הוועד האולימפי בישראל/הוועד האולימפי בישראל

 ♦ . .מבוא .הוועד האולימפי בישראל (להלן - הוועד או הוועד האולימפי) הוא עמותה רשומה לפי חוק העמותות, התש"ם- 1980 . הוועד חבר בוועד האולימפי הבין-לאומי, ופעולתו כפופה ל"אמנה האולימפית" של גוף זה. הוועד דואג להשתתפות משלחות ישראל במשחקים האולימפיים ובתחרויות ספורט בין -לאומיות המתקיימות בחסות אולימפית, ועוסק בהכנת הספורטאים הישראלים למשחקים האולימפיים באמצעות היחידה לספורט הישגי, שהיא הזרוע הביצועית של הוועד ומנוהלת בשיתוף מינהל הספורט שבמשרד המדע והטכנולוגיה, התרבות והספורט (להלן - משרד המדע). היחידה שוכנת במכון וינגייט ומר כזת את הטיפול בספורטאים המיועדים להישלח למשחקים האולימפיים. לפי תקנון הוועד האולימפי, מטרותיו הנוספות הן, בין היתר: "להיות מוסד הגג של מוסדות והתאחדויות הספורט בישראל"; "לייצג את כל מוסדות הספורט בישראל בפני הועד האולימפי הבינלאומי"; "לעודד את העניין הציבו רי במשחקים האולימפיים ולחזק את המטרות והאידיאלים של התנועה האולימפית הבינלאומית"; "לטפל בהשגת האמצעים הדרושים לצורך ביצוע מטרות העמותה, מאת גופים ומוסדות ממשלתיים עירוניים ציבוריים ופרטיים"; "לרכוש נכסים ומתקנים מכל מין וסוג שהוא בין דניידי ובין דלא ניידי לשם ביצוע וקידום מטרות העמותה". בוועד מועסקים חמישה עובדים בשכר4 . בחירת יו"ר הוועד מתקיימת, ככלל, בכל .__________________ .4 .עובדי היחידה לספורט הישגי מועסקים באמצעות מכון וינגייט 730 דוח שנתי57ב .ארבע שנים, בתום מחזור אולימפי 5 . בבחירות שהתקיימו בדצמבר 2004 נבחר מר צבי ורשביאק ליו"ר הוועד האולימפי. הוועד האולימפי ועיריית תל אביב-יפו הם הבעלים, בחלקי ם שווים, של מרכז הספורט הלאומי תל-אביב בע"מ בהדר יוסף (להלן - מרכז הספורט הלאומי). לוועד גם נציגים בהנהלת מכון וינגייט ובמועצה להסדר ההימורים בספורט (להלן - המועצה). להלן בטבלה תמצית ההכנסות וההוצאות של הוועד בשנים 2004 ו- 2005 , על פי דוחותיו הכספיים לאותןשנים: .שנת 2004 שנת 2005 .באחוזים באלפי ש"ח באחוזים באלפי ש"ח . . הכנסות .60 6,035 76 7,464 הקצבות המועצה להסדר ההימורים בספורט .40 4,076 24 2,331 סיוע וחסויות . 17 5 תרומות והכנסות אחרות .100 10,128 100 9,800 סה"כ . . הוצאות .82 7,960 81 6,719 הוצאות על פעילות .18 1,690 19 1,610 הוצאות הנהלה וכלליות .100 9,650 100 8,329 סה"כ . . 478 1,471 הכנסות נטו לפני הכנסות/הוצאות מימון מהטבלה עולה שהקצבות המועצה להסדר ההימורים בספורט הן המקור העיקרי להכנסות הוועד האולימפי6 . סעיפי ההוצאההעיקריים של הוועד בגין פעילות הם השתתפות בהוצאות היחידה לספורט הישגי, השתתפות בהוצאות מרכז הספורט הלאומי, תמריצים ומענקים לספורטאים ומאמנים, ליווי רפואי ומדעי ואירועים אולימפיים. המועצה היא גוף מבוקר לפי סעיף 9 (2 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 נוסח משולב[ , והוועד מבוקר לפי סעיף] 9(8 .) בהיותו מקבל תמיכה מהמועצה בחודשים פברואר -ספטמבר 2006 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, היבטים מינהליים וכספיים שונים הקשורים לפעולות הוועד, בהם מימון השלמתו של מבנה ה"רב -ספורט" במרכז הספורט הלאומי בידי המועצה להסדר ההימורים בספורט. בדיקות השלמה נעשו ביחידה לספורט הישגי, במינהל הספורט שבמשרד המדע7 .ובמרכז הספורט הלאומי .__________________ .5 .פרק הזמן שמתום אולימפיאדה אחת עד תום האולימפיאדה שאחריה 6 עד שנת 2002 ועד בכלל קיבל הוועד הקצבות גם ממשרד החינוך, התרבותוהספורט. 7 ראו הערה1. הוועד האולימפי בישראל 731 .הרכב מוסדות הוועד האולימפי .על פי תקנון הוועד האולימפי, מוסדותיו העיקריים הם האסיפה הכללית, ההנהלה (בכלל זה ועדות שונות שלה), ועדת הביקורת ובית הדין העליון. שני הגופים העיקריים המנהלים את הוועד וקובעים את מטרותיו ואת הדרכים להשיגן הם האסיפה הכללית וההנהלה. חלק ניכר מבעלי זכות ההצבעה באסיפה הכללית של הוועד ובהנהלתו הם נציגים של מרכזי ספורט8. האסיפה הכללית תקנון הוועד קובע כי באסיפה הכללית יהיו 93 חברים שהם נציגים של התאגדויות ענפי ספורט אולימפיים, מרכזי ספורט וגופים אחרים, לפי הפירוט הזה: 37 נציגים של מרכזי ספורט; ארבעה נציגים של ספורטאים שהשתתפו במשחקים האולימפיים; שלושה אישים בעלי תרומה ייחודית לספורט האולימפי בישראל; מנהל רשות הספורט 9 במשרד החינוך, התרבות והספורט (להלן - משרד החינוך); חבר הוועד האולימפי הבין-לאומי; והשאר נציגים של איגודי ספורט אולימפיים10 . האסיפה הכללית בוחרת נציגים להנהלת הוועד, שבה31 חברים, ואת חברי בית הדין העליון של הוועד. 1. שליטת מרכזי ספורט באיגודי ספורט והתאחדויות ספורט נדונה בדוח מבקר המדינה11 ובדוחות של ועדות ציבוריות שבדקו את מבנה הספורט בארץ 12 ופרסמו דוחות בנדון: דוח ועדה לרפורמה במבנה מערכת הספורט בישראל, שבראשה עמד מר אריה מליניאק (להלן - ועדת מליניאק), פורסם בשנת 1993 ; דוח ועדה לבדיקת מבנה ודרך פעולתו של הספורט בישראל, שבראשה עמד השופט (בדימוס) דב לוין (להלן - ועדת לוין), פורסם בשנת 1998 ; ודוח ועדת בירור לבדיקת מצב ענף הכדורגל, שבראשה עמד השופט אמנון סטרשנוב (להלן- ועדת סטרשנוב), פורסם בשנת 2002 . שתיים מהוועדות (ועדת מליניאק וועדת סטרשנוב) המליצו בדוחותיהן להפריד את הפוליטיקה מן הספורט. ועדת מליניאק ראתה בכך את העיקרון הראשון בביצוע רפורמה במערכת הספורט. בדוח שהגישה נכתב: "המערכות (מרכזי הספורט והוועד האולימפי), מערכות המשנה (איגודי הספורט, התאחדויות הס פורט ואחרים) ינותקו מזיקה פוליטית מחייבת ובלעדית. המערכות יהיו עצמאיות ככל האפשר"13 . ועדת מליניאק המליצה14 כי באסיפה הכללית של הוועד האולימפי יכהנו נציגים של הענפים האולימפיים, נציגים של רשות הספורט ונציגים של הציבור שאינם קשורים לארגוני ספורט כלשהם, שיהיו שליש מחברי האסיפה הכללית. ההמלצה שנציגי ציבור יהיו שליש מחברי האסיפה הכללית לא יושמה, ובוועד גם לא נמצאו מסמכים המעידים כי הנושא נדון במוסדותיו. .__________________ .8 ראו הערה2. 9 עד אוקטובר 1999 .היה הספורט באחריות רשות הספורט במשרד החינוך, התרבות והספורט באותו מועד הועברה האחריות למינהל הספורט ולמינהל התרבות (המקצה תמיכות למוסדות תרבות ואמנות) למשרד המדע. האחריות לחינוך הגופני במוסדות החינ וך נשארה בידי משרד החינוך, התרבות והספורט, ושמה של הרשות הוחלף ל"מינהל הספורט". בפברואר 2003 חזרו המינהלים לאחריות משרד החינוך, התרבות והספורט ובשנת 2006 .עברו שוב למשרד המדע 10 איגודי ספורט הם תאגידים שלא למטרת רווח, המרכזים ומייצגים ענף או ענפי ספורט בישראל שהגופים הבין-לאומיים המייצגים ענפים אלה מכירים בהם. 11 דוח שנתי56 ב( 2006 '), עמ 842-848 . 12 בעניין ועדות אלה ראודוח שנתי 56ב עמ' 625-623 . 13 דין וחשבון הוועדה לרפורמה במבנה מערכת הספורט בישראל ( 1993 '), עמ13. 14 ,שםעמ' 66. 732 דוח שנתי57ב .הוועד האולימפי השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 כי "ועדת מליניאק הייתה ועדה שהוקמה על ידי הרשות המבצעת. המלצו תיה, אינן מחייבות את הוועד... קביעת הרכב הוועדים האולימפים, הינה במסגרת האוטונומיה המוחלטת של הוועד, והמלצות לשינוי הרכב זה מהווה התערבות בוטה בעצמאותו". לדעת משרד מבקר המדינה, אמנם המלצות הדוח אינן מחייבות את הוועד, אך מאחר שרוב משאביו באים מן הציבור, מן הראוי שיינתן בו ביטוי הולם לאינטרס הציבורי באמצעות יתר דמוקרטיזציה ומתן ייצוג הולם לאנשי ציבור במוסדותיו. כאמור, תקנון הוועד האולימפי קובע כי שיעורם של נציגי מרכזי הספורט באסיפה הכללית של הוועד ובהנהלתו יהיה יותר משליש. בפועל כוחם גדול בהרבה מאחר שחלק מהנ ציגים המייצגים איגודי ספורט הם למעשה נציגים של מרכזי ספורט. הוועדות הציבוריות שבדקו את מבנה הספורט בארץ ציינו בדוחותיהן את כוחם הרב של מרכזי הספורט באיגודי ספורט, נציגי [ ובכללם הוועד האולימפי, ובדוח ועדת מליניאק נאמר במפורש לגבי הוועד כי "לכאורה האיגודים ה מייצגים את ההתאחדויות ואיגודי הספורט. למעשה, אין ]חברים בוועד האולימפי אדם יכול להיות במוסדות הוועד האולימפי, אלא אם הוא נשלח על ידי אחד ממרכזי הספורט"15. מדוח הוועדה עולה שחלק ניכר מנציגי האיגודים והתאחדויות הספורט באסיפה הכללית של הוועד מונו בידי מרכזי הספורט ששולטים באותם איגודים. הוועד האולימפי ושני מרכזי ספורט (אס"א ומכבי) ציינו בתשובותיהם מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה שבדוח ועדת לוין ציינה הוועדה את היחלשות מרכזי הספורט וקראה להם לתרום לטיפוח וקידום מועדוני ספורט ולחיזוק התאחדויות ספורט ואיגודי ספורט. לדעת משרד מבקר המדינה, יש הבדל ניכר בין טיפוח וקידום מועדוני ספורט, התאחדויות ואיגודים לבין שליטה בהם. ועדת לוין ציינה בחיוב תהליכים של דמוקרטיזציה שהתרחשו באיגודים ובהתאחדויות ספורט ומעורבות מקצועית ועניינית של נציגי אגודות ומועדונים בדיונים המתקיימים ב הם, "כשהם משוחררים מתלות בתכתיבי המרכזים"16. מרכז הספורט "הפועל" הסביר בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה כי האגודות הבוחרות להיות חברות בו עושות זאת על פי רצונן, וחלק ניכר מהחברים בו הם נציגי אגודות ספורט. המרכז הוסיף כי "אין ספק כי מרכזי הספורט נחשבים בעיני רבים כמקומות 'פוליטיים' ברמה כזו או אחרת, אך יחד עם זאת לא ניתן להתעלם מייעודם המרכזי... - קידום הספורט בישראל על כל גווניו". יו"ר מרכז הספורט "מכבי", שהוא גם יו"ר הוועד, כתב בתשובתו מאותו חודש "כי מרכזי הספורט... אינם אלא התאגדות וולונטרית של אגודות ספורט המרכיבות את המרכז והן אלה שבוחרות את נציגיהם למרכז ואת מוסדות המרכז לרבות את הנהלת המרכז. נציגי אגודות ספורט הם הם המרכז". מדוח ועדת סטרשנוב ומדוח מבקר המדינה שצוין לעיל, וכן מדבריהם של פעילי התאחדויות ספורט שנפגשו עם עובדי משרד מבקר המדינה ומפרסומ ים בכלי .__________________ .15 דין וחשבון הוועדהלרפורמה במבנה מערכת הספורט בישראל ( 1993 '), עמ66. 16 ועדת השופט (בדימוס) דב לוין לבדיקת מבנה ודרך פעולתו של הספורט בישראל ( 1998 ,) 'עמ25. הוועד האולימפי בישראל 733 . התקשורת עולה בבירור שאיגודי ספורט והתאחדויות, וגם הוועד האולימפי, עדיין נתונים לשליטתם של מרכזי ספורט; וכי המצב בפועל רחוק מזה הרצוי לפי המלצת ועדת מליניאק ש"מרכזי הספורט ימלאו תפקידי מטה וארגון בלבד ולא יהיה להם מעמד פורמאלי או מעשי באיגודי הספורט ובהתאחדויות. האגודות והמועדונים ינהלו את האיגודים הענפיים, באמצעות נציגיהם הנבחרים להנהלות"17 . 2. הוועדות הציבוריות שבדקו את מצב הספורט נדרשו גם לאופן בחירתם של בעלי תפקידים באיגודי הספורט, וציינו שבעלי תפקידים לניהול אגודות והתאחדויות ספורט צריכים להיבחר לפי כישוריהם, ולא לפי קשריהם עם מרכז זה או אחר. (א) בדוח ועדת מליניאק נאמר כי "האופן שבו מנוהל הספורט כאשר נושאי התפקידים הבכירים מתמנים על פי קשריהם או השתייכותם הפוליטית ולא על סמך כישוריהם, ומקבלים תכתיבים והנחיות משולחיהם, מרחיק אנשים בעלי יכולת וכיש ורים מקבלת תפקידי ניהול במערכת"18 . גם ועדת סטרשנוב נדרשה לנושא זה, ובדוח שלה נאמר כי "למרות שבאופן פורמלי האגודות הן שבוחרות את מוסדות ההתאחדות לכדורגל, הרי שבפועל נקבעים הנציגים ע"י מרכזי הספורט, תוך קביעת רוטציה בין בעלי תפקידים שונים, והקפדה על כך שאם יו"ר ההתאחדות הוא נציג מרכז 'הפועל', יהיה ממלא מקומו נציג מרכז 'מכבי' - ולהיפך"19 . ועדת סטרשנוב אמנם דיברה על ההתאחדות לכדורגל, אולם הדברים נכונים גם לגבי הוועד, שגם בו ממנים מרכזי הספורט את בעלי התפקידים על פי מפתח חלוקה שקבעו בהסדר ביניהם (ראו להלן). (ב) הביקורת העלתה שבמרס 2001 נחתם בין יו"ר מרכז הספורט "הפועל" (להלן - הפועל) ליו"ר מרכז הספורט "מכבי" (להלן - מכבי) הסכם "בעניין הצטרפות לניהול הוועד האולימפי". ההסכם קבע את תפקידי המפתח בוועד האולימפי, לרבות ועדותיו, וגם את נציגיו בגופים חיצוניים על פי חלוקה בין מרכזי הספורט: יו"ר הוועד - נציג הפועל, ממלא מקומו - נציג מכבי, גזבר כבוד מטעם מכבי, שני סגנים מטעם הפועל ושניים מטעם מכבי וסגן אחד למרכז הספורט "בית"ר" (להלן - בית"ר). כמו כן נקבע בהסכם שבכל ועדה של הוועד האולימפי שהיו"ר שלה הוא איש הפועל יהיה ממלא מקומו איש מכבי, ולהיפך; ויהיה שוויון בין הפועל למכבי בכל ועדה, וליו"ר שלה יהיה קול כפול. חלוקה זו בין המרכזים נקבעה גם לגבי נציגי הוועד האולימפי במוסדות שונים שהוועד שולח אליהם את נציגיו: במועצה להסדר ההימורים בספורט - נציג אחד למכבי ונציג להפועל, בקרן לספורטאים מצטיינים - נציג למכבי ונציג להפועל, במכון וינגייט - נציג למכבי ונציג להפועל, בדירקטוריון מרכז הספורט הלאומי - שלושה נציגים למכבי, שלושה להפועל, אחד לבית"ר, ואחד למרכז הספורט "אליצור" (להלן - אליצור). גם במינהלת הספורט ההישגי נקבע שיהיה נציג למכבי ונציג להפועל. יושב ראש הוועד האולימפי בעת הביקורת, שהוא גם יו"ר מכבי, מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2006 כי ההסכם האמור נחתם בזמן כהונתו של היו"ר הקודם של הוועד, אולם עקרונותיו נשמרים. בדצמבר 2006 כתב יו"ר הוועד למשרד מבקר המדינה כי "בוועד אין קואליציה ואין אופוזיציה. הוועד פועל לשרת אך ורק את הספורט בישראל. הוועד אינו מוצא כל פסול בהגעה להבנות והסכמות עם כלל גופי הספורט, במטרה להביא לשיתוף פעולה והרמוניה". מרכז הפועל השיב באותו חודש כי "קיומם של הסכמים בין מרכזי הספורט, ובכלל, הינה לגיטימית בכל תחום ותחום ואינה י יחודית לתחום הספורט... בפועל ממנים המרכזים נציגים ראויים וטובים". .