משרד החקלאות ופיתוח הכפר/הפיקוח על השימוש בתכשירים וטרינריים

 ♦ . משרד החקלאות ופיתוח הכפר 907 .מבוא .השירותים הווטרינריים הם יחידת סמך של משרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות) הכפופה לשר החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - שר החקלאות). תפקידם העיקרי מתמקד בהגנה על בריאות בעלי החיים במשק החקלאי ומחוצה לו, בפיקוח על תנאי שחיטתם ושיווקם ובמניעת העברת מחלות מבעלי חיים לבני אדם. התקציב של השירותים הווטרינריים לשנת 2007 נקבע לכ-77.8 מיליון ש"ח, מזה כ-47.2 מיליון ש"ח הוצאה מותנית בהכנסה (מאגרות ומדמי שירותים מגורמי חוץ). שיא כוח האדם לשנת 2007 הוא144 משרות קבועות ועוד 101 משרות לעבודה בלתי-צמיתה. אחד מתפקידי השירותים הווטרינריים (להלן - השירותים הווטרינריים או השו"ט) הוא פיקוח על תכשירים וטרינריים. לפי הגדרת השו"ט מאפריל 2007 , תכשיר וטרינרי הוא כל תכשיר המשמש למניעת מחלה או לטיפול בבעלי חיים, לרבות תרופה, תרכיב, תכשיר כימי (חומר חיטוי וחומר הדברה) וזרזי גדילה. תרופה נכללת בהגדרת "סמי מרפא" בפקודת הרוקחים , התשמ"א]נוסח חדש[-1981 )(להלן פקודת הרוקחים2 ; תכשירים כימיים מוגדרים בתקנות מחלות בעלי חיים (תכשירים כימיים), התשמ"ב -19823 ; מיקרואורגניזמים, תרכיבים ומעבירים מוגדרים בתקנות מחלות בעלי חיים (מיקרואורגניזמים, תרכיבים ומעבירים), התשל"ה-19754; זרזי גדילה נכללים ב"תוספות מזון" המפורטים בתוספת הראשונה לצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו), תשל"א-1971 . מטרת הפיקוח על תכשירים וטרינריים היא לבדוק את מכלול ההיבטים הקשורים לתכשירים וטרינריים (ייצור, אחסון, ניפוק, הובלה ושימוש) בהתאם לחוקים ולתקנות. הפיקוח על תכשירים וטרינריים הוא בידי השירותים הווטרינריים, וסמכויות הפיקוח על תרופות וטרינריות משותפות לשו"ט ולמשרד הבריאות. הברחות וגנבות : על פי הערכות של גורמים שונים, וביניהם משרד החקלאות ומשרד הבריאות, מוברחת כמות גדולה של תכשירים וטרינריים למדינת ישראל הן מגבול מצרים והן משטחי הרשות הפלסטינית ביהודה ושומרון דרך אזורים שבהם לא הוקמה גדר הפרדה ודרך אזור עוטף ירושלים. אין די במספר העובדים הקטן בגבולות כדי למנוע את ההברחות. יש לציין שאזור התפר הוא אזור חקלאי פעיל שבו מוחזקים עדרים, לולים וחממות. זיוף תרופות : זיוף תרופות הוא תופעה בין-לאומית שאחראיות לה קבוצות פשע מאורגנות שחודרות אל שוק התרופות העולמי. תרופות מזויפות אותרו בכל המדינות: תרופות ללא חומרים פעילים או עם כמות קטנה מהרצוי של חומרים אלה, עם תוויות שגויות, פגות תוקף ומזוהמות. תרופות מזויפות רבות נראות כמו התרופות המקוריות, ולכן נדרשות לעתים בדיקות מעבדה כדי לקבוע אם הן מזויפות אם לאו. בשנים האחרונות נצפתה עליה מתמדת בכמות התרופות המזויפות ונמצאו דרכים מתוחכמות להחדרת תכשירים מזויפים למאגר התרופות ולמסלולי ההפצה החוקיים. ארגון הבריאות העולמי ( WHO)5 מעריך שכ-%7-%8 (ששוויים כ-32 מיליארד דולר) מן התרופות בעולם מזויפים; במדינות מסוימות שיעור התרופות המזויפות הוא כ-50% .. זיוף תרופות עלול לסכן חיי אדם תמונת מצב קשה של עבריינות בתחום השימוש בתכשירים וטרינריים מצטיירת מפנייתו של יו"ר ענף וטרינריה בהתאחדות התעשיינים המכהן גם כמנכ"ל חברת התכשירים הווטרינריים .__________________ .2 ""סמי מרפא- מוצר כימי, תכשיר רוקחות, תרופה, תרכיב, נסיוב וכל מצרך או חומר אחרים לשימוש ברפואה. 3 .תכשירים כימיים הם חומרי חיטוי וחומרי הדברה 4 .נקראים גם חיסונים 5 . נתוני ארגון הבריאות העולמי הובאו בנייר עמדה של השו"ט 908 דוח שנתי58ב .הגדולה בישראל, לשר החקלאות, מר ש' שמחון, באוקטובר 2006 . במכתבו תיאר תופעה של שיווק והפצה בלתי-חוקיים של מוצרים וטרינריים על ידי גופים שונים הפועלים בענף. התופעות האלה מהוות סכנה לבריאות הציבור שכן אין בקרה ופיקוח על המקומות שבהם מייצרים את המוצרים הללו, ולא ידועה השפעתם על איכות המזון מן החי (בשר, ביצים, חלב ומוצריו). מנהל השו"ט, ד"ר מ. חיימוביץ, אישר את הדברים וכתב ליועצת השר בנובמבר 2006 כי המצב בשטח חמור מאוד, והמתואר במכתב הוא רק קצה הקרחון. לפי הערכת יו"ר ענף וטרינריה בהתאחדות התעשיינים, 20%-25% מהתרופות הווטרינריות שנמצאות בשימוש בישראל הן תרופות שלא אושרו כחוק על ידי הרשויות ועלולות לסכן חיי אדם. מגדלים חקלאים ומשווקים מנסים לחסוך בעלויות ורוכשים תרופות מזויפות, אף שקיימת סכנה שהמרכיבים המסוכנים בתרופות, שחלקם מסרטנים, יחלחלו לשרשרת המזון. בזיופים נכללים גם תרכיבים, תוספי מזון ותחליפי חלב שמשווקים בדרך זו. בחודשים מרס-ספטמבר 2007 בדק משרד מבקר המדינה את הפיקוח על השימוש בתכשירים וטרינריים בשירותים הווטרינר יים, ביחידה לפיקוח על הצומח והחי ויישום ההסכמים החקלאיים בין ישראל לאוטונומיה (להלן - יחידת הפיצו"ח או הפיצו"ח) ובלשכה המשפטית שבמשרד החקלאות. כמו כן נעשו בדיקות השלמה באגף הרוקחות ובמחוז מרכז שבמשרד הבריאות. .רישום תכשירים וטרינריים .1. לפיפקודת הרוקחי ם, מותר לשווק תרופות לבעלי חיים רק לאחר רישומן בפנקס תכשירים המתנהל במשרד הבריאות. הרישום נעשה לאחר שהתרופות אושרו לשימוש בידי ועדה בין-משרדית שבה משתתפים נציגים של משרד הבריאות ושל משרד החקלאות. ככלל, תרופות וטרינריות משווקות באמצעות בתי מרקחת, אולם כדי להקל את השיווק של אריזות גדולות ולספק כמויות גדולות למשקי בעלי-חיים תוקנו תקנות מיוחדות לניפוק "תכשיר וטרינרי מיוחד" - תכשירים וטרינריים אשר מיועדים לבעלי חיים (בעלי חיים שהם גידול חקלאי-כלכלי) המופיעים בתקנות, ניתן לנפקם במקומות שמקיימים את התנאים המצוינים בתקנות ל"מקום ניפוק מורשה"6 . 2. רישום של תכשירים כימיים (חומרי חיטוי וחומרי הדברה) לשימוש וטרינרי מתבצע בשירותים הווטרינריים על פי תקנות מחלות בעלי חיים (תכשירים כימיים), התשמ"ב-1982 . התקנות נועדו למנוע מכירה של תכשיר אלא אם יש לו תעודת רישום שעליה חתוםמנהל השו"ט. התכשירים הרשומים מיועדים לשימוש בבעלי חיים משקיים ובחיות מחמד לצורך הדברת טפילים חיצוניים בבעלי חיים ובסביבתם. על פי תקנות מחלות בעלי חיים (מיקרואורגניזמים, תרכיבים ומעבירים), התשל"ה-1975 , אחראים השירותים הווטרינריים לייצור, לייבוא ולאישור של תרכיבים לשימוש וטרינרי. .__________________ .6 ראותקנות הרוקחים (ניפוקם של תכשירים וטרינריים), התשמ"ט -1988. משרד החקלאות ופיתוח הכפר 909 . מכוח התקנות שפורטו לעיל אמורים השירותים הווטרינריים גם לפקח על השימוש בתכשירים. השו"ט אינם מפקחים בצורה שיטתית על השימוש בתכשירי חיטוי והדברה. הם מטפלים בזה רק כאשר מגיעה תלונה. הרישום של תרכיבים (חיסונים) והפיקוח על השימוש בהם נעשים בשו"ט בידי עובד אחד. כמו כן אין פיקוח שיטתי על חנויות לחיות מחמד אלא טיפול בתלונות בלבד. 3. ,כאמור, על פי הגדרת השירותים הווטרינריים, תכשיר וטרינרי יכול להיות תרופה תכשיר כימי (חומר הדברה או חומר חיטוי), תרכיב וזרז גדילה. פרטי התכשירים רשומים בפקודת הרוקחים, בתקנות שתוקנו לפי פקודת מחלות בעלי חיים שהוזכרו לעיל ובצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו), תשל"א-1971 . השירותים להגנת הצומח ולביקורת שבמשרד החקלאות אחראים על מתן היתרים לשימוש בתוספי מזון לבעלי חיים, ואילו השימוש בתרופות לבעלי חיים מותנה ברישום בפנקס תכשירים שמתנהל במשרד הבריאות. ההבחנה בין תוסף מזון לתרופה אינה ברורה דיה. רוב זרזי הגדילה, שמוגדרים כתוספי מזון, הם חומרים אנטיביוטיים הניתנים במינון נמוך ונלחמים בחיידקים במעיים. אותם חומרים ניתנים במינון גבוה במחלות מסוימות ואזי הם מוגדרים כתרופה. ויטמינים הניתנים בהזרקה ומיועדים למניעת מחלה מוגדרים כתרופה, ואילו אלה הניתנים במי שתייה כדי למנוע מחסור בהם מוגדרים כתוסף מזון. בניירות עמדה של אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים מהשנים 2006 ו-2007 ובתשובתם למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 נאמר, כי ההגדרות שבדין אינן ברורות דיין, ולעתים לא ברור למה יש לשייך תכשיר כזה או אחר ואם יש לראות בו תרופה, תכשיר כימי או תוסף מזון. לדוגמה, בתחילת שנת 2007 התעוררה מחלוקת כיצד לסווג חומר מסוים שחברות מסחריות הוסיפו למי שתייה של עופות. הן טענו כי הוא תוסף מזון ואילו משרד הבריאות והשו"ט גרסו כי מדובר בתרופה. כאמור, למתן היתרים לשימוש בתרכיבים אחראיים השו"ט. משרד הבריאות הודיע למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2007 כי על פי הגדרת אגף הרוקחות במשרד הבריאות, גם התרכיבים לשימוש בבעלי חיים הם "תכשיר רפואי"7, ולדעתם יש מקום לאחד את התרכיבים עם התרופות כך שגם הם יירשמו בפנקס התכשירים המתנהל במשרד הבריאות. משרד הבריאות הודיע למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 שהמגמה בעולם היא להפסיק את אישור החומרים שמוגדרים "זרזי גדילה" במשרד החקלאות ולרשום אותם כתרופות, מכיוון שמדובר בחומרים אנטיביוטיים שמיועדים לשימוש ברפואה. גם השו"ט בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 .