משרד האוצר/הסדרי הפנסייה במדינה - ביקורת מעקב

 מבוא פרסם מבקר המדינה דוח בנושא "הסדרי הפנסייה במדינה" (להלן - 2016 באוקטובר . הדוח עסק במגוון סוגיות הקשורות למערך הפנסייה במדינת ישראל. 1)הדוח הקודם הדוח כלל כמה פרקים שכל אחד מהם עסק בנושא מזווית אחרת, החל מסוגיות מאקרו כלכליות הקשורות בפנסייה וכלה בסוגיות הנוגעות לכל אזרח. נוכח החשיבות הרבה של הנושא, ערך משרד מבקר המדינה מעקב נקודתי אחר תיקון ליקויים בכמה נושאים מהותיים שעלו בדוח הקודם. כמו כן, במסגרת המעקב נבחנו דיווחי הגופים המבוקרים למשרד ראש הממשלה ולמשרד מבקר המדינה על הפעולות שנקטו לתיקונם של הליקויים שצוינו בעניינם בדוח הקודם. להלן הנושאים שנבדקו בביקורת המעקב: 1 . היקף והסדרת הגדלות אחוזי הפנסייה שהרמטכ"ל מאשר לפורשי צה"ל: ההגדלות של אחוזי הפנסייה מעבר לשיעורים שלהם זכאי הפורש בהתאם לתקופת שירותו, שמאשר הרמטכ"ל לרובם המוחלט של פורשי הצבא (להלן - הגדלות הרמטכ"ל). מנתונים שהעביר צה"ל במהלך ביקורת המעקב עולה בגין הגדלות הרמטכ"ל לפורשים באותה השנה 2017 כי העלות השנתית בשנת . על פי אומדן 2 מיליון ש"ח לנגדים 6.5- מיליון ש"ח לקצינים וכ 17.5-עמדה על כ בגין הגדלות 2018 משרד האוצר, התשלום השנתי הכולל מתקציב המדינה בשנת 3. מיליארד ש"ח 1.1-הרמטכ"ל לכלל פורשי צה"ל עד אותו מועד עמד על כ , 21 - 17 ,15 ,12 - 10 ), ע"מ 2016( דוח ביקורת מיוחד - הסדרי הפנסייה במדינה ראו מבקר המדינה, 1 .137 - 123 ,77 - 44 יצוין כי נתון זה הוא תוספת העלות השנתית בגין פורשים חדשים שפרשו באותה השנה, ואינו 2 כולל את התשלומים השנתיים בגין הגדלות שניתנו לפורשי העבר, ולא את הנטל התקציבי לשנים הבאות. צה"ל הסביר כי במסגרת מימוש מודל הקבע החדש, שבגינו יחול קיטון במספר הפורשים מיליון ש"ח לשנה. 15-20 ובגיל הפרישה הממוצע, העלות השנתית צפויה להתייצב על . לעניין החבות האקטוארית בגין 15.5.19 תשובתו של היועץ המשפטי למשרד האוצר מיום 3 ההגדלות, בדוח הקודם נקבע כי החשבת הכללית דאז חישבה את החבות האקטוארית בשנים 2.9 , וכי החישוב העלה כי החבות בגין ההגדלות בשלוש שנים אלו בלבד עמדה על 2013-2015 .) לדוח הקודם 58-57 מיליארד ש"ח (ראו עמודים 694 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה2 . :תשלום פנסיית גישור לפורשי צה"ל ורישום החבות בגינה במאזן המדינה יישום ההסכם שנחתם בין משרד הביטחון למשרד האוצר בעניין תשלום פנסיית גישור לפורשי צה"ל בפנסייה צוברת, ורישום תקין של החבות במאזן המדינה (להלן - פנסיית הגישור). 3 . בעשורים האחרונים סוגיה זו נדונה בהרחבהאי-העלאת גיל הפרישה לנשים: ביצעו רפורמות משמעותיות בהסדרי גיל OECD -בישראל. מרבית מדינות ה הפרישה שכללו העלאה של גיל הפרישה והשוואתו בין נשים לגברים. בין היתר, מדינות אימצו מנגנונים שבהם גיל הפרישה מוצמד לתוחלת החיים. נכון להיום, גיל הפרישה לנשים בישראל הוא מהנמוכים במדינות אלו, וישראל היא אחת המדינות הבודדות שבהן קיים פער בין גיל הפרישה לנשים לבין גיל הפרישה לגברים. עיקרי ממצאי ביקורת המעקב: 1 תרשים פעולות הביקורת בדוח המעקב נבדקו הגדלות אחוזי הפנסייה שהרמטכ"ל מאשר לפורשי צה"ל, תשלום פנסיית גישור לפורשי צה"ל ורישום החבות בגינה במאזן המדינה, ואי העלאת גיל הפרישה לנשים. כמו כן, במסגרת המעקב נבחנו דיווחי הגופים המבוקרים למשרד ראש הממשלה ולמשרד מבקר המדינה על הפעולות שנקטו לתיקונם של הליקויים שצוינו בעניינם בדוח הקודם. הביקורת נעשתה במשרדי האוצר, המשפטים והביטחון, ובצה"ל.תוקן באופן מלאתוקן במידה רבהתוקן במידה מועטהלא תוקן ל"העדר נוהל ברור של הרמטכ ל למשרד האוצר "מחלוקת שלא יושבה בין צה ל"בדבר סמכות הרמטכ הצגת העלות הכספית של ההגדלות באופן שאינו נותן את התמונה האמיתית והמלאה ל "יישום הסכם העקרונות בין משרד הביטחון צה ומשרד האוצר בחוקהסדרי הפנסיה במדינה - עיקרי ממצאי ביקורת המעקב מידת תיקון הליקוי כפי שעלה בביקורת המעקב הליקוי בדוח הביקורתפרק הביקורת אי התקנת תקנות פנסיית הגישורהגדלות ל"הרמטכ פנסיית גישור גיל פרישהאי קידום העלאת גיל הפרישה לנשים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי695 משרד האוצר | משרד האוצר | הגדלות הרמטכ"ל שירות הקבע בצה"ל הוא שירות ייחודי שראוי להוקרה ציבורית ושכר הולם. שירות הקבע מתייחד בין היתר בכך שהוא דורש הקרבה וטוטליות לארגון, עד כדי נכונות להקרבת חיים למען ביטחון המדינה. אנשי הקבע מנוידים לפי צורכי המערכת ואין להם זכות לשבות או להתאגד, הם אינם יכולים לפנות לבתי הדין לעבודה והם כפופים לחוק השיפוט הצבאי. כמו כן, יש עילות פיטורין נרחבות ביוזמת המערכת . 40 הצבאית כבר לפני גיל כי "קיים 18.8.19 סגן הרמטכ"ל כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מיום שוני מהותי בין פרופיל שירות הקבע בצה"ל לבין פרופיל העבודה בשאר המגזר הציבורי... משרתי הקבע הם המגזר היחידי שמפוטר לקצבה באופן כפוי בגיל צעיר יחסית, כשהם רחוקים מלמקסם את זכויותיהם הפנסיוניות. משרתי קבע רבים מעוניינים להמשיך ולשרת בצה"ל... ואנו מנועים מלאפשר זאת". יצוין כי מנתונים 2016- מפורשי צה"ל בשנים 60%-ששלח צה"ל למשרד מבקר המדינה עולה כי כ , הועסקו בסמוך לאחר פרישתם מצה"ל. 2018 עולה כי הגיל הממוצע של כלל 31.12.18 מהדוחות הכספיים של הממשלה ליום ש"ח; 13,787 ; הקצבה הממוצעת הייתה 45 היה31.12.17 הפורשים מצה"ל עד ליום ; והיחס בין 54% ממוצע הקצבה כאחוז מהשכר הקובע (שיעור התחלופה) עמד על . כלומר, גמלאי צה"ל פורשים בגיל 1.2 שיעור התחלופה לממוצע גיל הפרישה היה צעיר יחסית, ושיעור התחלופה שלהם המותאם לגיל הפרישה הוא הגבוה ביותר . עוד עולה מהדוחות הכספיים 4בקרב האוכלוסיות המקבלות את הפנסייה התקציבית , הקצבה הממוצעת 46 לבדה היה 2018 כי הגיל הממוצע של פורשי צה"ל בשנת . היחס בין שיעור 61% ש"ח ושיעור התחלופה עמד על 17,256 שלהם הייתה . 1.3-התחלופה לממוצע גיל הפרישה עמד על כ (להלן - תשובת צה"ל) 26.1.20 בתשובתו של צה"ל למשרד מבקר המדינה מיום עולה כי ישנה מגמה של ירידה בגובה 2018 עד2016 נכתב כי "מנתוני צה"ל לשנים קצבת הקצינים ומגמת עליה בגובה קצבת הנגדים. קצבת הקצינים ירדה מממוצע ואילו קצבת הנגדים עלתה 52018 בשנת 18,966 לממוצע של 2016 בשנת 19,085 של . נתונים אלה 2018 בשנת 13,787 לממוצע של 2016 בשנת 13,368 מממוצע של 43- ל48-עולים בקנה אחד עם מגמת הצערת הקצינים על-ידי הורדת גיל הפרישה מ , כפי שנקבע במודל הקבע החדש שנכנס 53- ל48-והארכת גיל הפרישה לנגדים מ ". 2016 לתוקפו בשנת .49-47 , וכן בדוח הקודם בעמודים 31.12.18 ראו בעניין זה הדוח הכספי של ממשלת ישראל ליום 4 .19,844 הייתה 2018 לטענת האוצר הקצבה הממוצעת לקצינים שפרשנו בשנת 5 696 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה במשך השנים הרמטכ"לים אישרו לפורשי הקבע הגדלה של אחוזי הפנסייה בהתאם למנגנון "הגדלות רמטכ"ל". יצוין כי בשירות המדינה קיימים הסדרים אחרים המיטיבים עם הפורשים, שחלקם אינו נהוג בצה"ל. גם בתשובת צה"ל צוין כי "בשירות המדינה קיימים מזה שנים ארוכות מנגנונים שונים ומגוונים שנועדו להגדיל את שיעור הקצבה של עובדים רבים מאוד" ובכלל זה הגדלת תקופת השירות של עובדי מדינה שונים המועסקים בתנאים מיוחדים, הגדלת תקופת השירות לשופטים, הגדלת תקופת השירות לעובדי גופים סטטוטוריים, העלאת העובדים הפורשים בדרגות פרישה לפני פרישתם, ותוכניות פרישה מוקדמת מרצון. בדוח הקודם צוין כי שיעור ההגדלה הממוצע שאישר הרמטכ"ל לפורשים בשנת , וכי באותה שנה יותר ממחצית הפורשים מצה"ל קיבלו 8.8%- עמד על כ 2015 ומעלה. עוד צוין בדוח הקודם כי הגדלות הרמטכ"ל האמורות 7% הגדלת רמטכ"ל של (ב) לחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) 18 שאושרו מכוח סעיף (להלן - חוק גמלאות צבא הקבע) מתווספות 1985 - , התשמ"ה ]נוסח משולב [ לחוק גמלאות צבא הקבע לכל 8 הניתנת מכוח סעיף 6% להגדלה קבועה בשיעור של לשירות החובה. 