__________________ .17 דין וחשבון הוועדה לרפורמה במבנה מערכת הספורט בישראל ( 1993 '), עמ14. 18 'שם, עמ10. 19 ועדת הבירור לבדיקת מצב ענף הכדורגל, דין וחשבון ( 2002 '), עמ 11-10. 734 דוח שנתי57ב .לדעת משרד מבקר המדינה, ייצוג כה גדול של מרכזי הספורט באסיפה הכללית של הוועד האולימפי, שהוא מוסד הגג של התאחדויות הספורט בישראל, אינו עולה בקנה אחד עם המלצות הוועדות הציבוריות בדבר צמצום תפקידי המרכזים בספורט והפרדת הספורט מן הפוליטיקה. העובדה שמרבית כוח ההצבעה באסיפה הכללית של הוועד הוא בידי מרכזי הספורט, ויש הסכמה ביניהם על איוש תפקידים בוועד אינה תורמת לשיפור ניהולו של הוועד ואינה משרתת את האינטרס של ענפי הספורט אלא את האינטרס של המרכזים עצמם. על חברי הוועד לפעול לכך שבעלי התפקידים בו ונציגיו במוסדות שהוא קשור עמם ייבחרו אך ורק לפי כישוריהם; ועל הגופים המיוצגים באסיפה הכללית של הוועד לשקול להכניס שינוי בתקנון הוועד שיצמצם את משקלם של מרכזי הספורט בו. 3. ,יו"ר הוועד האולימפי, מר צבי ורשביאקהוא גם חבר דירקטוריון כפר המכבייה ויו"ר מכבי. נמצא כי מכבי העמיד לרשות אליצור משרד בכפר המכבייה, ללא תשלום. יצוין כי לאליצור שלושה חברים באסיפה הכללית של הוועד וחבר אחד בהנהלת הוועד (ראו להלן). מרכז אליצור כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 כי "לא הייתה כל התניה ו/או דרישה ו/או הבנה שבהתרת השימוש בחדר היה משום פגיעה בעצמאות מרכז אליצור בכל הקשור לקבלת החלטות והצבעות במוסדות הספורט השונים בכלל ובוועד האולימפי במיוחד". יו"ר הוועד האולימפי הסביר בתשובתו כי מתן החדר נעשה בתום לב כדי לעזור לאליצור, ש"לפני כ-5-6 ."שנים נקלע... למצוקה ונאלץ היה לעזוב את מקום מושבו עוד העלתה הביקורת כי מינואר 2004 משכיר הוועד האולימפי לבית"ר משרדים שבבעלותו ברחוב הארבעה בתל אביב ששטחם הכולל 105 מ"ר. לפי ההסכם שנחתם בין הצדדים, תקופת השכירות היא מינואר 2004 עד דצמבר 2005 . דמי השכירות החודשיים שנקבעו הם 0.5 דולר בלבד למ"ר לשנה הראשונה של השכירות ודולר אחד בלבד למ"ר לשנה השנייה. בשנת 2006 נחתם הסכם בין הוועד האולימפי לבין מרכז בית"ר וחברת "מנהלת ליגת העל בכדורסל ( 2002 ) בע"מ" על השכרת הנכס באותה שנה במחיר של1.5 .דולר בלבד לכל מ"ר לחודש יו"ר החברה הוא גם יו"ר מרכז בית"ר וחבר הנהלת הוועד האולימפי. הנהלת מרכז בית"ר ביקשה מהוועד האולימפי באפריל 2005 להאריך את השכירות של המשרדים ברחוב הארבעה בשלוש שנים, מינואר 2006 , אולם מכיוון שהוועד איתר קונה פוטנציאלי לנכס הוארכה תקופת השכירות בשנה אחת בלבד. מרכז בית"ר הסביר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2006 כי המשרדים היו ריקים במשך זמן רב, וכי הוא השקיע יותר מ- 80,000 .ש"ח בשיפוצם יו"ר הוועד האולימפי הסביר למשרד מבקר המדינה כי המשרדים ברחוב הארבעה עמדו זמן רב ריקים ובלא דורש עד שהגיע מרכז בית"ר והצי ע לשכור אותם ולשלם את המסים העירוניים בגין הנכס. יו"ר הוועד ציין ש"אין מדובר בקשרים עסקיים ברמה האישית אלא בין גופים ומוסדות, כשההחלטות והחתימות על הסכמים אינן של איש אחד אלא באמצעות מורשי חתימה מטעם כל מוסד". הוועד האולימפי לא המציא למשרד מבקר המדינה מסמכים המעידים שניסה להשכיר את המשרדים ולא הצליח להשכירם בתנאים טובים יותר. הוועד גם לא פרסם הודעה כי הוא מתכוון להשכיר את הנכס במחיר התחלתי של 0.5 דולר בלבד לכל מ"ר, וכי ישכיר אותו לכל המרבה במחיר. הוועד האולימפי בישראל 735 .מאחר שנציגיהם של מרכזי הספורט חברים בהנהלת הוועד האולימפי ומשתתפים בבחירת יו"ר הוועד, השכרת נכסי מקרקעין של הוועד למרכזים במחיר נמוך בלא לבחון הצעות אחרות לשכירתם או מתן אפשרות למרכזים להשתמש בחינם בנכסים כאלה, עלולים ליצור חשש לניגוד עניינים. שכן יחסי המרכזים עם יו"ר הוועד ועמדותיהם בסוגיות הקשורות לוועד עלולים לה יות מושפעים מהיחסים העסקיים המיוחדים שביניהם. על חברי הוועד האולימפי, ובייחוד חברי הנהלתו, להקפיד שלא יתעורר כל חשש לניגוד עניינים בין חברותם בוועד לבין חברותם בגופים אחרים שיש להם קשרים עסקיים וקשרים אחרים עם הוועד. ההנהלה הנהלת הוועד האולימפי היא הגוף המבצע בוועד. לפי תקנון הוועד, ההנהלה היא המנהלת את ענייניו השוטפים ומייצגת אותו לפני כל רשות, מוסד או אדם בארץ ובחו"ל. לכן להרכב ההנהלה יש השפעה רבה על תפקוד הוועד ועל החלטותיו. לפי התקנון יהיו בהנהלת הוועד האולימפי 31 חברי ועד, בכלל זה 16 נציגים של איגוד י הספורט. עוד קובע התקנון כי ארבעה מ-16 הנציגים האלה ייבחרו על ידי נציגי ההתאחדות לכדורגל באסיפה הכללית; שלושה נציגים ייבחרו על ידי נציגי איגוד הכדורסל בישראל באסיפה הכללית; נציגי איגודי הכדוריד, הכדורעף, הטניס, השחייה, האתלטיקה הקלה, ההתעמלות, השיט והג'וד ו יבחרו כל אחד חבר אחד; וחבר נוסף ייבחר על ידי נציגי ענפי ספורט החורף באסיפה הכללית. 1. .בוועד האולימפי אין אמות מידה לקביעת הייצוג של איגודי הספורט השונים בהנהלה לכן לא ברור על פי אילו שיקולים נקבע בתקנון הוועד שלאיגודים מסוימים יהיה ייצוג בהנהלה ולאחרים לא. כמו כן אין לדעת מדוע נקבע בתקנון שלענפים מרכזיים במשחקים האולימפיים, כמו ענפי השחייה והאתלטיקה הקלה, יהיה נציג אחד בהנהלה; ואילו להתאחדות לכדורגל יהיו ארבעה נציגים, אף שמאז שנת 1976 לא השתתפה נבחרת ישראל בכדורגל במשחקים האולימפיים. גם אין לדעת מדוע לאי גוד הכדורסל שלושה חברים בהנהלה, אף שנבחרת ישראל בכדורסל לא השתתפה במשחקים האולימפיים מאז שנת 1952 ; ואילו לאיגוד כמו איגוד ההיאבקות, שספורטאיו השתתפו בשבע אולימפיאדות, ולאיגוד כמו התאחדות הקליעה, שספורטאיו השתתפו ב-12 אולימפיאדות, אין אף לא חבר אחד בהנהלת הוועד. הוועד האולימפי הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "הרכב הנהלת הוועד אינו דבר 'נזיל', האמור להשתנות מעת לעת כפונקציה של הצלחות כאלה ואחרות של משלחות ישראל למשחקים האולימפיים. תפקיד חברי הוועד הוא לשרת את טובת הספורט בישראל בכללותו, ולא את האינטרסים של האיגודים שמכוחם נשלחו". לדעת משרד מבקר המדינה, דווקא משום שהוועד אמור לייצג את הספורט בכללותו, מן הראוי שישקול לקבוע אמות מידה לקביעת שיעור הייצוג של ענפי הספורט השונים בהנהלתו ובאסיפה הכללית. עליו לבחון מחדש את זכויות הייצוג שיש לאיגודי הספורט החברים בו , ולקבוע את שיעור הייצוג שיינתן לאיגודים בהנהלתו בשקיפות ובאמצעות אמות מידה ברורות. 2. בשנת 2003 ,המליצה הנהלת הוועד האולימפי, והאסיפה הכללית אישרה את המלצתה להוסיף להנהלה שני נציגים של האיגודים האולימפיים החברים באסיפה הכללית ואין להם ייצוג בהנהלה, שיכהנו ברוטציה. נציגים אלה יהיו זכאים להשתתף בישיבות ההנהלה במעמד 736 דוח שנתי57ב .של משקיפים. ההנהלה תקבע את איגודי הספורט שמהם ייבחרו המשקיפים ואת פרק הזמן שכל אחד מהם ישמש בתפקיד. בינואר 2005 הציע יו"ר הוועד האולימפי שיו"ר איגוד האופניים ויו"ר התאחדות הקליעה יכהנו כמשקיפים בה נהלת הוועד, וההנהלה אישרה את הצעתו. הוועד האולימפי טען בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "לא ניתן להפוך את הנהלת הוועד לאסיפה כללית בזעיר אנפין בה לכל האיגודים/התאחדויות תהא נציגות". לדעת משרד מבקר המדינה, מינוי שני נציגים להנהלת הוועד האולימפי במעמד של משקיפים נעדרי זכות הצבעה אינו תחליף לבחירת נציגים בעלי זכויות מלאות על פי אמות מידה שקופות ושוויוניות. ייצוג נשים במוסדות הוועד אחת ממטרותיו של הוועד האולימפי הבין-לאומי, על פי האמנה האולימפית, היא לפעול על פי עקרון השוויון ולקדם נשים במוסדות הספורט בכל הדרגי ם ובייחוד בהנהלות של ארגוני הספורט הלאומיים והבין-לאומיים. בהודעה שהוציא בנובמבר 2004 הוועד האולימפי הבין-לאומי לוועדים האולימפיים המקומיים נאמר שהוא שם לו למטרה להביא לכך שמשנת 2005 לפחות20% ממקבלי ההחלטות בגופים המנהלים של הוועדים האולימפיים המקומיים יהיו נשים. בהודעה צוין שיש מעט נשים בעמדות הנהגה בספורט, ועל התנועה האולימפית לשנות את המצב ולאפשר ליותר נשים להשתתף בקבלת ההחלטות. תקנון הוועד האולימפי קובע שבקרב חברי האסיפה הכללית שלו יהיו לפחות שש נשים. כלומר התקנון מבטיח ייצוג של כ-6% בלבד לנשים באסיפה. זאת ועוד, התקנון אינו מבטיח ייצוג כלשהו של נשים בהנהלת הוועד, משום שהוא אינו קובע מה יהיה המספר המזערי של נשים בהנהלה. בישיבת הנהלת הוועד האולימפי בינואר 2005 הודיע יו"ר הוועד ש"במסגרת התקנה 'להבטחת ייצוג נשים' של הוועד האולימפי הבינלאומי החל משנת 2005 יש לשאוף לכך כ]ש[-20% נשים תכהנה במוסדות הנבחרים. אני מציע כי נאמץ החלטה שבמידה ולא נצליח במינוי נשים להנהלה נצרף 2 כמשקיפות. (הפועל]נשים[- מכבי)". הנהלת הוועד אישרה את ההצעה. נמצא כי כבר בפברואר 2001 אישרה הנהלת הוועד האולימפי לצרף שתי נשים כמשקיפות קבועות לישיבות ההנהלה. באותו מועד הייתה רק חברה אחת בהנהלה. ייצוג של נשים בהיקף זה (חברה אחת ושתי משקיפות) בהנהלת הוועד האולימפי נשמר עד דצמבר 2004 .. באותו חודש החלה לכהן הנהלה חדשה, ובה שתי חברות בישיבת ההנהלה במרס 2005 הודיע יו"ר הוועד האולימפי על הצטרפותן של שתי ספורטאיות אולימפיות להנהלה כמשקיפות קבועות. בספטמבר 2006 , מועד תום הביקורת, כיהנו בהנהלת הוועד האולימפי שתי נשים בלבד, ושתיים נוספות השתתפו בישיבות ההנהלה כמשקיפות. לדעת משרד מבקר המדינה, הימצאותן של שתי חברות בלבד בהנהלה המונה 31 חברים (כ-6% ) אינה עולה בקנה אחד עם הנדרש באמנה האולימפית, ולפיה יש לקדם נשים במוסדות הספורט, ובייחוד את ייצוגן בהנהלות של ארגוני ספורט הוועד האולימפי בישראל 737 .לאומיים ובין-לאומיים. צירופן של שתי משקיפות חסרות זכויות הצבעה להנהלה החדשה של הוועד האולימפי אין בו משום שינוי ממשי של המצב ששרר בשנים 2001 -2004 , בתקופת כהונתה של ההנהלה הקודמת, ואין בו מענה הולם לדרישת הוועד האולימפי הבין -לאומי לפעול להגדלת הייצוג של נשים בקרב מקבלי ההחלטות בגופים המנהלים של הוועדים האולימפיים המקומיים. בתשובת הוועד האולימפי למשרד מבקר המדינה נאמר כי מאחר שהגופים המרכיבים אותו הם המשגרים נציגים לאסיפה הכללית שלו, יישום הדרישה האמורה מוטל עליהם. מרכז הפועל ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בקרב ארבעת נציגיו בהנהלת הוועד האולימפי יש אישה אחת. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד האולימפי לפעול בהקדם להשגת היעד שקבע הוועד האולימפי הבין-לאומי בנושא ייצוג הנשים, ואף לשקול שינוי בתקנון הוועד שיביא לכך שייצוג הנשים בקרב נציגי הגופים החברים בוועד יהיה בשיעור שנקבע. הנשיאות על פי תקנון הוועד האולימפי, את תנאי השכר של מנכ"ל הוועד יקבעו יו"ר הוועד ומזכיר הכבוד שלו20, באישור נשיאות הוועד. נמצא כי אין בוועד האולימפי בישראל מוסד המוגדר "נשיאות". לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד לעדכן את התקנון שלו בהתאם למצב בפועל או להקים מוסד נשיאות מקרב חבריו, או למצוא מנגנון מתאים אחר לפיקוח על שכר המנכ"ל. . . הוועד האולימפי אמור להיות, לפי תקנונו, מוסד הגג של מוסדות והתאחדויות ספורט בישראל. מהממצאים עולה שהרוב המכריע של החברים בו הם נציגים של מרכזי ספורט, שמכהנים במוסדותיו הן מכוח התקנון והן מכוח שליטתם באיגודי הספורט. לדעת משרד מבקר המדינה, יש ליזום שינויים בתקנון הוועד שיאפשרו לשתף במוסדותיו יותר נציגים מקרב ספורטאים לשעבר ואנשי ציבור שייצגו את האינטרסים של האיגודים והתאחדויות הספורט ויבטיחו הגדלה של ייצוג הנשים במוסדותיו. .__________________ .20 את מזכיר הכבוד בוחרת הנהלת הוועד מקרב חבריה, והוא מייצג את הוועד באירועים שונים בחו"ל וחבר בפורום שקובע את שכר המנכ"ל. תפקיד זה מקובל בוועדים אולימפיים לאומיים. 738 דוח שנתי57ב .