גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאות/מעצרים פליליים בישראל - התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים

 מבוא פרק זה עוסק בהתנהלות מייצגי המדינה בהליכי המעצר המתנהלים בבית המשפט, החל בהליך הארכת המעצר במהלך חקירה ועד להליך של מעצר לאחר הגשת כתב אישום. בביקורת נבדקו נושאים מרכזיים אלה: נוהלי עבודת טועני המעצרים המשטרתיים והכשרתם, התנהלות גורמי התביעה בתחום המעצרים, פעולות גורמי התביעה ליישום המלצותיה של הוועדה הציבורית לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים (להלן - הוועדה הציבורית), התנהלות שירות המבחן למבוגרים הפועל במסגרת משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - שירות המבחן ומשרד הרווחה בהתאמה) בתחום המעצרים, ומערך הפיקוח האלקטרוני והממשקים בין הגורמים השונים הנוגעים להפעלתו. חוק המעצרים מבחין בין שלושה הליכים משפטיים הנוגעים למעצרים, ובכל אחד . הסמכות העניינית לדון בבקשה למעצר ימים הקודם 158מהם סמכות עניינית שונה להגשת כתב אישום ניתנה לבית משפט השלום; הסמכות העניינית לדון בבקשה למעצר עד תום ההליכים היא לבית המשפט המוסמך לדון בכתב האישום; הסמכות העניינית בערר על החלטה להטיל מעצר היא לבית המשפט המוסמך לדון בערעור. ייצוג המדינה במעצרי ימים בשלב החקירה נערכים דיונים שונים בבית המשפט הנוגעים למעצרי ימים. בית המשפט מכריע בבקשות לצווים שונים הנדרשים ליחידות החוקרות וביניהם צווי מעצר, צווי תפיסה, צווי חיפוש וכיוצא באלו. ככלל, דיונים אלה נערכים במעמד צד אחד - מול היחידה החוקרת בלבד. בקשות להארכת מעצר של עצורים לצורך השלמת החקירה מתקיימים במעמד שני הצדדים. חוק המעצרים מעמיד שלושה מבחנים כתנאי למעצר או להארכת מעצר על ידי שופט: מבחן דיות הראיות, מבחן העילה ומבחן החלופה. במבחן הראשון על השופט לבחון אם קיימות די ראיות להקים חשד סביר שהחשוד ביצע את העבירה המיוחסת לו, והעבירה אינה מוגדרת "חטא". במבחן השני על השופט לבחון אם מתקיימת אחת הסמכות העניינית היא הסמכות של בית המשפט לדון בעניין משפטי מסוים. 158 1960 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה . במבחן השלישי על השופט לבחון אם קיימת159מעילות המעצר המוגדרות בחוק חלופה למעצר, והאם ניתן להשיג את מטרת המעצר בדרך שתפחית את הפגיעה . 160בחירויות החשוד בשלב החקירה ובטרם החליטו גורמי התביעה (פרקליטות המדינה ומינהל התביעות במשטרה) על הגשת כתב אישום, מייצגי המדינה המופיעים לפני בית המשפט הם חוקרים מיחידות החקירה של משטרת ישראל (להלן - טועני מעצרים). תפקידם להציג לבית המשפט את העובדות המצדיקות מעצר בצו שיפוטי או כל צו אחר הנדרש וכן את העובדות המצדיקות את הארכת מעצרם של העצורים. 161לצורך החקירה טועני המעצרים רקע כללי בקשות למעצר 199,039 הוגשו 2018 לפי נתוני הנהלת בתי המשפט, במהלך שנת בקשות להארכת 42,216 ולצווים השונים הנדרשים לשלב חקירת המשטרה, מהן דיונים בתיקי מעצר ימים, נתון המייצג 67,074 התקיימו 2018 מעצר ימים. בשנת דיונים בתיקי מעצר ימים. 70,868 , שבמהלכה התקיימו 2017 ירידה קלה לעומת שנת בעבר היה טוען המעצרים חוקר מטעם היחידה החוקרת בתיק שבו מבוקש המעצר. בשנים האחרונות ומחמת ריבוי תיקי המעצרים החליטו המחוזות השונים, לפי צורכיהם, להפנות חוקרים לתפקיד של טועני מעצרים (להלן - טוענים קבועים), טוענים אלה מייצגים את היחידות החוקרות מהמחוז, אף שאין הם חלק מהיחידה החוקרת. טוענים קבועים מאפשרים לתחנות המשטרה להתמקד בעבודת החקירה במקום לגרוע חוקר בכל תיק שנדרשת בו הארכת מעצר. עם זאת, בתיקים של חקירות מורכבות, כדוגמת תיקים שבהם מספר רב של עצורים או תיקי פשיעה מאורגנת, מי שיופיעו בבית המשפט בדיוני המעצרים יהיו חוקרים המעורים בחקירה ובפרטיה. השתתף 2018 טוענים קבועים בפריסה משתנה. בשנת 41 במשטרת ישראל פועלים דיונים בשנה. הטוענים הקבועים מקבלים בכל בוקר את הבקשות 1,600 -כל טוען בכ שהוכנו על ידי היחידות החוקרות ושלגביהן הם נדרשים לטעון לפני בית המשפט. ככלל, תיקי המעצר, לפי העניין, חוזרים לדיון אצל השופט מדי כמה ימים, משום שהארכות מעצר ימים ניתנות לימים מועטים ביותר. חשש לשיבוש מהלכי חקירה ומשפט, מסוכנות או הליכי חקירה נדרשים שלא ניתן לנקוט אותם 159 .אלא כשהחשוד נתון במעצר ) 1(כדמחקרי משפט חגית לרנאו, "מתכון לחקיקה לא יעילה: המקרה של חוק המעצרים", 160 .163 - 123 '), עמ 2008( . דוגמות לצווים הנדרשים לצרכי חקירה הם צו חיפוש, צו תפיסת מסמכים ועוד 161 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1961 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | . לפי המודל162הטוענים הקבועים במחוזות השונים פועלים לפי שני מודלים עיקריים התחנתי, לכל תחנה טוען קבוע, המייצג רק בתיקי החקירה של התחנה שאליה הוא מצוות. מודל זה קיים בשני מחוזות (צפון וחוף). לפי המודל המרחבי, הטוען הקבוע מקבל תיקים מהתחנות הכפופות למרחב, והוא אינו מצוות לתחנה מסוימת. מודל זה קיים בשני מחוזות (דרום ומרכז). בשניים מן המחוזות (ירושלים ותל אביב) קיימים שני המודלים. סוגי טועני מעצרים קבועים ומספרם, לפי מחוזות :26 תרשים על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה. הגדרת התפקיד של טוען מעצרים במשטרה מאות תפקידי שוטרים במגזרים השונים. המשטרה רואה חשיבות בהגדרות תפקיד ובדרישותיו לצורך הליכי הקידום והשיבוץ. לכן גיבשה ספר תפקידים . עבור תפקידים שאינם תפקידי קצונה נקבע "דף מקצוע", 163לתפקידי הקצונה המשמש כתעודת הזהות של המשרה. דף המקצוע הוא נדבך מרכזי לבחינת ההתאמה בין תחומי האחריות, הסמכות והאתגרים הכרוכים באופי המשרה ובין יכולות העובד שיועסק בה. הגדרות ודרישות של תפקיד מאפשרות למקבלי ההחלטות בהליך המינויים לקיים בחינה מדויקת יותר של התאמת הכישורים של מועמד לתפקיד . 164מסוים למהותו של התפקיד ולאתגרים הכרוכים בביצועו למבנה המשטרה ראו במבוא הכללי לדוח. 162 .284 - 283 '), "הליכי מינוי קצינים במשטרת ישראל", עמ 2018( ג68 דוח שנתי מבקר המדינה, 163 , נציבות שירותדוח ועדת הרפורמה לשיפור מנגנוני ניהול ההון האנושי בשירות המדינה 164 .)2013 המדינה (יוני 1962 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה תפקיד טוען המעצרים התפתח עם השנים לכדי תפקיד בעל מאפיינים ייחודיים השונים מעבודת החוקרים השוטפת. טועני המעצרים, המופיעים לפני בתי המשפט מדי יום, נדרשים לכישורים הדומים במאפייניהם לכישוריו של תובע המייצג בבית המשפט. עם זאת, טועני המעצרים חייבים להבין את עבודת חוקרי המשטרה לפני ולפנים. השילוב האמור מחייב להניח בסיס מקצועי מסודר לחוקרים הטוענים בקביעות בבתי המשפט. נמצא כי חרף העובדה שעשרות טועני מעצרים פועלים וממלאים תפקיד ייחודי שלא כחלק מתפקיד החוקר, משטרת ישראל טרם הגדירה את טוען המעצרים כתפקיד בדף המקצועות. כיום תפקידו של טוען המעצרים מוגדר כחלק ממגוון התפקידים המוטלים על החוקר. , כי חטיבת החקירות פועלת בימים 2020 משטרת ישראל מסרה בתשובתה מינואר אלו לקביעת תו תקן אחיד לטוען מעצרים הן בהכשרות והן ברמת המקצועיות והידע הנדרשים, וכן לקביעת תפיסת הפעלה אחידה לטועני המעצרים שתכלול מודלים שונים. נוהלי עבודה המסדירים את עבודת טועני המעצרים טוען המעצרים, בדומה הנחת בסיס אתי לעבודת הטוענים בנוהל מסודר: לפרקליט או לתובע משטרתי, הוא בבחינת "נאמן בית המשפט" ושליחו של החוק ומשרתו. משום כך, תפקידו העיקרי הוא לסייע לבית המשפט לעשות משפט, ובמסגרת תפקידו כקצין של בית המשפט מוטלת עליו החובה לנהוג בהגינות וביושר במהלך הדיון. בהליך בקשה למעצר ימים רשאי טוען המעצרים לצרף לבקשה דוח סודי ובו הראיות המבססות את עילת המעצר ופעולות החקירה הדורשות מעצר. האפשרות להגיש דוח סודי, שאינו גלוי לעצור ולסנגורו, מפירה את האיזון הקיים בדרך כלל במערכת המשפט האדוורסרית, הנהוגה בארץ, שבה השופט מכריע לפי עובדות וטיעונים שהביאו בפניו בעלי הדין, ואינו לוקח חלק פעיל בחיפוש העובדות והכללים המשפטיים. בדיון רגיל הטענות והאסמכתאות גלויות לשני הצדדים לדיון, ואילו בדיוני הארכת מעצר לצורכי חקירה אין העצור ובא כוחו חשופים לעובדות המבססות את בקשת המעצר ואת עילת המעצר. כתוצאה מכך, הסנגור מוגבל ביכולתו לערער על טענות היחידה החוקרת ולהעלות טענות נגדיות. הסנגור רשאי לחקור את טוען המעצרים על החומר החסוי, אך הטוען רשאי לסרב לענות ישירות לשאלות החושפות את תוכן החומר החסוי, וחלף זאת ניתן לו להשיב בכתב במסמך שיוגש לעיונו של בית המשפט בלבד. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1963 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | עבודת טועני המעצרים מובילה להכרעה בתחום הרגיש של פגיעה בחירותו של אדם שהוא במעמד של חף מפשע. ראוי כי ההתנהלות המצופה מהטוענים בבית המשפט תובהר במסגרת נוהל מסודר, שבו יונח בסיס אתי ומקצועי לעבודתו. במהלך הדיון בבית המשפט הבהרת סמכויות והאחדת התנהלות בנוהל מסודר: עלול להתברר כי עילת המעצר שבה נקב צוות החקירה אינה עולה בקנה אחד עם העובדות כפי שנחשפו במהלך הדיון המשפטי. לטוען המעצרים, בניגוד לגורמי התביעה, אין סמכות לבקר את החלטת היחידה החוקרת, ואין הוא רשאי לסטות מעילות המעצר, כפי שנכתבו בבקשת המעצר. עם זאת, מתוקף סמכותו לייצג את היחידה החוקרת, על הטוען לבחון בכובד ראש את תיק החקירה ואת בקשת המעצר, ואף להעיר במידת הצורך ליחידה החוקרת אם פעולות החקירה אינן מצדיקות מעצר או שאין ביסוס עובדתי לעילת מעצר. כמו כן, אין אחידות באופן העברת הדיווחים ליחידות החוקרות, ואין שימוש קבוע במחשבים הניידים שהוקצו להם לצורך העברת מידע שוטף מהדיונים בבתי המשפט. נמצא כי לא נקבעו נהלים ארציים לעבודת טועני המעצרים במטרה להסדיר את תנאי העבודה של הטוען, את סמכויותיו, את כפיפותו המקצועית והפיקודית ואת ממשקי העבודה בין הטוענים ובין היחידות החוקרות. גם ברמה המחוזית לא נמצאו נהלים המגדירים את עבודת הטוען, מלבד נוהל אחד שנקבע במרחב לכיש, הכפוף למחוז דרום. משטרת ישראל מסרה בתשובתה כי במחוז מרכז לא נכתב נוהל מסודר בנושא עבודת טועני המעצרים, אך הטוענים פועלים לפי הנחיות מקצועיות שניתנו על ידי קצין אח"ם מרכז. עוד נמסר כי נוהל מרחב לכיש יהפוך מנוהל מרחבי לנוהל צפוי המחוז 2020 מחוזי בשינויים המחויבים. לגבי מחוז ש"י נמסר כי במהלך ינואר להתחלק לשני מרחבים. בעקבות השינוי הארגוני תוקננו טועני מעצרים לכל מרחב ויופצו הנחיות סדורות בהתאם. לדברי משטרת ישראל בתשובתה, חטיבת החקירות במטה הארצי היא הגורם המקצועי המנחה את טועני המעצרים. החטיבה מפיצה נהלים והנחיות, עורכת בקרות ומבצעת ביקורים בשטח. עמדת המשטרה היא כי יש לבסס תפיסת הפעלה אחידה, שתתייחס לכלל הנושאים שעלו בביקורת בנוגע לעבודת טועני המעצרים, תיצור אחידות ותאפשר לבקר את עבודתם של טועני המעצרים בכל הרמות ולפקח עליה. 1964 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינההכשרת טועני מעצרים כאמור, עבודתם של טועני המעצרים מחייבת תשתית מקצועית בתחום המשפטי. הם גם נדרשים להכיר את עבודת החקירות של המשטרה ולהציג לפני היחידות החוקרות את דרישות החוק. טוען המעצרים יכול במקרים מסוימים להאיר לפני היחידות החוקרות פגמים בבקשת המעצר ולמנוע בכך מעצרי שווא, או לחלופין להצביע על כך שקיימת עילת מעצר מתאימה יותר לעובדות התיק. על מנת לפתח מיומנות זו, נדרשת הכשרה מקצועית רלוונטית. ואולם מתברר כי ההכשרה היחידה שטועני המעצרים מחויבים להשתתף בה היא הכשרת היסוד שניתנת לחוקרי המשטרה, הכוללת תכנים בסיסיים בעניין עבודת החוקר בבית המשפט. משטרת ישראל ראתה צורך בהכשרה ייעודית של הטוענים וגיבשה מערך השתלמות לטועני מעצרים, שאותו העבירה פעמים אחדות במהלך השנים. על אף חשיבות ההכשרה לטוענים, ההשתלמות שגובשה לא נקבעה כהשתלמות חובה לכל טוען מעצרים במשטרה. בפועל השתתפו בה בדרך כלל חוקרים, ואין נתונים על מספר הטוענים שהשתתפו בהכשרה הייעודית. זאת אף שטועני המעצרים עצמם העלו לפני מפקדיהם את הצורך בהעמקת ההכשרה המקצועית שלהם. משטרת ישראל מסרה בתשובתה כי השתלמות טועני המעצרים עתידה להשתנות, באופן שתיועד להשתתפות טוענים קבועים וחוקרים הטוענים באופן תדיר בבתי המשפט. במסגרת השינוי יעודכנו גם תוכני ההשתלמות, על מנת שיתאימו לתפקידם השוטף של הטוענים. ייצוג המדינה במעצרים עד תום ההליכים לאחר שהסתיימה חקירתו של עצור, גורמי התביעה רשאים להגיש הצהרת תובע לבית המשפט הדן בתיק מעצר הימים. בהצהרה זו הם מודיעים כי בכוונתם להגיש כנגד העצור כתב אישום בתוספת בקשה למעצר עד תום ההליכים, ומכאן בקשתם כי העצור ייוותר במעצר עד להכרעה בבקשה. לאחר שהוגש כתב אישום, רשאי בית המשפט שבפניו הוגש לצווֹת על מעצרו של הנאשם עד תום ההליכים המשפטיים. מעצר עד תום ההליכים כפוף לקיומן של ראיות לכאורה להוכחת האשמה ולקיומה של עילת מעצר, וגם בהליך זה נדרש בית המשפט לבחון אם ניתן להשיג את מטרת המעצר בדרך שתפחית את הפגיעה בחירויות הנאשם. בקשות למעצר עד תום ההליכים מוגשות נוסף על כתבי האישום על ידי מינהל התביעות במשטרה ועל ידי פרקליטות המדינה. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1965 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | שופט רשאי להשהות את החלטתו בבקשה למעצר עד תום ההליכים ולהאריך את המעצר לצורך בירורם של הליכי ביניים, כגון קבלת תסקיר משירות המבחן או קבלת דוח התאמה למעצר בפיקוח אלקטרוני. בשלב זה יהיה העצור במעמד של מעצר עד החלטה אחרת. עצור שהתקבלה בעניינו בקשה למעצר עד תום ההליכים ישהה במעצר תשעה חודשים לכל היותר. בתומם, לצורך המשך מעצר מעבר לכך, על גורמי התביעה להגיש בקשה להארכת מעצר לבית המשפט העליון. אף שבשלב המעצר עד תום ההליכים כבר הוגש כתב אישום כנגד העצור והוא שינה מעמדו מ"חשוד" ל"נאשם", עומדת לו עדיין חזקת החפות. מטעם זה נקבע בפסיקה . 165כי מכל יום מאסר שיוטל על נאשם יקוזז יום אחד ששהה במעצר מדיניות הגשת בקשות למעצר עד תום ההליכים להלן תרשים המציג את נתוני משטרת ישראל אודות היקף המעצרים הפליליים בשלושת העשורים האחרונים (שלוש שנים רצופות מכל עשור) בחלוקה לפי סוג המעצר - ימים או עד תום ההליכים. השינויים בהיקף המעצרים הפליליים בשלושת העשורים האחרונים,: 27 תרשים לפי סוג המעצר על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה. ). 13.8.14 ( ישראלי נ' מדינת ישראל 13/4152 ); ע"פ 3.6.15 ( פלוני נ' מדינת ישראל 14/5760 ע"פ 165 1966 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה כפי שניתן לראות בתרשים, לאורך השנים הייתה עלייה משמעותית בשיעור עמד אחוז המעצרים מסוג זה על 1996 המעצרים עד תום ההליכים. כך למשל, בשנת . 35% היה השיעור 2018 . בשנת 33% על2016 ובשנת 25% על2006 , בשנת 11% תיקי מעצר עד 14,831 ) נפתחו בבתי המשפט השונים (השלום והמחוזי 2018 בשנת ) עצורים 29%( 12,641 - 2018 עצורים שנעצרו בשנת 44,234 תום ההליכים. מתוך נכלאו במעצר עד תום ההליכים. מדד מקובל להשוואת מדיניות מעצרים בין מדינות שונות הוא מדד שיעור העצורים. מדד זה בודק שני פרמטרים - שיעור העצורים מכלל הכלואים במתקני . בשנת 166 אלף איש מכלל האוכלוסייה 100-הכליאה במדינה ושיעור העצורים ל , 16730%- כ2014 , בשנת 25%- היה שיעור העצורים מסך הכלואים בישראל כ 2011 , שיעור 2017 ולפי המהדורה האחרונה של המדד העולמי שפורסמה בתחילת שנת . נתון זה גבוה משמעותית מהממוצע במדינות החברות במועצת 35.8% זה עמד על . 16923.3% - 168אירופה ונתוני שב"ס, ישראל היא בין חמש המדינות 2016 לפי נתוני המדד העולמי משנת . ראו 170OECD - אלף איש בקרב מדינות ה 100-בעלות שיעור העצורים הגבוה ביותר ל בטבלה שלהלן: Roy Walmsley, World Pre-trail/Remand Imprisonment List (3rd ed.), The Institute for Criminal 166 .Policy Research at Birkback, University of London .58 '), עמ 2015 (אוגוסטהמלצות הוועדה הציבורית לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים 167 מדינות אירופיות הפועל לשיתוף פעולה בין המדינות החברות 47 מועצת אירופה הוא ארגון בינלאומי של 168 .בו בתחומי זכויות אדם, קידום הדמוקרטיה ומשפט בינלאומי. ישראל היא מדינה משקיפה בארגון Council of Europe Annual Penal statistics SPACE 1, Prison Populations survey 2015, p . 66 169 .) הוא ארגון בינלאומי של המדינות המפותחות OECD ( הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי 170 .2010 ישראל חברה מלאה בארגון משנת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1967 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | 2016 ,OECD- אלף איש בקרב מדינות ה100-מספר העצורים ל: 28 תרשים לפי נתוני המדד העולמי ונתוני שב"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה. הנתונים והמדד בקשר למעצרים עד תום ההליכים משמשים לניתוח היבטים שונים הקשורים בהליכים השיפוטיים ולמאבק בפשיעה. ראו דוגמאות להלן. לפי תקנות הרשות לשיקום האסיר (ועדה תהליכי שיקום ומניעת חזרה לפשע: , תוּכן תוכנית שיקום רק לאסיר שתקופת 1987-להכנת תוכניות שיקום), התשמ"ז . הוועדה הציבורית ציינה בהמלצותיה כי אסירים 171מאסרו עולה על שישה חודשים המרצים עונש מאסר של פחות משנה אינם מספיקים לקחת חלק בתהליכי השיקום ובמסגרות הקבוצתיות של שב"ס. לפיכך, נאשם שנדון למאסר קצר בתום ההליך נגדו, ותקופת מעצרו קוזזה מעונש המאסר, יְרַצה תקופת מאסר קצרה מכדי שיוכל יצוין כי התנאי של שישה חודשי מאסר לצורך הכנת תוכנית שיקום חל על אסירים בלבד ולא על 171 .אסירות 1968 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה להשתלב בתוכניות הטיפול, השיקום וההשכלה של שב"ס. כמו כן, משך הזמן יום); 20 - שעות (כ 481 החציוני של החזקת עצור שנעצר עד להחלטה אחרת הוא משך הזמן החציוני של החזקת עצור שנעצר עד תום ההליכים המשפטיים נגדו עומד ימים). מכאן שגם בשלב המעצר הנאשם אינו עומד ברף של 68- שעות (כ 1,638 על שישה חודשים, ולכן אינו זוכה להתייחסות טיפולית או שיקומית שאסירים זוכים לה. כפי שיפורט להלן, גם תוכניות השיקום של שירות המבחן למבוגרים המיועדות לעצורים המשוחררים בתנאים מגבילים אינן נמשכות פחות משישה חודשים. שיעור מלמד כי מרביתם לא ישתתפו בפעילות OECD -העצורים הגבוה בהשוואה למדינות ה שיקומית הן בשלב המעצר והן בשלב המאסר. שב"ס תיארה בתשובתה את פעילות מערך השיקום, שהורחבה גם לעצורים והותאמה לתקופות כליאה קצרות טווח. עם זאת, תכניות שיקום קצרות מועד אינן בנות השוואה להליך טיפולי ארוך טווח של כמה חודשים. מדד שיעור העצורים מאפשר להשוות את השמירה שמירה על זכויות הנאשמים: . כאשר עונשי 172על זכויות הנאשמים. בישראל המגמה היא לקיצור עונשי המאסר המאסר מתקצרים אך מספר המעצרים עד תום ההליכים גדל, נוצר מצב שבחלק הם מוחזקים כעצורים ולא 173גדול מהזמן שבו כלואים מוחזקים במתקני הכליאה כאסירים. מצב זה עלול לשמש שיקול בבחירת עצורים שלא לעמוד על מלוא זכויותיהם הדיוניות, ובכלל זאת השמעת מכלול טענותיהם האפשריות, על מנת לקצר את תקופת המעצר. המשטרה טענה בתשובתה כי היא אינה מסכימה עם הקביעה ולפיה עצורים עלולים שלא לעמוד על זכויותיהם רק מעצם החזקתם במעצר. הנאשמים מיוצגים באמצעות סנגור, שתפקידו להבטיח כי זכויות הנאשמים נשמרות. כמו כן, גורמי התביעה נסמכים על מבחן הסיכוי הסביר להרשעה ועל קיומן של עילות מעצר מבוססות בבואם להגיש בקשה למעצר עד תום ההליכים. לבסוף גורמי התביעה אמונים גם על האינטרס הציבורי הרחב ובכלל זה ההגנה על ביטחון הציבור. 