31.12.97 -איש קבע שהתגייס עד ל מבקר המדינה המליץ בדוח הקודם כי הממשלה תבחן את המגבלות של הרמטכ"ל, של נציב שירות המדינה ושל ראשי הגופים הביטחוניים בכל הקשור להגדלת אחוזי הפנסייה לעמיתי הפנסייה התקציבית מעל לתקופת השירות בפועל, וכי הרמטכ"ל יבחן את מדיניותו להגדלה של שיעור הגמלה מעבר לשיעור שמזכה תקופת השירות בפועל, בשים לב למגבלות התקציב ולהשפעות האקטואריות של ההגדלות האחוזיות על החבות של הממשלה לפנסייה תקציבית, ויבחן אם מדיניותו עולה בקנה אחד עם החלטות הממשלה. ב לחוק מבקר המדינה, 21 במסגרת הדיווח על תיקון הליקויים לפי סעיף כי "המלצת מבקר המדינה 2017 , ציין צה"ל בפברואר]נוסח משולב[ 1958-התשי"ח מקובלת. למעשה, עוד לפני פרסום דו"ח הביקורת מינה הרמטכ"ל צוות שהחל בעבודת מטה לגיבוש המודל הרצוי להגדלת תקופת השירות... יודגש, כי גם היום מדיניות הגדלת תקופת השירות בצה"ל עולה בקנה אחד עם החלטות הממשלה לחוק שירות הקבע בצבא ההגנה 18 שהתקבלו בנושא, כפי שנדרש מכוח סעיף ".1985 -, התשמ"ה]נוסח משולב[ )לישראל (גמלאות נתונים שהעביר ראש מחלקת תקציבי יבשה ושכר בצה"ל (להלן- רמ"ח תקציבי מעלים כי ממוצע ההגדלות שאישר 2018 יבשה) למשרד מבקר המדינה באוקטובר ועמד 2015 עלה בכעשירית האחוז לעומת הממוצע בשנת 2017 הרמטכ"ל בשנת 9.26% . ההגדלה האחוזית הממוצעת שניתנה לקצינים עמדה על 8.89% על . 8.27% ולנגדים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי697 משרד האוצר | משרד האוצר | על ידי ראש ענף תכנון 2019 נתונים נוספים שהועברו למשרד מבקר המדינה ביוני שכר וגמלאות (להלן - רע"ן תשו"ג) בצה"ל הצביעו על כך כי ממוצע סך ההגדלות , וכי ההגדלה הממוצעת שניתנה באותה 9.53% - עלה ל 2018 שאישר הרמטכ"ל בשנת . 9.25% ולנגדים 9.66% שנה לקצינים הייתה נתוני ממוצעי הגדלות הרמטכ"ל שניתנו לפורשים, כפי שעלו בדוח 1 להלן בלוח ):2017-2018 ) ובדוח המעקב (לשנים 2015 הקודם (לשנת השיעורים הממוצעים של הגדלות הרמטכ"ל (באחוזים): 1 לוח הגדלות הרמטכ"ל הממוצעות שניתנו לפורשי צה"ל 2018 2017 2015 ממוצע כולל 9.53 8.89 8.8 ממוצע קצינים 9.66 9.26 ממוצע נגדים 9.25 8.27 עלה ממוצע הגדלות 2018-2015 מהלוח עולה כי מאז הדוח הקודם, בשנים . בתשובת צה"ל נכתב כי ההסבר לעליה הזמנית 0.73% -הרמטכ"ל לפורשים בכ בהגדלות הוא "נוכח השינויים שחלו במודל הקבע ובגיל הפרישה של המשרתים כפי שסוכם עם משרד האוצר ונקבע בחוק בעקבות התחייבויות שנטל על עצמו צה"ל, שהביאו לעלייה בשיעור ההגדלות בטווח הקרוב אך יביאו להפחתה משמעותית בטווח הרחוק". כי "השלמת תקופות 8.10.18 -רמ"ח תקציבי יבשה כתב למשרד מבקר המדינה ב שירות מחושבת ומאושרת ע"י הממונה על תשלומי הגמלאות בצה"ל בהתאם לכללי ובמסגרתם החליט 2017 הגדלת תקופת השירות... יודגש כי הכללים עודכנו בשנת , בנוסף 10%-הרמטכ"ל על קיצוץ חד בגובה ההשלמה המקסימלית וקטימתה ב לשינויים נוספים שבוצעו באופן חישוב מרחב ההשלמה, תוך קביעת דור מעבר. שינויים אלה, יחד עם מודל הקבע החדש, צפויים להביא להפחתה משמעותית בגובה הגמלה העתידית של משרתי הקבע". בפגישות שנערכו עם ראשת מטה אגף כוח אדם (להלן - רמ"ט אכ"א) ועם רע"ן נמסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי בעקבות מודל 2019 תשו"ג בצה"ל ביוני ש"ח, 12,000 הקבע החדש וההתחייבות לעמוד בעתיד בגמלה ממוצעת של אמורים להשתחרר מצה"ל בשנים הקרובות קצינים ונגדים מבוגרים שעל פי הכללים החלים עליהם ההגדלות שלהם זכאים גדולות יותר, דבר המסביר את העלייה הזמנית בגובה ההגדלות. 698 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה נוסף על כך, נציגי צה"ל העבירו למשרד מבקר המדינה את הכללים החדשים של (ב) לחוק 18 הרמטכ"ל בדבר ההגדלות ("כללים להשלמת תקופת שירות לפי סעיף שירות הקבע (גמלאות)" (להלן - הכללים החדשים). בכללים החדשים נעשו שני שינויים מרכזיים לעומת הכללים הישנים: 1 . 19% (במקום 10%-הרמטכ"ל קטם את שיעור ההגדלה המרבי שיינתן לפורשים ל שנהגה קודם לכן), זאת למשרתי קבע שהחלו את שירותם בקבע מובהק לאחר .1.4.2017 2 . הרמטכ"ל צמצם את ההגדלה המגיעה בכל שנה לחיילים שלא היו בשירות החל מאותו מועד. לדוגמה, אחוז ההגדלה המגיעה בגין התקופה שמגיל הגיוס ועד על פי הכללים הישנים. 2% במקום 0.75% -הגיוס בפועל לשירות חובה צומצם ל ) נכללו דברים אלה של 68-69 לדוח הקודם (שם, ע"מ 2016 בתשובת צה"ל מאוגוסט הרמטכ"ל לשעבר: "נושא הדוח וממצאיו חשובים מאוד והביאו אותי לערוך סדרת דיונים והחלטות בנושא... חלק מהתהליכים שהנחתי עליהם...: א. אישור גובה ההגדלה ע"י ראש אכ"א בלבד... ג. הנחיה על גיבוש מתווה לצמצום חד בהגדלות שנים". 3 תוך כי 2019 במהלך ביקורת המעקב מסר רע"ן תשו"ג לנציגי משרד מבקר המדינה ביוני גובה ההגדלות לפורשים מובא לאישור פרטני של ראש אגף כוח אדם (להלן - ראש אכ"א), והנתונים המפורטים מועברים לרמטכ"ל מדי חודש. מאחר וכאמור, מחד הכללים החדשים יחולו על מי שהחל בשירות קבע ומאידך בהתאם לדיווחי צה"ל בשנים הקרובות 1.4.17 מובהק אחרי אמורים להשתחרר מצה"ל קצינים ונגדים מבוגרים שעל פי הכללים החלים עליהם ההגדלות שלהם זכאים גדולות יותר, נראה כי השינוי , לאחר פרישתם של 2030 בהגדלות יבוא לידי ביטוי רק לקראת שנת משרתים אלו לגמלאות. זאת ועוד, מאחר וגיל הפרישה מצה"ל אמור , ראוי לבחון את אפקטיביות ההשפעה של 2030 לרדת משמעותית עד הכללים החדשים שגיבש הרמטכ"ל הכוללים קביעת שיעור התוספת ). 19% (במקום התוספת המרבית שנהגה בשיעור 10%-המרבית ל העביר מנכ"ל משרד הביטחון למשרד מבקר המדינה דיווח על 2017 בפברואר ההחלטות שקיבל הצוות לתיקון הליקויים בראשות המנכ"ל הנוגעות לליקויים שהועלו בדוח הקודם. בעניין ההתייחסות לשיקולי מגבלות התקציב בקביעת ההגדלות ולעניין השקיפות והבקרה של ההגדלות כתב צה"ל כי "המלצת מבקר 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי699 משרד האוצר | משרד האוצר | המדינה מקובלת" וכי "בהתאם להחלטת הרמטכ"ל בכל חציון יוצגו לו גם ההשלכות האקטואריות הנגזרות מתשלומי הפנסייה המשולמים ע"י צה"ל". עוד כתב צה"ל כי "כבר היום אכ"א מתעד באופן מלא ומרוכז מדי חודש את נתוניהם של כלל הפורשים לגמלאות ברמת הפרט". דברים ברוח דומה כתב רמ"ח תקציבי יבשה למשרד מבקר . 2018 המדינה בתשובתו מאוקטובר מבקר המדינה מציין לחיוב את גיבוש הכללים החדשים אשר קטמו את ) 19% (במקום התוספת המרבית שנהגה בשיעור 10%-גובה התוספת ל וזאת לצד המחויבות של המערכת הצה"לית לנקוט בצעדים נוספים על מנת לטפל בממצאי הביקורת שעלו בדוח הקודם. עם זאת, נראה כי יישום מודל הקבע החדש, שיביא לגיל פרישה מוקדם יותר מצה"ל בשנים הקרובות, צפוי להביא להקטנת גובה ההגדלות לפורשים (מאחר וגובה התוספת תלוי גם בגיל הפרישה בהתאם לכללים) וכי הכללים החדשים של הרמטכ"ל צפויים להביא לצמצום , עם פרישתם של המשרתים עליהם 2030 חד בהגדלות רק לקראת שנת חלים הכללים החדשים לגמלאות. כתב רמ"ח תקציבי יבשה כי היא 2017 אשר לעלות השנתית של ההגדלות בשנת מיליון ש"ח לנגדים הפורשים, וכי 6.5- מיליון ש"ח לקצינים ו 17.5 עומדת על מיליון ₪ 15-20 -"העלות גבוהה בשנים הראשונות, וצפויה להתייצב בהמשך על כ לשנה". בעניין העלות האקטוארית של ההגדלות כתב הרמ"ח כי האחריות לחישובה מוצגת 2017 מוטלת על משרד האוצר, וכי בדוחות הכספיים של הממשלה לשנת החבות האקטוארית "מבלי שהוצגה או תואמה לפני כן עם משרד הביטחון". משרד מבקר המדינה שב ומדגיש בפני צה"ל ומשרד הביטחון, כי "התחשיב שהוצג על ידי ] 58 שם, ע"מ [ כפי שנכתב בדוח הקודם צה"ל ומשרד הביטחון מתייחס רק לעלות השנתית שמתווספת בגין הפורשים באותה שנה. תקציב הגמלאות בתקציב המדינה כולל את תשלומי הגמלאות לרבות החלק של הגדלות הרמטכ"ל בגין פורשים משנים קודמות, ולא רק בגין פורשים בשנת התקציב, לכן עלויות אלה מסתכמות במאות מיליוני ש"ח בשנה". 700 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה 2019 בעניין זה, היועץ המשפטי של משרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה במאי 7.8-כי על פי אומדן משרד האוצר, "מתוך תקציב הגמלאות של צה"ל שעמד על כ 1.1-, התשלום השנתי בגין הגדלות הרמטכ"ל עמד על כ 2018 מיליארד ש"ח בשנת מיליארד ש"ח". יצוין כי בדוח הקודם נכתב כי על פי חישוביה של החשבת הכללית דאז, עמדה מיליארד ש"ח (ראו 2.9- על כ 2013-2015 החבות האקטוארית בגין ההגדלות בשנים לדוח הקודם). 