ישיבות מוסדות הוועד ופעילות ועדותיו .1. תקנון הוועד האולימפי אינו קובע סנקציה כלשהי כלפי מי שנעדר מישיבות האסיפה הכללית או ההנהלה. בביקורת הועלה כי נוכחות החברים באסיפות הכלליות של הוועד דלה. בפרק הזמן דצמבר 2001 - דצמבר 2005 התקיימו13 אסיפות; מבדיקת נוכחות החברים באסיפות עולה כי בתשע מהן נכחו פחות ממחצית החברים בעלי זכות ההצבעה. עיון בפרוטוקולים של ישיבות הנהלת הוועד מלמד כי גם בישיבות אלה שיעור ההיעדרות גדול: בכל אחת מ -53 ישיבות הנהלה שהתקיימו בין ינואר 2001 ליוני 2006 נעדרו בין שליש למחצית מהחברים. ביולי 2005 פנה המבקר הפנימי של הוועד האולימפי ליו"ר ועדת הביקורת של הוועד בנושא ההיעדרות של חברים מישיבות ההנהלה, האסיפה הכללית וועדות ה וועד, והציע שההנהלה תקבע עמדה בנדון. ואולם הנהלת הוועד לא נקטה צעדים כלשהם בעקבות הפנייה האמורה. לדעת משרד מבקר המדינה, בחירתו של אדם לחבר במוסדות הוועד משמעה שהוא קיבל עליו לתרום לניהול ענייני הוועד. היעדרות ממושכת של חברי מוסדות הוועד מן הישיבות פוגמת ביכולתם של מוסדות אלה למלא את תפקידם. על הנהלת הוועד האולימפי לשקול לשנות את התקנון באופן שיאפשר לבטל מינוי של חבר באסיפה הכללית או בהנהלה, אם ייעדר מישיבותיהן מספר פעמים שייקבע. כמו כן על הנהלת הוועד לפנות לחברים במוסדות הוועד שנעדרו מישיבות מספר רב של פעמים ולהתרות בהם שאם יימשכו היעדרויותיהם הם יוחלפו באחרים. הוועד כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בכוונתו לבחון "דרכים לקביעת כללים לגבי מאמץ את המלצת הדוח באשר לפניה לחברים ]כי הוא[חיוב חברי הנהלה להשתתף בישיבות, ו שנעדרים מספר רב של פעמים מישיבות הנהלה". 2. בתקנון הוועד האולימפי נקבעו כמה ועדות: ועדת הכספים, ועדת הביקורת, ועדת המשמעת, ועדה רפואית, ועדת ספורטאים וועדה מיוחדת למינוי נציגים לוועד האולימפי שתרמו תרומה ייחודית לספורט האולימפי. כן קובע התקנון כי ההנהלה יכולה לבחור ועדות משנה נוספות כראות עיניה. מאחר שההנהלה היא גוף גדול יחסית, כדי שתוכל לפעול ביעילות חשוב שפעילותה תיעשה באמצעות ועדות שמספר חבריהן מצומצם שלכל אחת מהן תחום התמחות משלה. בעקבות בחירות שהתקיימו בוועד האולימפי בדצמבר 2004 הודיע יו"ר הוועד במרס 2005 ;על מינוי הוועדות האלה: ביקורת; הסברה ספורט; ספורט חורף; ספורט עממי; שיווק; תקנון; קידום ספורט הנשים; ועדה רפואית; והוועדה למניעת סימום בספורט. ועדות אלה מונו גם בזמן כהונתו של הוועד הקודם, אולם חבריהן התחלפו בעקבות הבחירות. הביקורת העלתה כי חמש מהוועדות שמונו בשנים 2003 -2006 (הסברה, ספורט ח ורף, ספורט עממי ואיכות סביבה, שיווק וחסויות וועדת תקנון לא התכנסו כלל בשנת 2006 , וחלק מהוועדות שהתכנסו עשו זאת בתדירות נמוכה. שנקבעו [ הוועד האולימפי הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "הוועדות הסטטוטוריות פעילות מאד. אלא שוועדות שאינן מכוח התקנון.]בתקנון.. מתכנסות בתדירות פחותה יותר, או שבכלל לא, לנוכח היעדר נחיצותן". לדעת משרד מבקר המדינה, אם הוועד האולימפי חושב שחלק מוועדותיו מיותרות, הוא יכול לפעול לביטולן, אולם אי -תפקודן של ועדות שהנהלתו הטילה עליהן הוועד האולימפי בישראל 739 .משימות אינו עולה בקנה אחד עם סדרי מינהל תקין. יש לה דגיש את העובדה שוועדה חשובה כמו הוועדה המיוחדת למינוי נציגים לוועד האולימפי - ועדה שנקבעה בתקנון ושתפקידה לקבוע אמות מידה לבחירת אישים בעלי תרומה ייחודית לספורט האולימפי בישראל, לא מונתה; וממילא לא נקבעו אמות המידה האמורות, ולא נבחרו אישים כאלה. 3. נמצא כי תקנון הוועד האולימפי קובע את תפקידיהן וסדרי פעילותן של שש מ -11 הוועדות הקיימות בוועד: ועדת הכספים, ועדת הביקורת, ועדת המשמעת, הוועדה הרפואית, ועדת הספורטאים והוועדה המיוחדת למינוי נציגים לוועד האולימפי; וכי ההנהלה לא קבעה את תפקידיהן וסדרי פעילותן של הוו עדות האחרות בוועד, שהקמתן לא נקבעה בתקנון: ועדת ההסברה, ועדת ספורט החורף, הוועדה למניעת סמים, הוועדה לספורט עממי ואיכות הסביבה והוועדה לקידום ספורט נשים. לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר הוועד ממנה ועדות נוספות על אלה המנויות בתקנון, רצוי שיקבע בנוהל את סדרי פ עילותן, ובכלל זה את תפקידן, את מספר חבריהן ואת הדוחות שעליהן להגיש להנהלתו. הוועד האולימפי הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "יביא את המלצות הביקורת לדיון, במטרה ליישם כללים בהקשר זה". .מניעת ניגוד עניינים בפעילות חברי ההנהלה .הוועד האולימפי הוא גוף פרטי, אך יש לו סממנים של גוף דו-מהותי, שכן תפקידו הוא בעיקרו ציבורי, הן מהבחינה הרשמית והן מהבחינה המהותית, ורוב מימונו מגיע מקופת הציבור. הוועד הוא הגוף היחיד המוסמך לשלוח ספורטאים לייצג את ישראל באולימפיאדה, והוא נועד, בין היתר, "להיות מוסד הגג של מוסדות והתאחדויות הספורט בישראל" ולייצג את כל מוסדות הספורט בישראל לפני הוועד האולימפי הבין-לאומי. מכאן שצריכים לחול עליו נוסף על כללי המשפט הפרטי גם עקרונות יסוד של המשפט הציבורי, בהם עקרון חובת הנאמנות, ומכוח עיקרון זה על הוועד להסדיר את נושא ניגוד העניינים של חברי הנהלתו. רובם הגדול של חברי הנהלת הוועד האולימפי הם כאמור נציגי התאחדויות ספורט, איגודי ספורט ומרכזי ספורט. הביקורת העלתה שלפני קבלת חבר חדש להנהלת הוועד אין הוועד מבקש ממנו מידע על עיסוקיו הנוספים, הפרטיים והציבוריים. עקב כך אין הוועד יכול לבחון אם עלול ל היווצר ניגוד עניינים בין עיסוקיו הפרטיים והציבוריים של חבר ההנהלה המיועד לבין פעילותו כחבר ההנהלה. על פי בקשת משרד מבקר המדינה פירט יו"ר הוועד האולימפי לפניו במכתב מיוני 2006 את הגופים שהוא חבר בהם, כדלקמן: העמותה למען הוועד האולימפי, הקרן לעידוד ספורטאים מצטיינים, מועצת ההימורים, יו"ר מכבי ישראל, חבר הנהלת מכבי תנועה עולמית, יו"ר מכבי נס ציונה, חבר דירקטוריון כפר המכבייה, חבר דירקטוריון קרן קיימת לישראל, בעל חברת א.ח.ז חנה בע"מ ושותף בחברת בלפור 14 בע"מ. הדעת נותנת כי לו היה המידע הזה לפני 740 דוח שנתי57ב .הוועד האולימפי, היה עליו לבדוק אם יש חשש להיווצרות ניגוד עניינים בין תפקיד יו"ר הוועד ובין תפקידיו בגופים הרבים שהוא חבר בהם או שיש לו אינטרסים כלכליים ואחרים בהם. הוועד האולימפי השיב בדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה כי אף שיש לו סממנים של גוף דו-מהותי, שחלה עליו חובת הנאמנ ות, אין להטמיע בו "כללים המחייבים גופים ממשלתיים ו/או ציבוריים טהורים", ומכאן שאין הוא צריך לדרוש מחבריו מידע על פעילותם בגופים נוספים. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח התפקיד הציבורי החשוב שממלא הוועד האולימפי, בהיותו הגוף המופקד על בחירת חברי המשלחת האולימפית והכנתם, ובשים לב לעובדה שמימונו מגיע מקופת הציבור, רצוי וראוי שהוועד יפנה ליועציו המשפטיים בבקשה לבחון את האפשרות להכין נוהל למניעת ניגוד עניינים שיפורטו בו כל הכללים המחייבים בנושא, ולהביא את הנוהל לידיעת כל חברי ההנהלה; רצוי גם שתישקל האפשרות לקבוע בנוהל שהמועמדים לחברות בהנהלה יידרשו למלא שאלון על עיסוקיהם הפרטיים והציבוריים ועל עניינים נוספים שעלולים ליצור ניגוד עניינים בפעילותם כחברי הנהלה, והמידע יימסר ליועצים המשפטיים של הוועד על מנת שיבחנו אותו. באופן זה ידע הוועד על כל עיסוקיהם האחרים של חבריו ויוכל להבטיח שהם יימנעו מלפעול בניגוד עניינים. .מצבו הכספי של הוועד .להלן נתונים על מצבו הכספי של הוועד האולימפי, לפי דוחותיו הכספיים לשנים 2002 - 2005 :), באלפי ש"ח (בערכים נומינליים .2002 2003 2004 2005 .801 1,798 769 1,856 הכנסות נטו לפני הפחתת חלקו של הוועד .בהפסדי תאגידים מוחזקים .( 1,328) (697) (516) (359) חלקו של הוועד בהפסדי תאגידים .מוחזקים .(527) 1,101 253 1,497 הכנסות (הוצאות) נטו לאחר הפחתת .חלקו של הוועד בהפסדי תאגידים .מוחזקים .2,447 1,742 3,080 3,068 מזומנים ושווי מזומנים .4,297 5,988 6,614 8,407 רכוששוטף בניכוי התחייבויות שוטפות .(הון חוזר נקי)* .4.91 12.65 6.18 8.01 היחס בין הרכוש השוטף להתחייבויות .השוטפות (יחס שוטף)* .23,346 24,451 26,146 31,221 נכסים נטו .24,653 24,979 27,442 32,441 סה"כ נכסים .0.95 0.98 0.95 0.96 היחס בין הנכסים נטו לסך כל הנכסים* .696 1,797 2,050 3,547 **נכסים נטו שאין לגביהם הגבלה .* יחסים פיננסיים המבוססים על נתונים מהדוחות הכספיים. הוועד האולימפי בישראל 741 ** יתרה זו משקפת את עודף הנכסים העומדים לרשות הוועד והנהלתו חופשית להחליט מה ייעשה בהם. .מהנתונים בטבלה עולה שלוועד האולימפי יש עודפי מזומנים, יחס גבוה של רכוש שוטף להתחייבויות שוטפות ויחס גבוה של הנכסים נטו לסך כל המאזן. עוד עולה מהטבלה כי יתרת הנכסים נטו שאין לגביהם הגבלה הייתה גבוהה. בשנים 2002 - 2005 היה לוועד, לפני הפחתת חלקו בהפסדי תאגידים מוחזקים21 , עודף הכנסות על הוצאות בפעילותו הרגילה; בשנת 2002 , לאחר הפחתת חלקו של הוועד בהפסדי תאגידים מוחזקים, היו לו הוצאות נטו, ואילו בשנים 2003 -2005 היו לו הכנסות נטו גם לאחר ההפחתה האמורה. בשנת 2006 הזמינה המועצה להסדר הימורים בספורט ממשרד רואי חשבון דוח ביקורת על כמה גופים שהיא מתקצבת, בהם הוועד האולימפי. הביקורת על הוועד כללה בעיקר ניתוח נתונים והסקת מסקנות מהדוח הכספי שלו לשנת 2004 . רואה החשבון שהכין את דוח הביקורת המבוקש ציין בו, בין היתר, כי לוועד האולימפי עודף נזילות בשיעור גבוה ביותר, וגובה הכנסותיו נטו יכול להעיד על עודף תקצוב. בישיבת מליאת המועצה ביוני 2006 אמר רואה החשבון של המועצה לגבי רווחי הוועד בשנים 2003 ו- 2004 כי "אלה לא מספרים המאפיינים עמותות אלא מאפיינים עסק". הוועד האולימפי הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מרבית הכנסותיו הם ממקורות לא יציבים, ולכן הוא זקוק לרשת ביטחון כלכלית שתסייע לו למלא את אחד מיעדיו המרכזיים - השתתפות במשחקים האולימפיים. לדעת משרד מבקר המדינה, הסבר זה אינו עולה בקנה אחד עם מעשיו של הוועד האולימפי, שכן חלק גדול מההכנסות נטו שהיו לו בשנים 2004 ו- 2005 הופנו לקרן בניין ומוזאון, ולא לקרן האולימפית המיועדת להשתתפות במימון הכנת הספורטאים לאולימפיאדה. על הוועד לבחון כיצד ניתן לנצל באופן מושכל את עודפי הכספים שברשותו על מנת להגביר את קידומם ופיתוחם של ענפי הספורט האולימפי בארץ, לאתר ולטפח נערים ונערות מצטיינים בספורט, לסייע לספורטאים מחוננים, הן בכסף והן באימונים, ולהעמיד לרשו תם את המתקנים והמאמנים הטובים ביותר. על המועצה להסדר ההימורים בספורט לוודא שמלוא התקציבים שהיא מקצה לוועד אכן מנוצלים למטרות וליעדים שהוועד מופקד על השגתם. הקצבות המועצה להסדר ההימורים בספורט לוועד האולימפי החוק להסדר ההימורים בספורט, התשכ"ז- 1967 (להלן- החוק), קובע שתקום מועצה להסדר ההימורים בספורט שתהיה מוסמכת לארגן ולקיים הימורים על תוצאות של משחקים ותחרויות בספורט. סעיף 9 (א) לחוק קובע כי הסכום שייוותר בידי המועצה להסדר ההימורים בספורט מההימורים, לאחר ניכוי התשלומים לזוכים והוצאות המועצה, ישמש לקידומם ולפיתוחם של .__________________ .21 מרכז הספורט הלאומי תל-אביב בע"מ וספורטוטו ישראל בע"מ. 742 דוח שנתי57ב .תרבות הגוף, החינוך הגופני והספורט בישראל. עוד נקבע בחוק 22 , כי הקצבות המועצה להתאחדויות ספורט, איגודי ספורט, אגודות ספורט ומועדוני ספורט יינתנו לפי אמות מידה שתקבע ועדה ציבורית שימנה שר החינוך, התרבות והספורט, לאחר שהשר והמועצה יאשרו אותן. עד שנת 2006 תוקצב הוועד האולימפי בידי המועצה לפי סעיף 6 לאמות המידה לחלוקת הקצבות המועצה, שפורסמו בנובמבר 2000 ; הסעיף דן בהקצבות כלליות, ועל פיו הוקצבו לוועד האולימפי 4.8% .מהסכום העומד לחלוקה בינואר 2004 הגישה "הוועדה הציבורית לשינוי אמות המידה לחלוקת סכומים לפי פסקאות (2( )3) ו -(4 ) של סעיף 9(ב1 ) לחוק להסדר ההימורים בספורט, תשכ"ז - 1967 - תקציב 2004 ", שבראשה עמד עו"ד אופיר כץ, את החלטותיה ליו"ר המועצה. אחת מהחלטות הוועדה ביטלה את סעיף 6 באמות המידה מנובמבר 2000 משום שלדעת הוועדה הגופים שנכללו בסעיף זה, בהם הוועד האולימפי, אינם נמנים עם הגופים הכלולים בפסקאות ( 2( ,)3) ו-(4 ) של סעיף9(ב1 ) לחוק, ועל כןכלילתם במסגרת אמות המידה איננה בסמכותה. המלצות הוועדה פורסמו ב"רשומות" בינואר 2006. בשנת 2006 תקצבה המועצה את הוועד האולימפי וגופים אחרים שנכללו בעבר בסעיף 6 לפי מה שנקב ע בסעיף זה בעבר, עד לבחינה מחודשת של הנושא. בישיבת מליאת המועצה באפריל 2006 הוחלט על הקמת ועדה ציבורית לבחינת הקצבות המועצה שיינתנו משנת 2007 לוועד האולימפי ולגופי ספורט אחרים שתוקצבו קודם לכן לפי סעיף 6 של אמות המידה בפרק על הקצבות כלליות. המועצה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 כי הוועדה "טרם סיכמה את מסקנותיה", וכי לא צפוי שינוי בתקצוב הוועד האולימפי בשנת 2007 . לדעת משרד מבקר המדינה, בעת גיבוש ההחלטה על תקצוב הוועד האולימפי על המועצה לשקול אם יש מקום להתחשב גם במצבו הכספי של הוועד, שסיים את פעילותו בשנים 2003 -2005 .בעודף הכנסות על הוצאות .מבנה ה"רב-ספורט" במרכז הספורט הלאומי .