החזיקו בדעה זו 4. בשנים האחרונות מנסות חברות לרשום תכשירים לבעלי חיים שלא ניתן לשייך אותם לקטגוריה של תרופה או של תכשיר וטרינרי אחר, ואין על-פי החוק דרך לרשום אותם. התוצאה היא ששום גוף (משרד הבריאות, השירותים הווטרינריים והשירותים להגנת הצומח ולביקורת במשרד החקלאות) אינו נוטל על כך אחריות ואינו מוכן לרשום אותם. לדוגמה, חברה מסחרית אחת ביקשה להוסיף אינסולין (הורמון) לתערובת המזון של עופות. צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (עופות שהורמנו או הוזנו בחמרים כימיים), התש"ך -1959 , שבו נאסר לתת לעופות הורמונים חל רק על הורמונים מסוג אחד8 . אינסולין אינו נמנה עם .__________________ .7 לפי פקודת הרוקחים, "תכשיר" הוא "כל צורה של סמי מרפא שעברו תהליך של עיבוד לרבות תכשיר רפואי ותכשיר מזון רפואי". "תכשיר רפואי" "לרבות תכשיר לשימוש ברפואה וטרינרית ותכשיר בעל ערך תזונתי המיועד להזרקה תוך ורידית ולמעט ציוד רפואי". 8 .צו הפיקוח הזה חל רק על אסטרוגנים טבעיים או סינטטיים 910 דוח שנתי58ב .ההורמונים שצו הפיקוח חל עליהם. על פי מיטב הידע הקיים בשו"ט, אף מדינה מערבית אינה מאשרת הוספת הורמון לגידול בעלי חיים. במקרה זה לא ברור לשו"ט כיצד יש לנהוג. חברה אחרת ביקשה לרשום בשירותים הווטרינריים תכשיר אשר משפיע על מערכות הרבייה של העופות. התכשיר, שניתן בהזרקה, משפר את הפוריות. בשו"ט סרבו לרשום אותו כתרכיב, היות שהוא משפיע על הפעילות הפיזיולוגית של בעל החיים, ולכן למיטב הבנתם, מדובר בתרופה. השו"ט פנו בעניין זה למשרד הבריאות באוקטובר 2007 , ומשרד הבריאות ענה כי לדעתם מדובר בתרופה לכל דבר ויש לרשמה במשרד הבריאות. משרד הבריאות הודיע בנובמבר 2007 כי "כל ההגדרות הקשורות לפקודת הרוקחים ותקנותיה, כולל ההגדרה של תוספי מזון, נבדקו על ידם ונמצאו קוהרנטיים. ככל שההגדרות אינן תואמות את פעילות משרד החקלאות, אנו כמובן מוכנים לבחון כל שינוי חקיקה נדרש. נבקש ממשרד החקלאות כי יעלה בפנינו הצרכים הנדרשים ונעשה כמיטב יכולתנו לקדם זאת בהקדם האפשרי". לדעת משרד מבקר המדינה, לאור חילוקי דעות בין השו"ט לבין משרד הבריאות ביחס למידת הבהירות של ההגדרות שבדין ולנוכח הדוגמאות שפורטו לעיל, מן הראוי ששני המשרדים יבחנו מחדש במשותף את כל ההגדרות הקיימות בחקיקה, יבהירו אותן במידת הצורך וישתיתו אותן על ידע מקצועי מעודכן. ראוי גם שצוות מומחים יבחן את החומר ים שלא ניתן לשייכם אף לאחת מהקטגוריות הקיימות ויקבע אם בכלל ראוי לאפשר את השימוש בהם - ואם יוחלט שאפשר להשתמש בהם - יש להסדיר את התנאים לכך בתקנות. .סדרי עבודה ופיקוח על תכשירים וטרינריים .1. תכשירי וטרינריה מיוצרים במפעלים בארץ או מיובאים. ייבוא של תרופות טעון אישור של משרד הבריאות. מכירה ושימוש בלתי-מבוקרים בתכשירים וטרינריים עלולים לפגוע בבריאות הציבור הצורך מוצרים מן החי. תרופות ותכשירים וטרינריים אחרים שאינם רשומים בהתאם לחוק עלולים להוות סכנה לבריאות הציבור ולבעלי החיים שלהם הם מיועדים מטעמים אלה: חומרי הגלם לייצור התכשירים, הרכב החומרים בהם, יציבות התכשירים והמפעל שמייצר אותם לא נבדקו בידי משרד הבריאות ואינם נמצאים בפיקוחו; תנאי השימוש בתכשירים וזמני ההמתנה הנחוצים ממתן התרופה ועד השיווק כדי למנוע הימצאות שאריות מהתכשירים במוצרים מן החי, אינם מאושרים על ידי משרד הבריאות. כתוצאה מכך לא ידועה השפעת מתן התכשירים על בעלי החיים. אם התכשירים אינם יעילים נגד גורמי המחלה, הרי שהם עלולים לתרום להפצת המחלות; היות שלא נבדקו השאריות הנותרות במוצרים מן החי לאחר מתן התכשירים, לא ידוע מהן, ועל כן התכשירים עלולים להוות סכנה לבריאות הציבור. 2. עיקר פעילותו של משרד הבריאות בעניין תרופות היא בתחום התרופות המיועדות לבני אדם (תרופות הומניות), אך הוא מפקח, בין היתר, גם על השימוש בתרופות וטרינריות. הרוקחים המחוזיים, הכפופים לאגף הרוקחות שבמשרד, מפקחים מטעמו על התרופות והתכשירים ועל מקומות ניפוק מורשים, בתי מרקחת, בתי חולים, בתי אבות ועוד. משרד החקלאות ופיתוח הכפר 911 . הבדיקה במשרד הבריאות העלתה כי באגף הרוקחות אין נתונים מרוכזים בנושא הפיקוח על השימוש בתרופות. אין באגף גוף מטה שמכוון את הפיקוח במחוזות ודואג שהמדיניות בנושא התרופות הווטרינריות תהיה אחידה. כל אחד מהרוקחים המחוזיים מפקח על הנושא ומבצע את תפקידו כמיטב יכולתו לפי מספר עובדיו. כתוצאה ממצב זה אין נהלים אחידים לפיקוח בתחום בכל המחוזות, ויש הבדלים בטיפול ביניהם. עוד נמצא, כי הפיקוח על השימוש בתרופות וטרינריות אינו בעדיפות גבוהה. האכיפה בנושא מוגבלת ועניינה בעיקר טיפול בתלונות המגיעות למשרד הבריאות על שיווק תרופה בניגוד להוראות. מנהלת אגף הרוקחות במשרד הבריאות סברה שהאכיפה בתחום השימוש בתרופות וטרינריות צריכה להיעשות על ידי השירותים הווטרינריים. 3. בשנים האחרונות הוחלט בהנהלת השו"ט על טיפול אינטנסיבי בתכשירים הווטרינריים באמצעות ייעוד שני רופאים וטרינרים לפיקוח עליהם. הממונה על הפיקוח הוא גם מנהל החטיבה למחלות עופות במכון הווטרינרי, ויש לו תפקידים נוספים בשו"ט. תפקידם הוא ליזום פעילות מסודרת ולתת את הליווי המקצועי למפקחים ביחידת הפיצו"ח. שני הרופא ים הווטרינרים הוסמכו בידי מנכ"ל משרד הבריאות לפקח על סמי מרפא או רעלים רפואיים בכל מקום, למעט בבתי מרקחת, לפי הסמכויות שבסעיף 46 בפקודת הרוקחים9 . לפי נוהלי העבודה הקיימים, משרד החקלאות מפקח על הנעשה בשטח על ידי יחידת הפיצו"ח בהנחיה המקצועית של השו"ט. על פי הערכה של אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט מפברואר 2007, ישנם כ- 1,300 ,אתרים לביקורת (לא כולל משקי גידול), ובהם מפעלים לייצור תכשירים וטרינריים בתי מסחר, בתי מרקחת, יבואנים של תכשירים וטרינריים, מפעלים לייצור מזון לבעלי חיים. לפי חישוב של מערך הפיקוח על תכשירים וטרינריים, פיקוח אפקטיבי מחייב שלוש -ארבע ביקורות בשנה בחברות ובמפעלים וביקורת אחת עד שתיים בחנויות הציוד ובמרפאות. דהיינו, מדובר כב- 1,700 -3,000 .)ביקורות בשנה (לא כולל משקי גידול כאמור, מערך הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט מונה שני עובדים ב לבד. יוצא אפוא שקיים פער משמעותי בין המשימות המוטלות על השו"ט בנושא התכשירים הווטרינריים לבין האמצעים העומדים לרשותו כגוף מפקח. כתוצאה מכך, בלית ברירה, עיקר עבודת הפיקוח היא טיפול בנושאים דחופים - ""כיבוי שרפות"" - ללא תכנית עבודה מסודרת. בביקורי פיקוח של מערך הפיקוח בשנים 2005 ו-2006 במקומות שונים נמצאו ליקויים רבים; אלה העיקריים: מקומות ניפוק מורשים - מקומות ניפוק מורשים ניפקו תכשירים וטרינריים ללא מרשם רופא וטרינר, ונקודות ניפוק התנהלו ללא ניהול רישום, כנדרש; בתי מסחר לתרופות - בית מסחר מסוים מכר תכשירים וטרינריים שאינם רשומים במדינת ישראל; בתי מרקחת - בביקורות משותפות עם אגף הרוקחות של משרד הבריאות נמצאו בבתי מרקחת תכשירים שאינם רשומים במדינת ישראל; מפעלים לייצור מזון לבעלי חיים - מפעלים עבדו ללא רישיון עסק ממשרד הפנים וללא היתר רעלים רפואיים מטעם משרד הבריאות, כנדרש; מרפאות וטרינריות - וטרינרים הבריחו מחו"ל תכשירים וטרינריים (רשומים ושאינם רשומים); וטרינר מסוים נחשד בזיוף תכשירים וטרינריים בביתו. .__________________ .9 הממונה על הפיקוח הוסמך באוגוסט2000 בידי פרופ' י' שמר, והווטרינר השני הוסמך בדצמבר 2001 .בידי ד"ר ב' לב 912 דוח שנתי58ב .הממצאים מעידים אפוא על גורמים שפעלו בניגוד לחוק. חלק מהנושאים הועברו לטיפולה של יחידת הפיצו"ח (ראו פרטים בהמשך). 