58-57 עמודים מבקר המדינה כבר העיר לחשבת הכללית בדו"ח הקודם כי "אין זה ראוי למנוע מנציגי צה"ל מידע בנוגע לדרך חישוב החבות האקטוארית של משרתי הקבע וגמלאי צה"ל" וכי "על החשבת הכללית להעביר מידע זה"; אולם עד מועד סיום ביקורת המעקב המידע לא הועבר. עם זאת, ומאחר שהנתונים המלאים בעניין תשלומי הגמלאות מצויים בידי צה"ל, מן הראוי שצה"ל יאמוד את החבות האקטוארית של משרתי הקבע וגמלאיו, ויבחן אילו צעדים עליו לנקוט על מנת לעמוד במגבלת תקציב הביטחון. כי "חישוב 18.8.19 אשר לחבות האקטוארית ציין סגן הרמטכ"ל בתשובתו מיום החבות האקטוארית של הגמלאות מבוצע על ידי משרד האוצר ומצוי באחריותו. משרד הביטחון וצה"ל אינם יודעים כיצד מחושבת החבות האקטוארית על ידי אגף החשכ"ל במשרד האוצר ואינם חשופים לחישוביו. צה"ל ומשרד הביטחון פנו פעמים רבות לאגף החשב הכללי בבקשה לקבל את אופן החישוב ומתודולוגיית החישוב... וכל נתון אחר שנדרש לצורך חישוב החבות האקטוארית של משרתי הקבע והגמלאים בצורה מדויקת ועצמאית, אך המידע שהתבקש לא התקבל". (שעליה חתום היועץ המשפטי של המשרד והיא על דעתם 22.1.20 בתשובתו מיום של החשב הכללי ושל הממונה על התקציבים במשרד האוצר) (להלן - תשובת האוצר) כתב משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי "תהליך חישוב החבות האקטוארית בגין פנסייה תקציבית מתבצע באופן מרכזי במשרד האוצר, על בסיס נתוני הפעילים והגמלאים המתקבלים בממשקים מכלל משרדי הממשלה, לרבות 'מערכת צה"ל והגופים הביטחוניים. החבות האקטוארית מחושבת מידי שנה ב- שפותחה לצורך כך במשרד האוצר בהתאם למתודולוגיה מקובלת האקטואריה' ואחידה, לצורך הצגת נתוני החבות והביאורים הנכללים בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל". משרד האוצר הוסיף כי "מערכת האקטואריה היא מערכת תפעולית פנימית ללא ממשק משתמש המאפשר התקנה מרוחקת במשרד הביטחון". לפי 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי701 משרד האוצר | משרד האוצר | תשובת האוצר, פעמים רבות הוזמנו נציגי משרד הביטחון להגיע למשרד האוצר לקבל הסברים מלאים על מתודולוגיית החישוב במערכת וגם לקבל כל תוצר רלוונטי לחבות האקטוארית של צה"ל מתוך המערכת, אולם עקב דרישות של נציגי צה"ל שמשרד האוצר לא ראה בסיס להיענות להן, ביחס לקבלת נתוני האקטואריה בגין גופים ביטחוניים אחרים, לא הגיעו נציגי צה"ל עד כה לקבל את הנתונים שנוגעים לחבות האקטוארית של צה"ל. סגן הרמטכ"ל פירט בתשובתו שורה של צעדי התייעלות וחיסכון שצה"ל ומשרד הביטחון נקטו, שלדבריו יש בהם כדי להקטין את החבות האקטוארית בגין תשלומי הגמלאות, אף שהם כרוכים בפגיעה לא מבוטלת במשרתי הקבע. הוא הוסיף שצה"ל נתקל גם כך בקשיים בשנים האחרונות בניסיונותיו לשמר כוח אדם איכותי, בין .6היתר על רקע השינויים במודל השירות בתשובתו ציין סגן הרמטכ"ל כי "השלמת תקופת השירות היא רכיב אחד בקצבת הפרישה של גמלאי צה"ל, ולא הרכיב המרכזי בה. ההתמקדות בה מחמיצה את התמונה הכוללת שהיא מורכבת הרבה יותר. טיוטת הדוח מתעלמת מהצעדים מרחיקי הלכת שצה"ל נוקט בשנים האחרונות לשם הפחתת הקצבאות של הפורשים מצה"ל, צעדים שאין להם אח ורע במגזר הציבורי... הכללים החדשים שקבע הרמטכ"ל היוצא... הם צעד נוסף בשורת צעדים אלו... אין בטיוטת הדוח בירור מהותי, האם הקצבה המשולמת לפורשים עם השלמת תקופת השירות היא הוגנת וראויה, והאם ניתן לכפות פרישה בלעדיה... טיוטת הדוח מתעלמת ממורכבות קביעת הכללים החדשים של הרמטכ"ל ומהצורך בקביעת 'דור מעבר'... טיוטת הדוח אינה נותנת משקל ראוי לתהליך חישוב השלמת תקופות השירות ולמנגנוני הבקרה שנקבעו... ובכלל זה העברת עדכונים באופן שיטתי מדי חודש ללשכת הרמטכ"ל". עוד ציין כי "לא בכדי ישנם בשירות המדינה מנגנונים שונים שנועדו להגדיל את שיעור הקצבה של עובדים שונים... מנגנונים אלו אינם רלוונטיים בצה"ל, ולכן הדרך היחידה לתרומתם לצבא ולמדינה במשך שנות הולמתלהבטיח שקצבתם של הפורשים תהיה שירותם הצבאי - היא מנגנון השלמת תקופת השירות". (ההדגשה במקור). מונה צוות משותף 2016 משרד מבקר המדינה מציין כי בספטמבר לבחינת השקיפות והעברת מידע ונתונים בין צה"ל למשרד האוצר. מבקר המדינה מציין לחיוב את הקמת הצוות וממליץ שהצדדים יפעלו להעברה הדדית של מידע, לרבות נתונים מלאים בכל הקשור לגמלאות של פורשי צה"ל. בין יתר הצעדים שצה"ל נקט היו העברת משרתי הקבע למודל של פנסייה צוברת; החלת מודל 6 ; הגבלת פנסיית הגישור בתקרה של הפנסייה 10%-הקבע החדש; קטימת ההגדלות האחוזיות ל התקציבית לו היו הפורשים משויכים למסלול זה; ומגוון מהלכים המקטינים את השכר הקובע. 702 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרד האוצר טען בתשובתו כי על אף "הקמת צוות משותף להעברת ידע... טרם הועברו לידי משרד האוצר הנתונים הפרטניים של גמלאי צה"ל ושל אזרחים עובדי צה"ל". השיבה מחלקת ייעוץ וחקיקה 2.10.18 -במענה על פניית משרד מבקר המדינה מ , בעקבות דו"ח מבקר 2017 לנובמבר 8 כי "ביום 23.10.18 -במשרד המשפטים ב , פנתה התנועה למען איכות השלטון אל היועץ 2016 המדינה שפורסם באוקטובר (ב) 18 המשפטי לממשלה בדרישה להפסיק את התשלומים הנעשים מתוקף סעיף לחוק... המסמיך את הרמטכ"ל להגדיל את קצבאות הפנסייה של גמלאי צה"ל". משרד המשפטים הוסיף כי הנושא הובא לבחינת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ציבורי-חוקתי), ולאחר שמיעת עמדות הצדדים ובחינת הנושא התקיים במשרדו דיון מסכם שבו נידון הנושא. 23.5.2018 -ב בסיכום הדיון שהופץ לגורמים שהשתתפו בו ממשרד המשפטים, ממשרד האוצר ומצה"ל סקר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה את הדעות המנוגדות בדבר הגדלות הרמטכ"ל. עמדת משרד האוצר הייתה כי כללי הרמטכ"ל נקבעו בחוסר סמכות, שכן ) 1961 משנת 849 מדובר בהחלטות רוחביות, בעוד שהחלטת הממשלה (החלטה . לעמדת משרד האוצר, יש 7"הסמיכה את הרמטכ"ל לקבוע כללים לגבי "חייל פלוני לבטל את כללי הרמטכ"ל, וביחוד את ההגדלה לגבי שירות החובה ואת ההגדלה לגבי עד גיל הגיוס. 18 התקופה מגיל מנגד טען צה"ל כי "הן החלטת הממשלה והן כללי הרמטכ"ל נקבעו בסמכות וכי אין ללמוד משימוש במילה 'חייל פלוני' כי הממשלה והרמטכ"ל אינם יכולים לקבוע תנאים שיחולו על קבוצה של חיילים פלונים". צה"ל הוסיף וציין כי מדובר בהטבות הניתנות מזה עשרות רבות של שנים. לאחר שמיעת העמדות השונות סיכם המשנה ליועץ המשפטי כדלקמן: , שנוסחה באופן עמום. 849 א. "הגדלות השירות שנעשות על בסיס החלטת ממשלה החלטת הממשלה קובעת כי ההגדלה תהיה כאשר הרמטכ"ל סבור 'שקיימות נסיבות כלכליות או אחרות המצדיקות זאת'. מהנתונים שנמסרו בדיון, גם על- ידי אנשי צה"ל עולה כי למעשה לא נשקלים פרמטרים אלו במסגרת ההחלטה על מתן הגדלה וקשה לראות בנוסח הנוכחי של ההחלטה כהולם סיטואציה בה לפי דו"ח מבקר [ למעשה ניתנת לרובם ככולם של משרתי הקבע תוספת לקצבה .]97%-המדינה, כ קובעת כי הרמטכ"ל מוסמך "להגדיל את קצבתו של חייל פלוני 31.5.61 מיום 849 החלטת הממשלה 7 ."אם היה סבור שקיימות נסיבות כלכליות או אחרות המצדיקות זאת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי703 משרד האוצר | משרד האוצר | ב. נוכח האמור, הסדרת הכללים לגבי הגדלות השירות נכון שתיעשה לעתיד לבוא בהחלטת ממשלה בהירה ומובנת, ולפיכך יש לפעול לגיבוש החלטת ממשלה הנ"ל. 849 'חדשה שתחליף את החלטה מס ג. נוכח ההשלכות כבדות המשקל של קביעה מעין זו על צה"ל, ועל יציאת אנשי קבע לגמלאות, ניתן יהיה להמשיך לפעול מכוח החלטת ממשלה זו לפרק זמן של חצי שנה. בבוא העת, וככל שיהיו נסיבות המצדיקות זאת, תישקל הארכת התקופה לפרק זמן מסוים נוסף. ד. משרד הביטחון, בשיתוף כלל הגורמים הרלבנטיים, יכין בהקדם הצעת החלטה חלופית כאמור. ה. משרד הביטחון יעדכן את המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לגבי התקדמות , ולאחר התייעצות עם משרד האוצר, 1.10.18 גיבוש הצעת ההחלטה עד ליום יביא בפניו את טיוטת הצעת ההחלטה שתגובש לפני העברתה לממשלה. ו. בנוגע להגדלת השירות לגבי שירות החובה, צה"ל יכין בתוך שלושה חודשים תיקון לכללי הרמטכ"ל שיעגן את ההגדלה (או הגדלה שוות ערך) באופן ויחול עד למועד כניסתה לתוקף של החלטת הממשלה 849 שיתיישב עם החלטה יעדכן צה"ל את המשנה ליועץ המשפטי 1.9.2018 כאמור בפסקה (א). עד יום לממשלה לגבי התקדמות גיבוש הכללים. טיוטת התיקון תועבר להתייחסות משרדי האוצר והמשפטים. נוכח ההשלכות הכרוכות בעניין זה, ולאחר שקילת הדברים, במהלך התקופה הקרובה יבחן המשנה ליועץ המשפטי לממשלה האם יש צורך שהתיקון לכללי הרמטכ"ל יכלול גם התייחסות להגדלה בגין התקופה עד גיל הגיוס. 