מטלות רוחב/מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו

 מבוא כל מדינה מחזיקה במידע אשר עליה למנוע את חשיפתו לציבור אזרחיה ולגורמים אחרים, ובעיקר גורמים עוינים, העלולים לעשות בו שימוש לרעה, ולפגוע בכך בין היתר בביטחון המדינה וביחסי החוץ שלה. מידע זה מכונה בחוקים שונים, בין (להלן 1977-. בחוק העונשין, התשל"ז2", או "מידע מסווג1"היתר, "ידיעה סודית - חוק העונשין), מוגדרת "ידיעה סודית" - "ידיעה אשר ביטחון המדינה מחייב לשמרה בסוד", או "ידיעה אשר תוכנה, צורתה, סדרי החזקתה, מקורה או נסיבות קבלתה, מעידים על החובה לשמרה בסוד". של גופי מערכת 3רובן של הידיעות הסודיות במדינת ישראל נמצאות בחומרים הביטחון: צה"ל, משרד הביטחון, שירות הביטחון הכללי (להלן - שב"כ), המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים (להלן - המוסד) וכיוצא בזה; ידיעות סודיות נמצאות גם במשרדי ממשלה, ובעיקר במשרד ראש הממשלה (להלן - רה"ם) ובמשרד החוץ. חומרים של מוסדות המדינה שאין עוד שימוש בהם מופקדים בארכיון מדינת . פעילותו של ארכיון המדינה מוסדרת, 4)ישראל (להלן - הגנזך או ארכיון המדינה (להלן - חוק הארכיונים), ובתקנות 1955-בין היתר, בחוק הארכיונים, התשט"ו (להלן - תקנות 2010-הארכיונים (עיון בחומר ארכיוני המופקד בגנזך), התש"ע , מופקדים 2019 . על פי נתוני ארכיון המדינה מנובמבר5העיון), ובראשו עומד הגנז מיליון עמודי נייר; מתוכם הועלו לאתר 400- מיליון תיקים, הכוללים כ2.45-בו כ אלף תיקים במלואם. על פי נתוני ארכיון המדינה עמד 370-הארכיון שבמרשתת כ מיליון ש"ח. 59- על כ2018 תקציב הארכיון לשנת בין החומרים המצויים בארכיון המדינה יש גם כאלו המכילים ידיעות סודיות. חומרים מסוג זה, לרבות מסווגים, מופקדים גם בארכיונים המוגדרים בחוקים שונים חלק מארכיון המדינה, ושמהם נבדקו - הארכיון שבמרכז מורשת מנחם בגין (להלן - ארכיון בגין); ארכיון המכון למורשת דוד בן-גוריון (להלן - ארכיון בן-גוריון) וארכיון מרכז יצחק רבין (להלן - ארכיון מרכז רבין; שלושת ארכיונים (ב).113 , סעיף 1977-חוק העונשין, התשל"ז 1 .1 , סעיף 1998-חוק להסדרת הבטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח 2 .'מסמכים, מפות, תרשימים, סרטים, קלטות וכו 3 ), "גנזך המדינה - היבטים בניהול 2016( ג66 דוח שנתיבעניין ניהול ארכיון המדינה ראו: מבקר המדינה, 4 .306-265 'ארכיון המדינה", עמ מונתה גנזת שכיהנה לפני כן כסגנית הגנז. 2019 סיים את כהונתו הגנז הקודם וביולי 2018 בסוף ספטמבר 5 322 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה ). כמו כן 6אלה ביחד יכונו בדוח זה - ארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה מופקדים חומרים כאלה בארכיונים המצויים בגופי מערכת הביטחון ואשר הגנז הכיר בהם כשלוחות של ארכיון המדינה, דוגמת ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון ), ארכיון המוסד וארכיון שב"כ (בדוח זה יכונו ארכיונים אלה 7(להלן - ארכיון צה"ל ). החומרים הארכיוניים 8יחד גם - שלוחות של ארכיון המדינה בגופים הביטחוניים אמורים לעמוד לעיון הציבור בהתאם לתנאים שנקבעו בחוק הארכיונים ובתקנותיו. נוסף על כך מצויים חומרים ארכיוניים של מוסדות המדינה, לרבות מסווגים, גם וכן בידי בעלים פרטיים (להלן - ארכיונים פרטיים).9בארכיונים ציבוריים עובדי ציבור מכהנים ועובדי ציבור לשעבר, בעיקר בכירים, כותבים לעתים ספרים על פועלם או על התרחשויות שאליהן נחשפו במסגרת תפקידם הציבורי. בתהליך כתיבתו ועיבודו של ספר כזה נחשף לעיתים מידע מסווג לגורמים בלתי מורשים ועורכים לשוניים.10השותפים להפקתו, דוגמת סופרי צללים פעולות הביקורת ביצע משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא 2019 עד מרץ 2018 בחודשים יולי "מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו". בביקורת נבדקו סוגיות הנוגעות להימצאותם של חומרים מסווגים בכלל הארכיונים, פיקוח הגנז על ארכיונים ציבוריים ופרטיים, פעילותו של הממונה על הביטחון במערכת הביטחון (להלן - המלמ"ב) בארכיונים, סוגיות במעורבות הצנזורה הצבאית (להלן - הצנזורה) בארכיון המדינה ובשלוחותיו וגילוי מידע מסווג לגורמים בלתי מורשים בתהליך כתיבת ספרים על ידי עובדי ציבור מכהנים ועובדי ציבור לשעבר. בסך הכול קיימים במדינת ישראל שבעה ארכיונים שהוגדרו בחוק "חלק מארכיון המדינה". 6 , "ארכיון צה"ל ומעהב"ט ומחקר היסטורי - הוראת ארגון", ארכיון צה"ל 11.81 על פי הוראת משרד הביטחון 7 .משמש גם מגנזה מרכזית של צה"ל בסך הכול קיימים במדינת ישראל ארבעה ארכיונים שהגנז הכיר בהם כשלוחות של ארכיון המדינה. 8 על פי חוק הארכיונים, "ארכיון ציבורי" הוא "ארכיון שהוא בבעלותו או בהנהלתו של גוף שאין מטרתו 9 ."