4. , התשמ"ה]נוסח חדש[ לפי פקודת מחלות בעלי חיים-1985 , פועלים השו"ט בתחום ההגנה על בריאות בעלי חיים לצורך הבטחת בריאותם ובריאות הציבור. למוצרים מן החי השפעה על בריאות הציבור הצורך אותם. לשו"ט יש גם אחריות לבריאות הציבור מתוקף ההגדרה בסעיף 2 לחוק הרופא ים הווטרינרים, התשנ"א -1991 : "שליחותו של הרופא הווטרינר היא למנוע ולהקל על סבלם של בעלי חיים, למנוע מחלותיהם ולרפא אותם, לסייע באחזקתו התקינה של משק בעלי החיים ולהגן על האדם מפני סכנות ונזקים שמקורם מחלות בעלי חיים או במזון או במוצרי מזון שמקורם בעלי חיים וכן לפעול לשיפור איכותם של מוצרי מזון שמקורם בעלי חיים". 5. שיתוף הפעולה בין משרד הבריאות לבין משרד החקלאות בנושא הפיקוח על השימוש בתכשירים וטרינריים אינו מוסדר בכתב; כתוצאה מכך שיתוף הפעולה בין השו"ט ובין המחוזות של משרד בריאות הוא פרי יזמות של מספר עובדים ומושתת במקרים רבים על יחסים אישיים טובים. בין המשרדים התגלעו גם מחלוקות: משרד הבריאות גורס כי עיקר הפיקוח צריך להיעשות על ידי השו"ט ואילו השו"ט סבור שידיו קשורות, היות שהסמכויות בעניין הן של משרד הבריאות. השו"ט טוענים כבר משנת 2004 כי אין שיתוף פעולה ותיאום מסודרים עם משרד הבריאות. להלן מספר דוגמאות: (א) התעוררו קשיים באישור מקומות ניפוק מורשים. בתקנות הרוקחים (ניפוקם של תכשירים וטרינריים), התשמ"ט-1988 , נקבע כי המנהל רשאי להרשות לאדם שאינו רוקח מורשה לנפק תכשיר וטרינרי מיוחד במקום אשר איננו בית מרקחת, אם הוא בעל היתר רעלים והוא כשיר, להנחת דעתו של המנהל10, לנפק תכשיר וטרינרי מיוחד11 . בפועל הוסמכו להיות "מנהל" רק הרוקחים המחוזיים במשרד הבריאות. רישוי מקומות הניפוק אורך לעתים כמה חודשים, ובמקרים מסוימים - כמה שנים. הצרכים, במיוחד באזור הצפון, גרמו לכך שאנשים נאלצו להפעיל מקומות ניפוק לפני קבלת הרישיונות ובכך לעבור על החוק. מנהל השו"ט גורס שעל ידי הסמכת נציג אחד מכל משרד ניתן להגיע לחלוקת סמכויות ולנוהלי עבודה מוסכמים ולקדם את הנושא. מנהל השו"ט העלה את דרישתו זו כבר בשנת 2004 אך עד סוף ספטמבר2007 הנושא לא קודם. (ב) לפי פקודת הרוקחים, סמכות הפיקוח על בתי מרקחת היא בידי משרד הבריאות. בארץ יש שלושה בתי מרקחת וטרינריים. כיוון שאנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים אינם מוסמכים לפקח על בתי מרקחת, אין הם יכולים לפקח על בתי המרקחת הווטרינריים ללא ליווי של רוקח, דבר שמחי יב תיאום עם משרד הבריאות. אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים ביקשו כבר בשנת 2002 לקבל הסמכה שתאפשר להם לערוך ביקורי פיקוח בבתי המרקחת הווטרינריים. משרד הבריאות ציין בתשובתו מנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה ש"ככל שיתקבלו פניות להסמכה נוספת של אנשי יחידת הפיצוח או של השירותים הוטרינריים אנו נטפל ונסייע". ביולי 2007 החלו אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים יחד עם שלושה רוקחים מחוזיים במשרד הבריאות לבצע ביקורות משותפות בנקודות ניפוק, במכוני תערובת ובמרכזי מזון, .__________________ .10 המנהל יכול להיות רופא וטרינר או רוקח מורשה שהמנהלים הכלליים של משרד הבריאות ושל משרד החקלאות הסמיכוהו, ביחד, לעניין תקנות אלה. 11 תכשיר וטרינרימיוחד - תכשיר וטרינרי עבור אחד מבעלי החיים המפורטים בסימן א' בתוספת הראשונה. משרד החקלאות ופיתוח הכפר 913 . .בבתי מסחר לתרופות ובבתי מרקחת שעוסקים בתרופות וטרינריותהם החליטו (בעל פה) להקדיש יום בחודש לנושא בכל אחד מהמחוזות. פיצול הסמכויות בין המשרדים והעדר הסכם המסדיר את הפעילות של כל משרד אינם מאפשרים פיקוח מיטבי בנושא. יש לעגן את שיתוף הפעולה בין משרד הבריאות והשו"ט בנוהל כתוב; ראוי שייקבעו בו תכנית עבודה מוסכמת ו סדרי עדיפויות, שתוסדר העברת מידע בין הצדדים, וייקבע חלק הפעילות שיוקדש לטיפול בתרופות הווטרינריות. .ניהול ידע - פורום לתרופות וטרינריות .בשנים עבָרו התכנס בשו"ט "פורום לתרופות וטרינריות" שהיה בלתי רשמי והשתתפו בו נציגי השו"ט, נציגי התעשייה12, נציגי הסתדרות הרופאים הווטרינריים, נציגי החקלאית 13 ונציגה של משרד הבריאות. הפורום דן בנושאים הנוגעים לשימוש בתרופות וטרינריות והכין המלצות מוסכמות שהועברו, בין היתר, גם למנהל השו"ט. לפי המסמכים שבידי משרד מבקר המדינה, הפורום התכנס לאחרונה בדצמבר 2003 . ראוי שמנהל השו"ט ישקול להפעיל מחדש פורום מעין זה שבו יינתן ייצוג נאות לכל הגורמים שיש להם נגיעה לתכשירים וטרינריים. ראוי לשתף בו גם את נציג יחידת הפיצו"ח. מאמץ משותף והמלצות מוסכמות על כל הצדדים יוכלו לשפר את הפיקוח על השימוש בתכשירים וטרינריים ואת האכיפה בנדון. מנהל השו"ט ביקש לחדש את פעילות הפורום והוא התכנס שוב בתחילת דצמבר 2007 . . יחידת הפיצו"ח .סמכויות וארגון .1. יחידת הפיצו"ח הוקמה בשנת1994 על פי חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה), התשנ"ה-1994 (להלן- החוק), והיא אמורה לבצע פיקוח לאורך קו התפר כדי למנוע מעבר בלתי מורשה של מוצרים חקלאיים לישראל לשם מניעת הברחה של תוצרת חקלאית בהתאם להסכמי הסחר ואכיפת החוקים הנוגעים לפיקוח וטרינרי והגנת הצומח כדי למנוע מחלות מן החי, מן הצומח ומן האדם. בהתאם לסעיף 46 לחוק, הסמיך שרהחקלאות מפקחים. עובדי הפיצו"ח הוסמכו לצורך ביצוע תפקידם כמפקחים, על פי מספר חוקים, ובהם, בין היתר, פקודת מחלות בעלי , התשמ"ה]נוסח חדש[ חיים-1985 , התשמ"ג]נוסח חדש[ ); פקודת בריאות הציבור (מזון- 1983 , התשמ"א ]נוסח חדש [ ; פקודת הרוקחים -1981 . גורמים נוספים הוסמכ ו במשרד .__________________ .12 .נציגי המפעלים המייצרים תכשירים וטרינריים 13 החקלאית- אגודה שיתופית לביטוח ולשירותים וטרינריים למקנה בישראל, בע"מ. 914 דוח שנתי58ב .הבריאות כמפקחים על פי החיקוקים האלה. השר לביטחון פנים הסמיך מפקחים ביחידת הפיצו"ח לחקור, לעכב ולעצור חשודים בעברות על החיקוקים שעל אכיפתם הם מופקדים. המינהל האזרחי ביו"ש הסמיך עובדים אלו על פי צו המכס והבלו לפעול באזורי C14 . יחידת הפיצו"ח במשרד החקלאות היא זרוע מבצעת של השו"ט בתחום האכיפה והחקירות. היא כפופה למנכ"ל משרד החקלאות ופועלת בחלוקה ארצית למרחבים. למניעת הברחות משטחי יהודה ושומרון נדרשת פעילות אכיפה לאורך קו התפר15 . בספטמבר2007 הועסקו ביחידה75 עובדים ב-73.75 .משרות16 מהעובדים הם אנשי מטה. מספר המפקחים המיועדים לאיוש מעברי הגבול ולסיורים בשטח הוא כ-59 . אין אפשרות לפיקוח אפקטיבי לאורך גבולות המדינה בכל שעות היום ובכל ימות השנה בכל תחומי הפעילות שהוטלו על יחידת הפיצו"ח עם כמה עשרות עובדים. לכן יש צורך לעבוד לפי סדרי עדיפויות שאנשי מקצוע אמורים לקבוע. 2. יחידת הפיצו"ח היא יחידת אכיפה שמוטלות עליה פעולות בנושאים מגוונים. חלק ניכר מעבודתה הוא בתחום הווטרינריה; פעילות זו אמורה להתבצע על פי הנחיות השו"ט. כ-95% מהפעילות האכיפתית של השו"ט מתבצעים באמצעות יחידת הפיצו"ח. תפקידה לתפוס תכשירים אסורים לשימוש, לקיים חקירות ולהעביר את תיקי החקירות ללשכה המשפטית במשרד החקלאות, כדי שזו תבדוק אם יש מקום להגיש כתב אישום, להטיל קנס מינהלי או לסגור את התיק. תפיסת העבודה ביחידת הפיצו"ח היא שכל מפקח חייב להתמצא ולפעול בכל הנושאים בשל ריבוי המשימות. יחד עם זאת מנהל הפיצו"ח הטיל על כל מנהל מרחב אחריות נוספת לתחום מסוים. מנהל יחידת הפיצו"ח מינה בשנת 2002 את מנהל מרחב צפון לרכז את נושא התרופות בכל היחידה, וחוקר ממרחב צפון - לחוקר ראשי. יוצא אפוא שכל אירוע בתחום זה צריך להיות מנוהל על ידי מרחב צפון. מצב זה עלול ליצור קושי מבצעי לנהל חקירות מחוץ למרחב צפון. השתלמויות: פיקוח אפקטיבי בתחום מקצועי כמו תכשירים וטרינריים מחייב ידע מקצועי רב ועדכון תכוף שלו. לכן ראוי שמנהל יחידת הפיצו"ח ייזום השתלמויות מדי פעם בפעם. משרד מבקר המדינה העלה שמנהל הפיצו"ח לא ארגן השתלמויות מקצועיות כלשהן בנושא משנת 2000 . . מאגר מידע .1. ביחידת הפיצו"ח מאגר ממוחשב של כל האירועים. כל פעולת אכיפה של היחידה בכל תחומי הפעילות נרשמת כאירוע במאגר הנתונים (תפיסות; מבצעים מיוחדים; ביצוע צווים; ביקורות בדרכים, בעסקים, ברפתות; ביקורות שרפה וכד'). בתחילת ינואר 2006 החלו לנהל את מאגר הנתונים בתכנה חדשה, ואת המידע על אירועי העבר מכניסים בהדרגה. את הנתונים מהמאגר הישן מעבירים למאגר החדש בצורה אקראית, ידנית, לאחר בדיקת כל תיק. (התכנה מאפשרת מעקב אחר כל שלבי הטיפול באירוע ביחידת הפיצו"ח). אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט מעבירים לחקירת הפיצו"ח תלונות שמגיעות אליהם הנוגעות לתכשירים וטרינריים. כדי לאפשר מעקב ובקרה יעילים בעניין הטיפול .__________________ .14 אזורC - .אזור באחריות ישראלית מלאה 15 אורך קו התפר מבקעת ערד ועד מורדות הגלבוע בצפון מזרח הוא כ-450 .