משרד התקשורת/הפיקוח האלחוטי על שידורי רדיו - ממצאי מעקב

 ♦ . .מבוא .הספקטרום האלקטרומגנטי (תדרים של רדיו ושל מערכות תקשורת אלחוטיות אחרות; להלן - תחום התדרים) הוא משאב לאומי החיוני לקיומה של תקשורת אלחוטית - אזרחית וצבאית. הוא משמש לשידורים לציבור (רדיו וטלוויזיה), לתקשורת ימית ואווירית, לרדיו-טלפון נייד (להלן - רט"ן) ולמכשירי קשר. , ]נוסח חדש [ הסמכות של המשרד להסדרת התדרים מבוססת על פקודת הטלגרף האלחוטי התשל"ב- 1972 (להלן- הפקודה), ועל תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות), התשמ"ז- 1987 (להלן- התקנות), שהתקין שר התקשורת. התקנות מסדירות את הרישוי של תחנת טלגרף אלחוטי ואת הקצאת התדרים. תחנות רבות משדרות שידורי רדיו לציבור בלי רישיון ובתדרים שלא הוקצו להן כדין (להלן - תחנות פירטיו ת). לפי נתוני המשרד, עלה מספר התחנות הפירטיו ת שנסגרו מ -30 בשנת 1172 דוח שנתי58ב .1995 לכ-117 בשנת 2007 . תחנות אלו מפריעות לעתים לשידורי הרדיו החוקיים, לתקשורת בין מכשירי רדיו-טלפון נייד, ומפעם לפעם שידוריהן משבשים את הקשר בין מטוסים לבין מגדלי הפיקוח ויחידות הבקרה האווירית ואת הקשר במערכות הקשר של צה"ל. שיבושים אלו עלולים להביא לידי תאונות אוויר ולסיכון חיי אדם. משרד מבקר המדינה בדק נושא זה בשנת 2004 ופרסםאת ממצאיו בדוח "הפיקוח האלחוטי על שידורי רדיו". דוח זה פורסם בדוח השנתי 55 ב (להלן- הדוח הקודם). לאחר פרסום הדוח הקודם התרחשו כמה שינויים חשובים בנושא זה: מונה קצין רדיו ארצי לנושא התחנות הפירטיות (להלן - קצין רדיו) במשרד, והיחידה הארצית לחקירות כלכליות במשטרה החלה לפעול בנושא; מונה השופט בדימוס עוזי סיון לביקורת של כמה נושאים במשרד; משרד התחבורה הקים את ועדת לפידות לבדיקת נושא בטיחות הטיסה, ובכלל זה לבדיקת סכנתם של השידורים הפירטיים למטוסים. האגף ממונה על תכנון תחומי תדר, על הקצאת תדרים, על רישוי, על פיקוח ועל סיוע לאכיפה. בסמכות האגף להעניק רישיון להפעלת ציוד לתקשורת אלחוטית, ובעל הרישיון חייב לפעול בתדר שהוקצה לו. בתקנות נקבע שתנאי מוקדם למתן רישיון הוא קבלת אישור כי מכשיר הטלגרף האלחוטי מאפשר ניצול יעיל של ספקטרום התדרים. אחת היחידות באגף עוסקת בפיקוח האלחוטי (להלן - יחידת הפיקוח). היא מפקחת על ביצוע החוקים, התקנות והנהלים הקשורים לשימוש בספקטרום האלחוטי. ביחידת הפיקוח מועסקים שישה עובדים. בחודשים ספטמבר-אוקטובר 2007 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת מעקבאחר הפעולות שנקטו הגופים המבוקרים לתיקון הליקויים שנמצאו בביקורת הקודמת. הביקורת נעשתה במשרד, במשטרה ובמשרד התחבורה. .נזקים הנגרמים משידורי תחנות פירטיות .לפי דיווחי המשרד, בשנים 2001 -2007 בוצעו 1,219 סגירות של תחנות פירטיו ת, רובן סגירות חוזרות ונשנות של תחנות ששבו לשדר לאחר סגירתן. להלן כמה דוגמאות: קול האמת - 165 פעמים; קול הנשמה- 113 ; רדיו בית ישראל- 108; קול המזרח/רדיו בריזה- 100 ; רדיו חרדי- 83 ; רדיו שמח- 64 ; ערוץ 2000 - 60 ; קול החסד- 45 . מהדיווחים עולה כי חידוש השידורים בתחנות הפירטיות לאחר הפסקתם פעמים רבות הוא תופעה נפוצה מאוד. יש בכך ללמד על חוסר יעילותו של הטיפול בתופעה ועל היעדר הרתעה. לדעת משרד מבקר המדינה, הליך הסגירה מטרתו אכיפה, ענישה והרתעה, אבל כל אלה לא הושגו. 1. הפרעות השידורים הפירטיי ם לשידורים אחרים : המשדרים המקצועיים של התחנות החוקיות חייבים לעמוד בתקניהם המחמירים של ארגון התקשורת הבין-לאומי ושל איגוד השידור האירופי. לפי תקנים אלו, מסננים ואמצעים אחרים נדרשים כדי למנוע את גלישת תדר השידור לתדרים סמוכים ואת ההפרעות שבעקבותיה. לעומתן התחנות הפירטיות משתמשות במשדרים מאיכות נמוכה, שחלקם מיוצרים במעבדות פרטיות קטנות ומכילים רכיבים לא תקנ יים. בגלל טיב המשדרים האלה שידוריהם חורגים מתחום התדר המקורי של התחנה בעוצמה שיש בה להפריע לשידורים אחרים. תדר השידור של תחנה פירטית עלול להשתנות בשל מזג האוויר ובשל תנאים אחרים ולהפריע למערכות הקשר האווירי האזרחי, למערכות הקשר של כוחות הביטחון ולשידורי התחנות החוקיות. משרד התקשורת 1173 . תמורת הרישיון והזיכיון תחנות הרדיו האזוריות החוקיות אמורות לשלם למדינה אגרות, דמי זיכיון ותמלוגים. מאחר שהתחנות הפירטיות אינן נושאות בתשלומים אלו, יש ביכולתן למכור זמן פרסום במחירים נמוכים ממחירי התחנות החוקיות. לטענת התחנות החוקיות, כך נגרמים להן הפסדים, ובעקיפין - גם למדינה משום שמן התחנות הפירטיות אין היא מקבלת כל תשלום. באמצע שנת 2003 הגישו13 תחנות רדיו אזוריות תביעהלפיצויים מהמדינה על סך כ -16 מיליון ש"ח. לטענתן, נגרם להן נזק מאחר שלא עלה בידי המדינה למנוע את שידורי התחנות הפירטיות2 . עד ליוני 2007 הגיעו12 מהתחנות התובעות להסכם פשרה עם המדינה, ובו הופחתו חובותיהן בגין אגרות בשליש: במקום 13.2 מיליון ש"ח (התשלום שהיה על 13 התחנות לשלם עד לשנת 2004 ) שילמו החברות8.3 .מיליון ש"ח בלבד המשרד ציין בעניין זה כי "ברקע הסכם הפשרה עם התחנות עמדו שיקולים מסוגים שונים (ובהם סיכויי התביעה, אינטרסים ציבוריים...), עמדת המדינה היתה ונותרה כי אינה נושאת באחריות לנזקים לכאוריים שנגרמו לתחנות כתוצאה מרדיו פיראטי". מהסכם הפשרה עולה כי, הפסידה המדינה ישירות בגלל הרדיו הפירטי הכנסה של 4.9 .