18 שמגיל ז. סוגיית תשלומי העבר תדון בנפרד, בין היתר בהתחשב בהחלטת הממשלה החדשה שתגובש." בטרם הופץ סיכום הדיון האמור - הודיע הפרקליט הצבאי הראשי 6.6.2018 ביום (להלן - הפצ"ר) ללשכת היועץ המשפטי לממשלה כי צה"ל חולק על האמור בו וכי הוא מבקש, על דעת הרמטכ"ל, לקבוע דיון בראשות היועץ המשפטי לממשלה. הפצ"ר התבקש בידי לשכת היועץ המשפטי לממשלה להעביר פנייה מפורטת .20.8.18 -ומנומקת בנדון, ואכן פנייה כזו התקבלה אצל היועץ ב לאחר ששקל את העניין החליט היועץ המשפטי לממשלה להימנע מלדון ולהכריע בנושא בעצמו מפאת היותו גמלאי צה"ל המקבל את התוספת האמורה במסגרת הפנסייה שהוא זכאי לה. היועץ החליט כי השגת הפצ"ר על החלטת המשנה ליועץ תידון לפני פרקליט המדינה. 704 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ,הייעוץ המשפטי לממשלה הסביר למשרד מבקר המדינה כי על רקע השגת הפצ"ר ובהמשך לכך - נוכח העברת הטיפול בנושא להכרעתו של פרקליט המדינה, טרם , ובכלל זה המועדים שנקבעו בו. 18.7.18 יושם האמור בסיכום הדיון מיום התקיימה ישיבה בראשות פרקליט המדינה בנושא הגדלות הרמטכ"ל, 11.9.19 ביום ובהשתתפות נציגי צה"ל, בראשות סגן הרמטכ"ל, ונציגי האוצר, בראשות מנכ"ל המשרד וראש אגף תקציבים ונציגים רלוונטיים נוספים ממשרד המשפטים ובראשם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (תפקידים מיוחדים). במסגרת הדיון הציגו שפורסמה ביום 849 הצדדים טענות, הן במישור התכלית, הן לגבי החלטת הממשלה , הן במישור הרישא של ההחלטה - משמעות המושג "חייל פלוני" והן 31.5.1961 במישור שיטת החישוב. סגן הרמטכ"ל פירט על חשיבות תנאי הפנסייה עבור משרתי הקבע ועל חשיבות שמירת ההון האנושי בצה"ל. בהמשך לכך פרטו הפצ"ר ונציגי מבססת היטב לשיטתם 849 הצבא את עמדתם המשפטית לפיה החלטת הממשלה את מדיניות הצבא הנהוגה מזה שנים. מנכ"ל האוצר, ראש אגף תקציבים והיועץ אינה 849 המשפטי למשרד האוצר, פרטו את עמדת משרדם לפיה החלטת ממשלה מעניקה סמכות כה רחבה כפי שפירשה הצבא עד כה. לקראת הדיון ובסמוך אליו הועברו לפרקליט המדינה החלטות ממשלה נוספות שלא נדונו קודם לכן ולכן בתום הצדדים התבקשו הצדדים לדיון להעביר נייר עמדה מסודר בו יתייחסו להשלכות של החלטות אלו על נושאי המחלוקת. הפנתה למכתב סיכום של לשכת פרקליט 15.1.20 פרקליטות המדינה בתגובתה מיום בנושא "הגדלות הרמטכ"ל". במכתב צוין כי צה"ל ומשרד 16.12.19 המדינה מיום האוצר לא העבירו ניירות עמדה כפי שהתבקשו, וכי "פרקליט המדינה הביע את עמדתו עוד במסגרת הדיון, כי מדובר בשאלה משפטית קשה ביותר - מחד גיסא, החלטות הרמטכ"ל פירשו בהרחבה את החלטות הממשלה, ומאידך גיסא, קביעה שנה, הייתה 60-כעת כי פרשנות הצבא את החלטת הממשלה, שנהגה כמעט כ מופרכת ודינה בטלות - הינה קשה". פרקליט המדינה אף ציין כי הוא מסכים עם עמדתו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ציבורי-חוקתי) לפיה "הסדרת הכללים לגבי הגדלת השירות נכון שתיעשה לעתיד לבוא בהחלטת ממשלה בהירה ומובנת". בנסיבות אלה "פרקליט המדינה שב וממליץ כי הצדדים ישבו יחד וינסו להגיע להסכמה מהותית במישור הכלכלי, שתיקח בחשבון את מכלול טענות הצדדים, ויגבשו יחדיו הצעה להחלטת ממשלה חדשה כאמור. אם לא יעלה הדבר, הכרעה משפטית, עמדת וטרםנבקש קבלת ההתייחסות האמורה לעיל, ובהמשך לכך פרקליט המדינה הינה כי יש מקום להביא העניין בפני ראש הממשלה, שר האוצר ושר הביטחון, על מנת שיידרשו לנושא. כן תובא בפניהם העמדה שראוי לקבל החלטת ממשלה עדכנית בנושא זה, חלף הכרעה משפטית בסוגיה שעלתה". 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי705 משרד האוצר | משרד האוצר | צה"ל הדגיש בתשובתו כי בכל הנוגע להגדלות הרמטכ"ל - השלמת תקופת השירות וכי "שתי "באופן חוקי ומקצועי" כמו גם בעניין תשלום פנסיית הגישור הוא פועל מעולם הסוגיות נדונו בהרחבה בדיונים במשרד המשפטים, בדרגים הבכירים ביותר ו " (הדגשה במקור).לא נקבע כי בפעולת צה"ל נפל פגם של אי תקינות או אי חוקיות משנת 849 המחלוקת המשפטית בדבר הפרשנות של החלטת ממשלה , וסמכותו של הרמטכ"ל במתן ההגדלות בגינה, הובאה לשולחנו 1961 אך טרם הוכרעה. נוכח התמשכות 2017 של משרד המשפטים עוד בשנת הטיפול בסוגיה עד כה, מצופה כי ככל שתידרש הכרעה או החלטה עתידית בעניין זה על ידי פרקליט המדינה, זו תתקבל ללא שיהוי. נוכח השיהוי בהסדרת הנושא, ונוכח הסכום המשמעותי של הגדלות , שהשפעתן 2017 בגין מתן ההגדלות בשנת8 מיליון ש"ח 24-הרמטכ"ל (כ המצטברת העתידית על תקציב המדינה הינה משמעותית וסכום סך ההגדלות לכלל פורשי צה"ל המשולמות כל שנה מסתכם בלמעלה ממיליארד ש"ח), על צה"ל ומשרדי הביטחון והאוצר לפעול להסדיר את הנושא בהקדם, ובמידת הצורך להביא את העניין לפני ראש הממשלה, שר האוצר ושר הביטחון כפי שהמליץ פרקליט המדינה. פנסיית גישור ליישום הסיכום התקציבי שנחתם 19.5.16 -הדוח הקודם סקר את הסכם העקרונות מ . בהסכם 9) (להלן - הסיכום התקציבי 24.11.15 -בין משרד האוצר ומשרד הביטחון ב העקרונות נקבע כי פנסיית הגישור תעוגן כהוראת שעה לשמונה שנים וממוצע ש"ח לחודש 12,000 פנסיית הגישור שתשולם לקצינים בשנה התשיעית לא יעלה על ); אם משרד הביטחון יחרוג מתנאי זה, אזי ייקבע בחקיקה כי שר 2015 (במחירי האוצר מחויב עד סוף השנה התשיעית לקבוע תיקון שווה ערך לפנסיית גישור, 12,000 ולפיו מתום השנה התשיעית יעמוד ממוצע פנסיית הגישור המשולמת על ). 2015 ש"ח לחודש (במחירי משרד מבקר המדינה ציין בדוח הקודם כי ראוי שצה"ל, משרד הביטחון ומשרד האוצר יקבעו אבני דרך למעקב שוטף על יישום הסיכום התקציבי והסכם העקרונות מיליון ש"ח. 38- על פי חישובי משרד האוצר, הסכום השנתי עומד על כ 8 של ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי 136/ את הסיכום התקציבי אימצה הממשלה בהחלטה ב 9 .11.8.16 מיום 706 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה על מנת לאפשר מתן מענה בזמן סביר במקרים שבהם תהיה חריגה מהעמידה .]73 שם, ע"מ[ במגבלות שנקבעו התיקון לחוק גמלאות צבא הקבע שפורסם במסגרת חוק ההתייעלות הכלכלית ), 2018- ו 2017 (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב (להלן - חוק ההתייעלות), עיגן בחקיקה את ההסדר שעליו הוסכם 2016-התשע"ז ) לחוק ההתייעלות תוקן 6(37 בין משרד הביטחון וצה"ל למשרד האוצר. בסעיף ו לחוק גמלאות צבא הקבע, ונקבע בו בין היתר כי: 67 סעיף ו. (א) שר הביטחון ושר האוצר (בסעיף זה – השרים), באישור ועדה 67 משותפת לוועדת החוץ והביטחון ולוועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת (בסעיף זה – הוועדה), יקבעו זכאות לקצבת גישור לחייל חדש שפוטר עד יום ) ומתקיימים בו התנאים לפי סעיף קטן (ב), 2025 בדצמבר 31( י"א בטבת התשפ"ו ואת תנאי קצבת הגישור; לעניין חייל חדש שהחל לשרת בשירות קבע לפני יום ) יכללו התקנות כאמור הוראות ותנאים בדבר 2017 בינואר 1( ג' בטבת התשע"ז תשלום סכום חד-פעמי נוסף על קצבת הגישור שישולם לקופת הגמל לקצבה של החייל החדש, סמוך לפני תחילת זכאותו לקצבה מקופת הגמל לקצבה. לחוק ההתייעלות קובע כי תקנות ראשונות ליישום הסעיף יותקנו עד 38 סעיף ז לחוק שירות המדינה (גמלאות) 108 . באשר ליתר גופי הביטחון, סעיף101.6.17 (להלן - חוק שירות המדינה (גמלאות)) מסמיך 1970-, התש"ל ]נוסח משולב [ את שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת, להתקין תקנות בעניין "תשלום גמלאות לעובד ביטחון חדש שפרש לפני גיל הפרישה כהגדרתו בחוק גיל פרישה, " - תשלומים שנהוג לכנות "פנסיית הגישור". בנוגע לארגוני הביטחון 2004-התשס"ד הכפופים לראש הממשלה החוק קובע כי התקנות יותקנו בהתייעצות עם ראש הממשלה, ובמשטרה ובשירות בתי הסוהר יותקנו התקנות בהתייעצות עם השר לביטחון פנים. ההסדרים בדבר פנסיית גישור לכוחות הביטחון, ובכללם צה"ל, המוסד, שירות הביטחון הכללי (להלן - שב"כ), המשטרה ושירות בתי הסוהר, היו צריכים להיקבע בתקנות. עד מועד סיום ביקורת המעקב, לא התקין ז לחוק שירות המדינה (גמלאות). 