ק"מ משרד החקלאות ופיתוח הכפר 915 . בתלונות ראוי לכלול את כל התלונות ואת כל המידע שמעבירים גורמי חוץ לפיצו"ח במאגר המידע. הבדיקה העלתה כי התלונות שמעבירים הרפרנטים המקצועיים מהשו"ט לבדיקה אינן נרשמות במאגר הנתונים של היחידה מיד עם קבלתן אלא רק לאחר בירורן. כתוצאה מכך קשה לעקוב אחר הטיפול בהן. היו תלונות שלא טופלו זמן רב לאחר שהתקבלו ביחידה או בכלל. 2. בתחילת יולי2007 הכיל מאגר המידע נתונים על8,151 אירועים, מהם6,455 אירועים משנים קודמות16 . משרד מבקר המדינה ניתח ומיין את מאגר הנתונים החדש; המיון נעשה לפי שלב הטיפול באירוע. ייתכנו שלושה שלבים: אירוע - התיק בטיפול המרחב וזה טרם הסתיים (שלב זה כולל חקירה); מחלקה משפטית; ארכיון - הטיפול בתיק הסתיים. להלן ממצאי המיון (הנתונים מ-1.7.07 ) לגבי8,151 :האירועים .__________________ .16 ( יצוין כי הנתונים משנים קודמות 1994 -2005 ) הם נתונים מייצגים כיוון שמוינו6,455 אירועים מכ-11,000 (כ-58%.) 916 דוח שנתי58ב .בארכיון במחלקה המשפטית בטיפול הפיצו"ח אירועים שטופלו .כ-% סה"כ כ-% סה"כ כ-% סה"כ סה"כ שנה .- - 28.2 225 71.8 574 799 2007 .1.5 13 60.8 545 37.8 339 897 2006 .25.8 107 21.9 91 52.3 217 415 2005 .48.4 192 5.0 20 46.6 185 397 2004 .69 330 1.4 7 29.6 142 479 2003 .78.2 594 0.1 1 21.7 165 760 2002 .71.6 343 0.2 1 28.2 135 479 2001 .79.2 374 - - 20.8 98 472 2000 .47.3 337 0.3 2 52.4 373 712 1999 .59.1 466 0.1 1 40.8 321 788 1998 .55.1 281 0.2 1 44.7 228 510 1997 .76.2 398 - - 23.8 124 522 1996 .36.5 335 - - 63.5 582 917 1995 .75.0 3 - - 25.0 1 4 1994 .46.3 3,773 11.0 894 42.7 3,484 8,151 סה"כ . בטבלה בולט מספרם הגדול של התיקים מהשנים 1995 -2002 שהטיפול בהם טרם הסתיים עד 1.7.07 . הטיפול בכל התיקים לא הסתיים אף בשנה אחת. בולט ים במיוחד נתוני שנת 1995 , שבה הסתיים עד יולי 2007 רק הטיפול ב -335 ( 36.5% ) תיקים מ-917 תיקים שנפתחו בה ונכללו במאגר. מתיקי 1999 הסתיים הטיפול רק ב -337 ( 47.3% ). מהתיקים שנפתחו בשנים 2003 , 2004 ו- 2005 הסתיים הטיפול ב -330 ( 69% ), ב -192 ( 48.4% ) וב -107 ( 25.8% ), ב התאמה. לאחר כשנתיים וחצי היו אפוא עדיין כמחצית מתיקי 2004 בטיפול יחידת הפיצו"ח. חצי שנה לאחר שהסתיימה 2006 הסתיים הטיפול רק ב-13 מתיקיה (כ- 1.5% .)בלבד339 תיקים כ -( 38% ) היו עדיין בטיפולה של היחידה ו -545 ( 60.8% .) היו בטיפולה של הלשכה המשפטית הנתונים הנ"ל מורים על תפוקות נמוכות של היחידה בטיפול בתיקים שנוצרו בה בשנים הללו בכל תחומי הפעילות, לאו דווקא בתחום התכשירים הווטרינריים; דבר זה פוגע בהרתעה. .הפיקוח על תכשירים ווטרינריים .בשנים 2000 -2006 היה מספר האירועים השנתי הממוצע בכל תחומי הפעילות כ-560 , אולם הפעילות בתחום התכשירים הווטרינריים הייתה מעטה, יחסית: בממוצע היו כ -15 אירועים משרד החקלאות ופיתוח הכפר 917 . בשנה שנגעו לעניין, אך מספר האירועים שבהם נתפסה כמות גדולה של תכשירים (אלף יחידות ויותר של בקבוקים, ק"ג או של ליטרים) היה בממוצע כ-1.7 .לשנה כאמור לעיל, על פי הערכות מודיעיניות מוב רחים תכשירים וטרינריים רבים לישראל, וגם תכשירים מזויפים נפוצים מאוד. הכמויות שנתפסו אינן עומדות ביחס ישר להיקף הבעיה, והן מעידות על רמת יעילות נמוכה של הפעולות בתחום זה. המשרד לא בדק את הסיבות לכך. אפשר שהדבר נובע מהעדר מודיעין או מתכנון לקוי של העבודה ומא י-הדגשת חשיבות התפוקות והבקרה על התפקוד. יש לציין שהמשרד לא בחן את התפוקות של היחידה. מנהל השו"ט ביקש לא אחת, ולאחרונה בנובמבר 2006 , לבחון את האפשרות לייעד מפקח אחד או שניים לפיקוח על התכשירים הווטרינריים במחשבה שיתמחו בתחום ואזי יוכלו לקיים ביתר יעילות את הפיקוח השגרתי ולטפל בתלונות הרבות בנושא הזורמות תדיר לשו"ט. לדעתו, די בשני מפקחים מיומנים שתהיינה להם סמכויות חקירה ויהיו זמינים לעבודה כדי ליצור מערך פיקוח אפקטיבי שיחולל שינוי בטיפול בנושא ויישקם את ההרתעה. בקשתו לא נענתה בנימוק שיחידת הפיצו"ח נבנתה על בסיס התפיסה שהמפקח צריך להתמצא בכל נושא כדי שיוכל לטפל בכל אירוע. אולם בניגוד לעמדה זו, בנושא של שיתוף פעולה בין יחידת הפיצו"ח לבין רשות המרעה, הוחלט בישיבה אצל מנכ"לית משרד החקלאות בדצמבר 2006 להקצות צוות קבוע ביחידת הפיצו"ח שיהיה זמין למשימות השונות ויוקצו לו אמצעים (דוגמת אמצעי קשר) במידת הצורך לשיפור התיאום והפעילות בשטח. ההחלטה התקבלה מבלי שנבחנה השאלה כיצד פעילות זו תשפיע על יכולת יחידת הפיצו"ח לבצע את המשימות האחרות הרבות שמוטלות עליה. .אחסון והשמדה של תרופות .1. חלק מהתכשירים הווטרינריים שנתפסו הם רעלים מסוכנים. אי לכך יש לנקוט אמצעי זהירות מרביים בטיפול בהם. יש לאחסן אותם במקום סגור שיש עליו פיקוח. התכשירים הם גם מוצגים לצורך נקיטת הליכים משפטיים. הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי אחסון תרופות שנתפסו בפעולות אכיפה אינו מוסדר. בשנים 2006 ו-2007 התגלע ויכוח בין יחידת הפיצו"ח לבין השו"ט לגבי אחסון תכשירים וטרינריים. השו"ט סוברים כי הנושא באחריות הפיצו"ח היות שתכשירים וטרינריים שנתפסו הם חלק בלתי נפרד מתיק החקירה והם משמשים ראייה משפטית, ואילו יחידת הפיצו"ח סוברת כי החובה לשמור על תכשירים וטרינריים שנתפסים מוטלת על השו"ט היות שביחידת הפיצו"ח אין מחסן לאחסון התכשירים שנתפסו. בינואר 2006 ביקש סגן מנהל שו"ט (אמרכלות) ממנהל יחידת הפיצו"ח לבדוק עם היועצת המשפטית את האפשרות שהיא תאשר להסתפק בצילום התפיסה ובתעודה במקום לשמור את המוצגים שנים, היות שלאחר פרק זמן ארוך הקופסאות מתפרקות ואי-אפשר לזהות מוצגים. עוד סוכם כי סגן מנהל שו"ט (אמרכלות) יבחן את האפשרות לרכוש מכולה שתסומן כמכולת חומרים מסוכנים, והיא תאוחסן בפיקוח השו"ט. במועד סיום הביקורת הנושא טרם הוסדר. 2. השמדת מוצגים ישנים שנתפסו צריכה להיעשות לפי נהלים ברורים ומוסכמים. כיום אין משמידים מוצגים ישנים שנתפסו. בשו"ט יש מחסן במבנה טרומי שמכיל מוצגים ישנים 918 דוח שנתי58ב .שנתפסו לפני שנים רבות ויש להשמידם כי החזקתם עלולה להיות מסוכנת. יש שיקולים בעד ונגד השמדה של תכשירים וטרינריים שנתפסו. אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים סוברים שיש להשמיד מוצגים ישנים. אין שיתוף פעולה מוסדר בנהלים בעניין השמדת תרופות בין השו"ט למשרד הבריאות. השמדת תכשירים וטרינריים אחרים היא בסמכות השו"ט. אין מדיניות השמדת תכשירים וטרינריים מוסכמת בין השו"ט ללשכה המשפטית במשרד החקלאות. היועצת המשפטית של השו"ט הודיעה במאי 2007 כי הנושא הועבר ליועץ המשפטי של משרד החקלאות כדי שיקבע את עמדתו בנדון. במועד סיום הביקורת הנושא טרם הוסדר. .ניהול, פיקוח והכוונה .התכנסות הנהלת הפיצו"ח .1. בתקופת הביקורת היו בהנהלת הפיצו"ח מנהל השו"ט, ד"ר מ. חיימוביץ, מנהל השירותים להגנת הצומח ולביקורת ונציג משרד הבריאות. הסמנכ"לית למשאבי אנוש במשרד החקלאות הייתה יו"ר ההנהלה. תפקיד ההנהלה הוא להתוות ליחידה מדיניות, להנחותה, לכוונה ולפקח על פעילותה. על הנהלה להתכנס, לדון בתכנית העבודה השנתית ולאשרה; לקבוע סדרי עדיפויות לפעילות; לאשר את התקציב השנתי ולפקח על הביצוע. מדוח של המבקר הפנימי של משרד החקלאות ממרס 2006 עולה כי מאוגוסט2002 לא התקיימו כלל ישיבות הנהלה כך שלמעשה היא לא תפקדה. כתוצאה מכך נוצר מצב שכל גורם בשו"ט, ברשויות המקומיות ובמשרד הבריאות יכול היה להפעיל את גורמי הפיצו"ח ישירות ללא כל תיאום. דבר זה גרם לכך שיחידת הפיצו"ח קיבלה על עצמה תפקידים נוספים כמו פעולות במסגרת הרשויות המקומיות, שהן בתחום אחריותו של ווטרינר רשותי, אף שהנהלתה לא בחנה אם יש ביכולת היחידה לבצע אותן מבלי לפגוע באיכות השירות. 