הפקת רווחים ואושר על ידי הממשלה, בהודעה שפורסמה ברשומות, כארכיון ציבורי "סופר צללים" על פי מילון רב-מילים הוא "אדם הכותב בשמו ומטעמו של אדם אחר". 10 מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|323 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון ;הביקורת נעשתה: בארכיון המדינה; במשרד הביטחון - בארכיון צה"ל ובמלמ"ב בארכיון בגין, בארכיון מרכז רבין ובארכיון בן-גוריון; בארכיון הציבורי - ארכיון מפלגת העבודה על שם משה שרת שבקרן ברל כצנלסון, הממוקם בבית ברל (להלן - ארכיון בית ברל); במשרד המשפטים; במוסד ובשב"כ; בצה"ל - ביחידת הצנזורה, ובמחלקת ביטחון מידע (מחב"ם); במטה לביטחון לאומי (להלן - המל"ל) . 11ובמזכירות הממשלה נוסף על כך נפגש צוות הביקורת עם בעלי תפקידים בשני ארכיונים ציבוריים שאינם ): הארכיון לתולדות 1958-גופים מבוקרים על פי חוק מבקר המדינה (התשי"ח התנועה הקיבוצית וההתיישבות ב"יד טבנקין" שברמת אפעל (להלן - ארכיון יד טבנקין) וארכיון השומר הצעיר יד יערי שבגבעת חביבה (להלן - ארכיון יד יערי). ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים מדוח זה, לשם שמירה על ביטחון המדינה, . חסיון ]נוסח משולב [ 1958- לחוק מבקר המדינה, התשי"ח 17 בהתאם לסעיף נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת. ארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה . 1949 ארכיון המדינה, הארכיון הממלכתי הראשי של מדינת ישראל, נוסד בשנת הוא פועל כיחידה במשרד רה"ם וממוקם בירושלים. חוק הארכיונים מסדיר את מעמדו, את תפקידיו ואת התנהלותו, ונקבע בו כי "בגנזך יופקד כל חומר ארכיוני של מוסדות ממלכתיים שקדמו להקמת מדינת ישראל... וכל חומר אחר של מוסד . 12"ממוסדות המדינה... שאינו צריך שימוש עוד ושלא ניתן לבערו לפי התקנות כאמור, בביקורת נבדקו שלושה ארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה. פעילותם של שלושת ארכיונים אלה מוסדרת בחוקים כמפורט להלן: , המרכז להנצחת זכרו 1998-על פי החוק להנצחת זכרו של מנחם בגין, התשנ"ח של מנחם בגין "יקים ארכיון; הארכיון יהיה חלק מארכיון המדינה והוראות חוק , יחולו עליו". 1955-הארכיונים, התשט"ו , נקבע כי "המרכז יקים 1997-בחוק המרכז להנצחת זכרו של יצחק רבין, התשנ"ז , 1955-ארכיון; הארכיון יהיה חלק מארכיון המדינה והוראות חוק הארכיונים, תשט"ו יחולו עליו". טיוטת דוח הביקורת נשלחה גם למשרד לביטחון הפנים לקבלת תגובתו בהיותו של השר לביטחון הפנים 11 .) (בעניין החוק ראו בהמשך 1998-ממונה על ביצועו של החוק להסדרת הבטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח .4 חוק הארכיונים, סעיף 12 324 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה (להלן - חוק דוד בן-גוריון), "ארכיון 1976-על פי חוק דוד בן-גוריון, התשל"ז המכון למורשת דוד בן-גוריון יהיה חלק מגנזך המדינה, ויחולו עליו הוראות חוק , ואולם הפעלת סמכויותיו של גנז המדינה תהיה בתיאום 1955-הארכיונים, תשט"ו עם מועצת המכון". כפי שיפורט בהמשך, בביקורים שערך צוות הביקורת בכל אחד משלושת ארכיונים אלו הוצגו לפניו חומרים מסווגים המצויים בהם. האחריות להחזקת חומר ארכיוני בארכיון בן-גוריון על פי חוק דוד בן-גוריון רשאי המכון למורשת דוד בן-גוריון (להלן – המכון למורשת בן-גוריון) "להעביר לאוניברסיטת בן-גוריון בנגב מתפקידיו הכרוכים בלימוד ; פרטי ההעברה ייקבעו למעט תפקידיו הכרוכים בהחזקת החומר הארכיוניובמחקר, באמנה" (ההדגשה אינה במקור). בין המכון למורשת בן-גוריון לבין אוניברסיטת 1982 על פי אמנה שנחתמה בשנת בן-גוריון בנגב (להלן - אוניברסיטת בן-גוריון או האוניברסיטה) העביר המכון לאוניברסיטה את תפקידיו הכרוכים בלימוד ובמחקר, כדי שיבוצעו ביחידה אקדמית נפרדת באוניברסיטה. יצוין כי על פי האמנה, ארכיון בן-גוריון לא אמור להיות מועבר לאחריות האוניברסיטה, אלא להישאר באחריות המכון. בביקורת נמצא כי בפועל, סמוך לחתימה על האמנה הועברו התפקידים הכרוכים בהחזקת החומר הארכיוני בארכיון בן-גוריון, לרבות החומר המסווג, מהמכון למורשת בן-גוריון לאוניברסיטה, בדרך שאינה עולה עם חוק דוד בן-גוריון ובאמנה. להלן הפרטים: עובדי הארכיון מקבלים שכר מאוניברסיטת בן-גוריון. אתר המרשתת של הארכיון הוא חלק מאתר המרשתת של האוניברסיטה, והאחריות לאבטחת המידע בארכיון, ובכלל זה של החומרים המסווגים, היא של מחלקת הביטחון באוניברסיטה. כתב הגנז דאז למשרד מבקר המדינה שארכיון בן-גוריון "בוודאי 2018 בספטמבר איננו חלק מארכיון המדינה, אלא הוא ארכיון של המכון לחקר ישראל והציונות, מסרה ראשת 2018 שהם עצמם חלק מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב". באוקטובר המינהל במכון למורשת בן-גוריון למשרד מבקר המדינה כי ארכיון בן-גוריון עבר לאחריות האוניברסיטה, וזאת עקב