50%- הגיש מינהל התביעות בקשות למעצר עד תום ההליכים בכ 2018 בשנת מהתיקים 60% -מהתיקים, והפרקליטות הגישה בקשות למעצר עד תום ההליכים בכ (ראו להלן). קרן וינשל-מרגל וענבל גלון, "ההשפעה של תיקון החוק בעניין הבניית שיקול הדעת השיפוטי 172 .269 - 221 '), עמ 2016( לחעיוני משפט, בענישה על גזירת מאסרים", ט דין ודברים ", 2014-2012 - אורן גזל-אייל, "התפתחויות במשפט הפלילי הדיוני והמהותי 173 .560 - 517 '(תשע"ו), עמ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1969 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | הנתונים על אודות היקף הבקשות למעצר עד תום ההליכים משקפים את גישתם של גורמי התביעה בנוגע לחומרת התיקים המטופלים על ידם. לנוכח העלייה בשיעור הגשתן של בקשות למעצר עד תום ההליכים, ונוכח העובדה אלף איש גבוה לעומת שאר מדינות 100-שבישראל מספר העצורים ל , על גורמי התביעה לבחון את מדיניות המעצרים עד תום ההליכים OECD -ה וליישם את המלצות הוועדה הציבורית בנושא זה (כמפורט להלן). תיעוד הבקשות למעצר עד תום ההליכים הליכי מעצר עד תום 14,831 נפתחו 2018 לפי נתוני הנהלת בתי המשפט, בשנת דיונים. בניגוד להליך בקשה למעצר ימים, שמספר 57,995 ההליכים והתקיימו הדיונים בו קטן (אחד או שניים) ונמשך ימים ספורים, הדיון בבקשה למעצר עד תום ההליכים יכול להימשך שבועות אחדים, ולפי נתוני הנהלת בית המשפט יכולים להתקיים במהלכו ארבעה דיונים ואף יותר מכך. כאמור, בזמן ההליך העצור נמצא במעמד של מעצר עד להחלטה אחרת. לבקשת משרד מבקר המדינה, פרקליטות המדינה הציגה פרקליטות המדינה: נתונים לגבי הליכי המעצר עד תום ההליכים המתנהלים במחוזות הפליליים בפרקליטות. המחוזות הפליליים הם המטפלים ברוב רובם של הליכי המעצר, ואילו ביחידות הארציות, כדוגמת מחלקת הסייבר ומחלקת מיסוי וכלכלה, 2018 הליכי המעצר מעטים. לפי הנתונים שברשות פרקליטות המדינה, בשנת מספר כתבי האישום שלצדם הוגשו בקשות למעצר עד תום ההליכים או בקשות ממספר כתבי האישום שהוגשו באותם 57%-לשחרור בתנאים מגבילים, עמד על כ המחוזות. הפרקליטות הודיעה למשרד מבקר המדינה, כי אין באפשרותה להפיק מן המערכת הממוחשבת, בצורה מהימנה דיה, את המספר המדויק של הבקשות למעצר עד תום ההליכים. היא גם הבהירה, כי הקושי בפילוח הנתונים קשור לחוסר האחידות בין המחוזות בהזנתן למערכת הממוחשבת ובתיעודן של בקשות לשחרור בתנאים מגבילים. כי היא רואה חשיבות רבה ביכולת 2019 פרקליטות המדינה מסרה בתשובתה מדצמבר להפיק נתונים מהימנים על הליך המעצר, ולכן היא פועלת בימים אלו כדי לטייב ולתקף את הנתונים באמצעות הנחיית המחוזות בנוגע לאופן הזנת הנתונים במערכת הממוחשבת ובאמצעות אפיון ופיתוח של דוח קבוע, שיפיק תמונת מצב מהימנה. בקשות למעצר עד 17,423 הגיש מינהל התביעות 2018 בשנתמינהל התביעות: תום ההליכים ובקשות לשחרור בתנאים מגבילים. שיעור התיקים שהוגשה בהם 1970 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מתיקי החקירה שמינהל התביעות הגיש 47% בקשה למעצר עד תום ההליכים הוא בהם כתבי אישום. יחידת הבקרה של מינהל התביעות בדקה את נושא הבקשות 23 בקשות שנבדקו, רק 253 . מתוך 2019 - 2018 למעצר עד תום ההליכים לשנים ) 91% -) הוגשו בדרישה להארכת תנאי שחרור, וכל שאר הבקשות (כ 9%-בקשות (כ הוגשו בדרישה למעצר עד תום ההליכים. נמצא כי הן בפרקליטות המדינה והן במינהל התביעות לא מתבצעת הבחנה בניהול הנתונים הממוחשבים בין בקשות למעצר ובין בקשות לשחרור בתנאים מגבילים. לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר הבחנה זו מונע את האפשרות לבקר ביעילות ברמה הארצית את הבקשות למעצר עד תום ההליכים. כמו כן, על פרקליטות המדינה לבחון את הקשיים המונעים הצגת נתונים מלאה בתחום המעצרים. מטעם אוניברסיטת חיפה ומחלקת המחקר של 2012 יצוין כי מדגם שנערך בשנת הרשות השופטת מצא, כי מספר הבקשות שבהן ביקשו גורמי התביעה לשחרר עצורים בתנאים מגבילים נמוך מאוד לעומת הבקשות למעצר עד תום ההליכים: מהנאשמים 88% -בהליכים שהתנהלו בבית המשפט המחוזי ביקשה התביעה שכ מהנאשמים ביקשה שחרור 0.6%-יישלחו למעצר עד תום ההליכים, ורק בנוגע ל מהבקשות, דהיינו 60%-בתנאים מגבילים. בית המשפט קיבל את בקשת התביעה ב השתחררו בתנאים מגבילים. כמו כן, בבית משפט 6.2% מהנאשמים, ורק 54.5% לגבי מהנאשמים שבמדגם יישלחו למעצר עד תום 27%-השלום ביקשה התביעה שכ מהנאשמים ביקשה לשחרר בתנאים מגבילים. בית המשפט 1.4% ההליכים, ורק לגבי השתחררו 10% -קיבל כמחצית מבקשות התביעה למעצר עד תום ההליכים, ורק כ .174בתנאים מגבילים , 2018 לשנת 2012 נמצא אפוא כי אין שינוי במגמות התביעה בין שנת ובקשות לשחרור בתנאים מגבילים שיוזמים גורמי התביעה הן מיעוט ניכר לעומת בקשות למעצר עד תום ההליכים. ,שיעורי הרשעה וזיכוי בהליכים פליליים אורן גזל-אייל, ענבל גלון וקרן וינשל-מרגל, 174 .29 - 28 '), עמ 2012( אוניברסיטת חיפה ומחלקת מחקר של הרשות השופטת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1971 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | הזנה של החלטות שיפוטיות יחידות התביעה של המשטרה, המחוברות למערכת המשטרתית, אחראיות להזנת ההחלטות השיפוטיות בתיקי המעצרים עד תום ההליכים. פרקליטות המדינה אינה מחוברת למערכת הממוחשבת של המשטרה, ועל כן בכל פרקליטות מחוז הוצב נציג משטרה שאחראי לסריקת החלטות שיפוטיות בעניין מעצרים ולשליחתן אל היחידה החוקרת, על מנת שזו תזין את ההחלטה במערכת המשטרתית. עם קבלת החלטה בבקשת המעצר עד תום ההליכים, נדרשת היחידה החוקרת לעדכן את סטטוס העצור במערכת המשטרתית. משטרת ישראל עורכת בקרות שוטפות על אודות הזנת ההחלטות השיפוטיות, הן בתיקי מעצרים שבסמכות התביעות והן בתיקי המעצרים . 175שבסמכות פרקליטות המדינה, על מנת לאתר פערים בהזנת ההחלטות 2018 - 2016 , היקף המעצרים, לפי סוג המעצר ואופן סיום המעצר הפלילי:19 לוח אופן סיום סוג המעצר המעצר הפלילי 2016 2017 2018-תלת שנתי עצורי הועבר לגורמי ימים 176חוץ1,197 1,199 844 3,240 177נשפט 129 107 71 307 שוחרר בהחלטת בית משפט22,017 22,100 20,393 64,510 עצורי שוחרר ללא ימים תיעוד הגורם המשחרר210 188 181 579 שוחרר על ידי קצין ממונה16,986 15,890 13,015 45,891 סה"כ 40,539 39,484 34,504 114,527 . לפירוט ראו בפרק העוסק בהליכי המעצרים במשטרה ובהנהלת בתי המשפט 175 הועבר לגורמי חוץ - מי שבדיוני המעצרים נמצא כי קיימת עילה נוספת מנהלית להחזיקו 176 במשמורת ולכן מעצרו הסתיים. ניתן להעביר עצור לגורמי צה"ל, למעצר מינהלי, לביצוע צו גירוש וכיוצא באלו. נשפט - מי שבדיוני מעצרים הגיע להסדר טיעון שהוגש לבית המשפט, וחלף המשך הדיון בשאלת 177 מעצרו נגזר דינו. לעומת זאת, אם עצור שוחרר ממעצר ורק לאחר שחרורו נגזר עליו גזר דין הכולל מאסר בפועל (מאסר נדחה), סיום המעצר נקבע על פי החלטת סיום המעצר, ההחלטה שלפני האחרונה, ולא לפי גזר הדין, שהוא ההחלטה האחרונה בעניינו. 1972 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינהאופן סיום סוג המעצר המעצר הפלילי 2016 2017 2018-תלת שנתי החלטה אחרת ומעצר עד תום ההליכים הועבר לגורמי המשפטיים חוץ403 293 158 854 נשפט 11,229 11,582 9,115 31,926 שוחרר בהחלטת בית משפט7,245 7,108 6,502 20,855 שוחרר ללא תיעוד הגורם המשחרר1,358 1,535 2,919 5,812 שוחרר על ידי קצין ממונה29 27 15 71 כתב האישום בוטל45 43 40 128 סה"כ 20,309 20,588 18,749 59,646 סה"כ מעצרים 60,848 60,072 53,253 174,173 .על פי נתוני המעצרים ומאגר ההחלטות של המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה הוכפל מספרם של 2018 , בשנת 2017- ו2016 מהלוח עולה כי לעומת תיקי עצורים עד תום ההליכים שלא הוזנה בהם החלטה שיפוטית על תיקי מעצר שנסגרו בלא שתועד בהם 1,358 נמצאו 2016 שחרור. בשנת עמד מספר התיקים שלא 2017 השחרור או הגורם המשחרר, ובשנת עמד 2018 תיקים; ואילו בשנת 1,535 תועדה בהם החלטת השחרור על תיקים. 