מיליון ש"ח באוגוסט 2004 התקבל בכנסת חוק איסור שידורים שלא כדין (תיקוני חקיקה), התשס"ד - 2004 (להלן- חוק איסור שידורים). בחוק זה תוקנו פקודת הטלגרף האלחוטי וחוק הרשות השנייה לטלויזיה ורדיו, התש"ן- 1990 ,. נקבע שהפרעה לקשר עם כלי טיס היא עברה פלילית ודינה חמש שנות מאסר. החוק קובע עוד כי "שוטר רשאי להיכנס למקום ולערוך בו חיפוש, בלא צו שופט, אם יש לו יסוד להניח, על סמך תלונה מטעם גוף פיקוח, שבאותו מקום מופעל, או הופעל זה מקרוב, מכשיר לטלגרף אלחוטי שיש בהפעלתו כדי לגרום לשיבוש או להפרעה בתחום תדרים המיועד לקשר עם כלי טיס או לפעולת מכשיר עזר לתעופה או כדי לסכן חיי אדם". 2. הפרעות השידורים הפירטיי ם למערכות הקשר האווירי : בשל מהירות הטיסה נדרשת לכל תקלה במטוס תגובה מידית באמצעות הקשר שבינו לבין יחידות הפיקוח האווירי ומגדל הפיקוח. חוסר יכולת לשלוט בתעבורה האווירית טומן בחובו סכנות גדולות. במאי 2004 אירעו שני מקרים חמורים של שיבוש בתעופה בגלל שידורים פירטיים. ביוני 2007 התרחשה הפרעה חמורה שהביאה להשבתת נתב"ג מכלל פעילות בשל הפרעות קשר שנגרמו משידורים פירטיים. ביקורת המעקב העלתה שבעקבות הפרעות הקשר הכינה רשות שדות התעופה (להלן - רש"ת) בנובמבר 2003 נוהל עבודה לעניין "טיפול בהפרעות לקשר אלחוטי" במגדל הפיקוח של נתב"ג. בנוהל נקבע כי במצב של הפרעת קשר חמורה יש לעצור את כל התנועה האווירית, לרבות המראה ונחיתה של מטוסים (מטוסים באוויר ימתינו בתחום פיקוח היחידה המעבירה). בנוהל ניתנה גם הסמכות, לאחר התייעצות מיוחדת, להחליט על " השבתה מוחלטת של התעבורה במרחב האווירי". (ההדגשה במקור) התרעות על מחדלי אי-הפסקת השידורים הפירטי ים נשלחו לא רק למשרדי הממשלה, אלא גם לשרים עצמם. מנכ"ל רשות שדות התעופה דאז, מר גבי אופיר כתב כבר באוגוסט 2002 לשר התחבורה דאז ד"ר אפרים סנה על הפרעות חמורות לתקשורת מטוסים וביקש פעילות משותפת עם שר התקשורת להפסקת ההפרעות לאלתר. באוגוסט 2003 הוא שב ופנה לשר .__________________ .2 ת"א (י-ם) 5303/03 .רדיו שידורים בע"מ ואח' נ' מדינת ישראל 1174 דוח שנתי58ב .התחבורה החדש (דאז) אביגדור ליברמן. לשר התחבורה שאחריו, מאיר שיטרית, נשלח מכתב בעניין זה ביולי 2004 . באוגוסט 2004 פנה מנכ"ל רש"ת בעניין זה לשר התקשורת והתמ"ת דאז אהוד אולמרט. פנייה נוספת נשלחה לשרת התקשורת דאז דליה איציק במאי 2005 . זו פנתה בעקבות מכתבו לשר לביטחון פנים דאז גדעון עזרא. ביוני 2007 נשלחו מכתבים בנושא גם לשר התקשורת אריאל אטיאס ולשר התחבורה שאול מופז. הביקורת העלתה כי במשך שנים "הוצפה" הבעיה כלפי מקבלי ההחלטות בדרגים הבכירים ביותר, אך עד מועד סיום ביקורת המעקב לא הביאו משרדי התחבורה, התקשורת וביטחון הפנים לידי עקירתה של תופעת הרדיו הפירט י משורשה. המשרד בתגובתו לדוח מדצמבר 2007 ציין כי שרת התקשורת דליה איציק פנתה בשעתו לשר לביטחון פנים גדעון עזרא וביקשה כי יוקנו לעובדי המשרד סמכויות מעצר, חקירה וחיפוש, וכי יוקצו למשרד קציני חקירה ועורכי דין כדי שהטיפול בהכנת כתבי אישום בנושא הרדיו הפירטי יהיה בסמכות המשרד. השר סירב לבקשה, אבל סוכם כי קצין חקירות יועבר ממשרד התחבורה, והוא יעבוד בצמוד ליחידת הפיקוח של המשרד. (א) שר התחבורה שאול מופז מינה בפברואר 2007 ועדה ציבורית לבחינת בטיחות התעופה האזרחית בישראל בראשות האלוף (מיל') עמוס לפידות (להלן - ועדת לפידות). ועדת לפידות הגישה באוגוסט 2007 דוח ביניים לשר התחבורה, ובו כתבה גם על הפרעות הנובעות משידורי התחנות הפירטיות. הוועדה מצאה כי תופעת ההפרעות לתקשורת בתעופה ייחודית לישראל: "אין לה כמעט אח ורע בעולם והיא מהווה סכנה חמורה לבטיחות הטיסה. תחנות שידור פיראטיות רבות ממוקמות באזור המרכז, בטווחים קצרים למדי לנמל התעופה בן גוריון". בדוח הביניים צוין כי "מקור הכשל הוא כנראה בשרשרת אי ההבנות של מערכת המשפט ורפיסות גורמי אכיפת החוק בטיפול בתופעה". בעיית הרדיו הפירטי ידועה זה שנים למשרד התחבורה, למשטרה, למשרד, לגופי תעופה ולגופי משפט, אך "למרות 'ההבנה והרצון הטוב' הרי במבחן התוצאה לא זו בלבד שהבעיה אינה נפתרת, היא אף הולכת ומחמירה עם הזמן". הוועדה ציינה גם כי "צריך להתייחס לעוסקים בכך כמבצעים מעשי טרור - יש לעצור כל חשוד מיידית ולבקש מבית המשפט לעצרו עד תום ההליכים". למרות האמור לעיל ואף שהיועץ המשפטי לממשלה הנחה לתת עדיפות לטיפול בנושא ולשדרגו מתוך השקעת משאבים ומתוך שיתוף כל הנוגעים בדבר, עדיין לא נעצרו מפרי החוק, והשידורים הפירטיים נמשכים. ראש האגף לחקירות ולמודיעין במשטרה קבע כי "המשטרה תיערך בעוצמה רבה יותר וריכוז החקירות והתביעות יוטל על היחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית, אשר תקדיש לשם כך את כוח האדם והמשאבים הנדרשים". ביום 28.5.07 פרסם דובר משרד התחבורה את ההודעה: "אסון אווירי רב נפגעים כתוצאה מרדיו פיראטי - רק עניין של זמן... אם בתקרית כמעט ההתנגשות של מטוס איבריה ומטוס אל-על, היה פורץ רדיו פיראטי למערכת הקשר ומשבש את קריאת האזהרה של פקחי הטיסה, התאונה היתה בלתי נמנעת ומסתיימת בכ-380 ."