צורך בתמיכה תקציבית. לטיוטת דוח הביקורת כתב מנהל המכון למורשת בן-גוריון 2019 בתגובתו מאפריל למשרד מבקר המדינה, כי האמנה נחתמה במטרה להגשים את תכלית חוק דוד בן-גוריון בכל הנוגע ללימוד ולמחקר, וכי אף שהדבר לא נכתב באמנה, האוניברסיטה מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|325 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון "על מנת להציל את הארכיון, שהוא נכס לאומיקיבלה עליה את החזקת הארכיון " (ההדגשה במקור). מנהל המכון הוסיף כי נוכח האמור לעיל קיים שיתוף פעולה בין האוניברסיטה לבין המכון למורשת בן-גוריון בכל הקשור לארכיון, ואולם האוניברסיטה והמכון ייקחו לתשומת ליבם את הערות הביקורת וירחיבו את שיתוף הפעולה הקיים ביניהם "בכל הנוגע לנוכחותו של המכון למורשת בן-גוריון בחיי היום יום ובתפעולו השוטף של ארכיון בן-גוריון". לטיוטת דוח הביקורת כתבה אוניברסיטת בן-גוריון כי 2019 בתגובתה מאפריל "המכון למורשת דוד בן-גוריון מינה את האוניברסיטה לביצוע תפקידיו ביחס לארכיון, אך אין לראות במינוי זה משום העברה. המכון לא הסיר מעליו את הקשר לתפקודו התקין של הארכיון... ללא מינוייה של האוניברסיטה, הירתמותה הכספית והמקצועית, לא היה המכון יכול... למלא את ייעוד החוק". על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם בשם ארכיון 2019 בתגובתו מיולי המדינה, כי הארכיון יפעל בהקדם האפשרי לקביעת פגישה עם מנהל המכון למורשת בן-גוריון להסדרת סוגיה זו. משרד מבקר המדינה מעיר למכון למורשת בן-גוריון כי בכך שבפועל האוניברסיטה קיבלה עליה להחזיק את הארכיון, לרבות החומר המסווג, הרי שמדובר ב"העברת תפקידיו" של המכון "הכרוכים בהחזקת החומר הארכיוני" לאוניברסיטה, דבר שאינו עולה בקנה אחד עם לשון החוק, גם אם נעשה מתוך כוונה טובה. על הגנז ומנהל המכון למורשת בן-גוריון ואוניברסיטת בן-גוריון לגבש הצעה להסדרת האחריות להחזקת החומר הארכיוני בארכיון בן-גוריון. 1998 - תחולת החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח על ארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה (להלן - החוק להסדרת 1998-החוק להסדרת הבטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח הביטחון), שעל ביצועו ממונה השר לביטחון הפנים, עוסק בפעולות לאבטחה פיזית, לאבטחת מידע ולאבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות שעל גופים ציבוריים לנקוט. בחוק נקבע כי החובה לנקוט פעולות לאבטחת מידע חלה על הגופים הציבוריים המצוינים בתוספות הראשונה והשנייה לחוק, ובהם משרד רה"ם. נוסף על כך נקבעה בחוק החובה של הגופים הציבוריים למנות "ממונה ביטחון", שיהיה האחראי לארגון פעולות האבטחה ולפיקוח עליהן. על פי החוק, "קצין מוסמך" הוא מי שרשאי לתת הנחיות מקצועיות לגוף ציבורי ולאשר את מינויו של ממונה הביטחון באותו גוף. 326 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה .על פי החוק להסדרת הביטחון, הקצין המוסמך של משרד רה"ם הוא נציג שב"כ ארכיון המדינה הוא יחידה במשרד רה"ם, ולכן החוק להסדרת הביטחון חל עליו. הממונה על הביטחון במשרד רה"ם, האחראי לביטחון ביחידות המשרד, אחראי אפוא גם לארכיון המדינה. על הגופים המנויים בתוספות הראשונה והשנייה לחוק להסדרת הביטחון חלים גם (להלן - כללי שב"כ 2004-כללי שירות הביטחון הכללי (אבטחת מידע) התשס"ד לאבטחת מידע). בכללי שב"כ לאבטחת מידע נקבעו עקרונות לאבטחת מידע מסווג, ובכלל זה קביעת האנשים המורשים להיחשף אליו ודרכי אחסנתו של מידע זה. מתוקף כללים אלה נקבע סיווג ביטחוני לעובדי ארכיון המדינה הנחשפים לחומרים מסווגים. בביקורת נמצא כי הארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה, ושמצויים בהם חומרים מסווגים, אינם נכללים ביחידות משרד רה"ם ואינם מצוינים מפורשות בתוספות לחוק להסדרת הביטחון. כמו כן, בקרב הגופים המבוקרים קיימות דעות שונות לגבי השאלה האם מעצם הגדרתם של ארכיונים אלה "חלק מארכיון המדינה" חל עליהם החוק להסדרת הביטחון (שחל על ארכיון המדינה). להלן הפרטים: כתבה היועצת המשפטית של ארכיון המדינה למשרד מבקר המדינה 2018 בדצמבר בנוגע לארכיון בגין ולארכיון מרכז רבין כי חוק הארכיונים מנחה לגבי שמירת החומר שבהם ולא לגבי אבטחת המבנים שבהם הוא נשמר. עוד כתבה כי "אין תחולה להסדרים אחרים מבחינת אבטחה, סיווג עובדים וסדרי עבודה אחרים שאינם מכוח חוק הארכיונים והתקנות שהותקנו מכוחו". על טיוטת דוח הביקורת ציין היועץ המשפטי למערכת הביטחון 2019 בתגובתו מיולי כי הארכיונים שמעמדם נקבע בחוק הם חלק מארכיון המדינה במובן הרחב, ויש לראות בהם חלק מארכיון המדינה גם לעניין תחולת החוק להסדרת הביטחון עליהם. עוד ציין כי עמדה זו תואמת את עמדת היועצת המשפטית של