801 משרד האוצר תקנות לפי סעיף ו 76 כמו כן, משרד הביטחון ומשרד האוצר לא התקינו תקנות לפי סעיף לחוק גמלאות צבא הקבע, חרף ההוראה החוקית המחייבת התקנתן עד כאמור. 1.6.17 לחוק 37 ו(א) לחוק שירות הקבע, כנוסחם בסעיף 67-)(ג) ו 5()(א10 תקנות ראשונות לפי סעיפים 10 .)2017 ביוני 1( זה, יותקנו עד יום ז' בסיוון התשע"ז 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי707 משרד האוצר | משרד האוצר | - בלשכת היועץ המשפטי לממשלה (ציבורי 30.11.17 -בסיכום דיון שהתקיים ב חוקתי) בהשתתפות נציגים ממשרדי המשפטים והאוצר ומצה"ל נכתב כי "מצב העניינים שבו תקנות הגישור עדיין לא הותקנו יוצר אי וודאות רבה בקרב מי מהפורשים ומן הראוי לסיים מצב זה בהקדם האפשרי". על כן, בסיכום הדיון התבקשו משרדי האוצר והביטחון להשלים בהקדם האפשרי את התקנת תקנות לחוק ההתייעלות, שלפיו התקנת התקנות הייתה 38 הגישור כמתחייב גם מסעיף . משרד האוצר התבקש גם להשלים בהקדם האפשרי 1.6.17 צריכה להסתיים עד את התקנת תקנות הגישור לגבי יתר גופי הביטחון (מתוקף חוק שירות המדינה (גמלאות)). זאת ועוד, בסיכום דיון בנושא זה שהתקיים בלשכת היועץ המשפטי הנחה היועץ המשפטי לממשלה את היועץ המשפטי של משרד 14.2.18 -לממשלה ב בכל הנוגע להתקדמות הליכי התקנת 5.4.18 האוצר לעדכן את משרד המשפטים עד לחוק ההתייעלות והן בנוגע 38 תקנות הגישור הן בנוגע לצה"ל כמתחייב מסעיף ליתר גופי מערכת הביטחון. כתב היועץ המשפטי של 27.9.17 במכתבו למשנה ליועץ המשפטי לממשלה מיום משרד האוצר כי "ניתן לבחון מתן מקדמות בגובה הקצבה הנמוכה ביותר שצפויה להשתלם בהתאם להסדרים החדשים, בכפוף למתן התחייבות של הפורשים על כך שמדובר במקדמות בלבד, ועל כן יכול והם יידרשו להשיב כספים בעתיד, כולם או חלקם, ככל שהמקדמה תעלה על הקצבה שיוחלט שתגיע להם בפועל, בהתאם לתקנות". השאלה בדבר תשלום פנסיית גישור לכוחות הביטחון עד שיותקנו התקנות כאמור הונחה על שולחנו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ציבורי-חוקתי), ובעקבות . 11השגות של משרד האוצר הכריע בסוגיה היועץ המשפטי לממשלה בעניין המשטרה, 30.11.17 -המשנה ליועץ המשפטי (ציבורי-חוקתי) הכריע בדיון מ ) 19.12.17 ( שירות בתי הסוהר, המוסד ושב"כ, כי כל מי שפרש עד מועד החלטתו ימשיך לקבל את פנסיית הגישור כפי שהוא קיבל עד כה, וכן גם מי שנמצא בחופשת פרישה או החל בפועל בהליכי פרישה. במשטרה ובשירות בתי הסוהר, יוכרו פנסיית הגישור ששולמה עד כה ופנסיות הגישור שישולמו עד התקנת התקנות כמקדמות בלבד, משום שאין כל סיכום בכתב לגביהן. המשנה הוסיף וקבע כי כל מי שמתחיל בהליכי פרישה מכל אחד מהגופים האמורים , ייקבעו הסדרי הגישור בעניינו בשיח בין משרד 19.12.17 (למעט צה"ל) לאחר בין 2009 יצוין כי בנוגע לשב"כ והמוסד תשלום פנסיית הגישור לפורשים נסמך על סיכום משנת 11 דרגי המקצוע, שקיימות שאלות בדבר מעמדו; אשר למשטרה ולשירות בתי הסוהר אין כל הסדר כתוב. לעניין צה"ל, שלגביו מדובר בסיכום תקציבי שעוגן בהחלטת ממשלה, קיימות שאלות בדבר יישומו. 708 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה האוצר לגופים הרלוונטיים, ובמסגרתו "יישקלו כלל השיקולים הנוגעים בדבר, ובכלל שנחתם עם צה"ל" וכי "התשלומים שישולמו ייחשבו כמקדמות". 2015 זה תנאי הסכם לגבי צה"ל קבע המשנה כי התשלומים בגין פנסיית הגישור צריכים להיעשות לפי ועד התקנת 19.12.17 , והתשלומים ששולמו לאחר 2015 הסיכום התקציבי משנת התקנות ייחשבו כמקדמות. המשנה המליץ כי כל המקדמות שישולמו בכל גופי הביטחון לא יוחזרו לאוצר המדינה, והדבר ייקבע בתקנות. קיבל היועץ המשפטי לממשלה את הכרעתו של המשנה לעניין 14.2.18 -בדיון מ כוחות הביטחון וצה"ל. אשר לפורשי צה"ל קבע היועץ כי: "פנסיית הגישור צריכה להשתלם לפי הסיכום ... אשר אומץ בהחלטת ממשלה... 24.11.15 התקציבי בנושא תקציב הביטחון מיום בין לגבי מי שפרשו מאז הסיכום התקציבי ועד עתה ובין לגבי מי שיפרשו מכאן ולהבא ועד להתקנות התקנות. התשלומים שישולמו למי שהחל בפועל בהליכי פרישה לאחר הכרעתו של המשנה... ייחשבו כמקדמות." ציין 19.12.17 בנוגע למענק הגישור לאנשי הקבע שיחלו בהליכי פרישה אחרי היועץ כי הובא לידיעתו במכתב ממנכ"ל משרד הביטחון כי המנכ"ל הורה על הפסקת המענקים עד לסיכום התקנות בנושא, ולפיכך הדיון בסוגיה זו מתייתר. כי "תשלום 23.10.18 -משרד המשפטים מסר למשרד מבקר המדינה במכתבו מ המקדמות היה הכרחי לאור העיכוב הרב בהתקנת תקנות הגישור שיצר מצב שבו החלה פרישה של משרתים שאין להם פנסייה תקציבית. הדבר יצר קושי הן כאשר הפרישה הייתה כפויה (צה"ל), והן כאשר הפרישה הייתה רצונית (בעיקר בשב"כ ובמוסד)". עוד צוין שגם היועץ המשפטי של משרד האוצר הסכים בנסיבות העניין לתשלום המקדמות. בביקורת המעקב נמצא כי בפועל, ובהתאם לסיכום הייעוץ המשפטי לממשלה, צה"ל ממשיך לשלם לפורשים מקדמות על חשבון פנסיית הגישור. עם זאת, בשל מחלוקות על גובה הקצבה, הסכומים משולמים ללא תיאום עם משרד האוצר וטרם הותקנו התקנות, כפי שיפורט. נכתב כי "משרד האוצר מחשב את הקצבה המגיעה 26.1.20 בתשובת צה"ל מיום לפורשים מצה"ל בניגוד לסיכומי העבר, באופן חד-צדדי ושרירותי, ולאחר מכן תובע לראות בחישובים הנמוכים אליהם הגיע סכום שאינו שנוי במחלוקת שרק אותו יש לשלם. מסיבה זאת, חישוב קצבת הגישור נעשה על-ידי צה"ל ללא תיאום עם משרד האוצר וללא אישור פרטני של החשב הכללי". 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי709 משרד האוצר | משרד האוצר | כתב סגן בכיר לחשב הכללי לראש אכ"א כי צה"ל העביר לחשב הכללי 17.7.19 ביום 21- נוהל עבודה פנימי שלו ונתונים על חישוב מקדמות לקצבת גישור ל 1.5.19 ביום , הוא הוסיף: "על אף התראתנו במכתבים... ועל אף 28.2.19 עד30.11.18 -פורשים מ הדיונים שהתקיימו בין נציגי משרד האוצר וצה"ל... לא יושמו על ידכם השינויים המתחייבים בנוהל העבודה. חרף העובדה שידוע לכם כי הסכום שהנכם משלמים כיום הינו מקדמה, דבר זה אינו מקבל ביטוי בתלוש השכר והמקדמה נרשמת כקצבת גישור... לא העברתם לידינו 'טופס הצהרה בדבר קבלת מקדמה' חתום על בדיון שהתקיים 4.3.19 ידי הפורשים, כפי שהתבקשתם... ובהתאם להצהרתכם מיום אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה... קיימים פערים של עשרות אחוזים בין התשלומים המאושרים על בסיס מתודולוגיית החישוב לבין התשלומים בפועל. מעבר לכך, עולה מן הנתונים כי הנכם משלמים לשלושה פורשים שכלל אינם זכאים לקצבת גישור". בסיום מכתבו הדגיש: "החריגות לעיל אושרו על ידך בחוסר סמכות, והנך מתבקש לפעול בהקדם לתיקון הליקויים ולגביית תשלומי היתר, לכלל הפורשים בגישור, בהתאם לכל דין." כי "לא 14.11.19 היועץ המשפטי למשרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה ביום הושגה התקדמות בשיח מול צה"ל... צה"ל ממשיך לשלם לפורשים מקדמות על חשבון פנסיית הגישור ללא תיאום עם משרד האוצר וללא אישור פרטני של החשב 15 ... אציין כי ביום 2016 מחודש אוגוסט 136/הכללי כמתחייב מהחלטת הממשלה ב נשלחה לגורמים הרלוונטיים בצה"ל הנחיית החשב הכללי לגבי האופן 2018 ביולי שבו יש לחשב ולשלם מקדמות עד למועד התקנת תקנות הגישור. הנחייה זו אינה מיושמת על ידם." היועץ המשפטי למשרד האוצר הזכיר בתשובתו את מכתבו האמור חודשים מיום 4-של סגן בכיר לחשב הכללי לראש אכ"א, וציין כי "למרות שעברו כ , טרם התקבל מענה מצה"ל למכתב זה". ]לראש אכ"א[ הפצת המכתב מנגד, משרד הביטחון וצה"ל טוענים כי התקנת תקנות הגישור לפורשים מצה"ל אמורה הייתה להיות תהליך פשוט, וכי העקרונות והנוסחאות נקבעו בסיכום , וכל שנדרש הוא לתרגם לשפה 11.8.16 מיום 136/התקציבי ובהחלטת הקבינט ב משפטית את הסיכומים הבין-משרדיים. דא עקא, לטענתם, משרד האוצר הציב דרישות חדשות המנוגדות להסכמים. כך למשל דרש משרד האוצר לקבוע בתקנות , וזאת בניגוד להסכמים 67 בלבד, במקום עד גיל 60 כי קצבת הגישור תשולם עד גיל שגובשו ועוגנו בחקיקה ראשית. משרד האוצר ציין בתשובתו כי לא מדובר בדרישה חדשה אלא בעניין שהיה חלק שעיגנה את הסיכום התקציבי 136/מההסדר מלכתחילה, וכי "בהחלטת קבינט ב ) כי קצבת הגישור 3(בין משרד האוצר למשרד הביטחון נכתב מפורשות בסעיף ו 'מהמועד שבו פוטר משירות ועד להגיעו לגיל הזכאות לקצבה התקציבית תינתן 710 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה לפי עמדת משרד האוצר גיל זה בהתאם (ההדגשה במקור).