2. בעקבות ממצאי דו"ח המבקר הפנימי החליט מנכ"ל משרד החקלאות, מר י. ישי, במאי 2006 , בין היתר, כי תמונה הנהלה חדשה ליחידת הפיצו"ח. עקב כך מינה ביולי2006 שר החקלאות, מר ש' שמחון, הנהלה חדשה ליחידה והחליט כי חבריה יקבעו את יעדי הפעולה וסדרי העדיפויות של היחידה בהפעלת הפיקוח בשים לב לאינטרסים הציבוריים אשר על שמירתם וקידומם מופקד משרד החקלאות; השר הנחה את ההנהלה לדאוג לפעולת יחידת הפיצו"ח במסגרת היעדים וסדרי העדיפויות שנקבעו לה בתיאום ובליווי של הגורמים המקצועיים הנוגעים לעבודת היחידה במשרד ומחוץ לו - ולדווח לו אחת לשנה. משרד מבקר המדינה העלה כי עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2007 התכנסה הנהלת יחידת הפיצו"ח לישיבה אחת בלבד, במרס 2007 , כשמונה חודשים לאחר שמונתה. העובדה, שהנהלת היחידה כמעט לא כונסה מנעה ממנה להיות גורם משפיע ומפקח על תכנית העבודה לשנת 2007 . התוצאה היא העדר פיקוח ובקרה ועבודה ללא תכנית מאושרת בידי ההנהלה ובלא סדרי עדיפויות. משרד החקלאות ופיתוח הכפר 919 . בדיון בעניין דוח הביקורת הפנימית שנערך בלשכת מנכ"ל המשרד במאי 2006 ובו השתתפו בכירי המשרד הנוגעים בדבר לא התקבלו החלטות בעניין סדרי העבודה הבלתי-תקינים שבין השו"ט לפיצו"ח. התוצאה הייתה אי -פיקוח נאות על השימוש בתכשירים וטרינריים ופגיעה באינטרס הציבורי. לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה כי הנהלת המשרד בכלל - והנהלת הפיצו"ח בפרט - יטפלו בממצאי הדו"ח בהקדם כדי לתקן את הטעון תיקון ולקבוע סדרי עבודה תקינים ביחידה. מן הראוי שהנהלת הפיצו"ח תכונס מפעם לפעם, כנדרש בנוהל ה עבודה שהיא קבעה ובהתאם לצורך, ותמלא את תפקידה. על מנכ"לית המשרד ועל השר לוודא זאת. .קביעת סדרי עדיפויות לעבודת יחידת הפיצו"ח .1. אחד התפקידים של הנהלה פעילה הוא קביעת סדרי עדיפויות לעבודת היחידה. יש לקבוע את סדרי העדיפויות לפי הצרכים הבסיסיים ולאפשר לשנותם בהתאם להתפתחויות. כ -90% מפעילותה של יחידת הפיצו"ח הם בנושאים וטרינריים. שר החקלאות, מר ש' שמחון, ציין בכתב המינוי שהוציא להנהלת הפיצו"ח ביולי 2006 , כי היחידה צריכה לפעול בתיאום ובליווי של כל הגורמים המקצועיים הנוגעים לעבודת היחידה, במשרד החקלאות ומחוץ לו. כיוון שהנהלת הפיצו"ח לא הייתה פעילה בשנים האחרונות, ראוי היה שאת סדרי העדיפויות לפעולה בתחום הווטרינריה יקבע מנהל השו"ט, איש המקצוע בתחום הווטרינריה. אולם, הביקורת העלתה שמנהל השו"ט, ד"ר מ. חיימוביץ, לא קבע סדרי עדיפויות לעבודת הפיצו"ח, למעט מתן הוראה בינואר 2006 כי האכיפה במרחב התפר באזור יו"ש ועזה היא הראשונה בסדר העדיפות. סדרי העדיפויות לפעולה נקבעו בידי מנהל יחידת הפיצו"ח שאין לו השכלה מקצועית בתחום זה. מנהל יחידת הפיצו"ח ציין במסמכים שונים שכתב בשנת 2006 כי הפיקוח על תכשירים וטרינריים אינו בסדר העדיפויות של היחידה וקבע כי הטיפול בנושא זה יהיה במקום השישי. בביקורת לא נמצאו מסמכים המעידים על הנימוקים לקביעת סדר עדיפויות זה. בתשובתו למבקר המדינה מנובמבר 2007 'מסר מנהל היחידה את הדברים האלה: "דרשתי מס פעמים ממנהל השו"ט לקבוע סדר יום תוך דירוג סדרי עדיפויות לביצוע הפעילויות. מכיוון ביצעתי זאת בעצמי, תוך הצגת הנושא למנהל השו"ט ואישורו". משרד ]...[ שזה לא נעשה מבקר המדינה מציין כי לא נמצאו אסמכתאות בכתב לכך שמנהל הפיצו"ח פנה למנהל השו"ט, ביקש לאשר לו את סדרי העדיפויות וקיבל אישור לכך. 2. בשנים2005 ו-2006 ביצעה היחידה לפי הוראות מנהליה פעולות אשר לא נכללו בתפקידים שהוטלו עליה לאחר הקמתה, ובהן פעולות אכיפה כסיוע לאגף הדיג; פעולות אכיפה וחקירה כסיוע לרשות המרעה; פעולות הנוגעות להיתרים בעניין שרפות. יוצא אפוא שהיא לקחה על עצמה תפקידים נוספים בשעה שעל פי הנתונים, היא לא מילאה במלואם את תפקידיה המקוריים. 920 דוח שנתי58ב .נוהל עבודה לשיתוף פעולה בין אנשי הפיקוח על התכשירים הווטרינריים בשו"ט ויחידת הפיצו"ח .מטרת הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט היא לבדוק את מכלול ההיבטים הקשורים לתכשירים וטרינריים (ייצור, אחסון, ניפוק, הובלה ושימוש) בהתאם לחוקים ולתקנות כולל הסדרת אחזקה וניפוק של התכשירים וייצור מזון רפואי במכוני תערובת ובמרכזי מזון. תפקיד השו"ט, בין היתר, ליזום פעולות בנושא, להנחות מקצועית את יחידת הפיצו"ח ואחרים, ולהיות כתובת אחת לתלונות בנושא. יחידת הפיצו"ח היא זרוע מבצעת של השו"ט בנושא תכשירים וטרינריים ואליה מועברות התלונות לחקירה. על יחידת הפיצו"ח לתאם כל פעילות שנערכת בנושא עם השו"ט לפי נוהלי עבודה קבועים וברורים. 1. מנהל השו"ט כתב פעמים רבות למנהל יחידת הפיצו"ח במהלך 2005 -2007 כי יש לבצע חקירות בנושא מורכב כמו תכשירים וטרינריים בשיתוף פעולה עם הגורם המקצועי וציין שכדי למצות את החקירה צריך רופא וטרינר ללוותה מתחילתה ועד סופה. הבדיקה העלתה שאנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים לא הצליחו לקיים יחסי עבודה מסודרים עם יחידת הפיצו"ח, כנדרש על ידי מנהל השו"ט. פניותיהם הרבות למנהל הפיצו"ח בבקשות לשתפם בחקירות ולקבל עדכון לגבי הטיפול בהן לא נענו. בפגישה אצל מנכ"ל המשרד באוגוסט 2005 סיכמו שני הצדדים על הסדרת נוהלי עבודה בנושא שיתוף הפעולה שביניהם, אך הסיכום לא יצא מן הכוח אל הפועל. יחידת הפיצו"ח ניתקה באופן חד-צדדי את הקשר עם מערך הפיקו ח על תכשירים וטרינריים; היחידה התעלמה בשיטתיות מהוראות מנהל השו"ט והתעלמה לחלוטין מנוהלי העבודה הברורים שהכין. אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים התריעו על כך פעמים רבות בפני מנהל השו"ט בשנים 2005 -2007 . פניותיו הרבות של מנהל השו"ט ליחידת הפיצו"ח לא גרמו לשינוי כלשהו. במאי 2007 התריעו אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים כי הנתק בין יחידת הפיצו"ח לשו"ט פוגע קשות בפעילות השוטפת וביכולת ההרתעה של השו"ט - והמצב "בלתי-נסבל". כיוון שיחידת הפיצו"ח לא שיתפה את אנשי הפיקוח על התכשירים הווטרינריים בחקירות ולא דיווחה להם, הם אינם יודעים מה עלה בגורל חקירות רבות שהעבירו לטיפול היחידה. 2. מנהל השירותים הווטרינריים פרסם הנחיות ונוהלי עבודה כדי להסדיר את הפיקוח על התכשירים הווטרינריים ואת שיתוף הפעולה בנושא בין השו"ט ובין יחידת הפיצו"ח, אולם בביקורת נמצא כי כל הנהלים לא יושמו בפועל: (א) מנהל השו"ט קבע במרס 2005 נוהל עבודה מחייב בין אנשי הפיקוח על התכשירים הווטרינריים בשו"ט ובין יחידת הפיצו"ח, לאחר שקיים פגישה בנושא בהשתתפות מנהל היחידה ואנשי הפיקוח. הנוהל עודכן לאחרונה במאי 2007 . נקבע בו, בין היתר, שכל הביקורות ופעולות הפיקוח ייעשו בתיאום מראש עם האחראי לפיקוח על התכשירים הווטרינריים בשו"ט. נקבע שיקוימו ישיבות עבודה משותפות ובכל החקירות יהיה נוכח נציג מערך הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט. מנהל יחידת הפיצו"ח אחראי להעברת דיווח שבועי וחודשי כתוב אל האחראי לפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט בדבר התקדמות הטיפול בכל הנושאים השונים ובחקירות. האחראי לפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט יחליט על מיצוי חקירה בתיק מסוים. עם סיום הכנת כתב אישום תעביר היועצת המשפטית העתק ממנו לידי האחראי לפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט. מנהל הפיצו"ח התבקש בספטמבר ובנובמבר 2005 להעביר את הערותיו המפורטות לנוהל אולם לא עשה כן. משרד החקלאות ופיתוח הכפר 921 . הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי הוראות הנוהל לא מולאו: הביקורות ופעולות הפיקוח ביחידת הפיצו"ח לא נעשו בתיאום עם האחראי לפיקוח על תכשירים וטרינריים; בדרך כלל, לא קוימו ישיבות עבודה משותפות, ונציג הפיקוח על תכשירים וטרינריים לא נכח בכל החקירות; מערך הפיקוח על תכשירים וטרינריים לא קבע כי החקירות מוצו ולא קיבל דיווחים כנדרש. הטיפול ביחידת הפיצו"ח באירועים שונים בשנים 2005 ,2006 ו-2007 נעשה לפי הוראותיו והנחיותיו של מנהל היחידה בלבד. כךהיה גם ב-13 תלונות מכ-80 תלונות שהעבירו אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים לטיפול יחידת הפיצו"ח עד אוגוסט 200617 שמשרד מבקר המדינה בדק אותן. גם התערבותו של מנכ"ל משרד החקלאות בנושא באוגוסט 2005 .והנחייתו להסדיר את יישום נוהלי העבודה לא הובילה לשיתוף פעולה מפרוטוקול שכתב מנהל הפיצו"ח באוגוסט 2006 עולה כי הוא עצמו ציין שיש לקבל יעדים לפעולה מאנשי המקצוע בשו"ט ולעבוד בתיאום עמם, נמצא כי הוא לא כיבד גם את שלבי הטיפול הראויים שהוא עצמו התווה. (ב) בנוהל נקבע כי יחידת הפיצו"ח תעביר לעיונו של הממונה על פיקוח על תכשירים וטרינריים את תיקי החקירה לפני שהיא מעבירה אותם ללשכה המשפטית, אך יחידת הפיצו"ח לא עשתה זאת. כתוצאה מכך לא הייתה בקרה מקצועית על החקירה ואין בטחון שהיא מוצתה עד תום. הלשכה המשפטית של משרד החקלאות טענה בתשובתה למבקר המדינה מנובמבר 2007 ש"נוהל העבודה בעני ין העברת התיק לממונה על פיקוח תכשירים וטרינריים לפני העברתו ללשכה המשפטית לא תואם עם הלשכה המשפטית ואינו על דעתה". לדעת משרד מבקר המדינה, אם סברה הלשכה המשפטית כי נוהל העבודה שקבע מנהל השו"ט, איש המקצוע בנושא הווטרינריה, אינו ראוי, חובתה הייתה לפנות אליו בכתב, להעיר לו על כך ולפעול כדי להגיע לנוהל עבודה מוסכם. יתר על כן, הוראותיו של מנהל השו"ט מאוגוסט 2006 שכללו את הדרישה להעביר את התיק לממונה על פיקוח תכשירים וטרינריים הועברו גם ללשכה המשפטית, אך זו לא הביעה התנגדות להוראות אלה או הסתייגות מהן. 3. נמצא כי נוהל פיקוח תרופות (שלא נרשם עליו תאריך) שכתב מנהל יחידת הפיצו"ח - אינו עולה בקנה אחד עם הוראות הנוהל שהוציא מנהל השו"ט במרס 2005 . 