שב"כ. על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם כי קביעת נוהלי 2019 בתגובתו מיולי אבטחה אחידים היא הכרחית, אולם היא באחריות גורמי הביטחון הרלוונטיים. עוד הוסיף כי הבהרת תחולת החוק להסדרת הביטחון היא בסמכות המשרד לביטחון הפנים, בהיות השר לביטחון הפנים הממונה על ביצוע החוק. בתגובתו של משרד רה"ם נכללה תגובתו של ארכיון המדינה ולפיה הוא יפעל לקביעת פגישה בעניין זה עם משרד המשפטים והמשרד לביטחון הפנים. על טיוטת דוח הביקורת מסר שב"כ כי ארכיון בן-גוריון, ארכיון 2019 בתגובתו מיולי מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|327 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון בגין וארכיון מרכז רבין מוגדרים על פי חקיקה ספציפית רשות עצמאית, שאינה כפופה לארכיון המדינה. עם זאת, הם נחשבים על פי חוק חלק מארכיון המדינה. משכך ניתן לבצע לבעלי התפקידים בארכיונים האמורים החשופים למידע מסווג בדיקת התאמה ביטחונית, מאחר שניתן לראות בהם בעלי תפקיד בארכיון המדינה, גם אם אינם עובדי הארכיון. שב"כ ציין כי נושא אבטחת המידע וסיווג המשרות בארכיונים אלו ייבדק על ידי היחידה המופקדת על הטיפול בנושא בשיתוף קצין הביטחון של ארכיון המדינה ויטופל בהתאם לתקנות ולכללים שהותקנו מכוח חוק .132002-שירות הביטחון הכללי, התשס"ב נוכח חוסר הבהירות אם החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים חל על "הארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה", בפועל הם אינם מונחים ישירות על ידי קצין מוסמך כמוגדר בחוק וממילא מינוי ממונה הביטחון שלהם אינו מאושר על ידי קצין מוסמך. למשרות העובדים בארכיונים אלו לא נקבע סיווג ביטחוני, אף שכאמור, בכל אחד מהארכיונים מופקדים חומרים מסווגים של מוסדות המדינה. במצב דברים זה, קבעו ארכיונים אלה את סדרי האבטחה . להלן הפרטים: 14בעצמם כמיטב הבנתם, לעיתים בסיוע המלמ"ב כתבה היועצת המשפטית של מרכז יצחק רבין 2019 בינואר ארכיון מרכז רבין: למשרד מבקר המדינה כי "מרכז יצחק רבין אינו נכלל בגדר החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים... את ההנחיה באשר לשמירת המסמכים החסויים קיבלנו מהמלמ"ב". על טיוטת דוח הביקורת ציין מרכז יצחק רבין כי יפעל בהתאם 2019 בתגובתו ממאי להנחיות שיקבל בנושא. עוד הדגיש המרכז כי הוא מקפיד לשמור על כלל החומרים המצויים בידיו באופן מיטבי. מצא צוות הביקורת כי 2018 בביקור בארכיון בגין שהתקיים באוגוסטארכיון בגין: חברה חיצונית היא זו שמנחה לגבי האבטחה בארכיון. לטיוטת דוח הביקורת ציין מרכז מורשת מנחם בגין כי 2019 בהתייחסותו מיוני לציבור אין גישה לחומר המסווג. ביקר בארכיון נציג המלמ"ב, ובעקבות הביקור כתב 2018 באפרילארכיון בן-גוריון: למנהלו כי "כיום אין סדרי אבטחה נאותים במקום". ממסמכי המלמ"ב עולה עוד כי בארכיון בן-גוריון קיימים מסמכים מסווגים בעלי רגישות ביטחונית גבוהה וכי .21.2.2002 מיום 1832 פורסם בס"ח תשס"ב מספר 13 במשך שנים פועל המלמ"ב לאיתור חומרים מסווגים בארכיונים (בעניין פעילות זו של המלמ"ב ראו 14 .)בהרחבה בהמשך 328 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה בעת שהועברו המסמכים לארכיון נקבעו במקום סדרי אבטחה על ידי קצין הביטחון דאז של משרד הביטחון, ואולם לאחר עזיבתו של מנהל הארכיון "לא טופל הארכיון נמסר 2018 ביטחונית". יצוין כי בביקור שערך צוות הביקורת בארכיון זה באוקטובר לו כי אוניברסיטת בן-גוריון היא שדואגת לאבטחת הארכיון. כתבה היועצת המשפטית של אוניברסיטת בן-גוריון כי עד כה פעלה 2019 בינואר האוניברסיטה בנוגע לארכיון על פי הנחיות ארכיון צה"ל; כי אנשי ארכיון צה"ל אישרו את אופן השמירה של החומרים המסווגים; וכי לא קיימים נהלים כתובים על טיוטת דוח 2019 בנוגע לאופן שמירת החומרים המסווגים. בתגובתו מיולי הביקורת הבהיר ארכיון צה"ל כי הוא אינו קשור כלל לנושא, וכי ככל הנראה הכוונה היא לאנשי המלמ"ב. משרד מבקר המדינה מעיר לגנז כי אף שארכיון מרכז רבין, ארכיון בגין וארכיון בן-גוריון מוגדרים בחקיקה חלק מארכיון המדינה, הוא לא העלה את סוגיית אבטחת המידע בארכיונים אלו לפני הגורמים הרלוונטיים כדי שהללו יטפלו בכך. במצב זה קיים סיכון שמידע מסווג המצוי בהם ייחשף לגורמים שאינם מוסמכים, ואף לגורמים עוינים. על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם בשם ארכיון המדינה 2019 בתגובתו מיולי , וכשיתמנה - יהיה זה אחד הנושאים שבהם יידרש לטפל.15כי טרם מונה גנז חדש על טיוטת דוח הביקורת מסר המשרד לביטחון הפנים כי הוא 2019 בתגובתו מיולי "רואה חשיבות רבה להסדרת נושא השמירה על חומרים ארכיונים מסווגים לצורך הבטחת השמירה על ביטחון מדינת ישראל וסודותיה". המשרד לביטחון הפנים הוסיף כי "לאור האמור, המלצות אלו מקובלות