויקטור בתחום הארגון והתקשורת, שיגבש תוך 6 חודשים תכנית עבודהלשם בחינת המלצה זו". בביקורת המעקב עלה, כי טרם חל השינוי המיוחל, ובגופים השונים נותרו מרכזי תקשוב נפרדים , מצב שמאפיין גם את התקשוב בשפה הערבית , כלהלן: א. במשרד ראש הממשלה מתבצע תקשוב גם בשפה הערבית, תוך שיתוף פעולה עם משרד החוץ , שמתבטא בהעברת תוצרים הדדית ; ב. משרד החוץ מקיים תקשוב, באמצעות חברה פרטית ששכר לצורך זה, המפעילה מרכז תקשוב ומעבירה את תוצריו לשימוש משרד החוץ וחטיבת דו" ץ; ג. במשרד הביטחון מקבל דובר המשרד ממתפ"ש תוצרי תקשוב מתורגמים מהשפה ה ערבית; ד. התקשוב במשטרת ישראל אינו כולל ניטור קבוע אחר המתפרסם לצורכי ההסברה שלה בשפה הערבית, ופעולה כזו התבצעה כמאמץ מיוחד רק במהלך מבצע "עופרת יצוקה". לצד דרכי התקשוב בגופי ההסברה בשפה הערבית כמתואר לעיל, פועלת בצה"ל יחידה, אשר לה אחריות כוללת לאיסוף מידע ממקורות גלויים מכלל אמצעי תקשורת ההמונים - ברדיו, בטלוויזיה, באינטרנט, בעיתונות ובכתבי עת. גם "מרכז המידע למודיעין וטרור", הפועל במסגרת עמותת המרכז למורשת המודיעין, מקיים תקשוב לתקשורת בשפה הערבית, ותוצריו , המפורסמים באינטרנט, משרתים גם את גורמי מערך ההסברה הלאומי. מנהל מטה ההסברה הלאומי מסר לנציגי משרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 , כי הנחה את הממונה על יחידת התקשוב במשרד ראש הממשלה לקיים בדיקה בנושא פיזור התק שוב והדרכים לשילובו, כמוגדר בהחלטת הממשלה דלעיל. משרד מבקר המדינה ממליץ לקיים במסגרת הבדיקה דלעיל בחינה מיוחדת גם לנושא התקשוב בשפה הערבית, כחלק חשוב ממאמץ התקשוב הלאומי המשותף, כך שימוצה כהלכה וישרת את כל גופי ההסברה, שלחלקם אין יכולות מקצועיות לקיים תקשוב קבוע בשפה זו. במסגרת זאת ראוי לבדוק כיצד ניתן לשלב גם את פעולות התקשוב בערבית הנעשות בצה"ל וב"מרכז המידע למודיעין וטרור". .הסברה בערבית ברשת האינטרנט .בהחלטת הממשלה מיולי 2007 " נכלל גם פרק בנושא ההסברה במרחב האינטרנט", ובו נאמר, בין השאר, כי ב"מישור הבינלאומי קיים צורך להגביר את ההימצאות הפיזית של גורמי ההסברה ברשת האינטרנט". לשם כך "יוקם פורום 244 דוח שנתי60א .אינטרנט בראשות ראש מטה ההסברה הלאומי, אשר יכלול את כל גורמי ההסברה הממשלתיים והביטחוניים, במטרה לפעול יחד בזירה האינטרנטית בצורה מתואמת, אשר תענה על האתגר הקיים בתחום". עוד נאמר שם, כי "ראש מטה ההסברה הלאומי ימנה נציג קבוע מטעמו, אשר יתאם את ההסברה ברשת האינטרנט יחד עם המאמצים הנעשים בתחום זה במשרד החוץ ובדובר צה"ל. נציג זה יפעל למימוש החלטות פורום האינטרנט כאמור לעיל. בנוסף לכך , תיערך עבודת מטה תוך 60 יום ממינויראש מטה ההסברה, אשר תאמוד את המשאבים הדרושים להוספת שפות זרות לאתרים ממשלתיים או רשמיים של מדינת ישראל, ובהתאם לעבודה זו ימליץ מטה ההסברה על תגבור השפות". משרד החוץ מפעיל בקביעות אתר