הוועד האולימפי מחזיק, כאמור, ב-50% ממניות מרכז הספורט הלאומי, ועיריית תל אביב-יפו ב-50% הנותרים. שטחי מרכז הספורט הלאומי משתרעים על כ-220 ,דונם בצפון תל אביב סמוך לפארק הירקון. מרכז הספורט הלאומי הוא חברה שבבעלותה מתקני ספורט שונים, בהם מבנה ה"רב-ספורט", הכולל, בין השאר, אולמות לענפי הספורט האולימפי ומשרדים. בנייתו של המבנה החלה בשנת 1991 ,, אולם רק חלק ממנו הושלם. בחלק האחר נבנה רק השלד ובנייתו הופסקה במשך כמה שנים. בחלק המבנה שהוש לם נמצאים האולם הראשי, אולם התעמלות המכשירים, אולם ההתעמלות האמנותית ומשרדי איגודי ספורט. בכל שנה המועצה מקצה חלק מתקציבה הכללי לקרן ושמה "קרן המתקנים" (להלן - הקרן) המיועדת לתמיכה בתשתיות יסוד בספורט. את הקרן מנהלת ועדת משנה של מליאת המועצה (להלן – ועדת הקרן)23 . מנתונים שמסרה המועצה למשרד מבקר המדינה עולה כי מתחילת שנות התשעים עד שנת 2004 שילמה המועצה לוועד האולימפי, באמצעות הקרן, עבור הקמת מבנה ה"רב - ספורט" סכום כולל של כ -13 מיליון ש"ח. בשנת 2004 הוחל בהשלמת בנייתו של חלק המבנה שלא הושלם (להלן - ה"רב-ספורט" החדש). הכספים לכיסוי עלות הבנייה, שהוערכה .__________________ .22 בסעיפים9(ב1) ו-9 (ב2.) 23 ממצאים קודמים של משרד מבקר המדינה בעניין קרן המתקנים ראו ב דוחות ביקורת על איגודים, דוח מס' 2 /שנת 2001 ', בפרק "הקצבות המועצה להקמת מתקני ספורט", עמ32. הוועד האולימפי בישראל 743 .בכ-16.7 מיליון ש "ח, התקבלו מהמועצה ומעיריית תל אביב -יפו (כל אחת מהן שילמה 4 מיליון ש"ח) וכן ממקורות אחרים שגייס מרכז הספורט הלאומי. משרד מבקר המדינה בדק כמה עניינים הקשורים בהשלמת בנייתו של ה"רב-ספורט" החדש, ולהלן עיקרי הממצאים: דרך מתן הכספים לבניית ה"רב-ספורט" בדוח מבקר המדינה משנת 200124 נאמר שהקצבותיה של המועצה למרכז הספורט הלאומי להקמת מתקן ה"רב-ספורט" ניתנו למרכז באמצעות הוועד האולימפי; וכי הדבר נעשה בניגוד לנוהלי המועצה, ולפיהם "הזכאי לכספים יהיה אך ורק הגורם אשר פנה וביקש את ההקצבה ובעבורו היא אושרה". הגוף שביקש את ההקצבה היה מרכז הספורט הלאומי; אולם בהסכם שחתמה המועצה עם הוועד האולימפי באוגוסט 1992 , ואשר אושר בידי עיריית תל אביב-יפו ומרכז הספורט הלאומי, נקבע כי הכספים המיועדים למרכז ישולמו לוועד האולימפי, והוא מתחייב להשקיעם כהשתתפותו במימון בניית ה"רב -ספורט"; וכי גם הכספים ששילמה המועצה בעבר למרכז הספורט הלאומי ייחשבו כאילו שולמו לוועד האולימפי והוא השקיעם בבניית ה"רב -ספורט". עוד נאמר בדוח הביקורת שמתן ההקצבות למרכז הספורט הלאומי באמצעות הוועד האולימפי נעשה בניגוד לנוהלי הקרן, מאחר שהוועד אינו זכאי להקצבה מקרן המתקנים אלא רק אגודת ספורט או רשות מקומית. הדוח גם ציין שדרך מתן ההקצבות למרכז הספורט הלאומי הקנתה לוועד האולימפי בעלות על מניות נוספות במרכז שלא היה זכאי להן. בביקורת הנוכחית נמצא שבעקבות הביקורת שפו רסמה בדוח האמור שונתה דרך מתן ההקצבות, והמועצה נתנה אותן ישירות למרכז הספורט הלאומי. השינוי שנעשה בדרך מתן ההקצבות למרכז הספורט הלאומי לא פתר את הבעיה בכללותה, מאחר שההקצבות שנתנה המועצה למרכז הספורט נרשמו בספריו ובספרי הוועד האולימפי כהעברות מטעם הוועד. המועצה הסבירה בתשובתה מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה כי בעיניה "המבחן איננו מבחן 'התעשרות' הוועד האולימפי, אלא מבחן הגשמת מטרות המועצה, והשאלה איך הוועד האולימפי רואה את הקצבות המועצה אינה מעניינה של המועצה". לדעת משרד מבקר המדינה, על המועצה לתת את דעתה לא רק על עניין השימוש במתקנים, אלא גם על כך שהעברת הכספים למרכז הספורט הלאומי בדרך שבה היא נעשית מקנה לוועד האולימפי באמצעות המרכז בעלות על נכסים שנבנו במימונה, והדבר עלול להקנות לו יתרון אם תסתיים השותפות בינו לבין עיריית תל אביב-יפו בבעלות על מרכז הספורט ה לאומי. לפי ההסכם להקמת מרכז הספורט הלאומי שנחתם בשנת 1972 בין עיריית תל אביב -יפו לוועד האולימפי (להלן - ]מרכז הספורט הלאומי[ הסכם הבעלים), "במקרה של פירוק החברה ו/או הפסקה מוחלטת של כל פעולותיה של החברה לתקופה העולה על 18 חודשים, יועמדו הקרקעות והנכסים לרשות העירייה ויהיו קניינה הגמור ללא כל תשלום מצידה לכל אדם או גוף אחר". בהסכם שנחתם בין המועצה לוועד באוגוסט 1992 בעניין הקמת מבנה ה"רב - ספורט", נאמר כי אם "חלקו של הועד האולימפי ירד באחזקותיו בחברה, בניהול ו/או בשליטה, בכל צורה ואופן ישירה או עקיפה, לפחות מ-50% בהון המניות המוצע, והנפרע ו/או .__________________ .24 ראו הערה23. 744 דוח שנתי57ב .מגודל ייצוגו בדירקטוריון החברה", המועצה תהיה "רשאית לראות בכך הפרה יסודית של תנאי ההתקשרות בינה לבין הועד האולימפי אשר תקנה לה את הזכות להשבת הכספים אשר שולמו ו/או הועברו על ידה לועד האולימפי לצורך בניית המתקן". בשנת 2006 פנו עיריית תל אביב -יפו והוועד האולימפי לבורר כדי לבחון הצעות לסיום השותפות ביניהם במרכז הספורט הלאומי. הביקורת העלתה שעל אף האמור בהסכמים שצוינו לעיל, ואף שהשקעותיו של הוועד האולימפי במרכז הספורט הלאומי נעשו בכספי המועצה, הציב הוועד לעיריית תל אביב-יפו כתנאי לפירוק השותפות ביניהם מילוי דרישות כספיות שונות 25 המסתכמות, לפי תחשיב שעשה, ב- 15.75 .מיליון דולר עיריית תל אביב-יפו כתבה בדצמבר 2006 בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי יש חילוקי דעות בינה לבין הוועד האולימפי בדבר פעילותו של מרכז הספורט הלאומי, והם בוחנים את שינוי מבנה הבעלות על המרכז; וכי "בשלב זה לא מתנהל משא ומתן כלשהו בין הצדדים", ו"הנושא נמצא בבחינה ראשונית שטרם נסתיימה". לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שלפי תשובת עיריית תל אביב -יפו, העירייה והוועד האולימפי בוחנים את שינוי מבנה הבעלות שלהם על מרכז הספורט הלאומי, על המועצה להיות ערה לעניין, ובבוא העת, אם ירדו החזקות הוועד במרכז לפחות מ- 50% , לשקול את הצעדים שעליה לנקוט, ובהם האפשרות לפעול בהתאם להסכם בינה ובין הוועד. אישור הקצבות המועצה - חשש לניגוד עניינים בחוק נקבע כי במועצה יהיו 18 חברים (להלן - מליאת המ ועצה) שימנו שר האוצר ושר החינוך, התרבות והספורט (להלן - השרים), וכי הרכבה יהיה כדלקמן : שבעה נציגים של גופים העוסקים בספורט, שבעה עובדי מדינה וארבעה נציגי ציבור. בשנים 2002 ו- 2003 התקבלו בוועדת הקרן ובמליאת המועצה כמה החלטות שעניינן תכנית רב-שנתית להשקעות במתקני ספורט מרכזיים (להלן - פרויקט העשור)26 . באותן שנים כיהנו במליאת המועצה בין שמונה ל-11 .חברים, ובוועדת הקרן כיהנו בין שמונה לתשעה חברים בחוות דעת שהכין היועץ המשפטי של המועצה בנובמבר 1996 הוא ציין ש"העיקרון לפיו חבר גוף ציבורי, וכל אדם הפועל עבור אחרים, צריך להימנע מלהיות במצב של ניגוד עניינים, הינו עיקרון יסודי בשיטת המשפט הישראלית... הדגש באיסור ניגוד עניינים, הינו בהעמדת חבר המועצה באפשרות של ניגוד, ואין צורך שחבר המועצה יפעל בפועל בניגוד לטובת ". עוד נאמר בחוות הדעת כי לכאורה החוק יוצר ניגו ]המועצה[ ד עניינים מובנה משום שבמועצה משתתפים גם נציגים של גופים העוסקים בספורט, כגון נציגי הוועד האולימפי. על פי חוות הדעת, סוגיה זו "ניתנת ליישוב: ראשית במידה ועוסקים בחלוקת הקצבות לוועד האולימפי... על נציגי אותם גופים, להימנע מלהשתתף בדיונים. שנית, לעומת זאת, עצ ם העובדה שחלוקת תקציבים לספורט הישראלי, הינה בעלת השפעה עקיפה על הגופים הנזכרים, .__________________ .25 הוועד שלח את הדרישות במרס 2006 לבורר שמינו הוא ועי ריית תל אביב -יפו לצורך פירוק השותפות ביניהם. 26 ממצאי ביקורת של משרד מבקר המדינה על תהליך קבלת ההחלטות בעניין פרויקט העשור ראו בדוחות על הביקורת באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה ( 2004 '), עמ51. הוועד האולימפי בישראל 745 . אין בה כדי לפסול את חבר המועצה להשתתף בדיון. ניגוד עניינים רחוק שכזה הינו מצוות המחוקק. שלישית, חרף האמור בהערה הקודמת, במידה ויש בהשתתפות נציג אחד מהגופים הנ"ל, כדי ליצור אפשרות ממשית של ניגוד עניינים עם הגוף שמינה אותו, אין בעצם מינויו על פי החוק כדי להוות היתר לפעולה בניגוד עניינים, ומוטל על הנציג האמור לפרוש מהדיון". בחוות הדעת צוין כי על מליאת המועצה גם לעשות כדי למנוע מחבריה להיקלע למצב של ניגוד עניינים. בדוח מבקר המדינה על המועצה משנת 200127 צוין כי אף על פי שהוועד האולימפי שותף בבעלות על מרכז הספורט הלאומי, השתתפו שלושה חברי הנהלתו בדיוני ועדת הקרן בעניין ההקצבות למרכז; וכי שלושה מהמשתתפים בדיונים אלה אף כיהנו במועדי הדיונים בדירקטוריון של המרכז. בסקירה שהכין בדצמבר 2003 היועץ המשפטי של המועצה בנושא ניגוד עניינים בעקבות המלצות משרד מבקר המדינה, נאמר כי על המועצה, שהיא תאגיד ציבורי, לפעול על פי אמות מידה שוויוניות לטובת הספורט בישראל בכללותו, ולא לטובתו של גוף מסוים, וכי "על מנת להבטיח שרק שיקולים ענייניים יהיו לנגד עיני הרשות הציבורית בקבלת החלטותיה, פותח הכלל האוסר על עובדי ציבור להימצא במצב של ניגוד עניינים[28] . מי שמצוי במצב של ניגוד עניינים – קיים החשש שהוא ישקול שיקול שאינו השיקול הענייני בלבד, ולכן נאסר עליו מראש להימצא במצב זה של 'ניגוד עניינים'... בשל קביעת המחוקק א ת זהות חברי מליאת המועצה - אכן עלול להיווצר ניגוד עניינים מובנה בין התפקיד לבין האינטרס האחר... חלק מחברי המועצה הם - על פי סעיף 4 (א) לחוק- נציגי גופי ספורט מובהקים: שני נציגי הועד האולימפי[29] ;; נציג ההתאחדות לספורט בישראל; נציג ההתאחדות לכדורגל בישראל שלושה נציגי התאחדות או איגוד לספורט, המייצגים את ענפי הספורט הגדולים במדינה, שאינם מיוצגים על ידי נציגי הספורט האחרים. נציגים אלה עלולים למצוא עצמם במצב של ניגוד עניינים בין האינטרס הציבורי עליו מופקדת המועצה, לבין האינטרס של הגוף שדווקא מכוח זיקתם אליו – הם מונו למועצה". החובה למנוע מצב של ניגוד עניינים מוטלת על המועצה, ועל מליאתה לעשות כדי למנוע מחבריה להיות במצב כזה. בדיקת הפרוטוקולים של ישיבות מליאת המועצה וועדת קרן המתקנים שעסקו בפרויקט העשור וקיבלו החלטות על תקצוב המתקנים שנכללו בפרויקט, ובהם מתקנים במרכז הספורט הלאומי, העלתה כי על אף הנחיותיו המפורשות של היועץ המשפטי של המועצה וההערות החד-משמעיות של משרד מבקר המדינה השתתפו חברי הנהלת הוועד האולימפי, החברים גם במליאת המועצה ובוועדת הקרן, בדיונים ובהחלטות הנוגעות להקצבות המועצה למרכז הספורט הלאומי. חלקם גם כיהנו באותה עת כדירקטורים במרכז. כאמור, הוועד האולימפי מחזיק ב - 50% :ממניות המרכז. להלן דוגמאות 1. בישיבת מליאת המועצה במרס 2003 אישרה המליאה את התקציב למתקנים שנכללו בפרויקט העשור. בעקבות האישור כתב יו"ר המועצה באפריל 2003 ליו"ר מרכז הספורט הלאומי כי בכ וונת המועצה להשקיע במרכז במסגרת הפרויקט סכום של 9 מיליון ש "ח. הביקורת העלתה כי בדיון ובהצבעה שהתקיימו באותה ישיבה השתתפו שבעה חברי מליאה, .__________________ .27 דוחות ביקורת על איגודים,דוח מס' 2 /שנת 2001 ', עמ41. 28 ההדגשה במקור. 29 .ההדגשה אינה במקור 746 דוח שנתי57ב .מהם ארבעה חברי הנהלת הוועד האולימפי. שניים מהם כיהנו גם כדירקטורים במרכז הספורט הלאומי. 