עלינו". על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד המשפטים כי הוא "איננו 2019 בתגובתו מיוני הממונה על תחום הארכיונים או על תחום אבטחת המידע ואינו עוסק בליווי משפטי ישיר וצמוד של הפעילות השוטפת בתחומים אלו. תפקיד מחלקת ייעוץ וחקיקה, בשם היועץ המשפטי לממשלה, הוא לסייע בייעוץ משפטי ובליווי חקיקה כשמתעוררות שאלות משפטיות מורכבות, רגישות, או רוחביות, במסגרת הפעילות של אותם הגופים". מונתה גנזת. 2019 כאמור, ביולי 15 מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|329 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון מאחר שמדובר בסוגיה משפטית מורכבת ושנויה במחלוקת, על הגנז לפנות ליועץ המשפטי לממשלה על מנת שיכריע בשאלה אם החוק להסדרת הביטחון חל על "הארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה", וזאת מכוח תחולת החוק על משרד רה"ם וכדי להגשים את תכליתו - שמירה על מידע מסווג בגופים הכפופים לחוק. לחלופין עליו לבחון כיצד נכון להסדיר את נושא אבטחת המידע בארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה. זאת כדי להבטיח שחומרים מסווגים המצויים אצלם יאובטחו כראוי, ושגורמי הארכיון החשופים אליהם יהיו בעלי סיווג מתאים. סיווג ביטחוני למנהלו של ארכיון בן-גוריון בכללי שב"כ לעניין סיווג ביטחוני והתאמה ביטחונית נקבע כי מנהל ארכיון . 16בן-גוריון חייב להיות בעל סיווג ביטחוני בביקורת נמצא כי בניגוד לכללי שב"כ לסיווג ביטחוני, למנהל ארכיון בן-גוריון אין סיווג ביטחוני כלשהו. מנהל ארכיון בן-גוריון נחשף אפוא לחומרים מסווגים ללא שקיבל הכשר ביטחוני לכך. על טיוטת דוח הביקורת מסר שב"כ כי יבצע לאלתר את הליך 2019 בתגובתו מיולי ההתאמה הביטחונית, בכפוף לתוצאות בחינה עדכנית של הצורך ברמת הסיווג. חשיפה של חומר ארכיוני מוגבל מטעמי ביטחון המדינה בארכיון המדינה ובשלוחותיו כאמור, לכל אחד מגופי מערכת הביטחון, דוגמת צה"ל, משרד הביטחון, שב"כ והמוסד, יש ארכיון אשר הוכר כשלוחה של ארכיון המדינה. למשל, במכתב אישר גנז המדינה דאז כי ארכיון שב"כ הוא שלוחה 2007 לראש שב"כ מנובמבר של ארכיון המדינה לעניין הפקדתו של החומר הארכיוני של שב"כ, וכי החומר הארכיוני המופקד בארכיון שב"כ כמוהו כחומר המופקד בארכיון המדינה. במכתבים דומים הוכרו ארכיון צה"ל וארכיון המוסד כשלוחות של הגנזך. לפיכך ארכיונים אלו כפופים לחוק הארכיונים ותקנותיו. על פי חוק הארכיונים, "כל אדם רשאי לעיין בחומר הארכיוני המופקד בגנזך, אך . הסמכות להתקנת תקנות הוקנתה בחוק לממשלה, 17"אפשר להגביל זכות זו בתקנות כאמור, לגבי שאר המשרות בארכיון בן-גוריון לא נקבעו דרישות לסיווג ביטחוני. 16 .) (ב10 חוק הארכיונים, סעיף 17 330 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה וזו העבירה אותה לרה"ם. תקנות העיון מסדירות את העיון בחומר הארכיוני המופקד בגנזך, וקובעות באילו חומרים יוגבל עיון הציבור ולאילו פרקי זמן (להלן - תקופת ההגבלה). על פי תקנות אלו, תקופת ההגבלה של החומרים שמקורם בצה"ל היא 90- שנה (למעט חומרים של אגף המודיעין ושל יחידות מסוימות, המוגבלים ל50 .19 שנה90-), וחומרים של המוסד ושב"כ מוגבלים ל18שנה על פי תקנות העיון, כל חומר מוגבל יועמד לעיון הציבור בתום תקופת ההגבלה שנקבעה לו או על פי בקשת מבקש - בטרם הסתיימה תקופה זו. העמדת חומר , בהתייעצות עם הגנז, בתום ]20[מוגבל לעיון הציבור תיעשה על ידי "המפקיד התקופה הנקובה". בכל מקרה לא יועמד חומר מוגבל לעיון הציבור לפני שייבדק. "בדיקה" מוגדרת בתקנות העיון - "בחינת חומר ארכיוני מוגבל בידי המפקיד או מי שהוא הסמיך לכך, כדי לאפשר את עיון הקהל בו" (תהליך הבדיקה וההעמדה לעיון הציבור ייקרא להלן - חשיפה). כמו כן נקבע בתקנות העיון כי מפקיד לא יחשוף חומר מוגבל אם יש בחשיפתו חשש לפגיעה בביטחון המדינה, ביחסי החוץ שלה, בביטחון הציבור או בביטחונו או בשלומו של אדם. ארכיון המדינה, שהוא חלק ממשרד רה"ם, מבצע את החשיפה של החומר הארכיוני עבור משרד זה. כמו כן, משרדי ממשלה רבים אחרים, דוגמת משרד החוץ, הסמיכו את ארכיון המדינה לבצע עבורם את תהליך החשיפה. ארכיון צה"ל אמון על חשיפתו של החומר הארכיוני של משרד הביטחון וצה"ל. בתהליך החשיפה בודק המפקיד או מי שהוא הסמיך לכך את החומרים המיועדים להיחשף לעיון הציבור ומוודאים כי אלו אינם מכילים מידע מסווג, וזאת על פי הקריטריונים לחשיפת חומר ארכיוני שפורטו בהרחבה בהחלטת ועדת השרים למתן היתר לפרסומים ולעניין רשות העיון בחומר ארכיוני מסווג, אשר קיבלה תוקף של . קריטריונים דומים לחשיפת חומרים נקבעו לגבי 211994 החלטת ממשלה בשנת ארכיון צה"ל. שנה 70 - הוארכה תקופת ההגבלה של חשיפת חומרים ארכיוניים של גופים אלה, מ 3.2.19 -ב 18 .8162 ' שנה. העדכון פורסם בקובץ התקנות מס 90-ל גם תקופת ההגבלה של חשיפת חומרים ארכיוניים של המוסד ושל שב"כ הוארכה כאמור. 