הרוגים לפחות (ב) הביקורת הקודמת העלתה כי בדרך כלל לא מילאה המשטרה את ההנחיה3 להקליט את שידורי התחנות. מנתוני מגדל הפיקוח בנתב"ג עלה, כי רק בנוגע לחמש תלונות על הפרעות של תחנות פירטיות לתעופה התבקש מנהל מגדל הפיקוח להעביר למשטרה את יומני המבצעים שלו, ונגבו עדויות מבעלי תפקידים במגדל הפיקוח לצורך החקירה, וזאת מתוך מאות תלונות שהתקבלו בארבע השנים האחרונות. לדברי הממונה על התעופה האזרחית בפועל ברש"ת, היא שומרת לצרכיה במשך כחצי שנה את הקְלטות השיחות בין המטוסים לבין מגדל הפיקוח, .__________________ .3 נוהל 03.300.253 משנת 2000 , עודכן ב- 28.2.07. משרד התקשורת 1175 .ובכלל זה את הקְלטות ההפרעות לקשר האוויר י, אך היא מעולם לא התבקשה למסור הקְלטות אלו למשטרה. ביקורת המעקב העלתה כי לפי נוהלי המשטרה, "ביצוע הקלטות של שידורי התחנה... ייעשו על ידי אנשי היחידה לפיקוח אלחוטי במשרד התקשורת, בכפוף להכשרתם כנדרש". הדבר לא נעשה עד היום אף שנרכש ציוד לשם כך (ראו להלן). זאת ועוד: רק במקרים יחידים ביקשה המשטרה את יומן המבצעים כדי להוכיח שהיו הפרעות קשר, כנדרש בנוהל עבודתה. מלבד ההיבטים של סיכון חיי אדם, יש להפרעות הנגרמות משידורים פירטיים גם מחיר כלכלי כבד הנובע, בין השאר, מהשבתת המראות ומריווחי נחיתות. ביקורת המעקב העלתה ששום גוף לא בדק את תוצאותיהם הכלכליות של נזקי התחנות הפירטיות. .משרד התקשורת .1. בהמשך להערות של משרד מבקר המדינה בנושא אחר התעורר הצורך להשלים דוח ביקורת פנימי שמבקר הפנים של המשרד החל בהכנתו, ובאוקטובר 2006 מינה מנכ"ל המשרד, מר מרדכי מרדכי, את השופט בדימוס עוזי סיון לערוך ביקורת על תחומים אחדים של פעילות המשרד. במאי 2007 הגיש מר סיון את הדוח הסופי (להלן- הדוח), הכולל את הפרק "תחנות שידור פיראטיות" בעניין הרדיו הפירט י וטיפולה של יחידת הפיקוח בו. לפי הדוח, יש "חשדות ושמועות על שחיתות של פקחים" ואף "חשדות להדלפות" על ביקורים צפויים של פקחי יחידת הפיקוח. בדוח צוינו גם חשדות לקשרים פסולים של מנהל היחידה עם מפעילי תחנות פירטיות. מנהל היחידה הכחיש את כל המיוחס לו. מר סיון ציין כי "הביקורת... אינה קובעת את אמיתות הסיפורים". קצין הרדיו העביר את המידע לידיעת ראש חטיבת חקירות במשטרה, וזה היה אמור להעבירו לחקירת היחידה הארצית לחקירות הונאה (להלן - יאח"ה). עוד עולה מהדוח כי פעמים מספר בשנים 2001 -2002 איתרו פקחי יחידת הפיקוח תחנות פירטיות בעת שידור והודיעו על כך למנהל האגף לפני הגשת תלונה ונקיטת צעדים. מנהל האגף התקשר טלפונית למפעילי התחנות הפירטיות כדי שיפסיקו את שידוריהן. הפקחים, אף שכבר איתרו את התחנות ויכלו לתפוס מיד את המשדרים מתוך תיאום עם המשטרה, עזבו את אתרי התחנות בלא שעשו דבר. בתגובה לפניית משרד מבקר המדינה ציין מנהל האגף, שהדבר נעשה על פי הנחיית היועץ המשפטי של המשרד דאז, במכתבו מאוגוסט 1997 :. נכתב בו "במקרה בו מתעורר צורך חיוני ודחוף לקיים קשר עם מפעיל פיראטי, ובפרט כאשר עומדת על הפרק בעיה של הפרעה לשידורים אשר עלולה לסכן חיי אדם, יש לפנות אל מפעיל השידור ישירות על מנת לקיים עימו כל בירור נחוץ ולהורות לו לנקוט בצעדים הדחופים הנדרשים. במצב מעין זה אין לחשוש כי קשר כאמור על ול לתת איזושהי לגיטימציה, כביכול, למפעיל השידורים". כמו כן כתב מנהל האגף: "בכל... המקרים שבהם פניתי טלפונית למפעיל תחנה ...זה היה כאשר היתה ההפרעה לתעופה וסיכנה חיי אדם, וכמובן שהתחנה הזדהתה בשידור וידעתי למי לטלפן. במקרים אלה היה חשוב לחסוך מספר שעות ואפילו שעה אחת בין הקליטה לבין האיתור. לא התערבתי בשום מקרה שההפרעה של הרדיו הפיראטי היתה 'רגילה' ולא הפרעה לתעופה". (ההדגשה במקור). 1176 דוח שנתי58ב .המשרד ציין בעניין זה כי ביום 7.2.06 פנתה היועצת המשפטית של המשרד עו"ד נגה רובינשטיין (להלן - היועצת המשפטית) לפרקליט המדינה דאז מר ערן שנדר בעניין התנהלות יחידת הפיקוח, וציינה שיש בה גם חשד לקשרים פסולים עם "גורמים מעוניינים". ביום 16.2.06 ענה המשנה לפרקליט המדינה כי אף שהפנייה מצביעה על חשדות לביצוע מעשים פליליים, בעיקרה היא נוגעת להיבטים שעניינם משמעת. ביום 26.2.06 העבירה היוע צת המשפטית את המכתבים בנושא למר רון דול, היועץ המשפטי לנציב שירות המדינה, ולממונה על התביעות בנציבות כדי שייבדקו מהיבט המשמעת. בו-בזמן, לפי הנחיית המשנה לפרקליט המדינה, הועברה הפנייה לעוזר ראש אח"ם (אגף חקירות ומודיעין) לענייני משפט וחקירה (להלן - עוזר ראש אח"ם), וזה מסר כי העניין הועבר לטיפול יאח"ה. בהמשך ביקש נציג יאח"ה לברר עם היועצת המשפטית באשר למקורות התלונה. משיחה שערכה היועצת המשפטית עם עוזר ראש אח"ם עולה כי "הבחינה המשטרתית אינה מובילה לפעולות במישור הפלילי כנגד המעורבים", וכי ידווח לה אם תתקדם החקירה. בנפרד מזאת, לאחר שהגיש מר סיון את הדוח במרס 2007 , העבירו מנכ"ל המשרד ליועץ המשפטי לממשלה. המשטרה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה שנפתחה בנושא זה חקירה ביאח"ה, ושבמאי 2007 הועבר התיק לפרקליטות מחוז המרכז, וזו סגרה אותו. 2. עוד צוין בדוח, שבפעילות המשרד עם המשטרה בינואר 2005 :תוכנן