2. בישיבת מליאת המועצה ב- 28.4.04 נדון פרויקט העשור, ובין השאר הוחלט לאשרר את רשימת המתקנים שנכללו בפרויקט ותוקצבו. נמצא כי ארבעה מעשרת חברי המליאה שהשתתפו בדיון היו חברי הנהלת הוועד האולימפי, ואחד מהם גם שימש דירקטור במרכז הספורט הלאומי, וכי הם השתתפו גם בהצבעה. יצוין כי בישיבה האמורה ביקש יו"ר המועצה לקיים הצבעה נפרדת על אחד המתקנים בנימוק שברצונו להימנע ממצב של ניגוד עניינים, והצבעה זו הופרדה מההצבעה על המתקנים האחרים והתקיימה בלא השתתפותו. בפרוטוקולים של הישיבות האמורות לא נאמר דבר שממנו אפשר ללמוד שחברי מליאת המועצה וחברי הנהלת הקרן ביקשו מחברי הוועד האולימפי שלא להשתתף בישיבות שנדונה בהן כלילת מרכז הספורט הלאומי בפרויקט העשור ותקצובו במסגרת הפרויקט. חברי הוועד הנוגעים בדבר השיבו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 :כדלהלן חבר א' הסביר בתשובתו כי "תקופה ארוכה לא חתמו השרים על מינויים, ו המועצה פעלה במספר חברים מאד מצומצם, ואם החברים של הוועד האולימפי ואני היינו יוצאים מישיבת הקרן, לא הייתה יכולה להתקבל... החלטה במשך שנה ויותר". לדבריו, "מי אם לא אנשי קרן המתקנים".] צריך לבנות בכספי[ הספורט יודעים מה יו"ר הוועד כתב בין היתר: "קודם בחירתי כחבר בדירקטוריון המועצה נבדק נושא ניגוד העניינים בהתאם להנחיית היועץ המשפטי לממשלה... כל הדיונים וההצעות במקרה דנן לא היו פרטניות וספציפיות למבנה הרב ספורט אלא ביחס לאשור פרויקט העשור בכללותו". חבר ב' הסביר כי לא ראה כל ניגוד עניינים בין תפקידיו השונים, שכולם נועדו לשמש את הספורט, הספורטאים, המאמנים והמתקנים. חבר ג' כתב כי "יישום העיקרון של ניגוד האינטרסים בצורה דווקנית, יגרום לכך שנציגי ארגוני הספורט יהיו מנועים מלהשתתף בחלק העיקרי של עבודת והחלטות המועצה על מרכיביה השונים". ראש מינהל הספורט במשרד המדע כתב כי השתתף בישיבות כנציג משרד זה וכראש מינהל הספורט, המופקד על קידום ופיתוח תשתיות ספורט בישראל, על פי צורכי הספורט לפי תכנית שנבנתה במשרד המדע ואושרה על ידי שר המדע, ולא כנציג הוועד האולימפי. כמו כן ציין כי "על פי מיטב זכרוני וידיעתי לא נתבקשתי שלא להשתתף בישיבות כאמור, יחד עם זאת יש לחזור ולהדגיש כי אילו זה היה נאמר, הייתי נמנע מלהשתתף". לדעת משרד מבקר המדינה, אין בהסבריהם של חברי הוועד האמורים כדי להצדיק קבלת החלטות במועצה במצב של ניגוד עניינים. מאחר שכל מתקן שנכלל בפרויקט העשור הוצג לפני המועצה בנפרד, הם היו יכולים לבקש לקיים בנפרד את הדיון בעניין ההקצבה לגופים שהם בעלי עניין בהם ולהיעדר מאותו דיון, כפי שעשה יו"ר המועצה לשעבר. מן הראוי להביא לידיעת חברי מליאת המועצה מידע על הקשרים, אם יש כאלה, בין חברי מליאה לגופים המקבלים הקצבות מהמועצה; ועל היועץ המ שפטי של המועצה לפעול לכך שמידע זה יהיה לפניו, כדי שבמידת הצורך יוכל להסב את הוועד האולימפי בישראל 747 . שימת לבם של חברי מליאה, לפני הצבעה על החלטות, שבהשתתפותם בהצבעה יש חשש לניגוד עניינים, ולהנחות אותם כיצד לנהוג. בכל ישיבות מליאת המועצה וועדת הקרן שצוינו לעיל השתתפו גם עורכי דין ממשרדו של היועץ המשפטי של המועצה. אולם על אף חוות הדעת המשפטיות שהובאו לעיל הם לא העירו דבר בנוגע לסוגיית ניגוד העניינים שהתעוררה בשל השתתפות חלק מחברי המליאה בישיבות, ולא ביקשו מחברי הוועד האמורים לצאת מהישיבות ולא להשתתף בהצבעות. המועצה ויועצה המשפטי השי בו בדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה כי לדעתם יש ספק בעצם השאלה אם היה ניגוד עניינים בהחלטות שדובר בהן לעיל, ואם ידעו חברי המועצה ונציגי יועצה המשפטי שנכחו בישיבות את כל העובדות לאשורן. בתשובת היועץ המשפטי צוין כי ניגוד העניינים בישיבות האמורות אינו בולט לעין, מאחר שנושא פרויקט העשור הובא תמיד לדיוני המליאה כמכלול. לדעת משרד מבקר המדינה, מחוות הדעת של היועץ המשפטי של המועצה עולה כי הם היו מודעים לחשש לניגוד עניינים העלול להתעורר משום שחלק מחברי מליאת המועצה הם חברים בגופים העוסקים בספורט. מכאן שהיה עליהם לתת את הדעת על המצב העובדתי והמשפטי, ובהתאם לכך להבהיר לחברי המליאה אם מותר להם להשתתף בדיון או עליהם להיעדר ממנו. על אחת כמה וכמה היה עליהם לעשות זאת בהתחשב בכך שנוכח משך הזמן שהם מייצגים את המועצה ומספרם המצומצם של חברי המליאה שלה, הדעת נותנת שידעו באיזה גוף ספורט חבר כל אחד מחברי המליאה. ייעוד השטחים ב"רב-ספורט" החדש 1. )(א במצגת שהכין מרכז הספורט הלאומי בדצמבר 2002 עבור המועצה לקראת הדיון בבקשתו לקבל הקצבות במסגרת פרויקט העשור, נכתב שהמרכז משרת את כל מוסדות הספורט בישראל מהבחינה הספורטיבית ומהבחינה המינהלי ת, וכי הוא משמש זרוע של הבעלים – הוועד האולימפי ועיריית תל אביב -יפו - למתן פתרונות ספורטיביים ואחרים לאיגודי הספורט ולרווחת תושבי העיר. על מבנה ה"רב-ספורט" נכתב שהוא "בנין רב תכליתי לספורט לשימוש כל איגודי הספורט האולימפיים, נבחרות לאומיות, קבוצות תל אביבי ות. מבנה המשרדים של כל איגודי הספורט בישראל תחת קורת גג אחת". בנובמבר 2003 הכין מרכז הספורט הלאומי מצגת נוספת למועצה, ובה פירוט תכנית החומש שלו. במצגת תוארו הפרויקטים שיבוצעו במסגרת התכנית, בכללם שיפוץ המרכז לאתלטיקה קלה, השלמת מבנה ה"רב -ספורט" והקמת שני מ גרשי טניס. לפי המצגת, במבנה ה"רב - ספורט" החדש יהיה מקלט תת -קרקעי שישמש גם "לרפואת ספורט וכולל בתוכו חדרי טיפולים, חדרי עיסוי, משרדים, מלתחות ושרותים"; בקומת הקרקע של המבנה יהיו אזור הקבלה הראשי ומשרדי הנהלת החברה, אולם ספא הכולל ג'קוזי וסאונה, אולם היאבקות, אולם ג'ודו, שירותים ומלתחות, אולם הדרכות ראשי ושטחים ציבוריים; בקומה הראשונה יהיו אולמות ברידג', וחלק קטן ממנה יוקצה לשטחי שירותים לשימוש הקהל שיפקוד את אולם הכדורסל; ובקומה השנייה יהיה חדר כושר, וכן מלתחות ושירותים. מרכז הספורט הלאומי העריך את העלות הכוללת של השלמת מבנה ה"רב -ספורט" בכ -16.7 .מיליון ש"ח 748 דוח שנתי57ב .במאי 2004 נחתם הסכם בין המועצה לבין מרכז הספורט הלאומי בעניין הקמת מתקני ספורט שונים במרכז לפי התכנית הרב-שנתית שאישרה מליאת המועצה בסוף מרס 2003 (להלן- הפרויקט). בהסכם התחייבה המועצה לסייע במימון הפרויקט בהקצאת 4 מיליון ש"ח להשלמת מבנה ה"רב-ספורט" ו -5 מיליון ש"ח למימון מתקנים נוספים במרכז הספורט. נספח א' להסכם הוא "פרוגרמה מפורטת" (המצגת מנובמבר 2003 ). בהסכם נקבע כי נספח זה ושאר הנספחים להסכם הם חלק עיקרי ובלתי נפרד מההסכם, וכי "כל שינוי ו/או סטייה מהתוכנית שהוצגה בפני המועצה - ללא הסכמתה מראש ובכתב, מהווה הפרה יסודית של הסכם זה, המקנה לבטל את ההסכם, על כל הכרוך ]את הזכות[ ,למועצה, מלבד כל סעד חוקי העומד לרשותה בכך". לפי ההסכם, המועצה תהיה זכאית לבטל את ההסכם גם אם ישונה ייעוד המתקנים, בין בתקופת הקמתם ובין במשך 25 .השנים שלאחר מועד התחלת פעילותם עוד נאמר בהסכם כי החברה (מרכז הספורט הלאומי) "מצהירה כי הובהר לה כי מטרת ההקצבה לסייע לחברה בהקמה ובשדרוג מתקני ספורט בלבד, וכי המועצה לא תישא ולא תשתתף בעלות כלשהי של בנייה או שיפוץ שאינם של מתקני ספורט. המועצה שומרת לעצמה את הזכות להפחית מסכום ההקצבה, אם יסתבר, עובר לתחילת הקמת המתקנים או תוך כדי הקמתם, כי פירוט עלויות המתקנים כפי שהוצגו למועצה ושעל בסיסו אושרה ההקצבה, כולל גם רכיבים שאינם ספורטיביים באופן מובהק". "מתקן ספורט" או "מתקן" הוגדרו בהסכם - "כל מתקן כהגדר להלן, בהתייחס אך ורק לאותם רכיבים ואותן ]להסכם[ 'תו בנספח א פונקציות בעלי אופי ספורטיבי מובהק (אולם ספורט למשל) ולהוציא שטחי שירות ושטחים מניבים (מזנונים, חנויות, משרדים וכיו"ב), גם אם הם מהווים חלק בלתי נפרד מן המתקן". מנכ"ל המועצה ומנהל קרן המתקנים הסבירו בספטמבר 2006 למשרד מבקר המדינה בעניין זה כי המועצה אינה מקציבה כספים להקמת מתקנים המיועדים להשכרה לגורמים פרטיים, שעושים בהם שימוש מסחרי בלבד. (ב) נמצא כי המתקנים היחידים ב"רב -ספורט" החדש שהם בעלי אופי ספורטיבי מובהק הם אולמות הג'ודו וההיאבקות בקומת הקרקע, ששטחם כ -500 מ"ר, וכן ניתן להחשיב כשטחי ספורט גם חדרי התאוששות, מלתחות ושירותים בקומת הקרקע, ששטחם כ -90 מ"ר, ו -100 מ"ר בקומה הראשונה של המבנה - שטח השירותים הצמודים לאולם הספורט הראשי. שטח המבנה החדש הוא כ - 5,460 מ"ר, ועלות הקמתו הסתכמה בכ -17.6 מיליון ש"ח 30 . ההיקף של שטחי הספורט במבנה הוא כ-690 מ"ר בלבד, שהם כ- 12.6% .בלבד משטחו הכולל להלן תיאור השימוש בשאר שטחי המבנה בספטמבר 2006 , מועד סיום הביקורת: הקומות הראשונה והשנייה, וכן שטח בקומת הקרקע, הושכרו לחברה פרטית מסחרית: בשטח שבקומת הקרקע פעלה מסעדה; בקומה הראשונה, שלפי המצגת היו אמורים להיות בה אולמות ברידג', פעלו בית קפה אחד, וגורמים פרטיים מסחריים - בתחום הספורט, הבריאות והפנאי; הקומה השנייה, שלפי המצגת היה אמור לפעול בה חדר כושר, הושכרה בשכירות משנה להפעלת מכון ספא פרטי, מכון לרפואת ספורט פרטית ומשרדי בית ספר לכדורסל. במבנה יש קומה נוספת, שחוץ מהמעטפת טרם נבנתה. קומה זו מיועדת למוזאון האולימפי (ראו להלן) ולמשרדי הוועד האולימפי. יצוין שעד מועד סיום הביקורת לא עשה איגוד ההיאבקות שום .__________________ .30 הנתונים בעניין השטח ועלות ההקמה נוגעים למבנה החדש כולו, לרבות הקומה השלישית, שלא נכללה בנספח להסכם שנחתם בין המועצה לבין מרכז הספורט הלאומי. מתשובת מרכז הספורט למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 עולה שהקומה השלישית מיועדת למוזא ון אולימפי ולמשרדים. הוועד האולימפי בישראל 749 . שימוש באולם ההיאבקות שבמבנה, ומכאן שגם אולם זה אינו ממלא את הייעוד שנקבע לועל פי המצגת שהציג מרכז הספורט הלאומי למועצה. מרכז הספורט הלאומי הדגיש בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 כי "הדרך היחידה בה הצליח להגיע להישגים שהגיע היא על ידי הפיכת המרכז, למרכז ספורט רב תכליתי המציע מגוון שירותי ספורט כולל הסתייעות בגורמים פרטיים מסח ריים, כאשר כל הכנסותיו משמשות אך ורק לקידום הספורט בישראל". עוד מסר המרכז כי "בקומה השנייה - ישנו מכון לטיפול ברפואת ספורט אשר על פי סיכום עימו, יעניק שירותים במחירי עלות גם לספורטאים הישגיים", וכי בקומת המקלט פועל מכון "שם נהנים ספורטאי ההישג משירותים, הדרכות תזונה ובדיקות רפואיות הניתנות להם במחירי עלות". המועצה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא אינה רואה פסול בשימוש מסחרי הנעשה במבנה ה"רב-ספורט", בין היתר מאחר שהדבר מסייע למימון תחזוקת המבנה. המכונים שצוינו בתשובת מרכז הספורט הם מכונים בבעלות פרטית ה פועלים משיקולים מסחריים. ממסמכים ששלחו מכונים אלה למרכז עולה כי הם אינם מחויבים בהסכם כלשהו עם המועצה או המרכז, וההנחות שהם מעניקים נקבעות על פי רצונם, והם בלבד קובעים את שיעורן. יצוין כי במרפאה האולימפית הפועלת במכון וינגייט מקבלים הספורטאים שבטיפול היחידה לספורט הישגי שירותים ללא כל תשלום. לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם כלל השטחים המסחריים שהוקמו במבנה מסייעים במימון תחזוקתו, לא היה מקום להפכם לעיקר על חשבון שטחים בעלי אופי ספורטיבי שלהם נועדו כספי הציבור ששימשו להקמת המבנה. המועצה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ש"מנהל קרן המתקנים מבקר במתקן, ובודק גם את שימושו בפועל, וגם את תעריפיו". לדעת משרד מבקר המדינה, היה על המועצה לבדוק ביסודיות איזה שימוש נעשה בשטחי ה"רב-ספורט החדש", ואם מרכז הספורט הלאומי עומד בתנאים שנקבעו בהסכם בינה לבינו ממאי 2004 . ממצאי הביקורת מעידים כי בניגוד להסכם, פירוט עלויות המתקנים שעל פיו אישרה המועצה למרכז הספורט את ההקצבה עבור ה"רב-ספורט" החדש, כולל גם רכיבים שאינם רכיבי ספורט מובהקים; וכי שלא כפי שנדרש בהסכם, מרכז הספורט הלאומי לא פנה למועצה כדי לקבל ממנה הסכמה מראש ובכתב לסטיות מהתכנ ית שהציג לפניה. מכאן שהמרכז לא פעל בהתאם להסכם. לפיכך, על המועצה לדרוש ממרכז הספורט לעמוד בתנאי ההסכם, בכללם התנאי המחייב שימוש בשטחים שנבנו על פי הייעוד שנקבע להם בהסכם; ואם לא יעשה כן, עליה לשקול להשתמש בכלים שמקנה לה ההסכם. 2. הנציגים של ששת איגודי הספו רט שנציגי משרד מבקר המדינה נפגשו עמם בעת הביקורת טענו כולם כי הובטח להם שמשרדי האיגודים יעברו ל"רב-ספורט" החדש; וכאמור, גם במצגת שהוצגה לפני המועצה בדצמבר 2002 נכתב שה"רב-ספורט" הוא "מבנה המשרדים של כל איגודי הספורט בישראל תחת קורת גג אחת". בדצמבר 2004 פנה מנכ"ל מרכז הספורט הלאומי בכתב ל-17 איגודי ספורט וגופי ספורט אחרים והודיע להם כי פרויקט השלמת מבנה ה"רב-ספורט" עומד להסתיים, וכי בשנת 2005 ירצה המרכז לאכלס את האיגודים במקומם החדש; וביקש מהם להודיע לו איזה שטח הם מבקשים למשרדיהם. בישיבת הנהלת הוועד האולימ פי בפברואר 2006 דיווחו יו"ר הוועד ומנכ"לו שהוועד בודק "אפשרות לייעד את קומת הכניסה 750 דוח שנתי57ב .ב'רב ספורט' לאיגודי הספורט וזאת נוכח העובדה כי היזם ששכר קומה זו להפעלת מועדון ברידג' לא מצליח בשלב זה לממש את תוכניתו". עד ספטמבר 2006 , מועד סיום הביקורת, לא עברו משרדי האיגודים למבנה החדש, וגם לא הייתה תכנית להעברתם לשם. לדעת משרד מבקר המדינה, על המועצה והוועד לוודא כי מרכז הספורט הלאומי יפעל למימוש התכנית לרכז ב"רב -ספורט" החדש את המשרדים של כל איגודי הספורט בישראל. הבעלות על הקרקע שה"רב-ספורט" נבנה עליה לפי כללי המועצה בנ ושא "הליך שחרור כספים - פרויקט העשור", מי שמקבל הקצבה להשקעה במתקני ספורט במסגרת פרויקט העשור צריך להמציא לקרן המתקנים, בין היתר, הסכם על חכירת המקרקעין שעליהם יוקמו המתקנים או נסח רישום המוכיח בעלות עליהם. הביקורת העלתה שהמועצה לא דרשה ממרכז הספורט הלאומי להמציא לה אחד מהמסמכים האמורים. חלק מהקרקעות המשמשות את מרכז הספורט הן בבעלות עיריית תל אביב-יפו, וחלקן קרקעות של מינהל מקרקעי ישראל שהוחכרו לעירייה. בהסכם הבעלים שנחתם בשנת 1972 בין העירייה לבין הוועד האולימפי התחייבה העירייה "לגרום לכך כי הקרקעות שבבעל ותה אשר תידרשנה למרכז הספורט במחיר סמלי לתקופה של ]למרכז[ תוחכרנה49 שנים. קרקעות החכורות ע"י בחכירת משנה בהסכמת מינהל מקרקעי ישראל. ]למרכז[ העירייה תוחכרנה העירייה תעשה כמיטב יכולתה כדי להשיג את הסכמת מינהל מקרקעי ישראל לחכירת המשנה". עד ספטמבר 2006 לא הוחכרה הקרקע למרכז הספורט. לדעת משרד מבקר המדינה, בעת קבלת ההחלטה במועצה על מתן ההקצבה למרכז הספורט הלאומי ראוי היה שיהיה בידי חבריה כל המידע הנדרש, ובכלל זה היה עליהם לדעת שמרכז הספורט לא המציא למועצה, כנדרש בנוהל "הליך שחרור כספים - פרויקט העשור", כל מסמך המוכיח שהוא הבעלים או החוכר של המקרקעין שעליהם יוקם המבנה, וכי אין בידיו מסמך כזה; והמועצה הייתה צריכה לעמוד על כך שלפני מתן ההקצבה למרכז הספורט הלאומי יוסדר נושא רישום המקרקעין שלו. .