19 מוסד ממוסדות המדינה או רשות מקומית שהפקידה בגנזך חומר ארכיוני. מפקיד רשאי להסמיך את גנז 20 .המדינה לחשוף עבורו חומרים של ועדת השרים למתן היתר לפרסומים ולעניין רשות העיון בחומר ארכיוני מסווג, 35/החלטה פס 21 .25.7.94 -מ מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|331 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון להלן דוגמה למסמך מסווג ("סודי ביותר") ממלחמת יום הכיפורים שנחשף לציבור על ידי ארכיון צה"ל: דוגמה למסמך מסווג שנחשף לציבור על ידי ארכיון צה"ל:1 תמונה 332 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה לצורך לימוד והשוואה את המצב החוקי הקיים בארצות22משרד מבקר המדינה בחן הברית ובבריטניה בעניין חשיפת מסמכים מסווגים והעלה כלהלן: ) מעגן את הזכות The Freedom Of Information Act( חוק חופש המידעארה"ב: לדרוש מידע מהממשלה. החוק פוטר את הממשלה, בין היתר, מחשיפת מידע מסווג כך שככל שמסמך מוגדר כמסווג אין חובה לחשפו. ) נקבעו, בין היתר, כללים להסרת סיווג Executive Order 13526( בצו הנשיא ביטחוני ממסמכים. בצו נקבעו לוחות זמנים להסרת סיווג, בכפוף לנושאים הנדונים Interagency Security ( במסמכים. כמו כן מוסדרת בצו הקמת מוסד לערעורים ) שבסמכותו לאשר חריגה מלוחות הזמנים הקבועים Classification Appeals Panel .בצו לגבי הסרת סיווג ) מעגן Freedom of Information act 2000( חוק חופש המידע הבריטיבריטניה: את הזכות לחשיפת מידע הנמצא בידי הרשויות. חוק זה אינו חל על גופי הביטחון במדינה. כל 2013 ) נקבע כי החל משנתPublic Records Act 1958( בחוק התיעוד הבריטי שנה לאחר כתיבתו למשרד הרשומות. 20 תיעוד שנדרש להישמר יועבר על פי החקיקה הבריטית, עם העברת התיעוד מגופי הביטחון למשרד הרשומות, הוא מוכפף אוטומטית לחוק חופש המידע וניתן לחשוף אותו. על פי חוק הרשומות Secretary ניתן לפטור העברה של חומר לרשות התיעוד והסמכות לכך נתונה בידי . Of State עיכובים בחשיפת מסמכים שתקופת הגבלתם תמה כאמור, בתקנות העיון נקבע כי חשיפת חומר ארכיוני מוגבל שתמה תקופת הגבלתו תיעשה בתום התקופה הנקובה בתקנות. נמצא כי ארכיון המדינה וארכיון צה"ל לא חשפו תיקים רבים ובהם חומרים מסווגים שתקופת ההגבלה שלהם הסתיימה ושהאחריות לחשיפתם מוטלת עליהם. הדבר בולט בייחוד בארכיון צה"ל, נוכח ההיקף הרב של חומרים ארכיוניים כאלה המופקדים בו. נכתב כי 2018 בעניין זה יצוין כי בדוח הגנז בנושא החשיפה הארכיונית מינואר תיקים מסווגים שמועד חשיפתם כבר הגיע, אולם 300,000-בארכיון המדינה יש כ המידע התקבל מאתרים רשמיים רלוונטיים במרשתת. 22 מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|333 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון הם טרם נחשפו. עוד ציין הגנז בדוח האמור כי מדי שנה בשנה נחשפים בארכיון תיקים מסווגים. במהלך הביקורת מסר ארכיון צה"ל למשרד מבקר 10,000-המדינה כ יש 2019 תיקים, וכי נכון לינואר113,940- הוא חשף כ2016-2000 המדינה כי בשנים תיקים שמועד חשיפתם כבר הגיע, ואולם הם טרם נחשפו.981,156 בארכיון עיכוב בחשיפה בארכיון המדינה ובארכיון צה"ל:1 תרשים על-פי נתוני ארכיון המדינה וארכיון צה"ל, בעיבוד משרד מבקר המדינה. . עיתוי החשיפה של חומר מוגבל בתום תקופת ההגבלה שלו 1 בביקורת עלה כי קיימת אי-הסכמה בקרב גורמים שונים לגבי חובת המפקיד לחשוף מידית ובאופן יזום חומר ארכיוני שתקופת ההגבלה לגביו הסתיימה. להלן הפרטים: 334 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה היועצת המשפטית של ארכיון המדינה כתבה למשרד מבקר המדינה כי לדעתה, משמעותן של תקנות העיון היא "כי חומר אשר חלפה 2018 בינואר תקופת ההגבלה שלו ייחשף מיד עם תום התקופה". כלומר, חומר כזה ייחשף באופן יזום בלי להמתין לבקשת מבקש (להלן - חשיפה יזומה). השאלה מהו המועד לחשיפתו של חומר ארכיוני שתמה תקופת הגבלתו עלתה , שבו 2018 גם בכנס של האיגוד הישראלי לארכיונאות ולמידע שנערך בשנת חברים בין היתר נציגי משרדי ממשלה ומנהלת ארכיון צה"ל משמשת מזכירתו. שנים, ועלתה 15 בכנס דובר על חשיפת חומרים שתקופת ההגבלה שלהם היא השנים יתחיל הליך החשיפה 15 השאלה אם המחוקק התכוון לכך שלאחר תום השנים יועמד החומר במלואו לעיון הציבור. בשל אי- 15 או שמייד בתום הבהירות הוצע בכנס "לקבוע את מהלך החשיפה בזמן ההפקדה". על טיוטת דוח הביקורת ציין הגנז לשעבר כי לדעתו כל 2019 בתגובתו מיוני דחיית חשיפתו של חומר מעבר למועד תום ההגבלה מהווה הפרת חוק. בדומה לכך מסר משרד רה"ם בהתייחסותו לטיוטת דוח הביקורת כי להבנתו, "כוונת מחוקק המשנה הייתה שבתום תקופת ההגבלה החומר ייחשף... וזאת לאחר שעבר בדיקה". משרד רה"ם הוסיף כי כל נושא