לתפוס שתי תחנות "קול הנשמה" ו"קול האמת". תחילה נתפס אולפן "קול הנשמה" על מפעיליו ועל ציודו, ובו- בזמן התקבלה הודעה כי ב"קול האמת" מפרקים את הציוד מפני הפקחים העומדים להגיע. המשטרה ושני פקחים של יחידת הפיקוח נסעו למקום ומצאו כי חיבור המודם בין האולפן למשדרים כבר פורק, ולמרות זאת רצו הפקחים לתפוס את הציוד. בעל האולפן הגיע למקום וטען כי הוא "בדיונים עם משרד התקשורת כבר שנתיים". כשהתבקש להוכיח זאת טלפן ישירות למנהל האגף ואמר לו באוזני הנוכחים: "מדוע אתה עושה לי את זה, הרי כבר לפני שנתיים אישרת לי לשדר באינטרנט". מנהל האגף טען כי הפקחים לא וידאו לפני כניסתם לאולפן כי זהו מקור השידור, ולכן הורה להם לעזוב את המקום מתוך הנחה כי "הדבר לא יעמוד בבית משפט". במאי 2005 נתפס האולפן. לדעת מר סיון, "הייתה זו טעות מהותית להתיר קשרים עם עבריינים. הדבר פתח פתח לשמועות על קשרים לא כשרים בין מנהל האגף לבין מפעילי רדיו פיראטי". מנהל האגף כתב בתגובה: "היתה באותו יום טעות של עובד שלי בעת ביצוע מתכונת תפיסה משולבת של אולפן ומשדר בו זמנית. לכן כשפנו אלי המלצתי... שלא לסגור את האולפן. זאת כיוון שבעל התחנה טען שהוא משדר רק לאינטרנט ובגלל אותה טעות של הפקח (קורה) לא יכולנו להוכיח שהיא משדרת לאויר... היתה הנחייה שלי להמשיך ולעקוב אחרי האולפן של 'קול האמת' ולאחר כחצי שנה הוא אותר, פעלנו נגדו באופן נכון והוא נסגר יחד עם משדר". לדעת משרד מבקר המדינה, תכלית מכתבו של היועץ המשפטי של המשרד דאז הייתה לאפשר ליצור קשר עם מפעילי רדיו פירטי רק במקרים דחופים שבהם היו ההפרעות סיכון לחיי אדם, אך גם כאשר קיים חשש כזה, אין במכתבו היתר לעצור את כל הפעילות, ובעיקר אין היתר כזה במקרים שבהם הפקחים נמצאים על סף תפיסת המשדרים. יש לראות בחומרה את התנהלות מנהל האגף בכך שלא אִפשר (במקרים שבהם עמדו הפקחים סמוך למקום התחנה הפירטית) את תפיסת האולפן, את פירוקו ואת הגשת התלונה נגד המפעילים. מתרשומת שערך מר סיון עם קצין הרדיו עולה כי קצין הרדיו הציע למנהל יחידת הפיקוח לקבל רשימה של כל התחנות הפעילות הידועות לפיקוח לצורך תיאום סגירתן. מנהל היחידה משרד התקשורת 1177 . הפחית את מספר התחנות לטיפול, וכשנשאל לסיבת הדבר ענה: "זה מה שגלילי רוצה". קצין הרדיו הוסיף כי מר גלילי הנחה שלא לפעול לסגירת תחנות רדיו פירט יות למשך חודשים משיקולים שונים. עוד ציין קצין הרדיו בתרשומת: "ניהול היחידה לפיקוח אלחוטי במשרד התקשורת שהוא הגורם האחראי לאיתור, אכיפה על תחנות רדיו פיראטיות ופיקוח על תחנות חוקיות, הינו ניהול כושל לחלוטין ומונע מזה שנים, משיקולים אינטרסנטיים אישיים פסולים. אין כל פעילות יזומה כנגד תחנות רדיו פיראטיות. על פקחי היחידה לפיקוח אלחוטי נאסר ליזום ולהגיש תלונות, אלא רק בהנחייתו ואישורו של מנהל היחידה, מר חנן גולן". במהלך השנים התעוררו כמה פעמים חשדות כי מאן דהוא באגף משתף פעולה עם העבריינים באופן המביא לידי כישלון מבצעי האכיפה. אמנם חשדות אלה לא הוכחו, אך גם לא הופרכו לחלוטין. דבר זה, כשהוא לעצמו ובשילוב ממצאי הדוח, מעורר חשש שמא התפקוד הדל אינו מקרי, אלא נובע מהשפעתם של בעלי עניין. משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד, בשיתוף היועץ המשפטי לממשלה ונציבות שירות המדינה, לתת דעתם על הדרכים להבטחת טוהר המידות בתפקוד האגף ובחינת הדרכים למניעת הדלפות באשר למבצעי האכיפה ולדרכי האכיפה. מהדוח מתברר שיחסי העבודה ביחידה מתוחים, וכן צוין בו: "ברור שיחסי העבודה העכורים שביחידה משבשים כל אפשרות של ניהול נכון והעברת מידע מעובד למנהלו". בסיכום הדוח מר סיון כותב: "המלחמה בעבריינות השידורים הפירטים היא באחריות משולבת של משרד התקשורת ומשטרת ישראל. האחריות לכישלו ן המלחמה הזו וריבוי העבריינים מוטל על שני גופים אלו. אף אחד מהם אינו יכול להתנער מאחריות זו... משרד התקשורת לא עמד במטלות החלות עליו כחלק מן המלחמה הזו. בין היתר בנושא של איסוף ראיות כנ מאז תיקוני [ גד העבריינים. למרות שחלפו למעלה משנתיים החקיקה ב- 2004 לא נערכה יחידת הפיקוח להלחם בתופעת השידורים באמצעות] )מלחמה במפרסמים". (ההדגשה במקור המשטרה כתבה בתגובה לפניית משרד מבקר המדינה: "תפיסת הפעלה זו אכן שונתה ביוני 2007 , לאחר הפקת הלקחים... ואנו עדים כבר לתוצאותיה החיוביות". ועוד כתבה המשטרה: "עד כה הוכנו כבר 9 ."כתבי אישום כנגד מפרסמים 3. בביקורת הקודמת הועלה באשר לפעילות האכיפה של יחידת הפיקוח כי בדרך כלל אין היחידה יוזמת פעולות לאיתור מקום השידור והמשדרים של התחנות הפירטיות, אלא פועלת בעקבות תלונות על הפרעות. משרד מבקר המדינה קבע שעל היחידה לפעול גם מיוזמתה כדי לאתר את משדריהן. יש הבדל ניכר בין תפיסת אולפן שידור (להלן - אולפן) לבין תפיסת משדר. הפגיעה בתשתיות האולפן היא פגיעה כבדה מן הבחינה הכלכלית משום שמדובר בתפיסת ציוד יקר ערך. לעומת זאת תפיסת משדר בלי אולפן מסבה פגיעה מזערית בלבד היות שמחירו נמוך הרבה יותר ממחירו של אולפן. כך בעל האולפן יכול להתקין משדר אחר במקום זה שנתפס ולהמשיך מיד בשידוריו הפירטיים, וודאי שלא יתקשה להמשיך בהם אם הוא בעל רשת משדרים הפרושה ברחבי הארץ. 1178 דוח שנתי58ב .