תעריפי השימוש במתקני ה"רב-ספורט" .הוועד האולימפי הוא כאמור הבעלים של 50% ממרכז הספורט הלאומי, ועל פי תקנונו הוא נועד, בין היתר, "לסייע ולעזור להתאחדויות הספורט ולארגוני הספורט בישראל בהעלאת רמת הספורט והחינוך הגופני בישראל". לפי הסכם שנחתם במאי 2004 בין המועצה למרכז הספורט, על המרכז להעמיד את המתקנים האמורים לרשותן של אגודות ס פורט ומועדוני ספורט כהגדרתם בחוק הספורט, התשמ"ח - 1988 ,, במחירי עלות ההפעלה והתחזוקה בלבד ולתת עדיפות לאגודות ספורט ומועדוני ספורט של העיר תל אביב ולנבחרות לאומיות בענפי הוועד האולימפי בישראל 751 . הספורט האולימפי. מחיר מופחת אמור להינתן באופן אחיד ושוויוני לכל הגופים שבאותה קטגוריה. 1. הביקורת העלתה כי במחירוני הפעילויות באולמות ה"רב -ספורט" רשומים שני סוגי מחירים: מחיר רגיל ומחיר מופחת ב- 15% ; ואולם המחיר המופחת מיועד לקבוצות מתל אביב בלבד. בישיבת מועצת המנהלים של מרכז הספורט הלאומי במאי 2004 הציע אחד מחברי המועצה לקבוע אמות מידה לגבי הנחות ותעריפים; ובישיבה שקיימה מועצת המנהלים בדצמבר אותה שנה הוצגו לפני חברי המועצה המחירונים המשמשים במרכז, והמשקיף מטעם מינהל הספורט על [ שבמשרד המדע, שנכח בישיבה, העיר כי "יש לקבוע תעריף נפרד לנבחרות ולאגודות שיגיעו לכאן". עד ספטמבר ]מנת 2006 , מועד תום ה ביקורת, לא נמצא שהנהלת מרכז הספורט קבעה אמות מידה למתן הנחות ודנה בהוזלת התעריפים לאגודות ואיגודי ספורט אולימפיים. 2. בדיקת המחירים שגבה מרכז הספורט הלאומי בשנים 2005 ו- 2006 העלתה שהוא גבה מאיגודי ההתעמלות וההיאבקות, שני ענפי ספורט אולימפיים, מחיר מלא עבו ר שימוש באולמות במבנה ה"רב-ספורט". לעומת זאת, מאיגוד אחר, שאינו מייצג ענף ספורט אולימפי, גבה המרכז מחיר שהיה נמוך אף מהמחיר המופחת שקבע לקבוצות מתל אביב. במסמכי המרכז לא צוינה הסיבה לשוני בין התעריפים. 3. עוד הועלה בבדיקה כי מרכז הספורט הלאומי חייב את קבוצת מכבי תל אביב בכדורסל בגין פעילות באולם הספורט שבמרכז לפי התעריף הרגיל, אף שלפי מחירון המרכז קבוצות מתל אביב זכאיות לתעריף מופחת. מינהל הספורט שבמשרד המדע כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 שהוא ישוב ויבקש ממועצת המנהלים של מרכז הספורט הלאומי לקבו ע תעריף מיוחד לנבחרות ישראל שיתאמנו במתקני ה"רב-ספורט". מרכז הספורט הלאומי כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 כי נוכח המצוקה של ארגוני הספורט בישראל הוא גובה מחירי עלות מופחתים הנקבעים על פי תחשיבי חסר. המרכז ציין כי עם זאת, הוא נוהג לתת, על פי שיקו ל דעתו ובאישור הדירקטוריון, הנחות מיוחדות לאגודות מתל אביב. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד האולימפי, כבעלים של מרכז הספורט הלאומי וכמי שאמור לפעול לטובת ענפי הספורט האולימפיים, לדאוג לכך שכל איגודי הספורט האולימפי יהיו זכאים למחירים מופחתים עבור השימוש במתקני המרכז. על המועצה להשתמש באמצעים שמקנה לה ההסכם עם מרכז הספורט כדי להביא לכך שהמרכז יקיים אותו במלואו, וכל איגודי הספורט האולימפיים אכן ישלמו מחירי עלות בלבד. על הנהלת מרכז הספורט לקבוע אמות מידה ברורות וגלויות למתן הנחות, לרבות קביעת שיעורן והזכאים להן. כמו כן על המרכז להכין חישוב מבוסס של מחירי העלות שעליו לגבות בהתאם להסכם שחתם עם המועצה. 752 דוח שנתי57ב .סבסוד פעילויות במבנה ה"רב-ספורט" בהסכם בין הבעלים של מרכז הספורט הלאומי התחייב כל אחד מהם לשלם למרכז כספים לביצוע פעולותיו ומטרותיו בסכומים ובמועדים שיסכימו עליהם. לפי ההסכם, חלקו של הוועד האולימפי בסכומים שייקבעו כאמור יכלול הקצבות מטעם מינהל הספורט שבמשרד המדע. בינואר 2003 סיכמו בעלי מרכז הספורט שבכל שנה ישלם כל אחד מהם למרכז עבור פעילותו השוטפת 1.2 מיליון ש"ח. בשנת 2004 , למשל, קיבל מרכז הספורט הלאומי ממינהל הספורט 584,385 ש"ח, והוועד האולימפי נתן לו 615,615 ש"ח, להשלמת הסכום ל -1.2 מיליון ש"ח. הביקורת העלתה שחלק מהקצבות הוועד האולימפי ועיריית תל אביב -יפו למרכז הספורט הלאומי סבסדו את פעילותן של קבוצות מסוימות באולמות ההתעמלות שבמבנה ה"רב-ספורט", ואילו לקבוצות אחרות לא ניתן סבסוד זה. להלן הפרטים: הוועד האולימפי מסבסד 22.5% מעלות השימוש של כמה קבוצות מתל אביב באולמות ה"רב- ספורט" ו - 41.3% מעלות השימוש של כמה קבוצות אחרות שאינן מתל אביב. עיריית תל אביב-יפו מסבסדת 62.5% מעלות השימוש של כמה קבוצות מתל אביב ו - 32.5% מעלות השימוש של הקבוצות שאינן מתל אביב. הסכום הכולל שהוציא הוועד האולימפי עבור סבסוד העלות של אימוני קבוצות באולמות ה"רב-ספורט" הגיע בשנת 2005 לכ- 136,000 .ש"ח נמצא כי איגוד ההתעמלות חויב לשלם בעד אימוני הנבחרת הלאומית באותם אולמות את המחיר המלא הנקוב במחירון של מ רכז הספורט הלאומי, ולא זכה לסבסוד הרב שזכו לו הקבוצות האמורות; ואף לא ניתנה לו ההנחה שהמרכז נוהג לתת לקבוצות מתל אביב. גם אגודת ספורט אחרת, העוסקת בתחום ההתעמלות האמנותית וספורטאיה מתאמנים בקביעות ב"רב-ספורט", לא זכתה לסבסוד האמור. מנכ"ל מרכז הספורט הלאומ י ומנכ"ל הוועד האולימפי הודיעו למשרד מבקר המדינה ביולי 2006 ,כי סבסוד הקבוצות נהוג זה שנים רבות, אולם הם לא ידעו להסביר מתי החל הסבסוד אם יש הסכם המסדיר אותו, ומדוע הוא ניתן לקבוצות מסוימות ולא ניתן לאחרות. בתשובה נוספת מדצמבר 2006 טען מרכז הספורט כי "מדוב ר בעניין היסטורי שנקבע על פי בעלי ".]מרכז הספורט[ הביקורת העלתה כי הנהלת הוועד האולימפי לא דנה בשימוש שנעשה בהקצבות שנתן הוועד למרכז הספורט הלאומי על פי הסיכום שנקבע בין הוועד לעיריית תל אביב-יפו בשנת 2003 , וגם לא ביקשה ממרכז הספורט לדווח לה על השימוש שהוא עושה בהקצבות אלה. עוד נמצא כי הנהלת הוועד האולימפי ודירקטוריון מרכז הספורט לא קבעו כל אמות מידה לבחירת הקבוצות שיזכו לסבסוד פעילותן במתקני ה"רב-ספורט". . . נוכח הממצאים שהובאו לעיל על מוסדות הוועד האולימפי והגופים המעורבים בפעילותו (מינהל הספורט והמועצה) לבחון אם פעילותו ומעורבותו במרכז הספורט הוועד האולימפי בישראל 753 . הלאומי מסייעים לקידום מטרותיו המפורטות בתקנון, ואם העובדה שהוא שותף בבעלות על המרכז תורמת תרומה כלשהי לענפי הספורט האולימפי. .המוזאון האולימפי .בשנת 2004 החל הוועד האולימפי לפעול להקמת מוזאון אולימפי בקומה העליונה של ה"רב- ספורט" החדש (להלן - המוזאון). בספטמבר 2006 , מועד תום הביקורת, כבר הושלם תכנון המוזאון אך טרם החלה בנייתו. משרד מבקר המדינה בדק את תהליכי קבלת ההחלטות בוועד האולימפי בנוגע להקמת המוזאון. ההחלטות על הקמת המוזאון ומימון הקמתו 1. בפרוטוקול ישיבת הנהלת הוועד האולימפי שהתקיימה בספטמבר 2004 נכתב בעניין "המוזאון האולימפי": "לאור התקדמות העבודה 'ברב ספורט' והצורך במוזאון אולימפי שיכלול אתר הנצחה וארכיון תקום ועדת היגוי... לבחון את הנושא". בישיבת הנהלת הוועד בנובמבר אותה שנה דיווח יו"ר הוועד האולימפי: "בהמשך לישיבת ההנהלה מה- 12.9.04 בה הוחלט על הקמת מוזאון אולימפי ממליצה הוועדה... על הקמת 'מרכז אולימפי' ברב ספורט הכולל מוזאון אולימפי, 'אתר הנצחה', ארכיון, אודיטוריום/אולם ישיבות וכן משרדי הוועד האולימפי אשר יועברו ממקומם"31. בדיקת פרוטוקול הישיבה של הנהלת הוועדשהתקיימה בספטמבר 2004 העלתה כי לא הוחלט בה על הקמת המוזאון, כפי שדיווח יו"ר הוועד בישיבת ההנהלה בנובמבר אותה שנה, אלא רק על הקמת ועדה שתבחן את הנושא. לדעת משרד מבקר המדינה, קביעת היו"ר שכבר התקבלה החלטה בעניין המוזאון מנעה דיון מהותי בוועד בשאלה אם המוזאון נחוץ, ואם הקמתו עדיפה מהגשמת מטרות אחרות של הוועד. הוועד כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא רואה "חשיבות עליונה בהקמת מוזאון... שיממש את מטרותיו של הוועד והנצחת המורשת האולימפית בישראל, ואת אסון יא' חללי מינכן". לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם הוועד האולי מפי רואה "חשיבות עליונה" בהקמת המוזאון, עליו לבחון אותה בהליך קבלת החלטות ראוי ובמסגרת קביעת סדרי עדיפויות בנוגע להגשמתן של מטרות נוספות שעשויות להיות חשובות לא פחות. 2. בישיבת הנהלת הוועד האולימפי בנובמבר 2004 דיווח יו"ר הוועד כי עלות הקמת המוזאון הוערכה בכ-1.5 מיליון דולר, והעלות השנתית של הפעלתו- בכ- 200,000 .דולר ההנהלה אישרה הוצאה של 100,000 ש"ח למימון ראשוני של עלויות התכנון. אישור זה ניתן אף שלא דווח להנהלה מה יהיו המקורות למימון הקמת המוזאון והפעלתו השוטפת, והדבר גם .__________________ .31 .ההדגשות אינן במקור 754 דוח שנתי57ב .לא נדון בישיבה. עוד עולה מפרוטוק ול הישיבה כי לא הובאו לפני ההנהלה כמה תכניות חלופיות להקמת המוזאון, עלות הביצוע של כל חלופה ויתרונותיה וחסרונותיה. חלופות להקמת המוזאון עשויות להיות, בין היתר, הרחבת מוזאונים קיימים, כגון הרחבת אתר ההנצחה "היד לאיש הספורט היהודי"32, הפועל במכון וינגייט משנת 1980 . 3. השכרת שטחים ב"רב-ספורט" החדש והקמת פרויקטים כמו מוזאון טעונות אישור של דירקטוריון מרכז הספורט הלאומי, שכאמור, הוועד האולימפי הוא הבעלים שלו יחד עם עיריית תל אביב-יפו. נמצא כי אף שבספטמבר 2006 , מועד תום הביקורת, עדיין לא אישר דירקטוריון מרכז הספורט את הקמת המוזאון בקומה העליונה של ה"רב -ספורט" החדש, כבר הוציא הוועד עד אותו מועד כ- 310,000 ש"ח על תכנון המוזאון. לדעת משרד מבקר המדינה, דרך קבלת ההחלטות של הוועד בעניין הקמת המוזאון והפעולות שנקט בעניין זה אינה ראויה, ועל מוסדותיו לעשות בחינה מחודשת של הנושא בכללותו. מאחר שעלויות בניית המוזאון הן גדולות, ראוי שיתקיים דיון מסודר בשאלת עצם נחיצותו ובשאלת דרכי המימון של בנייתו והפעלתו השוטפת. .איסור על התקשרות ספורטאים בחוזי פרסום .כאמור, הוועד האולימפי אחראי בלעדית לשיגור המשלחת הישראלית למשחקים האולימפיים, ובסמכותו לקבוע אילו ספורטאים ייכללו במשלחת. לפני המשחקים האולימפיים שהתקיימו באתונה בשנת 2004 דרש הוועד האולימפי מהספורטאים שהיו מועמדים להשתתף בהם לחתום על מסמך אחיד שהכין, ובו פירוט התחייבויות הספורטאים כלפיו. כל ספורטאי נדרש להתחייב, בין היתר, כי "לא אתן להשתמש בי, בשמי, בתמונתי או בביצועי הספורטיביים הקשורים למשחקים האולימפיים במישרין או בעקיפין למטרות פרסומת (כולל באינטרנט) ששה שבועות לפני מועד התחלת המשחקים האולימפיים ושלושה חודשים לאחר מועד סיום המשחקים האולימפיים למעט אם אושרו ע"י הוועד האולימפי בישראל" 33. הוועד הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא חושש ש"נותני חסויות יעדיפו לתת חסות אישית לספורטאים בודדים תחת מתן חסות לוועד כולו, ובפועל - לכלל חברי הסגל האולימפי", ועקב כך יפחתו הכנסותיו המשמשות למתן סיוע כלכלי ומקצועי לספורטאי הסגל האולימפי. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד האולימפי, כמי שאמון על טיפוח הספורט ההישגי, לשקול לקראת המשחקים האולימפיים העתידיים לשנות את נוסח ההתחייבות האמורה ולבחון דרכים שיתחשבו במכלול האינטרסים של העניין ויאפשרו לספורטאים המשתתפים במשחקים האולימפיים להתפרנס מהישגיהם הספורטיביים, תוך שמירה על היכולת לגייס חסויות עבור הוועד כולו. לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי הוועד ישקול הסדר זה ביחס להסדרים הנהוגים בעולם. .__________________ .32 אתר הנצחה לספורטאים ואישים יהודים שהשיגו הישגים בולטים בתחום הספורט ותרמו לחיים היהודיים באמצעות הספורט. 33 .ההדגשות במקור הוועד האולימפי בישראל 755 . הקלת המגבלה עשויה לתרום לרווחת הספורטאים ולהגביר את המוטיבציה שלהם להמשיך להתאמן כדי להגיע להישגים ולייצג את המדינה בתחרויות בין-לאומיות. .התקשרויות עם נותני שירותים .כאמור, הוועד האולימפי הוא גוף בעל סממנים של גוף "דו-מהותי", ועל גוף כזה חלים נוסף על כללי המשפט הפרטי גם עקרונות וכללי יסוד של המשפט הציבורי, ובכללם עקרונות דיני המכרזים. התקשרות עם מי שהוא מומחה במקצועו פטורה מחובת המכרז, ואולם כדי לקבל את ההצעה הטובה ביותר ולתת הזדמנות שווה לכמה מועמדים להתמודד על קבלת העבודה, יש לעשות את ההתקשרות לאחר בחינת כמה הצעות הבאות בחשבון. הביקורת העלתה כי לוועד האולימפי אין נוהל להתקשרות עם נותני שירותים, ובדרך כלל, הוא מתקשר ע מם בלא לבדוק קודם לכן הצעות של כמה מועמדים לביצוע העבודה. בחירת אדריכלית לתכנון המוזאון 1. בישיבת הנהלת הוועד האולימפי בפברואר 2005 הציעו יו"ר הוועד האולימפי ומנכ"ל הוועד לבחור באדריכלית מסוימת (להלן - האדריכלית) לתכנון פרויקט המוזאון "בהתאם לתנאים שיסוכ מו אתה". מפרוטוקול הישיבה עלה כי ההנהלה אישרה את העסקתה של האדריכלית אף שתנאי ההעסקה לא הובאו לידיעתה. הוועד הסביר למשרד מבקר המדינה שהוחלט על בחירת האדריכלית בשל ניסיונה הרב בתכנון מוזאונים. הוועד האולימפי לא עשה בירור כלשהו לגבי השכר שאדריכלים נוהגים לב קש בעד תכנון פרויקטים מסוג המוזאון. הוועד גם לא פנה לאדריכלים בבקשה לקבל מהם הצעות לתכנון המוזאון, וממילא לא קיבל כמה הצעות לביצוע העבודה; ולפני הנהלתו הוצגה מועמדת אחת בלבד כדי שתאשר את העסקתה. יצוין שליקוי דומה העלה המבקר הפנימי של הוועד עוד בדוח שלו לשנת 2001 , בעת שבדק את התקשרות הוועד להעסקת יועץ משפטי. המבקר הפנימי המליץ אז שהוועד יבחן כמה הצעות לפני התקשרות עם יועץ. המלצה זו לא יושמה, והמבקר הפנימי חזר עליה בדוח הביקורת שלו לשנת 2005 לאחר שמתח ביקורת על אופן ההתקשרות עם האדריכלית. 