החשיפה יוסדר מחדש בהצעת חוק ארכיונים חדש. לטיוטת דוח הביקורת ציין היועץ המשפטי למערכת 2019 בהתייחסותו מיולי הביטחון כי "החוק אמנם קובע כי בדיקה תתבצע בתום תקופת ההגבלה, אך הוא אינו מחייב כי הבדיקה תתבצע מיד בתום תקופת ההגבלה". היועץ המשפטי הוסיף שמפאת היקף החומר שבארכיון צה"ל לא ניתן לחשוף את החומרים למי שביקש לעיין במידע "בזמן אפס". לדעתו, "פרשנות המאפשרת את העיון, , בכפוף לבדיקה שמתבצעת לאחר שהוא מגיש את בקשתו, הולמת מסוים ותואמת את כוונת המחוקק. זאת, לצד פעולות יזומות המתבצעות בארכיון .23)צה"ל, בהתאם לסדרי העדיפויות שנקבעו שם" (ההדגשה במקור על טיוטת דוח הביקורת מסר ארכיון צה"ל כי לא ניתן לבצע 2019 בתגובתו מיוני הלכה למעשה חשיפה יזומה ומיידית של מסמכים שתמה תקופת הגבלתם, בעיקר מכיוון שבארכיון יש צוות חשיפה קטן שמטפל, בין היתר, גם בחשיפת חומר שתקופת ההגבלה לגביו טרם הסתיימה. שנתן בג"ץ. לטענת היועץ המשפטי 10343/07 בתגובתו האמורה של היועץ המשפטי הוא הפנה לפסק דין 23 קיבל בית המשפט בפסק דין זה את עמדת המדינה, ולפיה ניתן לבחון את החיסיון רק כאשר מוגשת פנייה לעיון בחומר מסוים, והמדינה אינה חייבת לבחון את כל החומר שברשותה באופן יזום. יש להדגיש כי בפסק דין זה צוטטה עמדת המדינה ואולם אין בו הכרעה מפורשת לגביה. מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|335 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון חשיפת חומר ארכיוני לאחר תום תקופת ההגבלה היא חשובה בשל זכות הציבור לעיין בחומר זה. נוכח אי-ההסכמה לגבי החובה לבצע חשיפה יזומה בכלל, ובייחוד מיד בתום תקופת ההגבלה, על הגנז, בשיתוף היועצים המשפטיים של ארכיון המדינה, על משרד רה"ם ועל מערכת הביטחון להידרש לנושא ולפעול מול משרד המשפטים להבהרתו. . היעדר מערכת מידע מסווגת ברמת "סודי" ומעלה בארכיון המדינה 2 ,בארכיון המדינה מבוצעת קליטת רשומות דיגיטליות ממשרדי הממשלה סריקה של רשומות נייר והנגשה של החומר הארכיוני לציבור באמצעות אתר המרשתת של הארכיון. כדי לבצע חשיפה של קבצים דיגיטליים מסווגים שמצויים בארכיון נדרש שתהיה בארכיון מערכת מידע מסווגת. עם השנים הלך וגדל משקלם של הקבצים הדיגיטליים, ובכללם קבצים מסווגים, על חשבון החומרים שעל גבי נייר. בביקורת עלה כי בארכיון המדינה יש מערכת מידע המורשית להכיל חומרים ברמת סיווג של עד "שמור", ואולם אין מערכת מידע המורשית להכיל חומרים ברמת סיווג "סודי" ומעלה. כתב מנהל תחום בכיר במחלקת החשיפה שבארכיון המדינה 2018 בדצמבר למשרד מבקר המדינה כי הגנז הקודם ניסה לקדם את התקנתה של מערכת מסווגת, אך ללא הצלחה. לדברי המנהל, במצב דברים זה מסמכים מסווגים יישמרו בינתיים בנפרד, דבר שיפגע ביכולת הארכיון "לקלוט, לחשוף ולהנגיש כתבה סגנית הגנז דאז למשרד מבקר המדינה 2019 חומרים דיגיטליים". בינואר בעניין התקנת מערכת מידע ברמת סיווג "סודי" ומעלה בארכיון, כי הקשיים בנושא זה הם תקציביים ואבטחתיים. על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם כי לאחר השלמת 2019 בתגובתו מיולי הטיפול במערכת שברמת סיווג "שמור", יטפל הארכיון, בשיתוף הממונים על אבטחת המידע במשרד רה"ם ובשב"כ, באפיון המערכת שברמת סיווג "סודי" ומעלה. 336 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה מבקר המדינה מציין לחיוב את קליטת הרשומות הדיגיטליות והנגשתן לציבור באתר המרשתת של ארכיון המדינה. עם זאת, בהיעדר מערכת מידע ברמת סיווג "סודי" ומעלה בארכיון המדינה המאפשרת עבודה של כמה עובדים בו-זמנית, יש לארכיון יכולת מעטה מאוד לקלוט חומרים ארכיוניים דיגיטליים המסווגים ברמת סיווג כזאת, וממילא יש לו יכולת מוגבלת לבצע להם חשיפה. על הגנז, בשיתוף משרד רה"ם ושב"כ, לבחון פתרונות לחסמים המונעים את אפיונה של מערכת לקליטת חומר ארכיוני דיגיטלי ברמת סיווג "סודי" ומעלה בארכיון המדינה ואת אחסונו של חומר כזה. בנוסף, מומלץ כי הגנז ישקול שימוש באמצעים מתקדמים נוספים על מנת לייעל ולזרז את תהליך החשיפה של מסמכים מסווגים. חיסיון לאחר תום תקופת ההגבלה ללא אישור ועדת השרים בחוק הארכיונים נקבע כי הגנז, באישור ועדה של שלושה שרים שתמנה הממשלה (להלן - ועדת השרים), רשאי לציין חומר ארכיוני כסודי מטעמי פגיעה בביטחון המדינה או ביחסי החוץ שלה ולהטיל הגבלות מיוחדות על העיון בחומר זה (להלן - הטלת חיסיון). מפקיד המבקש הטלת חיסיון צריך לפנות לגנז שיפעיל התכנסה ועדת השרים שלוש פעמים 2018-2014 את סמכותו האמורה. בשנים בלבד לשם דיון בהטלת חיסיון על חומר ארכיוני מעבר לתקופת ההגבלה על תיקים יחידים בלבד. בביקורת עלה כי ברוב המקרים שבהם הוטל חיסיון על חומרים ארכיוניים בתום תקופת ההגבלה, הדבר נעשה ללא אישורה של ועדת השרים, בין היתר עקב קשיים בכינוסה. להלן הפרטים: ליועץ המשפטי לממשלה בעניין חשיפת חומר ארכיוני כתב 2016 במכתב מספטמבר נסגרו בארכיון ]שבהן כיהן כגנז[ הגנז דאז כי "אפשר להעריך שבחמש שנים אלה המדינה וארכיון צה"ל אלפי תיקים או חלקי תיקים, מבלי שוועדת השרים אישרה... 