מקופת הגמל לקצבה' .1260 , הוא גיל 2004-ד״לחוק גיל פרישה, התשס במצב הנוכחי שבו קיימת הימנעות מתמשכת מהתקנת התקנות, צה"ל ומשרד הביטחון ממשיכים בפועל לשלם פנסיית גישור על פי חישוביהם שאינם מוסכמים על משרד האוצר. אף שעל פי החלטת היועץ הסכומים המשולמים לפורשים הם מקדמות בלבד, המציאות מלמדת כי בפועל השבת מקדמות ששולמו לאוצר המדינה אינה שכיחה וקשה מאוד לביצוע. זאת בנוסף לקביעת המשנה שלפיה הוא ממליץ כי המקדמות שישולמו בכל גופי הביטחון עד התקנת התקנות "לא יוחזרו לאוצר המדינה וכי הדבר יעוגן בתקנות". בתשובת משרד האוצר נכתב כי ניתן להניח כי בעתיד הנראה לעין לא יותקנו תקנות גישור מאחר ולצה"ל אין כל תמריץ להגיע לשולחן המשא ומתן עם משרד האוצר בכדי לסכם את נוסח תקנות הגישור, וכי כבר שנה שלא מתנהל כל משא ומתן עם צה"ל בנושא פנסיית הגישור (ובוודאי לא משא ומתן אפקטיבי), ופגישות בנושא זה אף לא מתוכננות לעתיד. רמ"ט אכ"א הסבירה לנציגי משרד מבקר המדינה כי כתנאי לקבלת המקדמה הפורשים חותמים על הצהרה שבה הם מצהירים כי "הסכומים שישולמו לי מצה"ל לרגל פרישתי מהשירות הצבאי הם בבחינת מקדמה על חשבון קצבת הגישור, ששיעורה המדויק ייקבע בעתיד בתקנות... ככל שיתברר כי המקדמות שישולמו אני מתחייב להשיב את לי גבוהות מקצבת הגישור שתשולם לי בהתאם לתקנות, . המדינה תהיה רשאית לקזז את סכום המקדמות ההפרשים כשהם צמודים למדד ששולמו ביתר מכל תשלום שמגיע לי מהמדינה". (הדגשה אינה במקור). צה"ל כתב בתשובתו כי הוא "הגוף היחיד במדינה שתשלומי הפנסייה של פורשיו אינם מובטחים אלא מוגדרים כמקדמות ואפופים בחוסר ודאות, באופן שמשפיע בצורה שלילית ביותר על המשרתים ועל צה"ל". מחד התשלום המלא של המקדמות לפי חישוב צה"ל יש בו לכאורה בכדי להפחית את התמריץ להתקנת התקנות מצד צה"ל ומשרד הביטחון, ומאידך, חוסר הוודאות הקיימת לפורשים, בהיות התשלום מקדמה בלבד, דווקא עשוי לשמש, לטענתו של צה"ל, תמריץ להתקין את התקנות. אמור החייל הפורש להתחיל לקבל כבר קצבת פנסייה עם 60 לעמדת משרד האוצר, בהגיעו לגיל 12 .הפסקת תשלום פנסיית הגישור 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי711 משרד האוצר | משרד האוצר | במצב הקיים, הפורשים אכן אינם יודעים איזה חלק מגמלתם שנוי במחלוקת וייתכן שיאלצו להחזיר אותו. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לבחון מתן מידע לפורשים אודות החלק מהמקדמה שהינו בגדר סכום הנתון במחלוקת בעת חתימה על הצהרתם וכן בעת תקבול הגמלה החודשית. המצב שבו הפורשים נתונים בחוסר ודאות לגבי הגמלה שתשולם להם בעתיד, ויתרה מכך גם אינם יודעים אם ואיזה סכום מתוך המקדמה יתכן ויאלצו להחזיר, הוא מצב שאין להשלים עימו. התקנת התקנות תתרום לוודאות הכלכלית של הפורשים ותאפשר גם למשרתים להיערך מהבחינה הכלכלית לפרישתם. משכך, על משרד האוצר, על משרד הביטחון, ועל צה"ל להשלים את התהליכים הנדרשים לשם התקנת התקנות בנוגע לפנסיית הגישור. השיבה מחלקת ייעוץ 13.12.2018 -במענה על פניית משרד מבקר המדינה מ פנה היועץ המשפטי של משרד האוצר 18.11.18 -וחקיקה במשרד המשפטים כי ב ליועץ המשפטי לממשלה בבקשה לקבוע כי "צה"ל אינו רשאי לשלם פנסיית גישור, לרבות מקדמות, על חשבון פנסיית הגישור, וזאת עד להתקנת תקנות בעניין כנדרש בהתאם לחוק". לחלופין ביקש כי "תשלום המקדמות יותנה באישור החשב הכללי". בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה מחלקת ייעוץ וחקיקה כי דיון בסוגיה זו . 13.1.19 אמור להתקיים בראשותו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ביום נדחה בכמה 2019 ביקורת המעקב העלתה כי הדיון שאמור היה להתקיים בינואר חודשים. בתשובת סגן הרמטכ"ל נכתב כי נוכח קביעתו החד-משמעית של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה שדחה את טענות משרד האוצר וקבע כי צה"ל רשאי לשלם קצבאות גישור לפורשים מבלי שהותקנו תקנות, הרי צה"ל נוהג כדין, ברשות ובסמכות, ובוודאי אין בכך משום חוסר סבירות. עוד נכתב כי בתקופת בחירות ממילא אין אפשרות מעשית לגבש נוסח מוסכם של תקנות גישור, וכי יש סבירות גבוהה יותר להגיע להסכמות בדיון על מכלול של נושאים הנוגעים לתקציב הביטחון. סגן הרמטכ"ל הוסיף כי "צה"ל מוכן לחתום באופן מיידי על תקנות הגישור, ובלבד שהן יתאמו להסכם שנחתם עם משרד האוצר. אלא שמשרד האוצר ניסח טיוטה של תקנות הנוגדות את ההסכם... אין מקום לבוא בטענות לצה"ל על כך שהוא מסרב לחתום על תקנות שחורגות במידה ניכרת מהסיכום הקודם, ושיובילו לפגיעה של עשרות אחוזים בקצבתם של הפורשים". 712 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה בתשובתו טען מנגד משרד האוצר "כי במסגרת החוק נקבע כי יעד הקצבה הממוצעת . על פי אומדן משרד האוצר, שהועבר 2025 ש"ח לפורשי שנת 12,000 יעמוד על והוצג לנציגי צה"ל ומשרד הביטחון, דרישות משרד הביטחון יובילו לקצבה ממוצעת ש"ח לחודש ואילו נוסח האוצר לתקנות מוביל 3,000 גבוהה יותר בסכום העולה על לעמידה ביעד הקצבה הממוצעת". כי העיכוב אינו 2019 משרד המשפטים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה במאי רובץ לפתחו של היועץ המשפטי לממשלה, אלא על מי שבסמכותו להתקין את 4.3.19 התקנות והוא אינו עושה זאת - שרי הביטחון והאוצר. הוא הוסיף כי ביום התקיימה ישיבה בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, בהשתתפות נציגי משרד האוצר וצה"ל, ובמסגרתה נדונו הטענות שהועלו בפנייתו של היועץ המשפטי של משרד האוצר. המשנה הכריע בסוגיה ודחה את הבקשות כמפורט בסיכום הישיבה. המשנה ליועץ המשפטי לממשלה סיכם בישיבה האמורה: "בנסיבות העניין וככל שהמחלוקות יעמדו בעינן, על שר האוצר ושר הביטחון בממשלה הבאה לעשות כל מאמץ להגיע להסכמות כך שתתאפשר התקנת תקנות הגישור בהקדם האפשרי. כפי שנמסר בכוונת הצבא להעלות זאת במסגרת דיוני התקציב הבא וניתן להניח יהיה קל 2020 שבמסגרת סיכום כללי בסוגיות הרבות שעל הפרק שידונו בתקציב יותר להגיע להסכמות בנושא ספציפי זה. ככל שיתברר שסוגיית פנסיית הגישור , משרד האוצר יוכל לפנות אלינו 2020 לא תסוכם במסגרת דיוני התקציב לשנת שוב בבקשה להפחית את המקדמות לפורשים חדשים בצירוף הנימוקים המשפטיים לבקשה. לאחר שמיעת עמדתו של צה"ל תתקבל ע"י המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ציבורי-חוקתי) החלטה אם ניתן להיעתר לבקשה מן הבחינה המשפטית, תוך שימת הלב לזמן הרב שחלף, לכך שהתקנות בעניין המחויבות ע"פ חוק לא הותקנו, ובהתחשב במכלול נסיבות העניין". כתב משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה כי "לא חלה התקדמות 23.10.19 ביום בנושא ויש בכך כדי להקשות גם על השגת הסכמות על נוסח מוסכם של תקנות הגישור ביתר גופי הביטחון. עם זאת, ההערכה אותה שמענו מגורמי מקצוע בממשלה המלווים את הנושא היא שסוגיית פנסיית הגישור בצה"ל צפויה להיות מסוכמת בצה"ל שיתקיימו במסגרת הדיונים בחוק ]התוכנית הרב שנתית [ בדיוני התר"ש פנה למשרד ראש הממשלה 2019 התקציב הקרוב". משרד המשפטים הוסיף כי ביוני בבקשה לסיוע ביישוב המחלוקות שבין משרד האוצר לצה"ל וגופי הביטחון, וכי בימים אלו מתקיימים דיונים במשרד ראש הממשלה שבהם נעשה ניסיון להביא את הצדדים לידי הסכמה. משרד המשפטים ציין כי "בנוגע למחלוקת שבין משרד האוצר לבין צה"ל, נציגי משרד ראש הממשלה סבורים שהמסגרת הנכונה לדיון בתקנות הגישור בצה"ל הם 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי713 משרד האוצר | משרד האוצר | דיוני התר"ש שיתקיימו במסגרת הדיונים בחוק התקציב הקרוב, ובדיונים אלו משרד ראש הממשלה ממילא מעורב. עמדה זו נראית בעינינו". מאמור עולה כי התמשכות ההליכים ודחיית ההכרעה בנוגע לפנסיית הגישור אינה מאפשרת הכרעה בסוגיה והתקנת התקנות שהיו אמורות . מסתמן כי הנושא לא יוכל 2017 להיות מותקנות על פי החוק עד יוני , שצפוי שיתקיימו 2020 לבוא על פתרונו עד דיוני תקציב המדינה לשנת . המשך תשלום מקדמות פנסיית 2020 רק במחצית השנייה של שנת הגישור (שסכומן כאמור נקבע על ידי צה"ל, ויוצרות חוסר ודאות אצל משנתיים מהמועד שנקבע בחוק להתקנת יותרהפורשים) לאחר שחלפו התקנות, מקבע מצב זמני ויוצר חוסר ודאות, ועל משרדי האוצר והביטחון ועל צה"ל להסדירו. על פי הסיכום לסיכום בין משרד האוצר לבין משרד הביטחון וצה"ל, בחוק גמלאות לא תעלה 2025 צבא הקבע נקבע כי קצבת פנסיית הגישור הממוצעת לקצינים בשנת ש"ח. עוד נקבע כי במידה והקצבה הממוצעת תחרוג מסכום זה יקבע שר 12,000 על האוצר באופן חד צדדי (באישור ועדת הכנסת) "הסדר לתשלום פנסיית הגישור" אלף ש"ח. 12,000 שיעמיד את הגמלה הממוצעת על סכום של דיונים בדבר עמידה בתקרה המקסימלית של פנסיית הגישור הממוצעת התקיימו גם בוועדה המשותפת של ועדת חוץ וביטחון וועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת. אחד החששות המרכזיים שהביע משרד האוצר הוא כי משרד הביטחון . 