2,919 מספר התיקים שלא תועדה בהם החלטת שחרור על מספר תיקי המעצר עד תום ההליכים שלא 2018 עוד נמצא, כי בשנת ממספר תיקי מעצר ימים שלא נמצא 16 תועד בהם שחרור, גבוה פי בהם מסמך של החלטת השחרור. משטרת ישראל מסרה בתשובתה כי הנתון העולה מהדוח מטריד והוביל לחידוד החובה המקצועית המוטלת על התביעה בקרב הדרג המנהל של מִנהל התביעות. הפרקליטות מסרה בתשובתה כי קיים ממשק ממוחשב המעביר את הנתונים המוזנים במערכת הפרקליטות (מערכת תנופה) למערכות המשטרה. עם זאת, דיווח זה אינו 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1973 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | כולל את כל הנתונים המפורטים בהחלטות המעצר. בימים אלו נבחנת האפשרות להעביר גם את פרוטוקול הדיון בבית המשפט באמצעות הממשק הממוחשב. בהיעדר הזנת החלטות סדורה, עלולות יחידות הסיור של המשטרה לעצור משוחררים בתנאים מגבילים בניגוד להחלטות השיפוטיות. על יחידות התביעה להקפיד על הזנת ההחלטות השיפוטיות למערכת הממוחשבת. כמו כן, עליהן לערוך בקרות שוטפות על מנת לוודא את הזנת ההחלטות כנדרש. הפרקליטות נדרשת לערוך בקרות על תיקי המעצרים ולוודא כי ההחלטות המתקבלות בבית המשפט עוברות באופן שוטף לידי נציג המשטרה בפרקליטות. הפרקליטות ציינה בתשובתה כי נערכה בעבר בקרה על הזנת ההחלטות. בימים אלו מתבצעת עבודת מטה שנועדה לתקן את הכשלים שעלו בבקרה, ובסיומה תיערך בקרה משלימה. בקרה בתחום המעצרים חוק המעצרים קובע כי החלטה על מעצר תינתן על ידי בית המשפט רק במקרים שבהם לא ניתן להשיג את מטרת המעצר בדרך של שחרור בערובה ותנאי שחרור שפגיעתם בנאשם פחותה. במחוזות חטיבת התביעות מונו ראשי שלוחות מינהל התביעות (במשטרה): מעצרים המנהלים צוות תובעים האחראי לתיקים שבהם מוגשת בקשה למעצר עד תום ההליכים. ראשי שלוחות המעצרים בודקים את כתבי האישום ואת הבקשות למעצר עד תום ההליכים טרם הגשתם לבית המשפט. אין אפשרות לסווג את סוגי הבקשות למעצר עד תום ההליכים (שחרור בערובה, שחרור בתנאים מגבילים או מעצר עד תום ההליכים) במערכת הממוחשבת המשטרתית. בהיעדר אסמכתה לסיווג הבקשה, אין בידי גורמי התביעה כלים לבחון את נחיצות הגשתה במקרה הקונקרטי. סיווג הבקשות יסייע לתחקר באופן מסודר וברמה הארצית את הפערים בין עילות המעצר המפורטות בבקשה ובין הטעמים המפורטים בהחלטת בית המשפט. 1974 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה ראשי צוותי המעצרים עוברים במסגרת תפקידם על כל כתביפרקליטות המדינה: האישום המוגשים ועל הבקשות למעצר עד תום ההליכים המוגשות עימם. ברמה הארצית לא נערכה ביקורת על פעילות צוותי המעצרים. ברמה המחוזית נערכה ביקורת בנושא מעצרים במחוז חיפה (פלילי). הביקורת ניתחה את התפלגות החלטות המעצר בבתי המשפט לפי סוגי עבירות. ממצאי הביקורת הביאו לבחינה של יעילות הבקשות למעצר עד תום ההליכים ולהסקת מסקנות לגבי בקשות למעצר בסוגי עבירות שונים. יש לראות בחיוב את הבקרה שנערכה במחוז חיפה ואת התוצאות שנלוו לה. לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח החשש מפני פגיעה משמעותית בחירות העצור, על הפרקליטות לבקר את איכות הבקשות למעצר עד תום ההליכים וסבירות הגשתן לבית המשפט, הן ברמה המחוזית והן ברמה הארצית, כדי לוודא מדיניות אחידה ולאתר בקשות בלתי סבירות. הפרקליטות מסרה בתשובתה כי היא מקבלת את ההמלצה לכלול את הבקרה בנושא .2020 מעצרים בתוכנית העבודה של תחום חקר ובקרה בפרקליטות לשנת חלופות למעצר עד תום ההליכים עלויות הכליאה מדיניות המעצרים והכליאה בישראל נובעת מתפיסת הענישה כגורם מרתיע וכפעולה המיועדת להגן על הביטחון האישי של האזרחים. עם זאת, לכליאה מאחורי סורג ובריח עלות גבוהה, המורכבת מעלויות ישירות ועקיפות. העלות הישירה ש"ח לחודש או 10,000 -של החזקת אדם במתקן כליאה בישראל עומדת כיום על כ ש"ח לשנה לאדם. 120,000 -כ בפרק זה יוצגו אפשרויות הכליאה לעצורים. אפשרות אחת היא מסגרת ממשלתית לשחרור בתנאים מגבילים, ששירות המבחן פועל בימים אלו להקמתה (יפורט ש"ח 4,400,000 להלן). עלויות הקמת מסגרת ממשלתית והחזקת עצורים לשנה הן . לפי נתונים אלו, העלות להחזקת 178 ש"ח נוספים עבור מחקר מלווה 100,000 וכן ש"ח לשנה, דהיינו כשליש מעלות כליאה. הקמת 45,000 -עצור בחלופה זו היא כ חלופות מוסדיות גם תחסוך בהקמת בתי מעצר חדשים. ). 24.7.19 ( סיכום תקציבי - שירות המבחן למבוגרים 178 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1975 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | האפשרות השנייה שתוצג היא מעצר בפיקוח אלקטרוני. במסגרת זו, העצור שוהה בביתו ומפוקח באמצעות אזיק אלקטרוני (יפורט להלן). עלויות יחידת הפיקוח האלקטרוני של שב"ס כוללות את שכר העסקת עובדי היחידה, החזקת המפוקחים, עמדה על סך של 2018 ליווי סוציאלי והפעלת כלי רכב. העלות השנתית לשנת . מכאן שהעלות המשוערת של החזקת עצור בפיקוח אלקטרוני 179 ש"ח40,293,000 . ש"ח לשנה, שהיא כחצי מעלויות הכליאה 65,000 -היא כ בין עלויות החזקת העצורים 63% עד 46% נמצא פער בשיעור של בחלופות מעצר ובין עלויות החזקתם בבתי מעצר. נוסף על השיקולים הכספיים, החזקת עצור בחלופה מחוץ לכותלי הכלא עשויה להפחית את הסיכוי שהוא ייגרר עוד לפשע כתוצאה מאימוץ דפוסי התנהגות עבריינית במהלך השהייה בכלא. זאת ועוד, במקרים מסוימים, כגון אצל עבריינים המכורים לסמים, אפשרויות השיקום במסגרת החלופה רחבות יותר. היערכות ליישום המלצות דוח הוועדה הציבורית לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים התפרסם דוח הוועדה הציבורית, שבראשה עמדה שופטת בית 2015 בנובמבר המשפט העליון (בדימוס) דליה דורנר. הוועדה הציבורית בחנה את השפעת הכליאה על העבריינות, והגיעה למסקנה כי מאסרים קצרים (פחות משנתיים) אינם מועילים להגברת ההרתעה ואף עלולים להגביר את הפשיעה. לעומת זאת, שיקום בקהילה באמצעות ענישה בעבודות שירות למען הציבור צפוי להפיק תוצאות טובות יותר . הוועדה קבעה כי שיפור האפקטיביות של הענישה 180משימוש נרחב במאסרים מחייב התייחסות גם לאופן הטיפול בנאשמים לאורך ההליך הפלילי ומציאת מסגרות טיפוליות כבר בשלב הדיון המשפטי, טרם מתן גזר הדין. כדי לצמצם את השימוש בכליאה ולקדם את שיקומם של נאשמים, המליצה הוועדה הציבורית להרחיב את השימוש בחלופות מעצר. אזיקים אלקטרוניים, באישורו של המשרד 600 לפי נתוני שב"ס. התחשיב מבוסס על תקן של 179 .לביטחון פנים תקציר המלצות הוועדה הציבורית לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים - דין 180 .)2015 (אוגוסטוחשבון 1976 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה את עיקרי המלצות הוועדה הציבורית כמפורט להלן: הקמת181ממשלת ישראל אימצה יחידה למחקר ומידע במשרד המשפטים; הרחבת מודל בתי המשפט הקהילתיים; הארכת התקופה המרבית של עבודות שירות לתשעה חודשים; הקמת צוות לבחינת חלופות ענישה; הרחבת השימוש בפיקוח אלקטרוני עבור אסירים משוחררים על תנאי; קידום פרויקטים להפחתת הסיכון לעבריינות נוער. בעקבות פרסום דוח הוועדה הציבורית הקימה פרקליטות המדינה את צוות התביעה לבחינת יישום דוח הוועדה הציבורית (להלן - צוות התביעה), בראשות המשנה . הצוות התכנס עשר פעמים ופרסם את מסקנותיו 182)לפרקליט המדינה (פלילי אימצה הממשלה את מסקנות צוות התביעה, והחליטה כי 25.2.18 -. ב2018 בינואר אגף התקציבים במשרד האוצר יקצה לתוכנית היישום של דוח הוועדה הציבורית . 1832019 מיליון ש"ח בבסיס תקציב 50 ושל מסקנות צוות התביעה סך של בתקציר דוח צוות התביעה נכתב כי יש להעדיף את ההליך השיקומי על פני מעצר או מאסר במקום שבו שיקולי ההלימה ואיון המסוכנות אינם מחייבים מאסר או מעצר בין כותלי הכלא. צוות התביעה הציב כמטרה הראשית לשקול את שינוי מדיניות התביעה, על מנת שהיא תוכל להוביל לצמצום שיעורי הכליאה (של עצורים ואסירים כאחד) לטובת הליכי שיקום, העשויים למנוע חזרה לפשע. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את עבודת צוות התביעה, אשר קיבל על עצמו אחריות לכל גורמי אכיפת החוק, ופעל לקידום מסקנות הצוות בקרב כלל הגורמים הרלוונטיים. חתמו פרקליטות המדינה, משטרת ישראל ושירות 2019 בחודשים אוגוסט-ספטמבר המבחן על סיכומים תקציביים עם אגף התקציבים במשרד האוצר. לצורך כך פירטו הגורמים את מטרות השימוש בכספים בהתאם להמלצות הוועדה הציבורית, לרבות הקמת מחלקות שיקום בפרקליטות ובמינהל התביעות, קידום מחקר מלווה והקמת מסגרת ממשלתית לשחרור בתנאים מגבילים (יפורט בהמשך). המשטרה מסרה בתשובתה כי בימים אלו התקבלו תקנים ייעודיים ליישום דוח הוועדה הציבורית והוקם מדור שיקום בחטיבת התביעות, אשר תפקידו להטמיע את עיקרי הדוח. הליך זה עתיד להרחיב לדברי המשטרה את מגמת השיקום ומניעת , ראו בפרק העוסק בתנאי המעצר בשירות בתי הסוהר לעיל. 1840 החלטה 181 חברי הצוות היו פרקליטי המחוזות, ראש מינהל התביעות, ראש תחום עונשין - ייעוץ וחקיקה 182 .)(פלילי , ראו בפרק העוסק בתנאי המעצר בשירות בתי הסוהר לעיל. 3595 החלטה 183 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1977 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | .חזרה לפשע הפרקליטות מסרה בתשובתה כי נבחרו פרקליטים שיובילו את יישום המסקנות . עוד ציינה, כי החלה לקדם 2020 והוקם פורום שיקום, שיחל את עבודתו בינואר מדיניות הליכי שיקום במקרים המתאימים, ולמערכת הממוחשבת הוכנס השימוש בחיווי "שיקום", המאפשר מעקב אחר תהליך השיקום ובחינת הצלחתו. דוח הוועדה הציבורית המליץ על חלופות שיקומיות כבר בשלב המעצר, אך נמצא כי בשלב זה גורמי התביעה אינם יוזמים בקשות לשחרור בתנאים מגבילים, גם לא למסגרות שיקומיות. כמו כן, הסיכום התקציבי שעליו חתמה פרקליטות המדינה עם משרד האוצר לא קבע יעדים ליישומן של המלצות הוועדה בנוגע למעצרים עד תום ההליכים. מוצע אפוא כי יגובש מענה מעשי גם לעניין זה. שירות המבחן למבוגרים חוק המעצרים קובע כאמור כי ברירת המחדל בהליך מעצר עד תום ההליכים היא מציאת חלופה למעצר, שמקיימת אחר מטרת המעצר אך פגיעתה בחירות הנאשם פחותה (להלן - שחרור בתנאים מגבילים). תנאי הכרחי לשחרור בתנאים מגבילים הוא קיומו של מפקח אנושי (בדרך כלל, קרוב משפחה מדרגה ראשונה), שיכול לאכוף על הנאשם את התנאים המגבילים שישית עליו בית המשפט ולדווח לגורמי האכיפה אם הופרו התנאים המגבילים. בית המשפט מחליט לפי שיקול דעתו אם להפנות את העצור לשירות המבחן לצורך אבחון התאמתו של העצור לחלופה לשחרור בתנאים מגבילים (להלן - הפניות לתסקירי מעצר), או להסתפק בחקירת . במסגרת חקירת המפקחים המוצעים 184המפקחים מטעם הנאשם בידי התביעה מוודא בית המשפט שהם מכירים את הנאשם ויודעים במה הוא נאשם, וכי הם מסוגלים להשגיח על הנאשם ומודעים לחובתם לדווח על הפרת תנאי המעצר אם יהיה צורך בכך. אם החליט בית המשפט לקבל את הבקשה למעצר עד תום ההליכים, רשאי הנאשם לבקש שהמעצר בכליאה יומר במעצר בפיקוח אלקטרוני. אלו הם הליכי המעצר שבהם שירות המבחן מעורב: ).15.1.15 ( עלי יונס נ' מדינת ישראל 27/15 א לחוק המעצרים; בש"פ 21 סעיף 184 1978 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינהההליכים המשפטיים בשלב הבקשה למעצר עד תום ההליכים: 29 תרשים על פי חוק המעצרים, בעיבוד משרד מבקר המדינה. מרבית המופנים לשירות המבחן על ידי מערכות אכיפת החוק מצויים באחד משני השלבים האלה במשפטם: שלב הבקשה למעצר עד תום ההליכים המתקיים בתחילת ההליך הפלילי, ושלב השתת העונש, שבסופו של ההליך הפלילי. בכל אחד משלבים אלה קצין מבחן מבצע חקירת מעצר - אבחון והערכת סיכון - ועל פי תוצאותיה הוא ממליץ לבתי המשפט על חלופות המתאימות לשחרור בתנאים מגבילים (בשלב הבקשה למעצר עד תום ההליכים) או על חלופות למאסר (בשלב השתת העונש) המותאמות למאפייני המופנים, להערכת הסיכון וליכולתם לעבור תהליך של הפחתת סיכון, שיקום ושינוי. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1979 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | אוכלוסיית העצורים היא בעלת מאפיינים וצרכים ייחודיים בתוך אוכלוסיית העוברים על החוק. ככלל, העצורים מצויים במעצר לצורך הרחקתם מהחברה, חלקם לראשונה בחייהם. שלילת החופש ותנאי המעצר יוצרים משבר שיש לו השלכות הן על העצור והן על המערך המשפחתי שלו. במסגרת החקירה נפגש קצין המבחן עם העצור במקום מעצרו בעיתוי קרוב יחסית לזמן אירוע העבירה. קצין המבחן עורך הערכת סיכון להישנות ההתנהגות העבריינית, וכן בוחן את נכונותו של העצור להצטרף כבר בשלב המעצר להליך שיקום. במקביל נבחנות חלופות מתאימות, שאליהן ניתן להמליץ לשחרר את העצור בתנאים מגבילים. לפי חוק המעצרים, בית המשפט דן בתסקיר המעצר, ולאורו רשאי להטיל על נאשם צו פיקוח מעצר במסגרת בקשה לשחרור בתנאים מגבילים וכחלק מתנאי השחרור. מטרת צו הפיקוח היא לפקח על הנאשם בתקופת שחרורו בערובה ובתנאים, לסייע לו ולמשפחתו בהתמודדות עם השלכות מעצרו ועם התנאים המגבילים החלים עליו ולבחון עימו את הליכי השיקום. משך צו הפיקוח נקבע לשישה חודשים, והוא ניתן להארכה בידי בית המשפט. שירות המבחן הוא הממונה על אכיפת צווי הפיקוח. מקומו של שירות המבחן במסגרת יישום המלצות הוועדה הציבורית לעמדת צוות התביעה, יישום המלצות הוועדה הציבורית ושינוי של מדיניות התביעה מחייב שיתוף פעולה עם שירות המבחן וגיוסו לטובת שינוי מערכתי בכלל הגופים המשתתפים בהליך הפלילי. שירות המבחן הוא חוליה מרכזית ביישום המלצות הוועדה הציבורית בשל הגידול הניכר הצפוי במספר הנאשמים שיופנו לאבחון שירות המבחן על מנת להפנותם לאפיקי שיקום. במסגרת הסיכום התקציבי של שירות המבחן עם משרד האוצר, התחייב השירות כי תסקיר מעצר יוגש בתוך חודש ימים מהיום שבו התבקש, אך אם החשוד נמצא במעצר, פרק הזמן המרבי לתסקיר יהיה שבועיים ימים. כמו כן, שירות המבחן התחייב להפעיל מערכת מדידה ממוחשבת לצורך בחינת פרקי הזמן להגשת התסקירים (תסקירי המעצר והתסקירים לעונש). נתונים על עבודת שירות המבחן למבוגרים בשלב המעצר 1 . מכלל ההפניות לשירות המבחן למבוגרים היו לתסקירי 39%- כ 2018 בשנת היו עבור עיכוב הליכים, אי-העמדה 2%- היו לתסקירי ענישה, כ 57%-מעצר, כ לסגירת תיק בהסדר. להלן השוואה בין היקף הפניות 1.5%-לדין וחנינה וכ לעריכת תסקיר מעצר לעומת היקף צווי פיקוח מעצר: 1980 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה,היקף הפניות לעריכת תסקירי מעצר והיקף צווי פיקוח מעצר: 30 תרשים 2018 - 2014 .על פי נתוני שירות המבחן למבוגרים, בעיבוד משרד מבקר המדינה בתרשים נראית עלייה מתונה לאורך השנים בצווי הפיקוח שניתנו ועלייה הופנו 2018 בהפניות לעריכת תסקירי מעצר. כמו כן, בחודשים ינואר-ספטמבר הופנו 2019 נאשמים לעריכת תסקירי מעצר, ובחודשים המקבילים בשנת 5,120 נאשמים. העלייה בצווי הפיקוח מלמדת על העבודה המאומצת של קציני 5,863 המבחן בתחום המעצרים (להלן - קציני מעצרים) למציאת חלופות מעצר מותאמות לעצורים. עם זאת, ניכר הפער בין כמות ההפניות לעריכת תסקירי מעצר ובין כמות הופנו לשירות המבחן למבוגרים 2018 צווי הפיקוח שהוצאו בפועל. בשנת מהם המליצו 23%- עצורים לעריכת תסקירי מעצר, אך רק בנוגע לכ 7,627 קציני המעצרים על שחרור מהמעצר בתנאים מגבילים ושילוב העצור בטיפול . אחד ההסברים למיעוט 2017 באמצעות צווי פיקוח. שיעור דומה היה גם בשנת ההמלצות לשחרור נעוץ בהיעדר מענים מתאימים לאוכלוסיית העצורים. דוגמה מובהקת לכך היא עצורים שהם דרי רחוב. 2 . שירות המבחן מפעיל קבוצות טיפוליות לעצורים ששוחררו בתנאים מגבילים (להלן - עצורי בית) כחלק ממערך השיקום. מרביתן הן קבוצות עצורי בית כלליות, התומכות בעצורי הבית ומקילות עליהם את השהות הממושכת במקום אחד ללא מעש. מיעוטן הן קבוצות ייעודיות לעצורים בשל עבריינות מין, אלימות במשפחה וכו'. אלו נתוני קבוצות הטיפול לשנים : 2018 - 2016 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1981 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | , היקף עצורי הבית שהשתתפו בקבוצות הטיפוליות של שירות המבחן:20 לוח 2018 - 2016 2016 2017 2018 מספר הקבוצות הטיפוליות בשירות המבחן231 235 251 מספר הקבוצות הטיפוליות לעצורים )21%( 49 )16%( 38 )16%( 40 מספר המפוקחים הכולל שהשתתפו בקבוצות הטיפוליות2,938 3,141 3,475 מספר העצורים שהשתתפו בקבוצות הטיפוליות)29%( 861 )29%( 901 )28%( 969 . על פי נתוני שירות המבחן למבוגרים, בעיבוד משרד מבקר המדינה כעולה מן הנתונים, על אף העלייה במספר העצורים המשתתפים בקבוצות הטיפוליות, שיעורם מכלל העצורים שהוצא להם צו פיקוח נותר יציב, ואינו . 30% . שיעורם מכלל המפוקחים יציב אף הוא, ואינו עולה על 50% עולה על יצוין כי חלק נוסף מהעצורים המפוקחים מופנים למסגרות חוץ-ביתיות, דוגמת מסגרות שיקומיות לגברים אלימים כלפי בנות זוג, מסגרות לשיקום מונע לעברייני מין, קהילות טיפוליות לגמילה מסמים ועוד. חלק אחר מופנה לטיפול במסגרות טיפול ייעודיות בקהילה. מסגרות אלו מפוקחות על ידי שירות המבחן, אך אין בידי שירות המבחן נתונים לגבי מספר העצורים המוחזקים ומשתתפים במגוון מסגרות אלו. נמצא שהמערכת הממוחשבת של שירות המבחן אינה מאפשרת איסוף נתונים ופילוח סטטיסטי של המפוקחים במסגרות הטיפול המגוונות שהשירות מפקח עליהן. צפויה 2020 כי בחודש פברואר 2019 משרד הרווחה מסר בתשובתו מדצמבר לעלות מערכת חדשה לשירות המבחן למבוגרים (מערכת שה"ם). המערכת החדשה צפויה להכיל עושר נתונים ותמיכה בתהליכי העבודה של שירות המבחן. מטעם זה אגף טכנולוגיות דיגיטליות ומידע לא שיפר את יכולות איסוף הנתונים במערכת הקיימת. 1982 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה בהיעדר אפשרות למעקב ולניתוח אחר הנתונים, לא ניתן ללמוד על המגמות במיצוי הכלים השונים המצויים בידי שירות המבחן. תקן כוח האדם בתחום המעצרים משרות של עובד סוציאלי (להלן - 99 מצבת כוח האדם של קציני המעצרים מקיפה משרות של מפקח מחוזי מעצרים ומשרה אחת של מפקח 17 ,עו"ס) בכיר מעצרים הכיל היקף התקן של קציני המבחן 2017- משרות תקן. ב 117 מעצרים ארצי, דהיינו משרות. 270.57 בתחומי העבודה האחרים של שירות המבחן , פעם אחר פעם, הסוגיה של 185 עלתה בישיבות ועדת היגוי מעצרים 2018 לאורך שנת נוספו לתקן עשר 2017 תת-איוש של משרות התקן לקציני המעצרים, אף שבשנת משרות של עו"ס בכיר וארבע משרות של מפקח מחוזי. ראו פירוט החוסרים בכוח האדם בפילוח לפי המחוזות השונים: (חודשים שונים) 2018 ,משרות קציני מעצרים לא-מאוישות, לפי מחוזות: 21 לוח ירושליםתל אביבבאר שבעחיפה 2018 פברואר4 5 8 - 7 3 2018 אפריל 11 אין דיווח 8 - 7 1 2018 יולי 2 8 9 4 2018 מצבה מלאהאוגוסט 9 15 3 .על פי נתוני שב"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה תחלופת עובדים וקליטת עובדים צעירים משפיעות על טיפול שירות המבחן בהפניות לתסקירי מעצר, ואף עשויות לפגוע בזכויות העצורים מכמה היבטים: 1 . תת-איוש במחוזות מוביל להארכת הזמנים בהכנת תסקירי מעצר. הדבר בא לידי ביטוי בצורך להגיש בקשות לדחיות ארוכות משבועיים בתקופות מסוימות, או בהגשת תסקירי המבחן לבית המשפט סמוך למועד הדיון, מבלי שניתנה שהות לסנגורים לעיין בתסקירים לפני הדיון. ועדה בראשות מפקחת המעצרים הארצית וחברים בה מפקחי המעצרים המחוזיים. הועדה מתכנסת 185 .בכל רבעון לדיון בסוגיות רוחביות בתחום המעצרים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1983 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | 2 . קליטת כוח אדם חדש ובלתי מנוסה לצד עזיבה של עובדים ותיקים פוגעת ביכולת לתת מענה מקצועי ומטילה עומס נוסף על העובדים הוותיקים, בייחוד בתיקי חקירות מורכבים, שבהם נדרש ניסיון בתחום זה לצורך גיבוש התסקיר. 3 . בחלק מהמחוזות נוצר קושי לפתוח קבוצות חדשות לטיפול בעצורים, וכן מתקיים עומס או נוצרת המתנה בקבוצות קיימות. 