אינטרנט המיועד להסברה בשפה הערבית. כמו כן, מתורגם בקביעות לערבית אתר משר ד ראש הממשלה באינטרנט. גם רשות השידור מפעילה אתר באינטרנט בשפה הערבית. על הפוטנציאל הגדול הגלום באינטרנט ככלי להסברה ניתן ללמוד, בין היתר, מדברי יו"ר רשות השידור דאז, מר משה גביש, לנציגי משרד מבקר המדינה מפברואר 2009 . לדבריו, חלה ברשות התפתחות דרמטית בשידורי הרדיו ובשידורי הטלוויזיה בערבית שבאינטרנט, וכי במהלך מבצע " עופרת יצוקה" נרשמו כ- 250,000 כניסות לאתר האינטרנט של רשות השידור וסומנו בו כ- 11,000 מנוייםקבועים . מנהל מטה ההסברה הלאומי מסר בהתייחסותו למשרד מבקר המדינה מיולי 2009 , כי "עוד לפני כשנתיים הוסכם במטה [ על מינוי מומחה לנושא האינטרנט , אך עד עתה לא גויס איש וההליך הבירוקראטי עדיין נמשך". ]ההסברה הלאומי משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח צורך ההולך ומתעצם להסברה בכלל ולהסברה בשפה הערבית בפרט ברשת האינטרנט, על משרד ראש הממשלה לפעול לאיוש תפקיד ראש תחום אי נטרנט במטה ההסברה הלאומי, כדי לאפשר לו לפעול למימוש החלטת הממשלה בתחום זה. .הכשרת דוברים מקצועיים בשפה הערבית .לצד רשימת מסבירים חיצוניים בשפה הערבית, אשר נקבעו להפעלה בעת חירום, פועלים דרך קבע בשירות המדינה דוברים מקצועיים מטעמה בשפה זו. משיחות עם בעלי ת פקידים שונים הקשורים להסברה בשפה הערבית עולה, כי סוגיית המיעוט בדוברים ישראליים מקצועיים ה" עוברים מסך", שולטים בשפה הערבית הספרותית והמדוברת, בעלי השכלה רחבה והיכרות טובה את התרבות הערבית ומנהגיה המגוונים, היא פער מרכזי בתחום זה. התברר, כי מטה ההסברה הלאומי טרם ערך בחינה מקיפה של הצורך בהכשרה של דוברים בשפה הערבית בהתאם לנדרש ברמה הלאומית. בפועל, גורמי ההסברה הזקוקים, כל אחד לעצמו, למספר מצומצם של עובדים כאלה, מתקשים מאוד לתת מענה הכשרתי מקצועי לצורך קריטי זה. בדיקת נציגי משרד מבקר המדינה עם הגופים המבוקרים בנוגע לאפשרויות הכשרה משותפת לדוברים בשירות המדינה בשפה הערבית, נוכח היעדר בית אולפנה כזה, העלתה מגוון של אפשרויות , ובהן: א. לקיימו בביה" ס לערבית של ממצאי מעקב 245 ."המתפש בשיתוף עם חטיבת דו"ץ שתשלים את ההכשרה בפן התקשורתי; ב. לרכזו במרכז ההדרכה של רשות השידור, שבו מתקי ימת בדרך כלל מדי שנה בשנה הדרכה לעובדים מן המניין ולמועמדים חדשים ברדיו ובטלוויזיה בערבית, בכל הקשור לקריינות ולהופעה בתקשורת בשפה הערבית מול מצלמה ומיקרופון. משרד מבקר המדינה מצביע על הצורך החשוב לקיים הכשרה לדוברים מקצועיים בגופי ההסברה השונים בשירות המד ינה בשפה הערבית , שתוצרתה מיומנות המשלבת בין איכות השפה, הכרת תרבותה ומנהגיה לבין היכולת הדוברותית -הסברתית " לעבור מסך". מן הראוי, אפוא, שמטה ההסברה הלאומי יבחן את הנושא על כל צדדיו במגמה לקבוע צורך, מסגרת ואכסניה משותפת נאותה למימושו בהקדם. .סיכום והמלצות .