2. הסכמי התקשרות עם יועצים בגוף ציבורי ראוי שייחתמו לפני תחילת העבודה. הסכם ההתקשרות בין הוועד האולימפי לבין האדריכלית נחתם במאי 2005 , ולפיו יסתכם שכרה ב- 120,000 דולר. הביקורת העלתה כי בפועל העסיק הוועד את האדריכלית עוד קודם שהנהלת הוועד אישרה את העסקתה, וקודם שנחתם עמה הסכם התקשרות, כמפורט להלן: (א) ב- 21.10.04 התקיימה ישיבה של הוועד האולימפי בנושא "המוזאון האולימפי בישראל". בישיבה נכחו מנכ"ל הוועד האולימפי, מזכיר הכבוד, גזבר הכבוד וחבר הנהלה נוסף והשתתפה בה גם האדריכלית. באותה ישיבה הוחלט, בין השאר, לפנות למרכז הספורט 756 דוח שנתי57ב .הלאומי בבקשה לשריין עבור הוועד האולימפי כמחצית משטח הקומה העליונה של מבנה ה"רב-ספורט". בסיכום של הישיבה נכתב בסעיף 2 : "האדריכלית תודיענו בהקדם האפשרי על המיקום המדויק בקומה העליונה בצירוף סקיצה ראשונה". (ב) במסמך פנימי של הוועד מנובמבר 2004 שכותרתו "המרכז האו לימפי" נכתב, בין היתר, ש"מתכנן העל" של המרכז האולימפי, שיכלול את המוזאון האולימפי ואת משרדי הוועד האולימפי, היא האדריכלית. (ג) כבר בדצמבר 2004 נשלחה האדריכלית מטעם הוועד האולימפי ועל חשבונו לשווייץ לביקור לימודי במוזאון האולימפי. הוועד האולימפי הסביר למ שרד מבקר המדינה בתשובתו כי האדריכלית נשלחה לחו"ל "לבחינת היתכנות קבלת התפקיד על ידה, בטרם חתימה עמה על חוזה". האדריכלית הסבירה למשרד מבקר המדינה באותו חודש כי הנסיעה נועדה לבחינה ולימוד של נתוני האתר המיועד למוזאון ו"התאמתו לייעוד המבוקש, ללמוד הציפיות ולה ציג בפני המזמין קונספט רעיוני. בהתאם לקונספט זה נגזר בד"כ התקציב ובהתאם לו שכר התכנון". האדריכלית ציינה כי בשלב המקדמי של הפרויקט אין היא נוהגת לקבל שכר בגין הזמן והחשיבה שהשקיעה אלא החזר הוצאות בלבד, והיא מקבלת עליה את הסיכון שהזמן שהושקע לא יניב הסכם מחי יב עמה. לדעת משרד מבקר המדינה, העובדה שהאדריכלית היא היחידה שהוצע לה לתכנן את פרויקט המוזאון והיחידה שנשלחה על חשבון הוועד לחו"ל לצורך לימוד הפרויקט, מעידה שלמעשה הוחלט למסור לה את ביצוע העבודה שבעה חודשים לפני חתימת ההסכם עמה וארבעה חודשים קודם שהנהלת הוועד האולימפי אישרה את ההתקשרות עמה. דרך פעולה זו של הוועד אינה תקינה. על מוסדות הוועד לבדוק את פעולות הוועד בנושא ולנקוט את כל הצעדים המתחייבים מכך. התקשרות עם נותן שירותים בתחום השיווק במאי 2005 הזמין הוועד האולימפי מנותן שירותים בתחום השיווק ובניית מות גים עבודה שמטרתה "חיזוק המותג האולימפי הישראלי לצורך גיוס משאבים מהמגזר העסקי". הוועד שילם עבור העבודה כ- 105,000 .ש"ח הביקורת העלתה כי הוועד האולימפי לא פנה לנותני שירותים אחרים בבקשה להגיש לו את הצעותיהם, וממילא לא קיבל ולא בחן הצעות נוספות על זו שהגיש לו נותן השירות שבחר. דרך פעולה זו אינה מאפשרת לוועד לוודא שאכן בחר את ההצעה הטובה ביותר האפשרית. לדעת משרד מבקר המדינה על הוועד לגבש נוהל שיסדיר את נושא התקשרויותיו עם ספקים ונותני שירותים. בנוהל יש לקבוע כי לפני התקשרות עם ספק או נותן שירותים לביצוע עבודה יש לבחון כמה הצעות של מעוניינים בביצועה, ולבחור מהן את ההצעה המיטבית. הוועד האולימפי בישראל 757 .כרטיסים לתחרויות באולימפיאדת אתונה .1. נמצא כי באוגוסט 2004 רכש יו"ר הוועד האולימפי עבור בעל תפקיד ציבורי כרטיס כניסה לתחרות התעמלות במשחקים האולימפיים שהתקיימו באתונה באותה שנה (להלן - אולימפיאדת אתונה). הכרטיס נרכש מכספי הוועד האולימפי במחיר 200 אירו (כ - 1,100 ש"ח). בעל התפקיד הציבורי כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 : "למיטב ידיעתי הוועד צייד אותי באישור... שאיפשר לי לצפות בתחרויות בהן השתתפו ספורטאים מישראל. אישור זה ניתן חינם לוועדים אולימפיים של המדינות השונות הלוקחות חלק בתחרויות". הוועד הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי האישור שקיבל בעל התפקיד הציבורי ניתן ליו"ר איגוד השחייה, וזה השתמש בו בעת היעדרו של בעל התפקיד האמור מאתונה, וכשחזר כרטיס]ו[בעל התפקיד לאתונה "נרכש עבורצפה בתחרות התעמלות בה השתתפו ]י[, על מנת ש ספורטאי ישראל". לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהאישור שקיבל הוועד האולימפי ניתן עבור בעל התפקיד הציבורי, מן הראוי היה להחזירו לו בעת ביקורו באולימפיאדה. 2. באוגוסט 2004 רכש הוועד האולימפי עבור מנכ"ל של גוף ציבורי שיש לו עמו הסכם חסות, כרטיסים לתחרויות באולימפיאדת אתונה. עלות הכרטיסים שנרכשו הייתה 760 אירו ( 4,180 ש"ח). הביקורת העלתה כי המנכ"ל החזיר לוועד רק מחצית מעלות הכרטיסים- 380 ( אירו 2,090 .ש"ח), כלומר קיבל מהוועד מתנה בסכום ההפרש מנכ"ל הגוף הציבורי כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 ,: "בסמוך לתחילת המשחקים החלטתי לצאת עם רעיתי לחופשה פרטית, על חשבוני, באתונה, לצורך ביקור במשחקים האולימפיים. במהלך שיחה שקיימתי עם מנכ"ל הוועד האולימפי, הועלתה האפשרות שארכוש מהוועד כרטיס לאירוע או שניים, מתוך אלה אשר ירכשו על ידו במ רוכז. יודגש, כי דובר ברכישה על חשבוני. סמוך לאחר הגיעי לאתונה, שלח אלי המנכ"ל נציג שלו עם שני זוגות כרטיסים למשחקים. לבקשתי, מסר לי הנציג את מחיר הכרטיסים ושילמתי עבורם במקום במזומן... לא הייתה כוונה מצידי לקבל 'מתנה' כלשהי מהוועד האולימפי". במכתב למשרד מבקר המדינה מפברואר 2007 הודיע המנכ"ל כי בדצמבר 2006 שילם את ההפרש בין מחיר הכרטיסים למחיר שכבר שילם. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שהוועד האולימפי מחלק כרטיסים ששולמו מתקציבו, הממומן מכספי ציבור. על הוועד להימנע מלתת מתנות אישיות מכספיו, ובעיקר לבעלי תפקידים בגופים ממשלתיים ועסקיים שיש לו קשר אתם, ולקבוע כללים ברורים בעניין זה ולפעול ליישומם. .צבירת נקודות "הנוסע המתמיד" .בעלי תפקידים בוועד האולימפי (היו"ר, המנכ"ל, מזכיר הכבוד ואחרים) מרבים בנסיעות לחו"ל במילוי תפקידם; כמו כן מזמין הוועד כרטיסי טיסה רבים עבור ספורטאים. עוד בשנת 758 דוח שנתי57ב .1990 נקבע בחוזר של החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) כי הנוסע לחו"ל להשתלמות על חשבון תקציב המדינה, אינו זכאי ליהנות באופן אישי מזכויות שחברת אל על נתיבי אויר בע"מ נותנת לנוסע המתמיד, או זכויות הניתנות במסגרת תכנית או הסדר אחר של כל חברת תעופה שהיא. עוד נקבע באותו חוזר כי לפני הזמנת כרטיס טיסה לעובד הנוסע לחו"ל להשתלמות על חשבון המדינה, על חשב המשרד שבו הוא עובד להחתים אותו על כתב התחייבות, ולפיו הוא מתחייב שכל ההטבות או הזכויות הניתנות במסגרת תכנית "הנוסע המתמיד" של חברת אל על או במסגרת כל תכנית אחרת הן קניין המדינה, וכי הוא לא ינצל אותן אלא יעבירן למדינה לכל שימוש שתמצא לנכון. גם בשנים 1997 ו- 2004 הוציא החשכ"ל חוזרים בנושא, ובאפריל 2006 הוא חזר וקבע שעל כל הנוסעים במימון המדינה חל איסור מוחלט לצבור נקודות "הנוסע המתמיד", ויש להעביר אליו נקודות שנצברו עקב נסיעה בתפקיד. הביקורת העלתה כי שלא כמקובל במגזר הציבורי-ממשלתי, הוועד האולימפי אינו מחייב את חברי הנהלתו ואת הספורטאים הנוסעים לחו"ל במימונו לחתום על כתב התחייבות, ולפיו הם יוותרו לטובתו על כל ההטבות הניתנות במסגרת תכנית "הנוסע המתמיד" ויעבירו אותן אליו. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שעיקר המקורות התקציביים של הוועד האולימפי הם כספי ציבור, עליו לשקול לאמץ את נוהלי החשכ"ל בעניין צבירת נקודות בטיסות, ולדאוג שהנקודות יירשמו לזכותו. הדבר יאפשר לוועד לקבל תמורת הנקודות כרטיסי טיסה ללא תשלום ויביא לחיסכון בהוצאותיו על טיסות. .מינהלת הספורט ההישגי .מינהלת הספורט ההישגי (להלן - המינהלה) אמורה לכוון את עבודת היחידה לספורט הישגי ולפקח עליה. עד דצמבר 2004 , לאחר סיומה של אולימפיאדת אתונה, פעלה המינהלה על פי אמנה והסכמים שנחת מו בין מינהל הספורט שבמשרד המדע לבין הוועד האולימפי בשנים 2001 -2003 . במסמך הבנות מאוגוסט 2003 שחתמו עליו יו"ר הוועד וסמנכ"ל וראש מינהל הספורט שבמשרד החינוך34 , נקבעו העקרונות האלה: מינהל הספורט והוועד האולימפי ישתפו פעולה בקביעת המדיניות, המטרות, היעדים והתק ציבים הנדרשים לספורט בישראל; הוועד הוא האחראי להכנתן ושיגורן של משלחות ישראל למשחקים האולימפים; הוועד ומינהל הספורט יפעלו יחד ככל שניתן ליצירת התנאים הדרושים להכנת הספורטאים למשחקים האולימפיים; על מנת להבטיח שההכנות למשחקים אלה ייעשו באופן מקצועי ומושלם, י ש למנות את המינהלה אחת לארבע שנים, בסיומה של כל שנה אולימפית; את מספר החברים במינהלה יקבע הוועד האולימפי בשיתוף מינהל הספורט, והם גם יגבשו ויגדירו את תפקידיה; המינהלה תקבע את נוהלי עבודתה של היחידה לספורט הישגי ותפקח על ביצועם; המינהלה גם תמליץ על התקציב ה שנתי של פעילות היחידה ועל התקציב של תכנית העבודה להכשרת ספורטאי הסגל האולימפי ותפקח על ביצועם של תקציבים אלה לאחר אישורם על ידי הוועד ומינהל הספורט. לפי מסמך ההבנות, מימון הפעלת היחידה יתחלק שווה בשווה בין הוועד האולימפי לבין משרד החינוך. .__________________ .34 ראו הערת שוליים1. הוועד האולימפי בישראל 759 .בדוח על מינהל הספורט35 העיר משרד מבקר המדינה שבניגוד למה שנקבע באמנה שקדמה להסכם ההבנות האמור, ולפיו המינהלה תמנה תשעה חברים, בהם שלושה נציגים של הוועד האולימפי ושלושה נציגים של מינהל הספורט, מנתה המינהלה בפועל 11 חברים, בהם ארבעה נציגים של הוועד ושלושה נציגים של מינהל הספורט, ונוצר חוסר איזון ביחסי הכוחות שבין שני הגופים האלה. נמצא כי בדצמבר 2004 שלח יו"ר הוועד האולימפי מכתבים לחברי המינהלה והודיע להם על פיזורה, בלא לתאם זאת עם מינהל הספורט. הוועד האולימפי הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "הוועד הוא הגורם העצמאי בהקשר ל הרכב המשלחת האולימפית, ובסמכותו להקים מנהלת או לפזרה". הוועד ציין כי בדוח ועדת לוין נאמר שהמינהלה אמורה להיות כפופה לו. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שבין הוועד למינהל הספורט נחתם הסכם לשיתוף פעולה, היה על הוועד להימנע מקבלת החלטה חד -צדדית בדבר פיזור המינהלה ולתאם זאת עם מינהל הספורט. בשנת 2005 התקיימו ישיבות המינהלה בהרכב מצומצם 36 שכלל רק את נציגי הוועד האולימפי. בישיבת הנהלת הוועד האולימפי בנובמבר 2005 הציע יו"ר הוועד להקים מינהלה חדשה לספורט ההישגי שיהיו בה יו"ר, שני נציגים של הוועד, שני נציגים של מינהל הספורט, מנכ"ל הוועד, מנכ"ל מכון וינגייט, מנכ"ל העמותה לתמיכה בוועד (ראו להלן) ונציג הספורטאים. הצעתו התקבלה ונבחרה מינהלה חדשה. ראש מינהל הספורט, החבר בהנהלת הוועד, היה היחיד שהתנגד להצעה. יצוין שבמינהלה החדשה יש לוועד האולימפי ארבעה נציגים, ואילו למינהל הספורט רק שניים. מהאמור לעיל עולה שאין נוהל מחייב הקובע מי ממנה את המינהלה, וכמה נציגים יהיו בה לכל אחד מהגופים השותפים בה. לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהל הספורט והוועד האולימפי לקבוע בנוהל מחייב את הרכב המינהלה, כלפי מי היא אחראית, ומי רשאי לפזרה37. בחירתנציגי הוועד במינהלה בישיבת הנהלת הוועד האולימפי במאי 2001 הציג יו"ר הוועד את הצעתו לבחירתם של בעלי תפקידים בוועד ושל נציגי הוועד ל"מוסדות חיצוניים". לגבי בחירת נציגי הוועד במינהלה נקבע בישיבה כי יוחלט על כך בישיבה שאחריה, ו"בינתיים שלושת נציגי הוועד האולימפי , איתן חפר, נועם צבי". ]אחיו של יו"ר הוועד, מר צבי ורשביאק [ הינם: רענן ורשביאק בישיבת ההנהלה ביוני אותה שנה נבחרו לנציגי הוועד במינהלה, על פי הצעת יו"ר הוועד, מר רענן ורשביאק, מר איתן חפר ומר נועם צבי. בישיבת הנהלת הוועד בנובמבר 2005 הציע .__________________ .35 דוח שנתי56ב, עמ' 621-620 . 36 חוץ מישיבה אחת בתחילת 2005 לסיכום פעילות המינהלה הקודמת. 37 .עוד בעניין זה ראו להלן, בפרק על סמכויות המינהלה 760 דוח שנתי57ב .