4. חילוקי הדעות בין היחידות עולים גם ממסמכים שונים שכתב מנהל השו"ט למנהל הפיצו"ח בשנת 2006 , וממכתביו ממאי2007 שעסקו במספרתלונות שהועברו לטיפולה של יחידת הפיצו"ח. באלה דרש שיחידת הפיצו"ח תעבוד "בצמידות לנוהל העבודה שאותו סיכמנו ביום 31.03.05 ". מנהל השו"ט ציין כי מנהל הפיצו"ח הבטיח לעבוד לפי הנוהל שנקבע, אך לא עשה כן. מנהל יחידת הפיצו"ח כתב בתשובתו מנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי "נוסח נוהלי עבודה אשר לעניין ביצוע האכיפה לתכשירים וטרינריים, השתנה מס' פעמים", ובישיבת עבודה בינו לבין מנהל השו"ט נקבעו עקרונות עבודה מסוימים. .__________________ .17 יצוין כי23 .מהתיקים נסגרו בשל התיישנות 922 דוח שנתי58ב .השירותים הווטרינריים טענו בתשובתם למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 ש"נהלי העבודה לא השתנו כפי שטוען מנהל יחידת הפיצו"ח. מנהל השו"ט פרסם נוסח ברור אחד של נהלים בנושא. למרות שהתבקש מספר פעמים, בחר מנהל הפיצו"ח שלא להגיב לנוהל - במהלך כתיבתו". .שיתוף פעולה ופעילות בנושאי מודיעין .מחלקת חקירות ומודיעין של יחידת הפיצו"ח נועדה לספק שירותים למחלקות ולבעלי תפקידים ביחידה. מטרת החקירות היא לאמת או להז ם את החשדות המיוחסות לאנשים; אם החשד אומת עליה להכין תיק חקירה יסודי כבסיס להכנת תביעה משפטית . 1. ביחידת הפיצו"ח פועל "מרכז תחום מודיעין" שתפקידו, בין היתר, לתת ייעוץ לרכזי המודיעין במרחבים בהפעלת מקורות מודיעין ובאיסוף מודיעין; ללוות חקירות מסוימות; לתרגם חומר מודיעיני להמלצות לפעילות אופרטיבית בשטח; להיות אחראי לקשר עם גורמי איסוף ומודיעין מקבילים בגופים אחרים; לעסוק באבטחת מידע ובארגון הכשרה מקצועית בתחום המודיעין. שטחו של מרחב המרכז גדול, והוא משתרע מנחל בזק (אזור חדרה) ועד גדרה וגובל בשטח הרשות הפלסטינית; חלק מהגבול אינו מגודר. במחוז זה לא מועסק רכז מודיעין לכן אין מפעילים בו "מקורות מידע מודיעיני". 2. בחקירות מתגלים לעתים ממצאים הנוגעים גם לעבודתן של רשויות אכיפה אחרות כמו רשות המסים, המוסד לביטוח לאומי ועוד. על מנת למצות את החקירה יש לשתף פעולה עם רשויות אלה. בדיקת הנהלים של יחידת הפיצו"ח העלתה כי ליחידה יש נוהל לשיתוף פעולה עם משטרת ישראל בלבד. בעניין זה ראוי לציין שבסיור במעברי הגבול עם שר החקלאות במאי 2007 אמר מנהל יחידת הפיצו"ח כי שיתוף הפעולה בין יחידת הפיצו"ח לגופי אכיפה נוספים אינו ברמה מספקת. לדעת משרד מבקר המדינה, רצוי שהיחידה תפעל להסדרת שיתוף הפעולה בינה לבין גורמים אלה בנהלים. 3. עבודת משותפת של יחידת הפיצו"ח והשו"ט מחייבת שיתוף פעולה גם בין גורמי המודיעין ביחידה לאנשי המקצוע בשו"ט. למרות שבישיבה משותפת ביו הפיצו"ח לשו"ט שהתקיימה בפברואר 2006 נקבע כי "יחידת הפיצו"ח תפעל בנושאי מודיעין, מבצעים וחקירות - עם הדרכה מקצועית של היועמ"ש ואנשי השו"ט" לא היו בשנים האחרונות קשרי עבודה מסודרים בין "מרכז תחום מודיעין" למערך הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט. אם יש לי חידת הפיצו"ח מידע מודיעיני, הוא אינו מועבר ליחידת הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט בצורה שוטפת. משרד החקלאות ופיתוח הכפר 923 . טיפול בתלונות .תלונות רבות מגיעות לשו"ט ולמשרד החקלאות על שימוש בלתי-נאות בתכשירים וטרינריים. אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים מעבירים את התלונות לפיצו"ח לצורך ביצוע חקירה. .לאחר סיום החקירה מועברים התיקים ליחידת התביעות שבלשכה המשפטית וזו מחליטה, בין היתר, להטיל קנס אזרחי; להגיש כתב אישום או לסגור את התיק. בביקורת עלו הממצאים הבאים: 1. במאי2007 העביר מנהל השו"ט למנהל הפיצו"ח תזכורות כדי שיחקור מספר תלונות חדשות ותלונות שהועברו אליו בעבר וטרם טופלו. התלונות חמורות ביותר ועניינן שימוש בתרופות שפג תוקפן, שימוש בתרופות שהכילו חומרים רעילים ופגעו בבעלי חיים ושימוש בתרופות שאינן רשומות בישראל. בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה בסוף אוגוסט 2007 התברר שעד אותו מועד טיפלהפיצו"ח באיחור רב רק בשש מ -13 התלונות שהועברו אליו ממאי 2006 עד אפריל2007 . להלן דוגמה לתלונה שלא טופלה כראוי: ב-14.4.07 פנה מגדל סוסים בתלונה לשו"ט על רופא וטרינר שמכר לו ולחברו במרס 2007 חומר נגד קרציות שיעיל לשלושה חודשים במקום חומר שהשתמשו בו קודם לכן שהיה יעיל לשבועיים בלבד. לאחר הטיפול בחומר נכנסו הסוסים שלו למצוקה ואחת הסוסות מתה. בדיקת החומר במכון הווטרינרי העלתה שהחומר שניתן לו אסור לשימוש בסוסים, מיועד לבקר ומשמש נגד זבובים וכינים ולא נגד קרציות. התעורר חשד שמדובר בתכשיר שאינו רשום להתוויה זו. ב-16.4.07 העביר מנהל השו"ט את התלונה למנהל הפיצו"ח וביקשו לפתוח בחקירה מיידית, אך זו לא נפתחה. רק כחודש מאוחר יותר, ב-1.6.07 , פנה מנהל יחידת הפיצו"ח למנהל השו"ט וביקש לקבל חומר ופרטים נוספים בשביל החקירה. אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים השיבו כי בידיהם רק התלונה של המתלונן שהועברה אל יחידת הפיצו"ח כבר באפריל 2007 , ותפקידה של יחידת הפיצו"ח לחקור ולהשלים את החסר. עד מועד סיום הביקורת בתחילת ספטמבר 2007 לא טיפלה יחידת הפיצו"ח בתלונה ולא נפתחה בנידון חקירה. 2. משרד מבקר המדינה בדק את הטיפול הכולל ב-13 תלונות ואירועים מכ -80 תיקים שהעביר ליחידת הפיצו"ח הפיקוח על תכשירים וטרינריים עד סוף אוגוסט 2007 :לטיפול ולחקירה. אלה הממצאים העיקריים של הבדיקה23 מ-80 ,התיקים שלא טופלו בזמן, נסגרו משום שעברו חמש שנים ויותר מאז נפתחו ולכן חלה עליהם התיישנות; היה שיהוי רב בבדיקת 11 תלונות מה -13 שנבדקו18 , למרות שנושאן היה שימוש בתרופות אסורות ובשלוש מהן הייתה גם מעורבות של רופאים וטרינרים בהנפקת תרופות כאלה; אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים לא שותפו בחקירה ולא קוימה בקרה מקצועית על תוצאותיה; לא הורחבו חקירות נקודתיות גם במקרים שהתעור ר צורך בכך. להלן מובאים פרטים לגבי שלושה אירועים בולטים. .__________________ .18 בשמונה מקרים נמשך הטיפול מפתיחתהחקירה ביחידת הפיצו"ח ועד לקבלת החלטה ביחידת התביעות בין שנה לשלוש וחצי שנים ויותר. בשלושה מקרים אחרים לא הסתיים הטיפול עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2007 ., לאחר שנה וחצי ויותר 924 דוח שנתי58ב .חברה א' - ויטמינים ותוספי מזון .1. במרס2007 קיבלו אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים תלונה בנוגע למכירה של תכשיר וטרינרי (חומר א') שאינו רשום במדינת ישראל על-ידי חברה א'. החומר שווק באמצעות שני מכוני תערובת (אחד שיווק את כל הכמות שהייתה ברשותו, כ -1,000 ,טונות ובמחסניו של האחר נמצאו שתי טונות של החומר). התלונה הועברה לפיצו"ח ולמשרד הבריאות. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה את הממצאים האלה: (א) ב-26.4.07 הורה מנהל השו"ט לחברה א' להפסיק מיד את שיווק התכשיר ולאסוף מהשוק את כל פריטיו. בו ביום התבקשה יחידת הפיצו"ח לפתוח בחקירה דחופה בנושא. ב- 2.5.07 , לאחר שהתברר לאנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים שיחידת הפיצו"ח טרם פעלה בנושא למרות הפנייה אליה באפריל 2007 , הורה מנהל השו"ט לפנות שנית אל יחידת הפיצו"ח ולצרף נציג מטעם השו"ט לחקירה, בהתאם לנהלים. יחידת הפיצו"ח לא פעלה לפי הנהלים שקבע מנהל השו"ט והחלה בחקירה עצמאית: החוקר יצא לחקירה בחברה ללא הכנה מוקדמת, ללא צו חיפוש וללא ליווי מקצועי של אנשי השו"ט. למרות הוראתו המפורשת של מנהל השו"ט להפסיק את שיווק התכשיר ולאספו, שווקה אותו החברה באין מפריע עד 6.5.07 . יחידת הפיצו"ח לא הגיעה אל מכוני התערובת, התכשירים לא נאספו והיו בשימוש נרחב. (ב) צוות חוקר מהיחידה שהיה בחברה א' ב- 3.5.07 לא דרש את הפסקת השיווק של התכשיר על אף מכתבו של מנהל השו"ט האוסר את המשך שיווקו. חוקרי הפיצו"ח לא חקרו באותו מועד את העובדים במכוני התערובת, לא תפסו את חומר א' שנאסר לשיווק, לא הזהירו את מנכ"ל חברה א' כי המשך השיווק של החומר הוא עברה חמורה ולא לקחו ממנו דגימות לצורך בדיקתן במעבדה כדי ללמוד כיצד הוא פועל. בסיכום החקירה שכתב החוקר ב- 3.5.07 הוא המליץ לבדוק אם החומר הוא תכשיר רפואי או תוסף מזון, ואם יתברר כי התכשיר רפואי, יהיה צורך לדעתו לנקוט הליך משפטי. לו היה החוקר מגיע לחקירה בליווי איש מקצוע הבקיא בנושא, היה לומד כי השו"ט כבר ערך את הבדיקה הנחוצה והגיע למסקנה כי מדובר בתכשיר רפואי. יחידת הפיצו"ח לא של חה העתק מדוח החקירה לאנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים ולמנהל השו"ט. (ג) אחסון החומר האסור לשימוש : החומר האסור לשימוש לא נאסף אלא נשאר במכון התערובת; המנכ"ל של מכון התערובת ששיווק את החומר האסור לשימוש, התחייב בכתב שלא לשווק אותו. מנהל השו"ט ומשרד הבריאות אישרו לחברה א' ביולי 2007 לייצא את החומר, אולם ברורים שנערכו בנובמבר2007 העלו כי החומר טרם יוצא, ונשאר מאוחסן במכון התערובת באחריותה של חברה א'. תשובות בעניין זה ששלחו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 הגורמים השונים במשרד החקלאות היו סותרות: מנהל הפיצו"ח טען שפעולת היחידה הייתה מקצועית ומבוקרת הן על - ידי מנהל השו"ט והן על-ידי משרד הבריאות. הלשכה המשפטית טענה כי החקירה בתיק זה "היא דוגמה, לחקירה יעילה, ממוקדת ומהירה. על כך מעידה יותר מכל העובדה שכתב האישום הוגש בתוך זמן קצר ביותר, חסר תקדים בתיקים מסוג זה". השו"ט טענו כי הם "מבקשים לחזק את ממצאי המבקר וסבורים שהיות והחקירה התבצעה ללא מעורבות וליווי של השו"ט, החקירה איננה יסודית ומקצועית. הנחקר ניצל את חוסר המקצועיות של החוקר והפנה אותו לאפיקים אחרים. גם הפעולה הדחופה שנדרשה ועליה הורה מנהל השו"ט, מחשש לבריאות הציבור, לדאוג להפסקת שיווק התכשיר, התבצעה באיחור רב". משרד החקלאות ופיתוח הכפר 925 .2. יש לציין כי בשנת2004 נתפסה חברה א' בשיווק תרופות וטרינריות לא רשומות שנחשדו כמזויפות. בסוף ספטמבר 2004 .נפתחו הליכים משפטיים באותו תיק ההליך המשפטי התעכב גם בגלל חילוקי דעות בין הלשכה המשפטית לאנש י הפיקוח על תכשירים וטרינריים לגבי הראיות. כתב אישום בתיק זה צורף לכתב האישום נגד חברה א' על שיווק חומר א' שהוגש ביוני 2007 . . 'תלונה נגד רופא וטרינר א .וטרינר א' ביצע עברות חוזרות בתחום התכשירים הווטרינריים במשך שנים רבות. הוא נתפס מספר פעמים ואף הורשע פעם אחת בבית משפט בשנת 1996 . בגין עברות אלה, שאחת מהן הייתה חשד לזיוף תרופות וטרינריות, המליצו אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים למנהל השו"ט בפברואר 2006 להגיש נגדו כתב אישום ולשלול את רישיונו לאלתר. במאי2006 הועבר התיק למנהלת יחידת התביעות לצורך הכנת כתב אישום, אך היא דרשה מהחוקר להשלים את חומר החקירה בתיק. המסמכים הנדרשים הומצאו ביולי ובאוגוסט 2006 . מאוגוסט 2006 עד פברואר 2007 לא ננקטה כל פעולה בתיק זה. למרות מספר הפעמים הרב שבהן נחשד וטרינר א' בביצוע עברות ולמרות חומרת החשדות לא הוגש נגדו כתב אישום (למעט כתב האישום משנת 1996 .) לפי סעיף19 בחוק הרופאים הווטרינרים, התשנ"א- 1991 , רשאי השר לבטל בצו את רישיונו של רופא וטרינר, להתלותו לתקופה שקבע או לתת לרופא וטרינר נזיפה או התראה אם ראה, על יסוד קובלנה של מנהל השירותים הווטרינריים או אדם שנפגע, כי נתקיים ברופא הווטרינר אחד מהדברים המפורטים בסעיף, ובין היתר, אם נהג בדרך שאינה הולמת את מקצועו. מנהלת יחידת התביעות הגישה רק בפברואר 2007 קובלנה נגד וטרינר א' לפי חוק הרופאים הווטרינרים. עד מועד סיום הביקורת הדיון בעניינו טרם התקיים בגלל בקשת דחייה של עורך דינו. .הפצת תרופה וטרינרית בידי חברה ב' .בינואר 2007 פנה רופא ראשי ב"אגודה שיתופית לביטוח ולשירותים וטרינריים למקנה בישראל בע"מ" (להלן - חקלאית) למנהל השו"ט והתלונן על כך שחברה ב' מפיצה תרופה וטרינרית ב' לאבקות חלב המיועדות לצאן תוך שימוש במרשמים מזויפים הנושאים שמות של רופאי החקלאית. יצוין כי באותו חודש שלח רופא צאן בשו"ט מכתב למנהל השו"ט אשר בו דיווח כי בביקוריו במשקי הצאן באזור צפון הארץ באוקטובר 2006 (בחמישה יישובים) מצא בכל המשקים אבקת חלב מתוצרת חברה ב' המכילה אנטיביוטיקה ואת התרופה הווטרינרית ב'. הווטרינר שטיפל בצאן הדגיש כי לחלק מהמשקים שבהם נמצאה אבקת החלב לא היה כלל רופא מטפל, ואנשי המכירות של החברה הנ"ל שיווקו את אבקת החלב שהכילה תרופות ללא מרשם רופא, כנדרש. בסוף ינואר 2007 פנה מנהל השו"ט למנהל הפיצו"ח וביקשו לפתוח בחקירה בשל דחיפות הנושא אולם לא נענה. 926 דוח שנתי58ב .1. רופא הצאן בשו"ט פנה למנהל השו"ט רק בסוף ינואר 2007 למרות שהיו בידיו ממצאים על שיווק אבקת חלב המכילה תרופות אסורות לעדרי צאן ובקר לבשר כבר באוקטובר 2006 . ייתכן שהחברה המשיכה בינתיים למכור את אבקת החלב שהכילה את התרופה הווטרינרית. אי-תגובה ואי -פעולה מיידית מצד עובדי השו"ט עלולות לפגוע בבריאות הציבור הצורך מוצרים מן החי ואף לעודד עבריינים לעבור על החוק. 2. יחידת הפיצו"ח פתחה בחקירה עצמאית ולא שיתפה את אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים בחקירה. באפריל 2007 הורה מנהל הפיצו"ח להעביר לתביעה המלצה להגיש כתב אישום נגד חברה ב' בגין זיוף ועברות נוספות. ההחלטה על מיצוי החקירה בתיק מסוים היא בסמכותו של האחראי לפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט, אך מנהל הפיצו"ח לא תיאם עמו את החלטתו. 3 . על שימוש בתרופות אסורות בעדרי צאן ובקר לבשר הגיע מידע לשו"ט כבר בנובמבר 2005 . התלונה הנ וספת מינואר 2007 העידה שהתופעה לא הייתה חד - פעמית. לכן ראוי היה לרתום גם את מרכז המודיעין של הפיצו"ח לבדיקת הנושא כדי לנסות ולרדת לשורשו של עניין: לבדוק אם יש מעורבים נוספים בפרשה; לבדוק קשרים אפשריים עם משווקים מיו"ש וכדומה. . .לדעת משרד מבקר המדינה, ההתנ הלות שתוארה לעיל גורמת לכך שאין פיקוח אפקטיבי: תלונות לא מטופלות כלל או שהן מטופלות באיחור, הדרג המקצועי אינו שותף בחקירה ולכן חלק מהחקירות אינן מגיעות למיצוי מקצועי. תוצאותיה של התנהגות כזו עלולות להיות פגיעה חמורה בבריאות בעלי החיים ובבריאות הציבור. מן ה ראוי כי הנהלת המשרד תית ן את דעתה על הצורך בתיקונו של מצב זה לאלתר. .העמדה לדין .1. למשרד החקלאות יש סמכויות תביעה בעניין עברות על פקודת הרוקחים. הלשכה המשפטית של משרד החקלאות מקבלת החלטות בנוגע לתיקי החקירה (סגירת תיק, הטלת קנס מינהלי, הגשת כתב אישום) ומגישה כתבי אישום. בלשכה המשפטית שבמשרד החקלאות פועלת יחידת תביעות. התובעים ביחידה הוסמכו על ידי היועץ המשפטי לממשלה לפי סעיף 12 , התשמ"ב]נוסח משולב[ לחוק סדר הדין הפלילי-1982 . רוב העברות שבהן מטפלת יחידת התביעות הן מסוג עוון, כלומר התיישנות חלה על ביצוע עברות כאלה אחרי חמש שנים. מנהלת יחידת התביעות החלה את עבודתה במשרד החקלאות ביולי 2002 כיועצת משפטית של יחידת הפיצו"ח. עם כניסתה לתפקיד היועצת המשפטית של הפיצו"ח היו במשרד כ-800 תיקים בכל נושאי הפעילות של היחידה וכ-20 תיקי צח"מ (צוות חקירה מיוחד) מהשנים 1999 -2001 שהיה צורך להגיש בהם כתבי אישום. בשנים 2002 -2004 טיפלה בכל התיקים רק תובעת אחת (היועצת המשפטית של יחידת הפיצו"ח). בשנת 2005 היא מונתה לשמש כמנהלת יחידת התביעות, ונוספו לה עוד שני תובעים ומתמחה. יחידת התביעות מנחה את משרד החקלאות ופיתוח הכפר 927 .גורמי החקירה, מחזירה תיקים להשלמה, מגישה כתבי אישום ואנשיה מייצגים את משרד החקלאות בבתי המשפט. נוסף על תיקים מהפיצו"ח, מטפלת יחידת התביעות גם בתיקים מאגף הדיג במשרד החקלאות, מהמועצה לענף הלול, ממועצת הדבש ומהרשות לפיקוח חקלאי19 . בשנת2006 הוטל על מנהלת יחידת התביעות לשמש גם כיועצת המשפטית של השירותים הווטרינריים וכרפרנטית של משרד החקלאות למועצת החלב. להלן נתונים עיקריים של הלשכה המשפטית על הטיפול בתיקים שהועברו אליה מכל הגורמים בשנים 2002 (מיולי) עד 2006 : .2006 2005 2004 2003 2002 .)(מיולי השנה .1067 830 864 545 453 סה"כ תיקים חדשים שהתקבלו .712 667 תיקים של יחידת הפיצו"ח שהתקבלו20 .337 424 485 418 164 תיקים (גם משנים קודמות) שנסגרו .237 268 241 161 68 תיקים שבהם הוגשו כתבי אישום .315 220 305 238 102 תיקים שבהם הוטל קנס מינהלי או .