המשרד ומנהל האגף, מר משה גלילי, ציינו בתשובתם למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 בעניין זה כי לדעתם "ההבדל המשמעותי בין תפיסת אולפן שידור לבין תפיסת משדר הוא באפשרות לתפוס חשודים ולהעמידם לדין". הבדל זה חשוב יותר מהבחינה הכלכלית היות שבאולפן, לרוב, נמצאים שדרים, טכנאים ואנשי צוות, ואילו המשדר מוצב בדרך כלל על גג מבנה, ואין בני אדם מצויים בסמוך אליו לצורך הפעלתו. יחידת הפיקוח אינה יכולה לאתר אולפני שידור, אלא אם כן המשדר מחובר ישירות לאולפן, אך היא יכולה לאתר מקור שידור בעת השידור בעזרת הציוד הטכני שברשותה. בעבודתה השוטפת היחידה משתמשת בציוד טכני ייעודי: ציוד טכני נייח במשרדי היחידה, ציוד נייד על גבי רכבי היחידה ומכשירים ידניים. כיום מערך רכבי היחידה כולל: ניידת GMC מדגם "סוואנה" (להלן - סוואנה), ג'יפ טויוטה "לנדקרוזר" (להלן - לנדקרוזר), טנדר ניסן "וינר" (להלן - וינר) ופורד "פוקוס". בביקורת המעקב נמצא שעלות המערכת לאיתור שידורים פירטיים (להלן - המערכת) שעל הסוואנה (בלא עלות הרכב) בשנת 1997 הייתה 576,810$ בתוספת מע"מ, אבל מאז קבלתה אין היא משמשת למטרה שלשמה נרכשה. הרכב נסע עד היום כ- 30,000 קילומטרים, כלומר 250 ק"מ לחודש. המערכת אינה תואמת את דרישות מפרט המכרז במלואן, ומעולם לא עבדה כנדרש. עלות התקנת המערכת לאיתור שידורים פירטיים בלנדקרוזר בשנת 1999 הייתה 550,000$ , והותקן בה ציוד כמו זה שהותקן בסוואנה. בפועל הלנדקרוזר משמש לניוד אנשים בלבד, ואין מפקחי היחידה משתמשים לעבודתם בציוד שהותקן בו. הווינר הוגדר "רכב לנהיגה עצמית ולצורכי עבודה וכוננות", אבל בפועל הוא רכבו הצמוד של מנהל היחידה. מאחר שמנהל היחידה בחופשת מחלה מיולי 2007 , הווינר חסר במצבת כלי הרכב, אף שיש בו ציוד לצורכי עבודה. במשך כארבעה חודשים המשיך הווינר ושימש את מנהל היחידה שאינו עובד. המשרד כתב בתשובתו כי רכבו של מנהל יחידת הפיקוח כבר הוחזר. מנהל האגף ציין כי מנכ"ל המשרד החליט להפסיק את עבודתו של מנהל יחידת הפיקוח ביום 30.11.07 , וביום 29.11.07 הוחזר הרכב ומשמש עתה את היחידה בעבודה השוטפת. באשר לסוואנה ציין מנהל האגף: "הסוואנה נרכשה לצורך טיפול ב'משימות איכות', בדיקת תחנות רדיו אזורי חוקיות, איתור הפרעות תדרים שמעל 1 ." וכד', ולא לצורך טיפול ברדיו פיראטי]גיגה הרץ[ גה"ץ הציוד הטכני הנייח של היחידה נרכש במכרז הראשון של הסוואנה בשנת 1997 בעלות של 271,000$ כדי לשפר את הציוד למלחמה בשידורים הפירטיים וכדי לאפשר בקרה טובה יותר על פעולותיהם של בעלי רישיונו ת. העמדה הנייחת הייתה אמורה להיות מוצבת עם אנטנת .DF4 באחד מבסיסי צה"ל בצפון הארץ לשם קליטת שידורים פירטיי ם, אך בגלל דרישות הביטוח של משרד הביטחון לא הוקמה המערכת הזאת עד היום. היא נמצאת במשרדי היחידה בתל אביב, והאנטנה מונחת במחסני חברת "תדיראן". בגין אחסנתו החברה גובה מהמשרד 300$ לרבעון. חברת "תדיראן" גם סיפקה ביולי 2003 מרכז בקרה במחיר של 210,512$ בתוספת מע"מ ליחידת הפיקוח, שממוקמת במגדל שלום בתל אביב. תפקידו של מרכז הבקרה הוא לאפשר שליטה מרחוק על פעולות כלי הרכב בעת שאלו נמצאים בשטח, והוא היה אמור גם להפעיל את העמדה הנייחת ולשלוט עליה. בדוח כתב5 מר סיון בעניין זה כי בבדיקות על פעילות מרכז הבקרה נתבררשמעולם לא נעשה בו שימוש בשום צורה שהיא. "גם העמדה הנייחת וגם מרכז הבקרה במגדל שלום, עומדות כאבן שאין לה הופכין". עוד מציין הדוח שבסוף שנת 2004 הוקלטו כחמש פרסומות ברדיו הפירטי. הקלטות אלה הועברו לטיפול המשטרה, ורק בסוף שנת 2006 הודיעה זו כי הן אינן טובות, וכי יש צורך בציוד מקצועי. בפברואר 2007 רכש המשרד מכשיר הקלטה בסכום של .__________________ .4 Direction Finder . 5 'עמ18 .'סע' ד משרד התקשורת 1179 .10,164 ש"ח כדי להקליט את המפרסמים ברדיו הפירט י (ראו להלן). עד למועד סיום הביקורת טרם נעשה בו שימוש. בתשובת המשרד לטיוטת הדוח ציין מנכ"ל המשרד כי המשרד פועל לפירוקו ולמכירתו של הציוד שאינו שמיש או שהתיישן ובוחן את הצורך של יחידת הפיקוח להצטייד בציוד חלופי. מנהל האגף הוסיף בעניין זה כי בחינת הציוד הוטלה על סגנו. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את אי -השימוש בציוד ייעודי שנרכש בסכום של 1,169,000$ . באשר לאי-השימוש בעמדה הנייחת - על המשרד להסדיר בדחיפות את בעיית הביטוח עם משרד הביטחון. משרד מבקר המדינה מעיר שיש להשתמש בכלי הרכב גם לפיקוח על תחנות הרדיו החוקיות. ביקורת המעקב העלתה ששידורי תחנות הרדיו החוקיות נקלטים מעבר לתחומי רישיונותיהן, מה שמלמד שהמשדרים אינם מוצבים במקומם או שהספקי השידורים עולים על המותר ברישיונותיהן. מנהל היחידה היה אמור לבדוק באופן שוטף שידורים אל ה, אך בפועל אין בדיקה לחריגות בהספקי השידור ברדיו האזורי, כיוון שאין שימוש ברכב שבאמצעותו אפשר לבדוק אותם. 4. לפי תיקוני החקיקה בחוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, התש"ן- 1990 , מי שמפעיל תחנת שידור לציבור בלי זיכיון דינו מאסר של שלוש שנים או קנס של 4,270,000 ש"ח. מי שמספק תשדיר פרסומת לשידור בתחנת שידור שלא ניתן לה זיכיון או נותן תמורה בעד שידור תשדיר פרסומת בתחנה כזאת עובר עברה פלילית שדינה מאסר של שנה או קנס בסך 2.35 .