יו"ר הוועד שנציגי הוועד במינהלה החדשה (שהוקמה באותו חודש) יהיו מר רענן ורשביאק ומר נועם צבי. ההנהלה אישרה את ההצעה ברוב קולות ובהתנגדות ראש מינהל הספורט. מהאמור לעיל יוצא שכבר בשנת 2001 הציע יושב ראש הוועד האולימפי את אחיו מר רענן ורשביאק כמועמד לשמש נציג הוועד במינהלה. המועמדים שנבחרו באותה שנה הוצגו על ידי היו"ר כמועמדים יחידים. במסמכי הוועד לא נמצא הסבר מדוע לא הוצעו מועמדים נוספים לתפקיד נציגי הוועד במינהלה, ולא נמצאו בהם נימוקים לבחירת שלושת המועמדים האמורים דווקא. מר רענן ורשביאק כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 כי כיהן כחבר מינהלה עוד לפני מינוי אחיו ליו"ר הוועד, וההצעה להיות נציג הוועד במינהלה הייתה צריכה להישמע מיו"ר הישיבה. כמו כן הדגיש שתרם רבות לתפקיד ללא קבלת תמורה. יו"ר הוועד כתב בתשובתו כי המועמדות של אחיו "הובאה על ידי להצבעה בפני ההנהלה בהליך דמוקרטי תקין... כל אחד יכול היה להציג מועמדים אחרים ו/או נוספים כראות עיניו". לדעת משרד מבקר המדינה, הנהלת הוועד אמנם אישרה את בחירת מר רענן ורשביאק לנציג הוועד במינהלה, אך לא היה מקום שאחיו, יו"ר הוועד, יציע אותו כמועמד לתפקיד. על הוועד לקבוע נוהל ולפיו בחירת בעלי ת פקידים בו, לרבות נציגיו במינהלה, תיעשה בהליך שיקנה הזדמנות שווה לכל אחד מחברי ההנהלה לבחור ולהיבחר, ולכל תפקיד יוצע מספר מספיק של מועמדים, כדי שיהיה אפשר לבחור את המועמדים הטובים והראויים ביותר לתפקיד. מאחר שיו"ר הוועד האולימפי ואחד מנציגי הוועד במינהלה הם אחים, ראוי לשקול את האפשרות שבחירת נציגי הוועד במינהלה תיעשה באסיפה הכללית של הוועד. סמכויות המינהלה ותפקידיה הביקורת העלתה כי הגופים השותפים במינהלה (הוועד האולימפי ומינהל הספורט) לא הגדירו את סמכויותיה ותפקידיה של המינהלה החדשה שהוקמה בנובמבר 2005. עק ב כך יש אי - בהירות לגבי אחריותה של המינהלה לכלל תחומי העיסוק של היחידה לספורט הישגי, שהיא מופקדת עליה: 1. בשנת 2005 "הקים הוועד האולימפי את "העמותה לתמיכה בוועד האולימפי בישראל (להלן - העמותה החדשה) כדי לנהל את השימוש בכספי תרומה של 12 מיליון דולר שקיבל38 . מטרתה העיקרית של העמותה החדשה, לפי תקנונה, היא תמיכה במימוש מטרותיו של הוועד. התורם התנה את תרומתו בכך שהיא תתווסף לתקציבים שהופנו למימון ההכנות למשחקים האולימפיים קודם שניתנה, ולא תבוא במקומם. מפרוטוקול ישיבת המינהלה שהתקיימה במרס 2006 עולה כי פעולות הממו מנות מכספי העמותה החדשה, כגון הוספת מחנות אימון והוספת תחרויות, אינן מובאות לדיון במינהלה והיא אינה מפקחת עליהן אף שהיחידה לספורט הישגי, שהיא אמורה לפקח עליה, מעורבת בפעולות אלה. יו"ר ועדת הספורט של הוועד האולימפי, שגם משמש נציג הוועד במינהלה, טען בישיבה ש צריכות להיות מפוקחות ע"י מנהלת ]לספורט הישגי [ "כל פעולות היחידה הספורט ההישגי. מאחר וחלק ניכר מעבודתה מתרכז בסגל היהלום[39] ,והדבר אינו ברור לכל .__________________ .38 הוועד ציין בתשובתו מדצמבר 2006 כי עד אותו חודש הוא קיבל רבע מסכום התרומה שהובטח לו. 39 סגל נבחר של ספורטאים בעלי הישגים גבוהים שנמצא בטיפול היחידה לספורט הישגי ומקבל מלגות מוגדלות מכספי העמותה החדשה. הוועד האולימפי בישראל 761 . יש להבהיר אותו. לא יכול להיות מצב שהיחידה תפעל ללא פיקוח של המנהלת". יו"ר המינהלה אמר באותה ישיבה ש"כל פעולה שהי חידה עושה בתחום ההכנות האולימפיות מחייבת דיווח לשולחן זה. זו למעשה חובתנו אף יותר מאשר זכותנו", וביקש לדעת מה הן סמכויות המינהלה. הוועד הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי תנאי התרומה שקיבל מכתיבים שרק הוא יהיה הגורם שיקבע בעניין הפעולות שייעשו מכספי התרומה. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהמינהלה ממונה גם על הכנת הסגל האולימפי לאולימפיאדה, על הוועד בשיתוף מינהל הספורט שבמשרד המדע להגדיר בכתב את סמכויותיה ותפקידיה של המינהלה החדשה, לרבות בעניין הפעולות הנעשות בכספי התרומה. הדבר עשוי לשפר את התיאום והבקרה בכל ה קשור להכנת הספורטאים לאולימפיאדה. מינהל הספורט כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2006 כי הוא מסכים עם האמור בדוח בכל הנוגע לצורך בהגדרת תפקידיה וסמכויותיה של המינהלה, לרבות לגבי פעולות שנעשות בכספי התרומה. 2. בספטמבר 1996 מונתה ועדת לוין לדון במבנה הרצוי של הספורט בישראל ולהמליץ על הדרכים הראויות להפעלתו התקינה. דוח הוועדה הוגש בשנת 1998 , והומלץ בו, בין היתר, כי פיתוח ענפי הספורט בישראל ייעשה על פי תכנית ארוכת טווח ומתואמת שתתחיל בגילוי כישרונות צעירים ותגיע עד לטיפוח הספורטאים המצטיינים באמצעות האיגוד ים והיחידה לספורט הישגי. הוועדה המליצה שהאחריות להכנת התכנית תוטל על המינהלה. מינהל הספורט כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא והיחידה לספורט הישגי הכינו תכניות לשלב ביחידה זו את היחידה לטיפוח ספורטאים צעירים מצטיינים40 , אך התכניות לא יושמו בשל חילוקי דעות בינו לבין הוועד האולימפי. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד האולימפי ומינהל הספורט שבמשרד המדע לשקול להגביר את שיתוף הפעולה ביניהם בכל הנוגע לפעילות היחידה לספורט הישגי ולתכנון ארוך טווח של פעולות לקידום הספורט האולימפי בכל רמותיו. כמו כן עליהם לפעול להגדלת מספרם של הספורטאים המיועדים להשתתף במשחקים האולימפיים על ידי איתור ספורטאים מחוננים נוספים והדרכתם בידי מיטב המאמנים. כל זאת כדי להביא להגדלת ההישגים של ספורטאים ישראלים במשחקים האולימפיים. .__________________ .40 יחידה שהוקמה בשנת 1972 .ופועלת משנת התשס"ה בתוך התאחדות הספורט לבתי הספר תפקידי היחידה הם איתור ומיון של ספורטאים פעילים למסגרות מצוינות; איתור והכוונה של תלמידים לא פעילים בספורט למסגר ות ספורטיביות; ליווי והפעלה של פרויקטים ייחודיים למצוינות ועוד. 762 דוח שנתי57ב .מלגות מהוועד האולימפי הבין-לאומי .הוועד האולימפי הבין -לאומי מענ יק41 מלגות לספורטאים שהוועדים האולימפיים המקומיים המליצו עליהם. המלגות אמורות לסייע לספורטאים בהכנותיהם לקראת המשחקים האולימפיים. לקראת אולימפיאדת אתונה, שהתקיימה כאמור בשנת 2004 , קיבל הוועד האולימפי בישראל מהוועד האולימפי הבין -לאומי מלגות עבור חמישה ספורטא ים שסכומן בין 700 ל- 1,000 דולר לחודש לספורטאי, ולקראת האולימפיאדה בבייג'ין בשנת 2008 אושרו מלגות לתשעה ספורטאים שסכומן בין 500 ל- 1,000 .דולר לחודש 1. הוועד האולימפי, כגוף ציבורי וכמי שקובע אילו ספורטאים יוכלו לקבל מלגה וכיצד יחולק הכסף, צריך לבחור את המועמדים לקבלת מלגה לפי אמות מידה שנקבעו מראש. הוועד האולימפי כתב בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה כי "המלגה מוענקת להכנת הספורטאי ומיועדת בין השאר כסיוע למימון תחרויות ומחנות אימונים, העסקת מאמנים ואנשי מקצוע, 'כסף כיס' וכו', כל זאת על פי החלטת הוועד האולימפי הלאומי ומשתנה מספורטאי לספורטאי על פי צרכיו. גם בנושא זה להמלצת היחידה לספורט ההישגי משקל מכריע". הביקורת העלתה ששמות הספורטאים המועמדים לקבל מלגה הועלו בדיונים במינהלה, והמינהלה אף המליצה על הספורטאים לוועד האולימפי, אך בחירת הספורטאים לא נעשתה על פי אמות מידה ברורות ושקופות שנקבעו מראש. 2. ,המלגות עבור הכנת הספורטאים למשחקים האולימפיים ניתנות לוועד האולימפי המקומי והוא רשאי להחליט כיצד יחלקן - האם כל המלגה תינתן לספורטאי, או חלק ממנה יינתן למאמן, לאגודה וכו'. ממסמכי הוועד עולה כי כמה ספורטאים קיבלו את המלגה במלואה, ואילו המלגה לספורטאים אחרים חולקה בינם לבין מאמנם והאגודה שלהם. הוועד האולימפי הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי גם בנושא זה יש משקל מכריע להמלצת היחידה לספורט הישגי. לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד האולימפי לגבש אמות מידה ברורות לבחירת הספורטאים שיומלץ לתת להם מלגה של הוועד האולימפי הבין -לאומי, ולקבלת ההחלטה אם לתת לזוכה במלגה את מלוא המלגה או רק את חלקה. .דוחות הביקורת הפנימית .חוק העמותות, התש"ם- 1980 " קובע כילכל עמותה תהיה אסיפה כללית, ועד וועדת ב יקורת, ויכול שיהיו לה מוסדות נוספים כאמור בתקנונה". על פי חוק זה, " ועדת הביקורת או הגוף .__________________ .41 באמצעות גוף המכונה Olympic Solidarity. הוועד האולימפי בישראל 763 .המבקר יבדקו את ענייניה הכספיים והמשקיים של העמותה ואת פנקסי החשבונות שלה ויביאו לפני האסיפה הכללית את המלצותיהם לעניין אישור הדין וחשבון הכספי ". תקנון הוועד האולימפי בישראל קובע: "'האסיפה הכללית' תבחר בוועדת ביקורת בת 5 חברים אשר תפקידה יהיה לערוך ביקורת ובדיקה של ענייניה הכספיים והמשקיים של העמותה ושל פנקסי החשבונות שלה. ועדת הביקורת תביא בפני האסיפה הכללית את המלצותיה לעניין. מליאת הועד האולימפי תקיים דיון ממצה בדו"ח ועדת הביקורת ותפעל ליישום המלצותיה". ועדת הביקורת של הוועד (להלן - ועדת הביקורת) נעזרת בשירותיו של רואה חשבון, המשמש מבקר פנים ומגיש לה את דוחותיו. בדיקת פעולותיה של האסיפה הכללית של הוועד האולימפי בשנים 2002 -2005 העלתה כי ממצאי הביקורת הפנימית לא הובאו לפני חברי האסיפה הכללית; לכל היותר נ מסר לחברי האסיפה מידע כללי על הנושאים שנדונו בוועדת הביקורת, ויש שגם זה לא נעשה. כן הועלה כי יו"ר ועדת הביקורת לא נכח בדיונים שקיימה האסיפה הכללית בשלוש מארבע השנים שנבדקו. יושב ראש הוועדה הסביר בדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה כי דאג לכך שממלאת מקומו תייצג את הוועדה באותן ישיבות. לדעת משרד מבקר המדינה, אי -הבאת הממצאים העיקריים של דוחות הביקורת הפנימית ומסקנותיהם לפני חברי האסיפה הכללית יש בה כדי למנוע מהם מידע חשוב באשר לתפקוד הוועד. על הנהלת הוועד וועדת הביקורת שלו לקיים את דרישת התקנון בדבר קיום דיון ממצה ב ממצאי דוח הביקורת. הבאת הממצאים העיקריים שהעלתה הביקורת, מסקנותיה והמלצותיה לפני האסיפה הכללית תסייע בתיקון הליקויים. ראוי גם שיו"ר ועדת הביקורת יקפיד להשתתף באסיפות הכלליות של הוועד. 764 דוח שנתי57ב . לוועד האולימפי תפקיד מרכזי בספורט ההישגי בישראל והוא מופקד יחד עם מינהל הספורט ואיגודי הספורט על איתורם של ספורטאים מצטיינים והכשרתם לקראת המשחקים האולימפיים. במשחקים אלה משתתפים ספורטאי הצמרת של כל מדינה בתחומי ספורט שונים, והוועד מופקד גם על בחירת הספורטאים שישתתפו בהם וארגון משלחת ישראל. מממצאי הביקורת עולה שהרכב מוסדות הוועד - ההנהלה והאסיפה הכללית - אינו מתאים די הצורך להשגת יעדי הוועד, שכן במוסדות אלה ניתן ייצוג מופרז לענפי ספורט שישראל התמודדה בהם במשחקים האולימפיים רק בעבר הרחוק, ואילו לחלק מהענפים שהייתה בהם השתתפות תדירה של ספורטאים ישראלים במשחקים האולימפיים יש ייצוג זעום בהנהלה, ולמקצתם אין כל ייצוג בה. גם ייצוג הנשים בוועד, שיש לו חשיבות לייצוג האינטרסים שלהן בספורט ההישגי הנשי, רחוק מלהניח את הדעת. ממצאי הביקורת בנושא הרכב המוסדות האמורים מעוררים את החשש שקביעת הרכב הנציגים של מרכזי הספורט והאיגודים בהם לא נע שתה משיקולים עניינים, אלא בשיטה של חלוקת תפקידים לפי מרכזי ספורט, וכי אין בהרכב זה כדי להביא לקבלת ההחלטות המיטביות לקידום הספורט ההישגי בארץ. לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שהוועד יוכל למלא את תפקידו ביעילות, עליו לפעול לצמצום מספרם של נציגי מרכזי הספורט במוסדותיו ולהגדיל בהם את מספר הנציגים של התאחדויות ספורט ואיגודי ספורט. ראוי גם שהאסיפה הכללית של הוועד תבחן את הנושא ותקבע בתקנון הוועד אמות מידה ברורות וענייניות לקביעת שיעור הייצוג של איגודי הספורט האולימפיים במוסדות הוועד. ניתוח המצב הכספי של הוועד האולימ פי העלה שהוועד לא ניצל את מלוא המשאבים שעמדו לרשותו כדי לטפח ספורטאים מצטיינים שיוכלו לייצג את ישראל בכבוד במשחקים האולימפיים. מסקנה זו מתחזקת נוכח הניצול החלקי בלבד של מבנה ה"רב-ספורט" החדש לצורכי ספורט וההחלטה להקים, במימון חלקי של הוועד, מוזאון אולימפי שנחיצותו מוטלת בספק. לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת הוועד לבדוק אם יש הצדקה להמשך השתתפותו בהחזקתו ובתקצובו של מרכז הספורט הלאומי, ואם הדבר תורם להגשמת מטרותיו. ראוי גם שהוועד ישקול להקל את המגבלה שהטיל על ספורטאי הסגל האולימפי בכל הנוגע להתקשרויות עם נותני חסות מסחריים. הקלת המגבלה עשויה לתרום לרווחת הספורטאים ולהגביר את המוטיבציה שלהם להמשיך להתאמן כדי להגיע להישגים ולייצג את המדינה בתחרויות בין-לאומיות. שיתוף הפעולה החלקי של הוועד האולימפי עם מינהל הספורט בקשר לניהול היחידה לספורט הישגי, האמורה להיות בית היוצר של הספורטאים האולימפיים, אף הוא אינו מועיל להשגת יעדי הוועד, ועל הוועד לנקוט בהקדם את כל הצעדים הדרושים כדי לשפרו. נוכח הליקויים שהועלו בדוח זה על מוסדות הוועד האולימפי לבחון בהקדם את מכלול הצעדים הדרושים לשיפור פעולתו כדי להביא להגדלת המשאבים שיוקצו להכנת הספורטאים המועמדים להשתתף באולימפיאדת בייג'ין בשנת 2008 .