משרד מבקר המדינה שב ומעיר בחומרה למשרד ראש הממשלה ולמשרד החוץ על מחדל לאומי רב -שנים בתחום ההסברה לקהלי היעד דוברי השפה הערבית. כשל מערכתי זה הומחש ביתר שאת גם בתקופה שקדמה למבצע "עופרת יצוקה", במהלכו ובעקבותיו. על משרד ראש הממשלה , באמצעות מטה ההסברה הלאומי, לפעול למימוש החלטת הממשלה מיולי 2007 בנוגע לגיבוש מדיניות הסברה לאומית כוללת בשפה הערבית. זאת, בתיאום עם הגופים הממלכתיים הקשורים לתחום זה, לרבות עם משרד ההסברה והתפוצות ועם המטה לביטחון לאומי (מל"ל). כל זאת, במטרה להפעיל את ההסברה לדוברי השפה הערבית ככ לי לאומי בעל משמעות רחבה, המשרת אינטרסים מדיניים, ביטחוניים, כלכליים וחברתיים -תרבותיים עמוקים. לשם כך על מטה ההסברה הלאומי להפעיל את פורום ההסברה הלאומי לביצוע משימותיו בהסברה בשפה הערבית, שנקבעו בהחלטת הממשלה דלעיל, ובכך גם להקים למעשה מערך הסברה לאומי בשפה הערבית. יש לסכם את פעילות מטה ההסברה הלאומי בתחום זה בתכנית כוללת, מתואמת ומשותפת לכלל הגורמים המופקדים כל אחד בתחומו על ההסברה בערבית, ולשם כך יש להקצות בדחיפות למטה זה יכולת מקצועית לממש זאת כהלכה. נוכח המשך ההידרדרות החמורה בשידורי מדינת ישראל בערבי ת בטלוויזיה וברדיו, מעיר משרד מבקר המדינה למשרדי הממשלה המופקדים על כך, כל אחד בתחומו - ובראשם משרד ראש הממשלה והשר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור בתקופת הביקורת, מר יצחק הרצוג - על כך שהחלטות הממשלה מיולי 2007 ומספטמבר 2007 בתחום השידורים הממלכתיים בשפה הערבית טרם מומשו עד מועד סיום הביקורת. לדעת משרד מבקר המדינה, אסור להשלים עם מצב שבו לא יינתן הלכה למעשה מענה הולם בחזית התקשורתית-הסברתית בשידורים אפקטיביים להסברת תמונת המצב ועמדותיה של המדינה לקהלי היעד 246 דוח שנתי60א .בשפה הערבית , בדגש על עת חירום. המשך המחדל רב -השנים של היעדר שידור ישראלי ממלכתי לקהלי היעד דוברי השפה הערבית גם במהלך מבצע " עופרת יצוקה" ברצועת עזה, ממחיש ביתר שאת צורך חיוני זה. משרד מבקר המדינה מצביע על כך, שההסברה היא מהמרכיבים המרכזיים במאמץ הלאומי בעת חירום להשגת התכלית האסטרטגית המדינית-ביטחונית. לה סברה הממלכתית בערבית ולאמצעי השידור הממלכתיים בשפה זו משקל חשוב ביותר לעניין זה ולאור חיוניותם ראוי לייחד להם פתרונות ייעודיים לעת חירום, ללא התניה בפתרונות הכוללים של רשות השידור. לפיכך, על הממשלה - באמצעות המשרדים המופקדים על כך, כל אחד בתחומו, ובראשם מש רד ראש הממשלה שבמסגרתו מטה ההסברה הלאומי, ומשרד ההסברה והתפוצות - אשר השר העומד בראשו, מר יולי יואל אדלשטיין, משמש גם כשר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור - לפעול להפסקת הסחבת הבלתי נסבלת בכל הנוגע לשיפור ההכרחי של השידור בשפה הערבית הן לעולם הערבי, הן לתושבי רצועת עזה ואיו"ש והן לדוברי השפה הערבית בישראל. ממצאי מעקב 247 .