2019 היה קושי ניכר בגיוס כוח אדם למילוי המשרות. ביולי 2019 - 2018 בשנים פרסם שירות המבחן מכרז פנימי לקציני מעצרים במחוז באר שבע ומכרז פנימי לקציני מעצרים במחוז תל אביב. לשני המכרזים לא הוגשו מועמדויות. גם למכרז הפומבי שפורסם לא ניגשו מועמדים. אחת הסיבות לתת-האיוש של משרות חוקרי המעצרים היא החלטת אגף השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר על מענקי התמדה לקציני מבחן. המענק ניתן על מנת לשמר ולקדם עובדים, אבל הוא לא ניתן לקציני המעצרים. משרד האוצר מודע לבעיית איוש המשרות ולפער במתן מענקי ההתמדה, כפי שעולה מהסיכום התקציבי של אגף תקציבים במשרד האוצר עם שירות המבחן למבוגרים, סיכום שנערך במסגרת מימוש המלצותיו של צוות התביעה. לפי הסיכום, "אגף התקציבים ישאף לסייע לשירות המבחן להגדיל את שיעור התקנים המאוישים וכן יפעל לסייע במתן מענקי התמדה לקציני המבחן למבוגרים בתפקידי עו"ס בכיר מעצרים". נמצא כי יש תת-איוש במשרות של קציני המעצרים, וכתוצאה מכך שירות המבחן מתקשה להגיש את תסקירי המעצר בטווח הזמנים שקובע בית המשפט. איחור בהגשת תסקיר המעצר על ידי שירות המבחן משמעו הארכת משך החזקת העצור במתקן כליאה במעמד של עצור עד החלטה אחרת. יש למצוא פתרונות לבעיית גיוס כוח האדם, לרבות בחינת האפשרות להשוואת תנאי ההעסקה של קציני שירות המבחן בתחום המעצרים. מוצע כי אגף השכר במשרד האוצר ושירות המבחן יפעלו יחד כדי למצוא פתרונות מוסכמים. משרד הרווחה מסר בתשובתו כי נעשו פניות לגורמים אחדים כדי למצוא פתרון לבעיה ולערוך שינוי בהגדרת התקינה, באופן שיאפשר את השוואת תנאי השכר לקציני המבחן. נושא זה עודנו בדיונים. 1984 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה כי במסגרת יישום 2019 אגף התקציבים במשרד האוצר מסר בתשובתו מדצמבר , קיבל שירות המבחן משרות תקן נוספות. זאת בין היתר במטרה 3595 החלטה להפחית את העומס על קציני המעצרים ולהביא לקיצור משך הכנת התסקירים ולשיפור איכותם. כאמור, שירות המבחן אינו מצליח לאייש את משרות התקן שברשותו, ולכן לצד התקצוב של משרות תקן נוספות יש לבחון הנושא בכללותו, לרבות עניין תנאי השכר. מכרז לאספקת שירותי תרגום ומתורגמנים אוכלוסיית המופנים לחקירות מעצר היא אוכלוסייה מגוונת. לא כל העצורים הם דוברי עברית, וחלקם דוברי ערבית, אמהרית, רוסית ושפות זרות אחרות. הצורך במתורגמנים הכרחי לצורך הכנת תסקירי מעצר וגם כדי להקים קבוצות טיפוליות נדרשו 2019 לעצורים שאינם דוברי עברית. בתשעת החודשים הראשונים של מסך התסקירים) לפי החלוקה הבאה: מחוז צפון 8%( תסקירי מעצר 451-תרגומים ב . כמו כן, נדרשים 75 - ; מחוז דרום 120 - ; מחוז ירושלים 199 - ; מחוז מרכז 57 - מתורגמנים לעצורים עד תום ההליכים בשלב הטיעונים לעונש וכן לפונים לשירות המבחן למבוגרים. התפרסם מכרז לאספקת שירותי תרגום עבור שירות המבחן למבוגרים. 2013 בשנת . בינואר 2018 החברה הזוכה במכרז סיפקה שירותי תרגום ומתורגמנים עד לשנת פרסם משרד הרווחה מכרז לאספקת שירותי תרגום עבור כלל יחידות המשרד. 2018 המכרז חולק לשני אשכולות: אשכול מחוזות חיפה, צפון ומרכז, ואשכול מחוזות ירושלים ודרום. מכרז אשכול מחוזות צפון ומרכז הסתיים ונחתם הסכם עם החברה הזוכה, אך לאשכול מחוזות ירושלים והדרום לא נבחר זוכה מחמת שתי עתירות מינהליות התלויות ועומדות בעניין המכרז. בשל העיכובים בהשלמת הליך המכרז ניתנו ארכות אחדות להמשך רכישת שירותי מתורגמנות מהחברה שאיתה פג הסכם השירותים. העיכוב בהשלמת הליך ההתקשרות גרם לנזקים רבים בעבודת שירות המבחן: במשך שבועיים ימים נעצרו כל שירותי המתורגמנות לשירות המבחן לנוער ולמבוגרים מחמת היעדר הסכם בתוקף; ועדת אבחון וקביעת זכאות שירות איחרה במתן חוות דעת לבית משפט עבור עצור שנזקק למתורגמן בשפה הערבית; מחוזות ירושלים והדרום סובלים ממחסור בקציני מבחן דוברי השפה הערבית, ולכן אינם עורכים תסקירי מעצר לעצורים דוברי 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1985 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | ערבית ומתקשים לתת טיפול משמעותי בקבוצות הטיפול השונות לעצורים מהחברה הערבית שאינם דוברים עברית. כך נוצר עיכוב בהשלמת התסקירים, ובהכרח גם עיכוב בהליך בקשת המעצר עד תום ההליכים. עד מועד סיום עבודת הביקורת לא נבחר זוכה במכרז במחוזות ירושלים והדרום. משרד הרווחה מסר בתשובתו, כי החתימה על החוזה עם ספק השירות מתעכבת מחמת הליכים משפטיים המתנהלים ביחס למכרז עצמו. עם סיום ההליכים המשפטיים ניתן יהיה לחתום על הסכם ההתקשרות עם ספק השירות. על משרד הרווחה לדאוג בתקופת הביניים, עד שיושלמו ההליכים המשפטיים, להארכה מסודרת ועקבית של ההסכם הזמני, בכפוף לדיני המכרזים וההתקשרויות. קשרי העבודה בין שירות המבחן ובין שירות בתי הסוהר קציני המעצרים נדרשים בתוך עשרה ימי עבודה מהמועד שבו התקבלה ההפניה לעריכת תסקיר המעצר להגיע לבית המעצר ולערוך אבחון לעצור. מהמסמכים עולה כי קציני המעצרים יוצרים קשר עם בית המעצר בבוקרו של יום הביקור על מנת לוודא שהעצור מוחזק שם, אך כאשר הם מגיעים לבית המעצר מתברר לא פעם כי העצור הוצא לדיון בבית המשפט או לחקירה, או שהועבר לבית מעצר אחר, מבלי ששירות בתי הסוהר הודיע על כך לקציני המעצרים. משרד הרווחה מסר בתשובתו, כי הוא מבצע תהליך מיפוי פנים-משרדי בנוגע לגורמים חיצוניים שאיתם נדרשים ממשקים, לרבות שב"ס. ואף עתידה להתבצע פנייה לשב"ס לקבלת נתונים בממשק קבוע. לאור החשיבות הרבה שרואה המשרד בנושא זה, הוא ימשיך לפעול ולחפש פתרונות עם שב"ס, בעיקר בסיוע אנשי המחשוב של שני הארגונים. שב"ס מסר בתשובתו כי בשלב זה לא מתאפשרת יצירת ממשק ממוחשב עקב מגבלות תקציביות. 1986 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה תקשורת סדירה בין שירות בתי הסוהר ובין שירות המבחן תתרום לצמצום העיכובים בהשלמת התסקירים ותמנע בזבוז זמן עבודה יקר של קציני המעצרים, שממילא מצויים בעומס עבודה רב עקב המחסור המתמשך בכוח האדם. מוצע כי שירות בתי הסוהר ושירות המבחן יפעלו ליצירת ממשק ממוחשב או פתרון יעיל אחר שיאפשר לקציני המעצרים לאתר את מיקומו של עצור, ייעל את ביקורי קציני המעצרים וימנע נסיעות מיותרות שלהם לבתי המעצר, ובאורח זה יקצר את תקופת האבחון והשלמת תסקיר המעצר. מסגרת ממשלתית לשחרור בתנאים מגבילים השופט הדן בבקשה לשחרור בתנאים מגבילים הוא בעל הסמכות לבחון את חלופת המעצר ואת המפקחים המוצעים. לעיתים השופט מבקש משירות המבחן לבחון חלופות מעצר מתאימות לנאשם. העצורים המופנים לשירות המבחן כדי שתימצא להם חלופה מתאימה לשחרור בתנאים מגבילים במסגרת ההליך של מעצר עד תום ההליכים מצויים פעמים רבות מאוד במצב משברי, וברקע שלהם עבירות ברמות סיכון גבוהות יחסית. חלופות המעצר נדרשות על מנת שישמשו מסגרת מפקחת בעלת סמכות על הנאשם, שתוודא את ציות הנאשם לתנאים המגבילים שהוא נתון בהם ותדווח לרשויות האכיפה אם הם הופרו. לפיכך, יש הכרח שהמסגרות שבהן הם שוהים, או שאליהן הם מבקשים להשתחרר מהמעצר בתנאים מגבילים, יהיו מסגרות מוכרות ומאושרות על ידי המדינה הנתונות לפיקוח קבוע ומסודר. חלופת המעצר הרווחת היא ביתו של הנאשם או בית הוריו, בפיקוחם של קרובי משפחתו. אך אם העצור אינו יכול לשהות במסגרת משפחתית - כגון עצורים ללא - הם 186גב משפחתי, עצורים חסרי בית או עצורים שמהווים סכנה לבני משפחתם נדרשים לאתר מסגרת אחרת מלבד מקום מגוריהם או מגורי משפחתם המורחבת. 1 . במהלך השנים התפתחה פרקטיקה של מסגרות פרטיות, המציעות עצמן כחלופות מעצר ואליהן עצורים מבקשים להשתחרר. לשירות המבחן מגיעות עשרות פניות בשנה בבקשה שיכיר בהן כמסגרת ראויה להחזקת עצורים בתנאים ).27.12.09 ( 5.2 הנחיית פרקליט המדינה 186 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1987 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | מגבילים. מסגרות אלו מגוונות מאוד: מתחם יחידות דיור, ישיבות גבוהות, חוות חקלאיות ועוד. השהות בחלופות מעצר אלו היא בתשלום באמצעות גביית גמלת הביטוח הלאומי שלה העצור זכאי או בתשלום כספי אחר, ונעה בין אלף לעשרות אלפי ש"ח בחודש. מסגרות אלו מציעות עצמן כמסגרת מפקחת פרטית למספר גדול של עצורים וללא פיקוח ממוסד של המדינה. שירות המבחן גיבש אמות מידה לבחינת חלופות פרטיות למעצר, אך עד כה הוא לא מצא מסגרת פרטית העונה על אמות המידה שקבע. במסגרת תפקידו, שירות המבחן בוחן את ההתאמה של מסגרות פרטיות לשמש כחלופות מעצר, והוא מתריע פעם אחר פעם כי אינן מתאימות: למשל, מסגרות המחזיקות באישור משרד הבריאות לאספקת שירותים רפואיים מסוימים, כגון אשפוזיות לגמילה מסמים, המיועדות לאחזקת נגמלים לתקופה קצובה של שבועות מספר, אך הן ממשיכות להחזיק את העצורים אף לאחר תקופת הגמילה, מבלי לספק טיפול פסיכו-סוציאלי מתאים; מסגרות המציגות עצמן כבעלות רישיונות ממשרד הבריאות לצורך שהיית נגמלים, אך למעשה אין הן מחזיקות ברישיון כזה; מסגרות שבהן תנאי המגורים ירודים; מסגרות שבהן נמצאו המפקחים בלתי אמינים או ללא יכולת להטיל מרות ולקבוע גבולות; מסגרות שבהן עצורים בעלי מאפייני סיכון שהחזקתם עלולה להחמיר את המסוכנות של עצורים אחרים ואף להוביל לסיכון העצורים עצמם; מסגרות המיועדות לאזרחים שומרי חוק, שאומנם נותנות מענה לאוכלוסייה נתמכת כדוגמת דרי רחוב, אך אינן מתאימות לפיקוח הסמכותי הנדרש כלפי עצורים. כאשר שירות המבחן נדרש על ידי בית המשפט לשוב ולבחון חלופות מעצר פרטיות, הוא נדרש להשקעת משאבים ניכרת, ובסופו של דבר החלופה אינה מאושרת. לעיתים מתברר כי מסגרת שכבר נבחנה ונפסלה בעבר החליפה את שמה, והיא מוצגת בשם אחר ובסמכות מנהל אחר. בית המשפט הגדיר את התנאים הנדרשים לפיקוח במסגרת שחרור בתנאים מגבילים: "תפקיד הפיקוח איננו 'טכני', המפקחים אינם נדרשים אך לשהות במחיצתו של הנאשם אלא עליהם להציב גבולות אפקטיביים לנאשם. הצבת גבולות זו מצריכה מהמפקחים הבנה של הבעייתיות בהתנהגות הנאשם ושל ההשלכות הנובעות 1988 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה . הממצאים העקביים שעולים מבדיקות קציני 187"ממסוכנותו שירות המבחן לגבי מסגרות פרטיות (שאינן בית משפחת הנאשם) המוצעות כחלופות מעצר מעוררים שאלה, עד כמה מסגרת פרטית יכולה לשמש חלופה מתאימה לשחרור בתנאים מגבילים. 