מיליון ש"ח. ציוד ההקלטה נרכש כדי להמציא ראיות נגד המפרסמים בתחנות הפירטיות ביקורת המעקב העלתה כי אף שכבר בתיקוני החקיקה בשנת 2004 נקבעו אמצעי הרתעה כלפי מממני הרדיו הפירטי באמצעות פרסומות, אמצעים שאמורים להיות יעילים, עדיין לא השתמשו המשרד ומשטרת ישראל באמצעי הרתעה אלו. .משטרת ישראל .1. במסגרת המלחמה ברדיו הפירטי ובהמשך לממצאי הדוח הקודם מונה בספטמבר 2005 , במשרה מלאה, קצין משטרה בדרגת רב -פקד למילוי תפקיד של קצין רדיו ארצי לנושא התחנות הפירטיות. ייעודו של תפקיד זה הוא לשפר את שיתוף הפעולה בין המשטרה לבין המשרד במאבק ברדיו הפירט י וכן לעקוב אחר הטיפול בתיקי חקירות ביחידות המשטרה השונות. כדי לייעל ולזרז את התהליכים הכרוכים במיגור הרדיו הפירט י עבד קצין הרדיו בפועל במשרדי המשרד בתל אביב. המשרה תוקצבה על ידי המשרד. להלן טבלת ריכוז נתוני המשטרה בנושא הטיפול בתיקי הרדיו הפירטי לשנים 2004 -2007 (הנתונים בטבלה נכונים לאוקטובר 2007.) .סיבות לגניזת תיקי חקירה .אחר .(לא .ידוע) תיקים .שעדיין .בטיפול תיקים .שבהם .ניתנו .פסקי .דין סה"כ .תיקי .חקירה .שנפתחו .במשטרה שנה סה"כ .תיקים .שנגנזו אחר היעדר .עניין .לציבור היעדר .ראיות .מספיקות חוסר .אשמה עבריין .לא .נודע .193 1 24 34 4 130 12 17 35 257 2004 1180 דוח שנתי58ב .119 2 16 20 2 79 12 10 13 154 2005 .58 2 11 10 - 35 10 12 3 83 2006 .18 0 5 - 4 9 11 26 0 55 2007 .388 5 56 64 10 253 45 65 51 549 סה"כ . מן הטבלה מתברר שבפרק הזמן ינואר 2004- אוקטובר 2007 גנזה המשטרה בלי להגיש כתבי אישום 388 מתוך549 תיקי חקירה שנפתחו בעקבות שידורים פירטיים (כ-70% ;)56 תיקים נגנזו בעילה של "חוסר עניין לציבור" ו -253 "תיקים נגנזו בעילה של "עבריין לא נודע (על"ן)6 . לא ידוע כיצד טופלו45 .תיקים המשטרה הגיבה ואמרה כי "נעצרו 36 מעורבים ולגבי5 מהם הוארך המעצר עד תום ההליכים (שינוי דרמתי ביחס לטיפול המקובל עד כה בתופעה)". מדוחות הפעילות של יחידת הפיקוח מתברר כי בשנת 2005 הוגשו236 תלונות בגין שידורים לא חוקיים לציבור, מתוכן 46 בגין הפרעה למערכות קשר אווירי. בשנת 2006 הוגשו121 ,תלונות38 מתוכן בגין הפרעה למערכות קשר אווירי. בשנת 2007 הוגשו117 ,תלונות מתוכן 27 בגין הפרעה למערכות קשר אווירי. מנהל יחידת הפיקוח מסר למשטרה בדיון ביולי 2007 , שרוב התחנות הפירטיו ת (97% ) משדרות למגזר הדתי -חרדי. לעומת זאת מנתוני המשרד עולה כי משנת 2001 עד אוקטובר 2007 נסגרו 1,219 תחנות, מתוכן כ-640 תחנות דתיות-חרדיות, שהן כ -50% . אחת הסיבות לשוני ביןנתוני המשרד לבין נתוני המשטרה היא שנתוני המשרד מתבססים על מספר המשדרים בתחנה שנתפסה, ורוב התפיסות הן של משדרים בלבד בלי האולפן, ואילו נתוני המשטרה מתבססים על תיקי החקירה. בתרשומת משיחה שנערכה בין מר עוזי סיון לקצין הרדיו נכתב: "בפועל סביר להניח שקיימים יות ר תחנות רדיו פיראטיות, אולם מספרם ומיקומם לא ידוע מכיוון שמעולם לא נערכה בדיקה יסודית בעניין". לדעת הביקורת, מן הראוי שייעשה תיאום בין סדרי הרישום של המשטרה לבין אלו של המשרד. ביקורת המעקב העלתה כי לפי הנתונים שמסר קצין הרדיו למר סיון, בשנים 2004 -2006 הורשעו נאשמים ב -5% מהתיקים הפליליים. מסיכום גזרי הדין בהרשעות בגין עברות בתחום הרדיו הפירט י לתקופה זו מתברר כי לא נגזר על איש מאסר בפועל. סך כל הקנסות שהושתו על 23 מורשעים היה 22,800 ש"ח- בממוצע פחות מ- 1,000 .ש"ח לאדם פעילות קצין הרדיו התבססה על תוכנית עבוד ה שאישרו ראש חטיבת החקירות במשטרה ובכירים במשרד. ביום 1.2.07 הגיש קצין הרדיו לראש חטיבת חקירות "סיכום פעילות שנת 2006 " בעניין התחנות הפירטיו ת. בסיכום פורט שיתוף הפעולה עם משרדי התקשורת והתחבורה ועם מס ההכנסה, ימי הדרכה לנוגעים בעניין הרדיו הפירט י; בקרות על אופן הטיפול בתיקים בתחנות ובמחוזות; מבצעים מיוחדים ותפיסות מיוחדות; עדכון נוהל "הטיפול בעבירות של הפעלת רדיו פיראטי" והצעה לתיקון פקודת הטלגרף האלחוטי, התשל"ב- 1972 . ."בסוף דוח זה נכתב: "כל תוכנית העבודה בוצעה במלואה .__________________ .6 ,]נוסח משולב[ עילת סגירה זו מקורה בנוהג של המשטרה, ואין היא קבועה בחוק סדר דין פלילי התשמ"ב- 1982 . בחוק זה קבועות העילות "חוסר אשמה", "היעדר עניין לציבור" ו"היעדרראיות מספיקות". משרד התקשורת 1181 .משרד מבקר המדינה העלה שאף ש"כל תוכנית העבודה בוצעה במלואה", עדיין תחנות פירטיות חוזרות ומשדרות, לעתים מתוך סכנה של ממש לציבור, ולפיכך לא הושגה הצלחה בבלימת התופעה ובמניעתה. נובע מכך כי אין בתוכנית זו משום פתרון מלא לבעיה, וכי אין היא יעילה ממש במאבק להפסקת שידורי הרדיו הפירטי. ראוי היה לבחון את יעילותה לאחר תקופת ניסיון קצרה יותר ומוגדרת מראש. בדצמבר 2007 הגיבה המשטרה כדלקמן: "תפיסת ההפעלה הנוכחית נבחנת כל העת... ככל שניתן להעריך כיום, נראה שמודל העבודה נכון וניתן לראות שינוי גם במגמת בתי המשפט המאריכים מעצרים ואף עד תום ההליכים, דבר שלא היינו עדים לו קודם לכן". ביום 25.2.07 הגיש קצין הרדיו לראש אגף חקירות ומודיעין ולראש חטיבת החקירות במשטרה את המסמך: "סיכום והמלצות הטיפול בתופעת תחנות רדיו פיראטיות". במסמך זה צוין: "בתום שנה וחצי בתפקיד קצין רדיו פיראטי ארצי, אני קובע כי השיטה והטיפול בתופעת תחנ ות הרדיו הפיראטיות הן ע"י משרד התקשורת והן ע"י משטרת ישראל הוא טיפול לא יעיל, לא יסודי וכושל". קצין הרדיו מציין ניהול כושל של יחידת הפיקוח במשרד התקשורת, חוסר כו ח אדם ביחידה ויכולת לאתר משדרים בלבד, ולא אולפנים. "התייחסות וטיפול המשטרה בתלונות ותיקי חקירה בנושא תחנות רדיו פירטיות הוא לרוב כושל, לא יסודי, לא רציני ולעתים אף מזלזל בצורה חמורה ביותר". הטיפול בתיקי החקירה הוא האחרון בסדר העדיפויות של תחנות המשטרה. עשרות תיקים נסגרו בשנים 2005 - 2006 ,בלי שננקט כל הליך חקירה בהם, זאת אף שהכילו מידע על חשודים כתובותיהם ולעתים מספרי הטלפון שלהם. אפילו תיקים שזכו להליך חקירה ארוך - רק יחידים מהם מובאים לדין, ואף זאת רק לאחר כמה שנים. הטיפול היה כל כך רשלני עד כי בתפיסות של משדרים בלבד הונחו כמה מן השוטרים לשבור ולזרוק את המשדרים, ובכך מוצתה החקירה. הנחיות מדור חקירות באגף חקירות ומודיעין לא בוצעו. מספר כתבי האישום וההרשעות נמוך מאוד. גזרי הדין קלים מאוד ואינם מרתיעים. חסרים תיאום ומסירת מידע בין תחנות המשטרה על חקירת תחנות פירטיות "חוצות מחוזות". אין אכיפה בנושא הפרסום בתחנות רדיו פירטיות. המודיעין אינו מספק. אין סינכרון מידע בין קצין רדיו פירט י ארצי ובין הנוגעים בדבר ביחידות ובריכוז הארצי. לפי הצהרת תחנות המשטרה, יישאר הטיפול כושל כשהיה בשל חוסר כו ח אדם, בשל עומס תיקי חקירה על החוקרים ובשל סדר העדיפויות של מפקדים. בסיום מסמך זה הורה קצין הרדיו על הדרך שלדעתו מתאימה לטיפול בתופעת התחנות הפירטיות. דרך זו כוללת העברת האחריות לטיפול הכולל בנושא ליחידה הארצית לחקירות כלכליות מאחר שמדובר בתופעה מסוכנת המגלגלת מיליונים בלא תשלום מסים. קצין הרדיו חזר והדגיש לסיכום כי התחנות הפירטיות גוזלות נתח שוק, מפריעות לת חנות החוקיות בפעילותן ומהוות סכנה של ממש לענף התעופה. טיפולם של המשרד ושל המשטרה כושל; העונשים הקלים לא זו בלבד שאינם מרתיעים עבריינים, אלא אף מושכים עבריינים נוספים התרים אחר "כסף קל" הכרוך בסיכון מזערי. "מטוס עם מאות נוסעים יכול להתרסק באסון אווירי בגלל הפרעות לתדרי תעופה בגלל אוזלת יד ומחדלים של המשטרה ומשרד התקשורת. בואו נמנע זאת ויפה שעה אחת קודם". (ההדגשה במקור) 1182 דוח שנתי58ב .2. במרס 2007 פרש קצין הרדיו לגמלאות. רק ביוני 2007 הופקד הטיפול בנושא הרדיו הפירטי בידי קצין אחר, קצין מטה בדרגת רב-פקד. תפקיד זה הוסף על תפק ידיו האחרים. כך ירד היקף המשרה של הטיפול ברדיו הפירט י מ- 100% ל-40% לערך. הקצין אינו יושב במשרד אלא במטה הארצי של המשטרה ומתוקצב על ידה. מהלך זה שינה את פני הפעילות המשותפת של המשרד והמשטרה. עד כה עמד קצין הרדיו בחזית הפעילות נגד התחנות הפירטיות מתוך שיתוף ומתוך מעורבות מלאה בעבודת השטח של יחידת הפיקוח, ואילו כיום קצין המטה מעדכן דיווחים המתקבלים מהמשרד. מאחר שהוא עוסק בנושאים נוספים, אין הוא יכול לייחד את רוב זמנו למלחמה ברדיו הפירטי. בתגובתה למשרד מבקר המדינה ציינה המשטרה בעניין זה: "דרך ההפעלה הנוכחית נ ראית נכונה ומתאימה יותר מהדרך הקודמת. הפיקוח והמעקב נעשים על ידי קצין בחטיבת החקירות, הכפוף ישירות לראש חטיבת החקירות, בנוסף על תפקידו... נראה כי במתכונת הקיימת, בה פועל הקצין מתוך המטה הארצי בכפיפות ישירה לראש חטיבת החקירות, ההישגים טובים יותר וההכוונה ופיקוח צמודים יותר. אין מניעה, כי אם יחליט משרד התקשורת לשוב ולאייש את תקן האדם והרכב שהוקצו לנושא, ניתן יהיה להרחיב את פעילותו של קצין המטה, כך שעיקר עיסוקו יהיה בתחום הרדיו הפירטי ובלבד שלא יחול שינוי במקום מושבו וכפיפותו כאמור". לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח תרומתו של קצין הרדיו לתיאום בין המשרד לבין משטרת ישראל ולמעקב אחר טיפול המשטרה בתיקי העבריינים ובראיות, חשוב להמשיך ולהעסיק בתפקיד זה קצין שזה יהיה עיקר עיסוקו, כפי שנקבע. 3. ב- 10.6.07 התקבלה החלטת ממשלה 1764 הקובעת כי שרי התקשורת, ביטחון הפנים והמשפטים יקיימו עבודת מטה לפתרון בעיית ההפרעות של הרדיו הפירטי לתקשורת בנתב"ג. בעקבות ישיבת הממשלה הנחה ראש הממשלה את שר התחבורה והבטיחות בדרכים לעמוד בראש צוות בין-משרדי אשר ירכז את הטיפול בתופעה. משרד התחבורה בתגובתו לדוח ציין כי "לצורך הבטחת המשך עבודה יעילה של משרדי הממשלה, ריכז השר את צרכי המשרדים והורה לצוות הבינמשרדי לגבש צרכים אלו וכן את העקרונות לפירוק תשתיות הרדיו הפיראטי תחת הצעת החלטה ממשלתית". על פי ההצעה, יוטל על שר התקשורת, על השר לביטחון פנים, על שר המשפטים ועל שר התחבורה והבטיחות בדרכים להציב בעדיפות גבוהה את הטיפול בהפסקת הרדיו הפירטי; יוטל על השר לביטחון פנים ועל המשטרה לתגבר את המערך המקצועי המטפל בתופעה; יומלץ ליועץ המשפטי לממשלה לפעול לאכיפה מוגברת מתוך התוויית מדיניות של ענישה ההולמת את העברה; יוטל על שר האוצר להנחות את רשות המסים לבחון את האפשרות שלא להתיר ניכוי של תשלומים בעד פעולה אסורה שהיא בגדר עברה פלילית. עוד הוצע כי יוקם צוות מעקב בהשתתפות נציגי משרד התחבורה, משרד המשפטים, המשרד לביטחון פנים, משרד התקשורת והרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו. שר התחבורה והבטיחות בדרכים ידווח לממשלה על מימוש ה החלטה אחת לשישה חודשים. עד מועד סיום הביקורת לא דנה הממשלה בהצעת ההחלטה. בדיון שהתקיים ביוני 2007 אצל היועץ המשפטי לממשלה, מר מני מזוז, הוחלט כי המשרד יגיש חוות דעת מומחה לכל תיק שבטיפול המשטרה. עד סיום ביקורת המעקב הוגשו 20 חוות דעת מטעם מנהל האגף. בחודש יולי קיבלה היחידה הארצית למאבק בפשיעה כלכלית את הטיפול בנושא הרדיו הפירט י. היחידה פועלת עצמאית הן במישור החקירה והן במישור המשפט בכל תיק שבתחומה. משרד התקשורת 1183 .