2025 וצה"ל יחרגו מהיעד של הקצבה הממוצעת שעליו הוסכם לשנת כי הוחלט והוסכם שצה"ל 2019 רמ"ט אכ"א מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה ביוני הקצבה הממוצעת לקצינים 2025 את המתווה שממנו יעלה כי בשנת 2021 יציג בשנת ש"ח. עוד מסרה רמ"ט אכ"א כי מאחר שהחוק מסמיך את שר 12,000 תעמוד על האוצר לקבוע באופן חד-צדדי את ההסדר לתשלום פנסיית הגישור, הרי אם צה"ל ומשרד הביטחון לא יעמדו בגובה הקצבה הממוצעת, הטענה שלפיה צה"ל יוכל לשלם לקצינים הפורשים קצבה בסכום גבוה יותר, ללא כל השלכות, אינה נכונה. בדוח הקודם נכתב כי על החשב הכללי "לחשב את החבות האקטוארית של פנסיית הגישור התקציבית לעובדי מערכת הביטחון, ולהוסיפה לחבות האקטוארית לפנסייה תקציבית המוצגת בדוחות הכספיים של הממשלה". , נכתב כי "עד 2018 שפורסם באוגוסט 31.12.17 בדוח הכספי של הממשלה ליום מועד פרסום הדוח הכספי, טרם נקבעו תקנות לחישוב פנסיית הגישור של משרתי 714 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה הקבע בפנסייה צוברת, לרבות הכלל כי פנסיית הגישור לא תעלה על קצבת הפנסייה התקציבית הרעיונית של משרתי הקבע, וזאת כחלק מיישום עקרונות הסיכום ... לאור האמור לעיל חישוב החבות 2020-2015 התקציבי לתקציב הביטחון לשנים בגין הפנסייה התקציבית במערכת הביטחון הינה חלקית ואינה מייצגת את מלוא נכתב כי "בהתאם להחלטת 31.12.18 החבות". בדו"ח הכספי של הממשלה ליום היועץ המשפטי לממשלה והנחיות יישום של אגף החשב הכללי, יש לשלם לפורשים מקדמות עד להתקנת תקנות לחישוב פנסיית הגישור. לאחר התקנת התקנות יהיה ניתן לבצע הערכות לצורך הערכה ראשונית של החבות בגין פנסיית הגישור של משרתי הקבע". לדעת משרד מבקר המדינה, ובייחוד נוכח ההסדר המוסכם שלפיו ממוצע פנסיית ש"ח, היה מקום שמשרד האוצר יציג בדוחות הכספיים 12,000 הגישור לא יעלה על של הממשלה לכל הפחות הערכה כללית בדבר החבות הכוללת בגין פנסיית הגישור, הן במצב שבו צה"ל ומשרד הביטחון עומדים בהסדר המוסכם האמור והן לפי תרחישים אחרים שניתן לכלול בביאור לדוחות אלו. משרד האוצר ציין בתשובתו כי "מאחר שאין בידי האוצר נתונים מפורטים לגבי פורשי צה"ל, ובכלל זה: לגבי מי שפרשו לפנסיית גישור מצה"ל, אין ביכולת משרד האוצר לבצע רישום של החבות האקטוארית בגין פנסיית הגישור במאזן המדינה. יובהר כי משלא הותקנו התקנות, לא ידוע מה יהיה סכום הקצבאות המדויק שישולמו, ובהתחשב במצב הדברים הנוכחי המפורט לעיל ובהיקף חוסר ההסכמות, לא ניתן אף להעריך את גובה החבות. יחד עם זאת, לנוכח הערת משרד המבקר בכוונת אגף החשב הכללי לבחון פעם נוספת את האפשרות להציג נתונים בדוחות הכספיים, וזאת בהתחשב בכל האמור, ובפרט: ביכולת לקבל נתונים מדויקים מצה"ל". מסרה מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים למשרד 15.1.20 בתשובתה מיום מבקר המדינה כי "משרד האוצר ומשרד הביטחון מופקדים על גיבוש ההסדר המהותי שייכלל בתקנות שהוא הסדר כלכלי בעיקרו ולא משפטי. כמקובל, היועץ המשפטי לממשלה או מי מטעמו, צפוי להיות מעורב בכך אם יתגלעו מחלוקות או קשיים משפטיים". ו לחוק גמלאות צבא הקבע מפר 67 העיכוב בהתקנת תקנות מכוח סעיף את הוראות המחוקק שלפיהן הזכאות לפנסיית גישור ותנאיה צריכים להיקבע על פי תקנות שיקבעו השרים בפיקוח פרלמנטרי. עיגון הסוגיה בתקנות יצור ודאות אצל הפורשים ויבטיח אחידות ושוויון בהענקת הזכות. נוסף על כך, לא רק שאי-התקנת התקנות מנוגדת ללשון החוק 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי715 משרד האוצר | משרד האוצר | והתשלום שניתן בהיעדר תקנות אינו מוסכם, אלא יש בכך כדי לגרום לרישום חלקי ולא מלא של החבות בגין הפנסייה התקציבית במערכת הביטחון בדוחות הכספיים של הממשלה. על משרדי הביטחון והאוצר ועל היועץ המשפטי לממשלה להשלים את הדיונים לצורך התקנת התקנות וקבלת החלטה בעניין תשלום המקדמות לפורשי צה"ל, כך שעם כינון הממשלה החדשה הדבר יובא בפני השרים לשם הסדרת הנושא. קידום הנושא חשוב בפרט לאור העיכוב שנוצר בשל מערכות הבחירות לכנסת. 2020 - 2019 בשנים נוכח ההשפעות המשמעותיות של הגדלות הרמטכ"ל ושל פנסיית הגישור על היקף תשלומי הגמלאות בתקציב הביטחון, על תקציב המדינה ועל החבות האקטוארית של הממשלה, משרד מבקר המדינה ממליץ כי צה"ל ומשרד האוצר יפעלו בשיתוף פעולה על מנת לקדם את הטיפול בסוגיות אלו. כל זאת במסגרת הדיונים על תקציב המדינה ועל התקציב הרב שנתי הבא של צה"ל. אי-העלאת גיל הפרישה לנשים (להלן - החוק) נקבע הגיל שבהגיעו אליו 2004-בפרק ד' לחוק גיל פרישה, התשס"ד זכאי אדם לפרוש מעבודתו מחמת גילו, ולקבל גמלה בשל פרישתו מעבודתו. עד . במסגרת החוק נקבע כי גיל 65 , ולגברים 60 חקיקת החוק היה גיל הפרישה לנשים , וגיל זה יהיה גיל פרישת חובה לנשים וגברים. 67 הפרישה לגבר יועלה בהדרגה לגיל , בכפוף להוראות החוק 62-בנוגע לגיל הפרישה לנשים נקבע כי הוא יועלה בהדרגה ל 1950 שחייבו הקמת ועדה ציבורית לבחינת גיל הפרישה (לאישה שנולדה בשנת ואילך). עוד נקבע כי שר האוצר יבחן את המלצותיה של הוועדה ויביאן לאישור הכנסת. אם ועדת הכספים לא תקבל את ההמלצות יעמוד גיל הפרישה לאישה תוקן החוק ונקבע בין היתר כי 2017 . באוגוסט1364 ואילך על 1953 שנולדה במאי ככל ששר האוצר לא יביא את המלצותיו בנוגע להעלאת גיל הפרישה לנשים לוועדת .62 הכספים, יעמוד גיל הפרישה לאישה על במהלך השנים תוקן החוק פעמים מספר והמועדים לבחינת העלאת גיל הפרישה לאישה 13 . נדחו 64 לגיל 716 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה OECD -בעשורים האחרונים נדונה הסוגיה הזאת בהרחבה בישראל. מרבית מדינות ה ביצעו רפורמות משמעותיות בהסדרי גיל הפרישה שכללו העלאה של גיל הפרישה, והשוואתו בין נשים לגברים. בין היתר, מדינות אימצו מנגנונים שבהם גיל הפרישה שנקבע יוצמד לתוחלת החיים. נכון להיום, גיל הפרישה לנשים בישראל הוא מהנמוכים בקרב מדינות אלו, וישראל היא אחת המדינות הבודדות שבהן קיים פער בין גיל הפרישה לנשים ולגברים. נתוני תוחלת החיים וגילי הפרישה הממוצעים של נשים וגברים 2 להלן בתרשים בישראל בעשרים השנים האחרונות: תוחלת החיים וגילי הפרישה הממוצעים של נשים וגברים בישראל, :2 תרשים 2018-1997 בשנים מקור: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בעיבוד משרד מבקר המדינה מהתרשים עולה כדלהלן: 1 . ,בשנים האמורות חלה עלייה משמעותית בתוחלת החיים של נשים וגברים , לעומת קרוב 85 עמדה כמעט על גיל 2018 כאשר תוחלת החיים של נשים בשנת אצל גברים. 81-ל 2 . גילי הפרישה של נשים וגברים כמעט שלא השתנו באותן שנים, וגיל הפרישה ).67( ) נמוך בחמש שנים מגיל הפרישה של גברים 62( לנשים 3 . ,ישנו פער משמעותי בין קצב הגידול בתוחלת החיים של נשים, שממשיך לעלות לבין גיל הפרישה שלהן שלא חל בו שינוי בשנים האחרונות. משכך, וכפי שעולה שנים. 23- היא כ 62 מהתרשים, תוחלת החיים של אישה שפרשה לגמלאות בגיל 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי717 משרד האוצר | משרד האוצר | קיימים נימוקים כבדי משקל בעד ונגד העלאת גיל הפרישה לנשים. הנימוקים נגד העלאת גיל הפרישה נובעים בין היתר משחיקה גבוהה של נשים המצויות בשוק העבודה, מפערים הקיימים בתחום התעסוקה בין גברים לנשים, ומחסמים הקיימים לנשים מבוגרות בשוק התעסוקה. מנגד, הנימוקים בעד העלאת גיל הפרישה נסמכים בין היתר על ההבדלים בתוחלת החיים בין גברים לנשים, על שמירת רמת החיים של , על הגדלת שיעורי התעסוקה של נשים, על השוואה למקובל 14הנשים בעת פרישה , על השפעה אקטוארית על האיתנות הפיננסית של המוסד OECD -במדינות ה . 