2 . לנוכח ריבוי המסגרות הפרטיות המציעות עצמן כמסגרות לשחרור בתנאים מגבילים ללא פיקוח של שירות המבחן, ולנוכח היעדר מסגרות הולמות לאוכלוסיות עצורים מורכבות, פועל שירות המבחן להקמת מסגרת ממשלתית שהתוכניות שיפעלו בה ישמשו כחלופות לשחרור בתנאים מגבילים עבור האוכלוסייה המטופלת על ידי שירות המבחן. המסגרת המתוכננת מיועדת עצורים בשנה. כמו כן, על פי הסיכום התקציבי, שירות 100-לאכלוס של כ אישרה ועדת 24.10.19 המבחן יערוך מחקר מלווה לשם הערכת המסגרת. ביום המכרזים של משרד הרווחה ייזום וגיבוש של מפרט למכרז להקמת מסגרת ממשלתית שיקומית לעוברי חוק עבור שירות המבחן למבוגרים. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את עבודת שירות המבחן למבוגרים להקמת מסגרת ממשלתית לשחרור בתנאים מגבילים. עם זאת, מוצע ששירות המבחן יבחן מחדש את מתכונת הפיקוח עבור המסגרות הפרטיות, ובכלל זה יבחן מהם החסמים לאישור המסגרות הפרטיות ואם ניתן להסירם. מעצר בפיקוח אלקטרוני רקע כללי פיקוח אלקטרוני משמעו התקנת צמיד אלקטרוני על קרסולו של המפוקח והתקנת אמצעים אלקטרוניים משלימים שנועדו לעקוב באופן רציף אחר הימצאו של המפוקח במקום הפיקוח (ביתו או מתחם מוגדר אחר). פיקוח אלקטרוני קיים בעולם שנה. בארה"ב אפשר לנקוט אמצעי זה כלפי כל מי שהוגש נגדו כתב אישום או 30-כ הורשע, למעט בגין עבירות רצח מדרגה ראשונה, עבירות מין, עבירות אלימות וסחר ). 27.9.11 ( פלוני נ' מדינת ישראל 6855-11 בש"פ 187 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1989 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | .בסמים. בקנדה מיועד הפיקוח האלקטרוני לאסירים עם מסוכנות ברף הנמוך בלבד . 188באירופה הפיקוח מיועד לעצירים ולאסירים עם מסוכנות ברף הנמוך . בעשור השנים הראשונות של 2005 תוכנית הפיקוח האלקטרוני החלה לפעול בשנת התוכנית נועד השימוש בפיקוח האלקטרוני לשמש עבור שחרור ממעצר בתנאים מגבילים, לפי התאמת העצור. במהלך השנים הוכח כי המנגנון שנועד לטפל בהפרות הפיקוח אינו יעיל בשל ההליכים הבירוקרטיים שנדרשו ומשך הזמן שחלף עד שהובא המפר לבית המשפט. הדבר פגע באפקטיביות של הטיפול בהפרה. לנוכח הניסיון המצטבר, הוחלט לשנות את הייעוד של הפיקוח האלקטרוני ולקבוע מנגנון יעיל יותר לטיפול בהפרות, על מנת לאפשר תגובה מיידית לכל הפרה של תנאי הפיקוח. לחוק המעצרים) השתנה השימוש בפיקוח 11 (בעקבות תיקון 2015 בשנת האלקטרוני על מנת שישמש חלופת כליאה לעצורים ולאסירים. בעקבות התיקון לחוק רשאי בית המשפט, לאחר שהורה על מעצרו של נאשם עד תום ההליכים, להורות על מעצר בפיקוח אלקטרוני אם מצא כי בנסיבות המקרה הדבר ישיג את תכלית המעצר. כלי פיקוח זה נועד להרחיב את חלופות הכליאה הקיימות כיום ולצמצם את נזקי המעצר עד תום ההליכים, וזאת באמצעות האפשרות להמשיך להתגורר בקרב המשפחה והקהילה (על פי תנאי תוכנית הפיקוח). לחוק המעצרים עומד מודל מינהלי הכפוף לביקורת שיפוטית. 11 במרכזו של תיקון עיקרו של המודל הוא שהפרה של תוכנית הפיקוח האלקטרוני תביא במקרים המתאימים לכך שהנאשם השוהה במעצר בפיקוח אלקטרוני יובא לשימוע לפני הממונה על הפיקוח האלקטרוני בשב"ס או לפני סוהר בכיר שהשר הסמיכו לכך, וזה יוכל להחליט על הפסקת הפיקוח האלקטרוני והמשך מעצרו במתקן כליאה. החוק קובע ביקורת שיפוטית מובנית, ולפיה בתוך שלושה ימים מהחלטת הממונה על החזרה למעצר יקיים בית המשפט ביקורת שיפוטית על ההחלטה. ביקורת שיפוטית שעות. 36 לקטין תיערך בתוך לצורך ההליך המינהלי הוענקו לשב"ס סמכויות שונות, כגון ביצוע פעולות לצורך בירור של חיווי חשד להפרה ועריכת שימוע על ידי סוהרים שהוסמכו לכך, ובכלל שעות. יחידת מעוז היא היחידה לפיקוח 24 זה הסמכות להטיל מעצר על מפוקח עד אלקטרוני בשב"ס, והיא אחראית להפעלת הסמכויות החוקיות (להלן - יחידת מעוז). כמו כן, היא מבקרת את הפעלת הפיקוח האלקטרוני ואת פעילות החברה המפעילה. לצורך הפעלת סמכויות אלה הוקם ביחידה מרכז שליטה ובקרה (להלן - משל"ט היחידה). היחידה גם אחראית לקביעת תוכניות פרטניות לליווי סוציאלי פרויקט הפיקוח האלקטרוני על אסירים ועצירים (איזוק אלקטרוני) - תמונת איתי פידלמן, 188 .)2012( , הכנסת - מרכז המחקר והמידעמצב 1990 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה , וכן אחראית לניהול מעקב אחר189של מפוקחים, אחראית לפתיחת חלונות פיקוח הפרות פיקוח ולניהול המנגנון המינהלי להפסקת פיקוח בעקבות הפרה. בשלב הדיון בבקשה למעצר עד תום ההליכים מעורבים גורמי התביעה בהליך בחינת התנאים לחלופת הכליאה של העצור ובכל הנוגע לבקשות השונות המוגשות לבית המשפט במהלך תקופת המעצר. בשלב הביקורת השיפוטית על החלטת הממונה, התביעה מייצגת את הממונה על הפיקוח האלקטרוני. בית המשפט שבפניו יתקיים הדיון הוא בית המשפט שהורה מלכתחילה על המעצר בפיקוח אלקטרוני. הנחיית פרקליט המדינה הסדירה את עבודת גורמי התביעה בהליכי בקשות מעצר בפיקוח אלקטרוני, וכן הסדירה את ממשק העבודה בין יחידת מעוז ובין הפרקליטות ומינהל . משטרת ישראל יצרה אף היא נוהל המסדיר 190התביעות בנוגע לביקורת השיפוטית את טיפול גורמי התביעה בעצורים המפוקחים בפיקוח אלקטרוני. נתונים על מערך הפיקוח האלקטרוני 1 . מפוקחים. זאת לפי 750 מכסת המפוקחים הנתונים לפיקוח אלקטרוני היא התמהיל שאישרה ועדת ההיגוי הבין-משרדית, בראשות מנכ"ל המשרד לביטחון מערכות אזיקים לאסירים 150- מערכות אזיקים לעצורים ו 600-פנים, המורכב מ משוחררים ברישיון. 2 . מפוקחים. הממוצע 3,916 (מועד תיקון החוק) נכנסו לפיקוח 2015 מאז שנת 80%- מפוקחים פעילים, ומתוכם בממוצע כ 560 החודשי של מפוקחים הוא אסירים. 20% -עצורים וכ ) 150 - (כ25% ) נמצא כי בממוצע 2019 - 2016( בבדיקה על פני זמן מאמצעי הפיקוח האלקטרוני לעצורים אינם מנוצלים. להלן התפלגות המפוקחים הפעילים לפי סוגי עבירות. חלונות פיקוח הם פרקי זמן קצרים וידועים מראש, שבהם רשאי העצור לצאת משטח הפיקוח 189 .האלקטרוני לצורך ספציפי ).10.6.15 ( " הנחיית פרקליט המדינה, "חוק הפיקוח האלקטרוני 190 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1991 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | , אוגוסט191 התפלגות מספר המפוקחים הפעילים, לפי סוגי עבירות:31 תרשים 2019 .על פי נתוני יחידת הפיקוח האלקטרוני בשב"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה השימוש הנרחב ביותר באמצעי הפיקוח האלקטרוני הוא בבתי המשפט המחוזיים. ראו בתרשים: 2019 שיעורי המפוקחים, לפי סוג בית המשפט, אוגוסט:32 תרשים על פי נתוני יחידת הפיקוח האלקטרוני בשב"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה. סוגי העבירות הן לפי הגדרתן במשטרת ישראל. הגדרות אלו אינן חופפות במלואן את סוגי 191 .העבירות שהוגדרו על ידי יחידת הפיקוח האלקטרוני בשב"ס 1992 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה3 . מן המפוקחים נכנסו לתוכנית בגין עבירות שחוק 36%-מיחידת מעוז נמסר כי כ . עם זאת, לא נרשם אחוז הפרות שונה 192המעצרים הגדיר כעבירות חריגות בקרב מפוקחים אלה בהשוואה למפוקחים בגין עבירות אחרות. להלן הנתונים על אודות הפרות תנאי הפיקוח האלקטרוני בידי מפוקחים והתנהגות המפוקחים : 2019-2017 לאורך השנים הפרות של תנאי הפיקוח האלקטרוני והטיפול בהן: 33 תרשים על פי נתוני יחידת הפיקוח האלקטרוני בשב"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה. ב(ב) לחוק המעצרים קובע כי לא יוטל פיקוח אלקטרוני על נאשם בעבירות המפורטות 22 סעיף 192 בסעיף - עבירות בעלות חזקת מסוכנות - אלא אם שוכנע בית המשפט כי בשל נסיבות ביצוע העבירה או נסיבות הקשורות בנאשם ניתן להסתפק בפיקוח אלקטרוני. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1993 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | 2019 - 2017 התנהגות מפוקחים:34 תרשים על פי נתוני יחידת הפיקוח האלקטרוני בשב"ס. מפוקחים ברחו ממקום הפיקוח מאז נכנס לתוקפו 31 מיחידת מעוז נמסר כי התיקון לחוק. מן הנתונים שלעיל עולה כי לאורך השנים, עלה מספר המפוקחים שלא הפרו את תנאי הפיקוח וכן עלה מספר המפוקחים שלא חזר והפר פעם נוספת לאחר שההפרה טופלה בידי יחידת מעוז. מכאן, שהטיפול באירועי ההפרה מונע אצל מרבית המפוקחים הפרה חוזרת. נתונים אלו עולים בקנה , שהשווה בין ההפרות 2018 אחד עם מחקר שנערך בקליפורניה ופורסם בדצמבר של נאשמים המשוחררים בתנאים מגבילים ובין ההפרות של מפוקחים בפיקוח . המחקר מצא כי שיעור ההפרות של מפוקחים בפיקוח אלקטרוני 193אלקטרוני נמוך בצורה מובהקת לעומת שיעור ההפרות של משוחררים בתנאים מגבילים. חלונות פיקוח, חלקם קבועים וחלקם חד- 20,962 נפתחו 2018 במהלך שנת פעמיים. המעקב אחר החלטות פתיחת החלונות הוא קריטי לעבודת היחידה, כיוון שכל יציאה של מפוקח שאינה בהתאם לחלונות מציגה חיווי של הפרה במערכת המעקב. למעקב זה אחראי משרד הרישום של יחידת מעוז. ההפרות שנבחנו הן אלו: סחר בסמים, אי-התייצבות בתחנת המשטרה, אי-התייצבות לדיונים 193 Karla Dhungana Sainju et al., Electronic :בבית המשפט ויצירת קשר עם נפגע העבירה. ראו )Monitoring for Pretrial Release: Assessing the Impact, Federal Probation, vol. 82)3( )2018 1994 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה נמצא כי גורמים שונים אינם מקפידים לעדכן את משרד הרישום על החלטות להוציא מפוקחים לצרכים שונים. למשל, מפקדת יחידת מעוז העירה למשטרת ישראל על הוצאת מפוקחים לחקירות ללא עדכון משל"ט היחידה, וכן הצביעה על היעדר הסדרה של הרשאות מתאימות למערכת נט המשפט, תופעות היוצרות פערים בין החלטות שיפוטיות ובין המידע המגיע למערכת המשל"ט. הסדרת פתיחת חלונות יציאה נדרשת גם משירות המבחן לצורך השתתפות המפוקחים בקבוצות טיפוליות. אגף החקירות במשטרת ישראל החל בעבודה על נוהל המסדיר את תפקיד היחידות החוקרות באכיפת מערך הפיקוח האלקטרוני. בין היתר, הנוהל נועד להסדיר את סדרי העבודה בין תחנות המשטרה ובין משרד הרישום בנוגע להוצאת מפוקחים לחקירות. נמצא כי עד לסיום עבודת הביקורת לא הושלם גיבוש נוהל המסדיר את סדרי העבודה בין היחידות החוקרות בתחנות ובין יחידת מעוז. במצב דברים זה הצדדים מתנהלים לפי טיוטה שטרם אושרה. משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את עבודת יחידת מעוז, העוקבת אחר אירועי ההפרה ומפקחת עליהם. עם זאת, על כלל הגורמים שבמערך הפיקוח האלקטרוני לפעול להסדרת הממשק עם משרד הרישום כדי לצמצם את חיוויי ההפרה הנובעים מפער בעדכון משרד הרישום. מוצע לבחון הקמת מערכת ממוחשבת, או למצוא פתרון מסוג אחר שיקל על העברת הדיווחים. שימוש גורמי התביעה באמצעי הפיקוח האלקטרוני כחלופת מעצר צוות התביעה המליץ לגורמי התביעה לשקול את השימוש במעצר בפיקוח אלקטרוני במקרים המתאימים וכאשר יש בפיקוח האלקטרוני כדי לאיין את מסוכנותו של הנאשם. צוות התביעה הקפיד לציין כי ההמלצה לשקול שימוש בפיקוח האלקטרוני היא כשהנאשם ביקש שימוש בחלופה זו, ולא כיוזמה מצד התביעה. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1995 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | הייתה הנחיית פרקליט המדינה שרק בדיונים שבהם נראה לתובע כי 2019 עד שנת השופט נוטה שלא לעצור את הנאשם, אלא מתכוון לקבוע חלופת מעצר, על התובע . 194להיערך ולעמוד על תנאים חלופיים שיהיה בהם כדי להשיג את חלופת המעצר עדכן פרקליט המדינה את ההנחיה, וקבע כי על התובע להציע 2019 בחודש יוני חלופת מעצר כבר בכותרת בקשת המעצר, כשמדובר בתיק שבו ניתן לשקול בחיוב .195את אפשרות שחרורו של נאשם לחלופת מעצר משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את התיקון בהנחיית פרקליט המדינה, המטיל את היוזמה להגשת בקשות לשחרור בתנאים מגבילים על גורמי התביעה. תיקון זה תומך במסקנות צוות התביעה שנועדו ליצור את השינוי התפיסתי לגבי תפקידו של התובע במערך השיקום ומניעת החמרת הפשיעה. מוצע לבחון תיקון דומה גם בהנחיית פרקליט המדינה לשימוש בפיקוח האלקטרוני. 2019 מפוקחים, לפי סוג העבירה ומחוז התביעה, אוגוסט: 35 תרשים על פי נתוני יחידת הפיקוח האלקטרוני בשב"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה. ). 27.12.09 , חלופות למעצר עד תום ההליכים (עדכון 5.2 הנחיית פרקליט המדינה 194 .)3.6.19 , חלופות למעצר עד תום ההליכים (עדכון 5.2 הנחיית פרקליט המדינה 195 1996 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מן הנתונים עולה כי השימוש העיקרי בכלי הפיקוח האלקטרוני הוא בעבירות שהן באחריות פרקליטות המדינה - עבירות שבהן עילת המסוכנות גבוהה יותר. מבין מחוזות פרקליטות המדינה הפליליים, השימוש הגבוה ביותר בפיקוח האלקטרוני הוא במחוזות צפון וחיפה. מבין שלוחות מינהל התביעות, השימוש הגבוה ביותר בפיקוח האלקטרוני הוא בשלוחת חוף. מבין שלוחות התעבורה, השימוש הגבוה ביותר הוא בשלוחת צפון. אגף תקציבים במשרד האוצר מסר בתשובתו, כי הוא תומך במיצוי מכסות הפיקוח האלקטרוני על עצורים. האגף בוחן עם המשרד לביטחון פנים ועם שירות בתי הסוהר את העלויות של הגדלת מכסות הפיקוח האלקטרוני, שלא הוגדלו זה כעשור. עוד הוסיף האגף כי אחת הסיבות לאי-מימוש המכסות עשויה להיות שתקופת ריצוי המעצר בפיקוח אלקטרוני אינה נזקפת כתקופה לריצוי המאסר, בניגוד למעצר רגיל. אגף תקציבים יפעל להביא סוגיה זו לפני הצוות לבחינת חלופות מאסר שהוקם . 1840 במסגרת החלטת הממשלה משטרת ישראל מסרה בתשובתה כי לנוכח הנתונים שלעיל הורה ראש מִנהל התביעות להגביר את יוזמת התביעה למעצר בפיקוח אלקטרוני בתיקים המתאימים לכך ומתנהל פיקוח על הנושא. מעצר באמצעות פיקוח אלקטרוני פוגע פחות בחירותו של העצור לעומת כליאה בבית מעצר, והומלץ בידי צוות התביעה על מנת לתת מענה למסקנות הוועדה הציבורית. נתוני יחידת מעוז מלמדים כי הטיפול באירועי ההפרה הוביל לצמצום הפרות חוזרות, וכי לא נרשם שיעור הפרות שונה מצד מפוקחים הנאשמים בעבירות חריגות לעומת מפוקחים אחרים. נוסף על אלה, עלות החזקת עצור בפיקוח אלקטרוני מעלות כליאת עצור מאחורי סורג ובריח. 50%-קטנה בכ נוכח האמור לעיל, מוצע כי גורמי התביעה ינתחו את הגורמים לניצול החלקי של חלופה זו, וינקטו פעולות שיהיה בהן כדי לממש חלופה זו בהרחבה, על פי הנסיבות בתיקים השונים.  הדיונים בבקשות למעצר ימים ולמעצר עד תום ההליכים מכריעים בתחום הרגיש של פגיעה בחירותו של אדם שהוא בחזקת חף מפשע. 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1997 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | הנחיה מקצועית של טועני המעצרים וקביעת נהלים ברורים לעבודתם נדרשות כחלק ממילוי תפקידם כקצין בית המשפט. לנוכח העלייה בשיעור הגשת הבקשות למעצר עד תום ההליכים ובעקבות מיקומה הגבוה של ישראל במספר העצורים ביחס למדינות , על גורמי התביעה להפנות את תשומת ליבם למדיניות OECD -ה המעצרים ולבחון אותה לאור המלצות הוועדה הציבורית. יש להגביר את השימוש בחלופות מעצר, הפוגעות פחות בחירויות העצור ומאפשרות שיקום ומניעת חזרה לפשע. על משרד הרווחה לפעול להסרת החסמים המונעים את איוש משרות התקן של קציני המבחן בתחום המעצרים, ועל שירות המבחן לטייב את ממשק העבודה מול שירות בתי הסוהר, כדי למנוע עיכובים בהגשת תסקירי המעצרים. כמו כן, על שירות המבחן להמשיך ולקדם את המסגרת הממשלתית לשחרור בתנאים מגבילים, שתיתן מענה לעצורים הנותרים כיום במעצר מחמת היעדר חלופה מתאימה. סיכום סמכויות המעצר הינן מהחריפות שבסמכויות המסורות לידי רשויות החוק, ולשימוש נרחב בהן מתלווה סכנה חריפה לחירות הפרט ולצביונה של החברה הישראלית. השימוש בסמכות המעצר גורר אחריו שרשרת חוזרת של תהליכים שבהם מעורבים גורמים רבים - יחידות החקירה במשטרת ישראל, יחידות התביעה (במשטרה או בפרקליטות), שירות בתי הסוהר, שירות המבחן והנהלת בתי המשפט. כל אחת מההחלטות המתקבלות אצל אחד מן הגורמים משפיעות במישרין על זכויותיו החוקתיות של העצור לחירות ולכבוד. יתרה מכך, כל אחת מההחלטות האלו אף משפיעות במישרין על פעילות הגורמים האחרים ועל המשאבים הנדרשים מכל הנוגעים בדבר. הנחת יסוד זו חייבת לעמוד לנגד עיניהם של כל הגורמים המעורבים בבואם לעסוק בנושא המעצרים. דוח זה מצביע על ליקויים בעבודת כלל הגורמים המעורבים בהליכי מעצרים ובממשקי העבודה ביניהם, בין השאר: פערים בין יחידות המשטרה ברמה המקצועית - זכויות העצורים אינן נשמרות בהקפדה 1998 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה ואין שימוש מספק בפיקוח ובבקרה מקצועיים; הנהלת בתי המשפט מגבילה את זמינותה בפני יתר הרשויות, לא הסדירה את אופן ניהול הדיון באולם בית המשפט ואינה פועלת באופן אחיד ברמה הארצית; תנאי ההחזקה בבתי המעצר, בתאי ההמתנה שבבתי המשפט ובעת הסעת העצורים טעונים שיפור והתאמה לתקנים ברוח בג"ץ תנאי מחיה; משטרת ישראל לא קבעה נהלים ארציים לעבודת טועני המעצרים. ככלל, נותרה מלאכה רבה בפני גורמי התביעה ליישום המלצות הוועדה הציבורית לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים, ובפרט בסוגיות צמצום הכליאה וההפניה לחלופות מעצר. צבר הליקויים מלמד שאין בידי הגורמים המעורבים די נתונים שיציירו תמונה מלאה ברמה הארצית על השימוש בסמכות המעצר והשחרור. בכלל זה, נתוני משטרת ישראל אינם מציגים אלפי מעצרים שבוצעו על ידה בכל שנה. יחד עם זאת, פתרונות כלל-מערכתיים, שמטרתם הברורה היא לשפר את תנאי החזקתם וזכויותיהם של עצורים, כגון בחינת תנאי ליווי העצורים לבתי המשפט באמצעות יחידת נחשון, היוועדות חזותית והסדרת החזרת כספי ערובה, לא קודמו דיים. על המדינה לפעול ביתר שאת על מנת לעמוד בדרישות בג"ץ תנאי מחיה ולשפר משמעותית את מרחב המחיה ואת תנאי המעצר והכליאה, וכן לטייב את השימוש בסמכות המעצר והשחרור, תוך הקפדה על זכויות עצורים. על כל הגורמים המעורבים לפעול בשיתוף פעולה ולהכריע בסוגיות המצויות במחלוקת בתחום זה, בפרט שמחלוקות אלו פוגעות בראש ובראשונה בזכויות העצורים. לא בכדי איגד מבקר המדינה את שלושת הפרקים שהובאו לעיל בדוח מערכתי זה. על הגורמים המעורבים להפנים כי השינוי המשמעותי הנדרש בתחום המעצרים בישראל מחייב הסתכלות כוללת ומשותפת על הנושא כמקשה אחת. כמו כן, על הגורמים לפעול בתיאום כדי ליישם את סמכויותיהם בהתאם לחוק, להבטיח את זכויות העצורים ולהפחית את המשאבים הנדרשים מכל גורם.