למשרד מבקר המדינה נמסר כי שתי תחנות פירטיות גדולות אינן משדרות עוד: "כל האמת" ו"רדיו קול המזרח". שידורי "כל האמת" הופסקו באוגוסט 2007 ,עקב מעצר מנהל התחנה שדריה וטכנאי התחנה ועקב תפיסת ציוד האולפן והמשדרים. נגד כמה מהם הוגשו כתבי אישום. מכתב האישום עולה כי התחנה שידרה משנת 2003 ועד ליום 21.8.07 . אולפני התחנה מוקמו בשלושה מקומות שונים בירושלים. מיקומיהם של משדרי ה תחנה: שלושה באלעד, שניים בירושלים, שניים בתל אביב ואחד בכל אחת מן הערים האלה: בני ברק, בת- ים, נתניה, רחובות, פתח תקווה, בית שאן, צפת ובאר שבע. בסך הכול 15 משדרים. בשנת 2007 הפריעו שידורי התחנה לתדרי התקשורת של נתב "ג, המיועדים לקשר עם מטוסים. באותה שנה תפסו המשטרה והמשרד כמה ממשדרי התחנה, ולמרות זאת לא הופסקו השידורים ואף הוצבו משדרים אחרים במקומם. לתחנה אין כל רישיון או זיכיון להפעלת רדיו. היא השתמשה בעשרה תדרים שונים אף שהם לא הוקצו לה על ידי הגופים המוסמכים. הטיפול בתיק זה הוא דוגמה לנחישות שגילתה המשטרה: בית משפט השלום שחרר את הנאשמים למעצר בית, והמשטרה ערערה על ההחלטה בבית המשפט המחוזי והביאה למעצרם עד לשחרורם בתנאים שקבע בית המשפט. התחנה השנייה, "רדיו קול המזרח", נסגרה לאחר פעילות של שנים. בתגובת המשטרה לעניין זה צוין: "על מנת לצבור ידע מקצועי ונסיון ייחודי בתחום וכדי לוודא שמדיניות התביעה תהיה אחידה ונחושה, הוחלט לרכז את הטיפול בהגשת כתבי האישום - גם בתיקים שטופלו ביחידות הטריטוריאליות - ביחידת התביעות של היחידה הכלכלית". עוד הוסיפה המשטרה: "לעניות דעתנו, יש קשר בין הפעילות במתכונתה החדשה והפסקת השידורים ע"י מספר לא מבוטל של תחנות ממגזרים שונים... ממידע מודיעיני עולה שהפעילות הנחרצת נגד רדיו 'כל האמת' ומפעילי התחנה, אשר נחשבים למובילים בתקשורת החרדית, ומעצרם בפועל בתקופת החגים, שימשו כגורם מרתיע אשר תרם להפסקת שידורים של תחנות רבות". 4. בישיבה שהתקיימה באוגוסט 2007 בלשכת שר התחבורה ציין דובר משרד התקשורת כי "עומד לצאת מכרז לשתי תחנות רדיו תורני ספרדי ולרדיו אזורי ביהודה ושומרון". כמה תחנות פירטיו ת הפסיקו את שידוריהן בסמוך למועד זה, ככל הנראה מתוך רצונן להשתתף במכרזים. רק באוקטובר 2007 ובעקבות ביקורת המעקב של משרד מבקר המדינה החלה המשטרה לתאם עם המשרד ביקורת יזומה ושיטתית לאיתור השידורים הפירטיים. ביקורת המעקב העלתה גם כי עד כה לא נעשה דבר נגד יצרני המשדרים, לא מצד המשטרה ולא מצד המשרד. . תופעת הרדיו הפירט י החלה עוד בשנת 1993 . בדוח הקודם קבע מבקר המדינה ששידורי התחנות הפירטיות הפכו בשנים האחרונות למכת מדינה, המסכנת את התעבורה האווירית סיכון של ממש, מפחיתה מהכנסות המדינה מתמלוגים, אגרות ודמי זיכיון ופוגעת באיכות הקליטה של התחנות החוקיות. הנפגעים מן הירידה באיכות הקליטה הם בעלי הזיכיונות החוקיים ומאזיני התח נות החוקיות ברחבי הארץ. 1184 דוח שנתי58ב .ממצאי ביקורת המעקב מראים כי עד לחודש יולי השנה לא נראו תוצאות של ממש בטיפול המשטרה והמשרד ברדיו הפירט י. אמנם מאז יולי ירד מספר ההפרעות לתקשורת האלחוטית בתחום התעופה האזרחית והצבאית, אך לא ברור מה הסיבה לכך. סיבה אפשרית היא הכוונה לפרסם מכרז לשתי תחנות רדיו אזוריות: ייתכן שכמה מהתחנות הפירטיות מעוניינות להיראות ראויות לזכות במכרז. חידוש שידוריהן של התחנות הפירטיו ת שוב ושוב לאחר ששידוריהן הופסקו פעמים רבות, יש בו ללמד על חוסר היעילות של הטיפול בתופעה. אף שהבעיה "הוצפה" במשך שנים כלפי מקבלי ההחלטות בדרגים הבכירים ביותר, לא עקרו משרדי התחבורה, התקשורת וביטחון הפנים את התופעה משורשה. נוכח תרומתו של קצין הרדיו לתיאום בין המשרד לבין משטרת ישראל ולמעקב אחר טיפול המשטרה בתיקי העבריינים ובראיות, חשוב להמשיך ולהעסיק בתפקיד זה קצין שזה יהיה עיקר עיסוקו, כפי שנקבע. משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד, בשיתוף היועץ המשפטי לממשלה ונציבות שירות המדינה, לתת את דעתם על הדרכים להבטחת טוהר המידות בתפקוד האגף, בחינת הדרכים למניעת הדלפות באשר למבצעי האכיפה ולדרכי האכיפה. לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לייעל את המאבק ברדיו הפירטי על המשטרה ועל המשרד לפעול גם נגד יצרני המשדרים ונגד המפרסמים בשידורי רדיו אלו. על המשרד גם להפעיל את המערכת הנייחת ואת המערכת הניידת, המצויות ממילא ברשותו, כדי לאתר את השידורים ולמגר את התופעה. משרד התקשורת 1185 .