15לביטוח לאומי, ועל הפגיעה בזכויות עמיתי קרנות הפנסייה הוותיקות : OECD נתוני גילי הפרישה של נשים וגברים במדינות 3 להלן בתרשים לפי חלוקה למגדרים OECD - גיל הפרישה לפנסייה במדינות ה: 3 תרשים 2018 בשנת , ועיבודי משרד מבקר המדינה OECD, Pensions at a Glance 2019, 27.11.2019 -מקור: אתר ה מהתרשים עולה כדלהלן: 1 . ) הוא מהנמוכים ביותר לעומת המדינות האחרות 62( גיל הפרישה לנשים בישראל ) הוא מהגבוהים ביותר 67( (למעט שלוש מדינות), בעוד גיל הפרישה לגברים (עם שלוש מדינות נוספות). לפיכך, הפער בין גילי הפרישה של נשים וגברים (עם אוסטריה). OECD בישראל (חמש שנים) הוא הגבוה ביותר בקרב מדינות על פי חישובי משרד האוצר, כל שנת דחייה של גיל הפרישה לנשים תגדיל את הקצבה הפנסיונית 14 .9%-של אישה בכ .134-126 ' הדוח הקודם, עמ 15 718 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה2 . .65 במרבית המדינות גילי הפרישה של נשים וגברים זהים ונעים סביב גיל ) גבוה מגיל הפרישה בישראל, והפער 63.5-בממוצע, גיל הפרישה של נשים (כ הממוצע בין גילי הפרישה של נשים וגברים הוא נמוך מאוד (כשנה אחת). , נשים שפורשות בשנת OECD - גיל הפרישה בישראל ובמדינות ה: 4 תרשים לשוק העבודה 2018 שנכנסות בשנת 22 ונשים בגיל 2018 .- בעיבוד משרד האוצר oecd -מקור: נתוני ה עולה, כי שינויים שביצעו מדינות בנוגע לגיל OECD - ומהנתונים של ה 4 מתרשים , העלו את ממוצע גיל 2018 הפרישה לפנסייה של נשים הנכנסות לעבודה בשנת , דהיינו כמעט ארבע שנים יותר 65.8-הפרישה העתידי של נשים באותן מדינות ל ). 62( מגיל הפרישה העתידי של נשים בישראל בדוח הקודם נכתב כי "המשך אי-העלאת גיל הפרישה לנשים אינו בר-קיימה, וצפויות להיות לו השפעות שליליות מהותיות על המשק ועל הנשים המבוגרות הפורשות לפנסייה. אי-העלאת גיל הפרישה לנשים עלולה להנציח פערים כלכליים ואי-שוויון בין גברים לנשים כתוצאה מהנצחת שיעור התחלופה הנמוך יותר של נשים בהשוואה לזו של הגברים, וכן צפויה להנציח את שיעורי העוני הגבוהים יותר של נשים מבוגרות לעומת גברים מבוגרים. הפגיעה האפשרית במשק מאי- העלאת גיל הפרישה צפויה להתבטא בפגיעה באיתנות הפיננסית של המוסד לביטוח לאומי; בסיוע ממשלתי בהיקפים של מיליארדי ש"ח לקרנות הפנסייה הוותיקות; בירידה בהכנסות המדינה; בעלייה בהוצאות הממשלה; ובהרעה ניכרת ביחס חוב- , ועדות ציבוריות OECD -תוצר בטווח הארוך. גופים מקצועיים רבים, ובהם ארגון ה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי719 משרד האוצר | משרד האוצר | שהקימה הממשלה, המועצה הלאומית לכלכלה ובנק ישראל המליצו להעלות את גיל הפרישה לנשים באופן מדורג". משרד מבקר המדינה העיר לשר האוצר בדוח הקודם כי "לקבלת החלטות בהקדם האפשרי השפעות על היכולת להעלות את גיל הפרישה באופן מדורג, ולאפשר לנשים, למעסיקים ולממשלה להתאים את עצמם לשינוי". מבקר המדינה המליץ בדוח הקודם לממשלה "לבחון דרכים להתמודדות עם העלייה בתוחלת החיים של נשים וגברים שתהיה בת קיימה" ובין היתר לבחון את הצמדת . OECD -גיל הפרישה לתוחלת החיים, כפי שהמליץ ארגון ה עוד המליץ מבקר המדינה בדוח הקודם כי שר האוצר "יקדם ביתר שאת את יישום להתאמה הדרגתית של גיל הפרישה על מנת לאפשר להגדיל 16145 החלטת הממשלה את גיל הפרישה באופן מדורג ולאפשר לנשים, למעסיקים ולממשלה להתאים את עצמם לשינוי". מינה שר האוצר ועדה ציבורית לבחינת גיל הפרישה לנשים. הוועדה 28.3.16 ביום הוועדה כתבה כי "לאחר 17.2016 הגישה לשר האוצר את המלצותיה בספטמבר איזון השיקולים הנובעים מהיתרונות והחסרונות של המהלך, ממליצה הועדה בפני שר האוצר על העלאת גיל הפרישה לנשים", וכי "יש הכרח ללוות את העלאת גיל הפרישה בצעדים משלימים אשר מטרתם למזער את הפגיעה בנשים אשר עשויות להיפגע מהמהלך". הוועדה המליצה כי גיל הפרישה לנשים יועלה בשני שלבים: באופן הדרגתי, ולאחר מכן יוחל מנגנון אוטומטי להעלאת 65 בשלב הראשון לגיל גיל הפרישה, ולפיו יוצמד גיל הפרישה לאישה בשיעור של שני שלישים מהעלייה בתוחלת החיים, עד שיגיע לגיל הפרישה לגבר, בדומה למנגנון שאומץ בכמה . OECD -ממדינות ה , בעקבות אי העברת ההמלצות על ידי שר האוצר לוועדה כמתחייב 2017 באוגוסט (ה) שהוסף לחוק נקבע כי אם "לא הביא השר 9 בחוק, תוקן חוק גיל הפרישה. בסעיף את המלצותיו לוועדת הכספים של הכנסת ולא החליטה ועדת הכספים אחרת - יהיה ".62 גיל הפרישה לאישה " 34- "אימוץ הערכת המצב האסטרטגית כלכלית-חברתית לממשלה ה 145 החלטת הממשלה 16 .)28.6.15 ( , מינה שר האוצר דאז ועדה ציבורית לבחינת גיל הפרישה לנשים 2011 כבר קודם לכן, במרץ 17 שבראשה עמד הממונה על התקציבים דאז. בין היתר המליצה הוועדה על העלאת גיל הפרישה לנשים והשוואתו לגיל הפרישה לגברים; המלצות אלו לא יושמו. 720 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה לפי החוק, ומאחר שהשר לא הביא את המלצותיו, נקבע גיל הפרישה . 62-לאישה ל אי-העלאת גיל הפרישה לנשים משפיע בין היתר על האיזון האקטוארי . 18)של קרנות הפנסייה הוותיקות שבהסדר (להלן - הקרנות הוותיקות אשר על כן, על פי הוראות התקנון האחיד של הקרנות הוותיקות, ובשל הצורך לשמור על איזון אקטוארי, אישרה הממונה דאז על שוק ההון, ביטוח וחיסכון (להלן - הממונה על שוק ההון) לקרנות הוותיקות להפחית את הקצבה החודשית של הגמלאים החברים בקרנות אלו בכ- . 2019 החל מיוני 1.2% פרסם משרד האוצר תזכיר חוק לתיקון חוק גיל פרישה (להלן - תזכיר 2019 ביוני החוק). בדברי ההסבר לתזכיר החוק נאמר כי במסגרת התיקון מוצע מתווה להעלאת באופן הדרגתי, ובשלב השני, החל 65 גיל הפרישה לנשים - בשלב הראשון לגיל מוצע להחיל מנגנון אוטומטי להעלאת גיל הפרישה בהתאם 2037 מחודש ינואר לשינויים בתוחלת החיים. הצעת התיקון מבוססת על המלצות הוועדה הציבורית כאמור, תוך התאמות למשך הזמן שחלף ממועד פרסום המלצות הוועדה, ובשים לב לכך שלקצב העלאת הגיל יש השפעה על גירעון הקרנות הוותיקות שבהסדר. כתב הממונה על שוק ההון למנהל הקרנות הוותיקות כי מתוקף סמכותו 20.6.19 ביום הוא החליט ש"הפחתת הקצבאות בשל הגדלת ההתחייבויות של הקרנות תעשה החל ואילך". הממונה נימק את החלטתו 2020 מהקצבאות המשתלמות מחודש אפריל , ונוכח פרסום 2019 זו נוכח הקשיים באפשרות לקדם חקיקה בכנסת בנדון במהלך תזכיר החוק "אשר במסגרתו מוצע מתווה להעלאת גיל הפרישה לנשים באופן שישפיע על שיעור ההפחתה הנדרש בקרנות הוותיקות שבהסדר". דחיית ההחלטות בעניין גיל הפרישה לנשים עלולה לפגוע ביכולת להעלות את גיל הפרישה באופן הדרגתי על פני זמן, שיכול שתביא לידי פגיעה כלכלית במדינה. לסוגיית גיל הפרישה לנשים יש גם השלכות חברתיות וסוציאליות שנדרש לשקול אותן. דחיית ההכרעה בעניין עלולה להעצים את הנזק העתידי במישורים השונים. כפי שנאמר בדוח הקודם, אי-העלאת גיל הפרישה לנשים תשפיע על האיתנות הפיננסית של 18 .המוסד לביטוח לאומי, ותגדיל את הסיוע הממשלתי מתקציב המדינה לקרנות הפנסייה הוותיקות 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי721 משרד האוצר | משרד האוצר | משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר לבחון את קידום הנושא עם כינונה הצפוי של הממשלה, לשם השלמת גיבוש המדיניות. זאת בשל המשמעויות הנרחבות הנוגעות לסוגיה, לרבות בכל הנוגע לפעולות הנדרשות בהתייחס לגירעון הקרנות הוותיקות שבהסדר. סיכום החיסכון הפנסיוני נועד לשמש מקור הכנסה עיקרי לאחר הפרישה מעבודה. אין עוררין על כך שהפורשים מצה"ל, שבמשך שנים פעלו למען ביטחון המדינה, זכאים לפנסייה הוגנת וראויה. ראוי כי המחלוקות רבות השנים בין צה"ל למשרד האוצר בסוגיות אלו, וכך גם הסדרת שקיפות הנתונים, יבואו על פתרונן בהקדם. העלייה המתמשכת בתוחלת החיים מחייבת בחינה של מתווה העלאת גיל הפרישה של נשים תוך השוואה למקובל בעולם.