אזרחי מן הנתונים עולה שחלק הארי של יחידת התביעות מקורו ביחידת הפיצו"ח, כ - 80% וכ- 67% בשנים 2005 ו- 2006 ,בהתאמה. על פי נתוני יחידת התביעות בתקופה יולי 2002- יולי 2007 היא קיבלה50 .תיקים בנושא תכשירים וטרינריים עד יולי 2007 נסגרו23 .מהם בגלל התיישנות 2. נמצא כי נוצר שיהוי רב בטיפול בתיקים של תכשירים וטרינריים ביחידת התביעות. בשנים 2000 -2006 טופלו ביחידת התביעות רק ארבעה תיקים; בשניים מהם הוגשו כתבי אישום. באפריל 2006 הכינו אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט רשימה של67 תיקים שדרשו טיפול והועברו אליה במועדים שונים משנת2002 ועד ינואר2006 . מדובר לכאורה בעברות שבוצעו מאוקטובר 1999 עד ינואר2006 ; לא הוגשו בהם כתבי אישום ולא חלה בהם התקדמות כלשהי מאז סיום החקירה. תיקי החקירה לא טופלו בזמן סביר: עד מאי 2006 סיכמה יחידת התביעות את הטיפול ב-18 .תיקי חקירה בלבד 3. לצורך פיקוח ובקרה יעילים על כל שלבי הטיפול בתלונות ראוי שמע רכות המידע הממוחשבות של יחידת הפיצו"ח ושל יחידת התביעות יהיו מקושרות. כל עוד הן אינן מקושרות, קשה לקיים פיקוח ומעקב על הטיפול בתיקים. יש פער גדול בין מספר התיקים שאנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט טענו שנדרש בהם טיפול משפטי לבין מספר התיקים שבהם טיפלה יחידת התביעות. על פי עדכון שהעבירו אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים לבקשת משרד מבקר המדינה ביולי 2007 , מדובר ב-70 תיקים, לעומת50 .תיקים על פי נתוני יחידת התביעות השוואה בין שתי הרשימות העלתה שתיקים שנמצאים ברשימה של השו"ט אינם .__________________ .19 הרשות לפיקוח חקלאי נסגרה בשנת2007. 20 בשנים2002 ,2003 ו-2004 לא הוצגו תיקייחידת הפיצו"ח בנפרד. 928 דוח שנתי58ב .נמצאים ברשימה של יחידת התביעות. מתעוררת השאלה מה קרה להם ומדוע לא טופלו. יש לציין כי הגשת כתבי אישום זמן רב לאחר ביצוע העברות פוגעת בהרתעה. עיכובים בטיפול בתיקים עלולים להביא להקלה ניכרת בעונשם של הנאשמים אם יורשעו, או להחלטה להימנע מהגשת כתב אישום נגדם עקב התיישנות או היחלשות העניין הציבורי בהעמדה לדין. .אכיפת פקודת הרוקחים .לצורך פיקוח על השימוש בתרופות וטרינריות הוענקה למפקחי יחידת הפיצו"ח סמכות ביקורת לפי סעיף 46 לפקודת הרוקחים. כמו כן הוסמכו מפקחי היחידה על ידי השר לביטחון פנים לבצע חקירות בקשר לעברות על הפקודה. משרד מבקר המדינה העלה שיש מחלוקת בין משרד החקלאות לבין משרד הבריאות בשאלות שונות לרבות הגבלת סמכות הביקורת, סמכות התפיסה, סמכות ההשמדה, העדר איסור על ייבוא תכשירים משטחי הרשות הפלסטינית ועוד. מן הראוי כי המשרדים ילבנו את הנושאים ביניהם ויפעלו להכרעה בהם. .מאבק בפשיעה .1. כאמור, תרופות מזויפות מופצות בכל העולם. נציג משרד הבריאות העריך את הנזק הכלכלי הישיר מעשרים מקרי פשיעה שאירעו בשנת 2006 ,בתחום (התפרצויות וגנבות, זיוף מכירה בלתי-חוקית) בכ-90 .מיליון ש"ח, לא כולל נזקים עקיפים כמו פגיעה בקניין רוחני 2. העונשים על עברות לפי פקודת הרוקחות הינם עד חצי שנת מאסר. משרד הבריאות מעוניין להחמיר את הענישה כדי להגביר את ההרתעה ואף הכין הצעת חוק בנושא. בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 הודיע המשרד, כי לאחר שקיבל הערות מכל הגורמים הרלוונטיים הוא מגבש טיוטה סופית להצעת החוק לצורך העברתה לאישור משרד המשפטים, ולאחר מכן תונח ההצעה לתיקון פקודת הרוקחים על שולחן הכנסת. 3. בסוף יוני2006 התקיימה בלשכתו של מנהל השו"ט ישיבה בנושא "זיוף, ייצור, שיווק ושימוש בתרופות וטרינריות שאינן רשומות". בישיבה השתתפו איש הפיקוח על תכשירים וטרינריים, נציגי יחידת הפיצו"ח ונציג ממשרד הבריאות. צוין בה כי החשד העיקרי הוא שחומרי הגלם והתרופות מיוצרים ומוברחים משטחי האוטונומיה בשיתוף פעולה עם חברות מוכרות בארץ, עם רופאים וטרינריים וגם עם רופאים הומניים. בישיבה הוחלט שנציג הפיקוח על תכשירים וטרינריים יסכם את הנושא במסמך ויכין תכנית מסודרת ויחד עם חוקר מיחידת הפיצו"ח יציג פעילות מסווגת הכוללת יעדים, מטרות ולוחות זמנים. בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי השו"ט הכינו תכנית פעולה בתחילת יולי 2006 , אולם השו"ט ציינו בתשובתם למשרד מבקר המדינה שבגלל אי -שיתוף פעולה עם הפי צו"ח בוצע רק חלק קטן מהתכנית. יחידת הפיצו"ח לא השיבה לטענה זו. משרד החקלאות ופיתוח הכפר 929 .4. ממסמכי משרד הבריאות עולה, כי בתחילת יולי2007 החלה לפעול במשרד הבריאות לראשונה יחידה למאבק בפשע הפרמצבטי21 . הטיפול בנושא זה בסמכותם של הרוקחים המחוזיים במשרד. היחידה החדשה אמורה, בין היתר, לאסוף מידע מודיעיני על פשעים פרמצבטיים, לעבדו, לחקור, להכין תיק חקירה, להגיש תלונות למשטרת ישראל ולהעביר חומר לפרקליטות לפי הצורך. הוקצו לה שלושה תקנים, אולם בעת הביקורת הועסקו בה רק שני עובדים. את התקן השלישי שהוקצה ליחידה היפנה משרד הבריאות לטיפול בנושא ניסויים קליניים. .בסיום ישיבתה ביולי 2007 הצהירה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת שעל משרד הבריאות להיות הגוף שיוביל את המלחמה בפשיעה הפרמצבטית. הוועדה המליצה, בין היתר, להאיץ את הטיפול בחקיקה בעניין החמרת הענישה על זיוף וגנבה של תרופות ולקבוע בחוק את המבנה והסמכויות של היחידה למלחמה בתרופות הגנובות והמזויפות במשרד הבריאות. הוועדה גם דרשה ממשרד הבריאות להחזיר ליחידה את התקן השלישי. . . 1. מכירהבלתי-מבוקרת של תכשירים וטרינריים ושימוש בהם ללא פיקוח עלולים לפגוע בבריאות הציבור הצורך תוצרת מן החי. תרופות ותכשירים וטרינריים שאינם רשומים בהתאם לחוק עלולים להוות סכנה לבריאות הציבור ולבעלי החיים אשר להם הם מיועדים. ממצאי הפיקוח מעידים על כך שבמערך הייצור והשיווק של התכשירים הווטרינריים ובין המשתמשים בהם נמצאו גורמים שפעלו בניגוד לחוק ומכרו תכשירים העלולים לסכן את בעלי החיים ואת הציבור הצורך מוצרים מן החי. 2. .הפיקוח על תכשירים וטרינריים משותף למשרד הבריאות ולמשרד החקלאות פעולתו העיקרית של משרד הבריאות בעניין זה היא בתחום התרופות המיועדות לבני אדם (תרופות הומניות), אך עליו לפעול גם בתחום התרופות הווטרינריות ולא להצטמצם בעיקר בטיפול בתלונות המגיעות אליו בעניין שיווק תרופה בניגוד להוראות. 3. בשירותים הווטרינריים שני רופאים וטרינרים המפקחים על השימוש בתכשירים וטרינריים. יחידת הפיצו"ח במשרד החקלאות משמשת זרוע מבצעת של השו"ט בתחום האכיפה והחקירות. עיקר הפיקוח על תכש ירים וטרינריים בשו"ט מתמצה בטיפול בנושאים דחופים ואין לה תכנית עבודה מסודרת. 4. שיתוף הפעולה בין משרד הבריאות לבין משרד החקלאות בנושא הפיקוח על השימוש בתכשירים וטרינריים אינו מוסדר בכתב. פיצול הסמכויות בין שני המשרדים והעדר הסכם להסדרת הפעילות של כל משרד אינם מאפשרים פיקוח מיטבי בנושא. יש לעגן את שיתוף הפעולה בין משרד הבריאות ובין השירותים הווטרינריים בהסכם כתוב שימסד את שיתוף הפעולה בין הצדדים ולקבוע בנהלים פעילות משותפת בנושא ואת האמצעים שיוקדשו לכך. .__________________ .21 פרמצבטיקה- העיסוק בהכנת תרופות, שמירתן וחלוקתן. 930 דוח שנתי58ב .5. יחידת הפיצו"ח מנהלת מאגר נתונים ממוחשב שבו נרשמות כל פעולות האכיפה של היחידה. ניתוח הנתונים שבמאגר מלמד שהטיפול בתיקים שנוצרו ביחידת הפיצו"ח בכל תחומי הפעילות של היחידה לא היה יעיל במיוחד. כדי לפקח ביעילות על עבודת היחידה ראוי שהנהלת משרד החקלאות תבחן את תפוקותיה ותדרוש הסברים בעניין זה. 6. הפיקוח של יחידת הפיצו"ח על תכשירים וטרינריים התבצע בשיתוף פעולה לקוי עם השו"ט. טיפול בלתי-מקצועי של יחידת הפיצו"ח, הקצאה בלתי -מספקת של משאבים לטובת הפעילות בתחום זה, מחלוקות על סדרי עדיפויות ופעילות של יחידת הפיצו"ח בניגוד לנהלים פגעו ביעילות הפיקוח. מן הראוי שהנהלת היחידה והנהלת משרד החקלאות ימצאו לכך פתרון. יש לשנות מהותית את הטיפול באירועים שתכשירים וטרינריים במרכזם. על ההנהלה לבחון גם אם היחידה צריכה להמשיך ולטפל במשימות שלא הוגדרו יעדיה המרכזיים, אך משיקולים שונים תפסו נפח גדל והולך בפעילותה על חשבון פעילויות הליבה. 7. כדי לאפשר מעקב יעיל אחר הטיפול בתיקים ולהבטיח שכל התלונות יטופלו ולא יאבדו בין היחידות, ראוי לקשר את מאגר הנתונים של יחידת הפיצו"ח למאגר הנתונים של יחידת התביעות. 8. כדי לייעל את הפיקוח על תכשירים וטרינריים וליצור הרתעה ראויה על משרד החקלאות ועל משר ד הבריאות ללבן ביניהם בהקדם מספר נושאים שהסדרתם היא תנאי לשיפור האכיפה. משרד החקלאות ופיתוח הכפר 931 .