100% :... לסיכום2007- הייתה ב2016 לפני]של ועדת השרים[ ההתכנסות הקודמת מן התיעוד שנבדק והוחלט על המשך סגירתו, נסגר ללא סמכות". בארכיון צה"ל קיימים חומרים ארכיוניים שמעמדם הוגדר "חסוי ארכיון צה"ל: כתבה מנהלת ארכיון צה"ל לנציגי משרד מבקר המדינה 2018 מושהה". בנובמבר כי ב"חסוי מושהה הכוונה לתיק שנבדק ע"י צוות החשיפה בארכיון צה"ל אך כמות היא ]בלתי מסווג[ העבודה שיש להשקיע בתיק על מנת להורידו לרמת בלמ"ס גדולה במיוחד". מנהלת הארכיון הוסיפה כי "תיק חסוי מושהה לא נסגר סופית מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|337 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון מסרה מנהלת 2018 לעיון והוא ייבדק בשנית במידה ותהיה פנייה". בדצמבר שנים מבדיקה קיימת", 5-הארכיון כי "בדיקה כזאת מתבצעת כעבור לא פחות מ וכי תיק עשוי להיות מוגדר "חסוי מושהה" גם אם תמה תקופת ההגבלה שלו. כן בעקבות פניית [ מסרה כי "ההעלאה לוועדת השרים צריכה להיות רק תגובתית , אנחנו ]אזרח לפתוח לעיון חומר מוגבל, ולא באופן יזום בתום תקופת ההגבלה לא יכולים להעסיק את ועדת השרים". מנהלת הארכיון ציינה כי בתקופת כהונתה כמנהלת הארכיון (כתשע שנים) עלו ארבעה נושאים לוועדת השרים, וכן ציינה כי ]העלאה תגובתית בלבד[ "ההחלטה לגבי אופן העלאת הנושאים לוועדת השרים התקבלה לפני שנים רבות. במהלך תקופתי כמנהלת ארכיון צה"ל הנושא תוקף מספר פעמים ע"י הגורם המשפטי שלנו". על טיוטת דוח הביקורת מסר ארכיון צה"ל כי קיימת איטיות 2019 בתגובתו מיוני ובעייתיות בכל הנוגע לממשק שבין ועדת השרים לבין הארכיון, וכי "תיקון טכני של הליקוי ללא פתרון אמיתי יהיה בבחינת צעד פרוצדורלי גרידא, שלא יתרום לשיפור או ייעול בהנגשת החומר הארכיוני לציבור". על טיוטת דוח הביקורת ציין היועץ המשפטי למערכת הביטחון 2019 בתגובתו מיולי כי פרשנות נכונה לחוק הארכיונים היא כי "אין מקדישים תשומות כוח אדם לבדיקתו של מידע", אלא אם כן מוגשת בקשה לגילויו או על פי תיעדוף שיקבע הארכיון, וכי עמדה זו נוגעת "גם לשאלת העלאת התיקים לאישור ועדת השרים". על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם בשם ארכיון המדינה, 2019 בתגובתו מיולי כי לפי נוסח החקיקה לא מדובר בפנייה תגובתית בלבד על בקשת מבקש, אלא על כל מפקיד שסבור שלא ניתן לחשוף חומרים בתום תקופת ההגבלה לפנות לגנז כדי שהלה יפנה לוועדת השרים. משרד רה"ם הוסיף כי הנחיה כזאת תועבר למנהלת ארכיון צה"ל, וארכיון המדינה יפקח על ביצועה. מהאמור עולה כי ארכיון צה"ל מטיל חיסיון על תיקים שלמים שתקופת ההגבלה שלהם תמה, בלי לבקש את אישורה של ועדת השרים, זאת בהתבסס על עמדת היועץ המשפטי למערכת הביטחון. הדבר לא מתיישב עם לשון החוק הקובעת את הצורך באישורה של ועדת השרים, והוא אף מנוגד לעמדותיהם של הגנז ושל משרד רה"ם בעניין זה. ליועץ המשפטי לממשלה בעניין חשיפת 2016 במכתבו מספטמברארכיון המדינה: חומר ארכיוני ציין הגנז דאז כי קשה מאוד לכנס את ועדת השרים. כתב הגנז דאז לעובדי הארכיון כי "סגירת חומר ארכיוני לאחר תום 2017 בדצמבר תקופת המגבלה... מותרת רק באישור ועדת שרים מיוחדת לכך... בדרך-כלל איננו 338 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה מקפידים על ההוראות הללו, אף שזה החוק. אני מציע שגם הלאה נתעלם כאשר תיק נחשף בחלקו; אני לוקח על עצמי את האחריות שלא העברתי שברירי תיקים לוועדת השרים. אולם אינני מוכן לנהוג כך בתיקים מלאים". ציין הגנז דאז כי "כולם יודעים 24 בנושא החשיפה הארכיונית2018 בדוח משנת מסר 2018 שהשרים לא ידונו" ולכן הפקידים הסמיכו עצמם לסגור תיקים. ביולי הגנז למשרד מבקר המדינה כי "לוקח כשלוש שנים לכנס את הוועדה". מהאמור עולה כי נוכח הקושי לכנס את ועדת השרים כנדרש בחוק, ארכיון המדינה מטיל חיסיון על חלקי תיקים שתקופת ההגבלה שלהם תמה, בלי לבקש את אישורה. בעת חיקוקו של חוק הארכיונים עמדה לנגד עיניו של המחוקק זכות הציבור לעיין בחומרים הארכיוניים. אולם, בביקורת נמצא כי חומרים ארכיוניים רבים שתמה תקופת הגבלתם אינם נחשפים לעיון הציבור, בין היתר בשל הקושי בכינוס ועדת השרים. מסר סגן מזכיר הממשלה למשרד מבקר המדינה כי כינוס ועדת 2018 באוקטובר השרים מתעכב בגלל סדרי עדיפויות של השרים החברים בוועדה. על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם כי קשה לכנס את 2019 בתגובתו מיולי ועדת השרים בתכיפות גבוהה מאוד, מכיוון שהשרים עסוקים בענייני משרדיהם. משרד רה"ם הוסיף כי נוכח הקושי לכנס את הוועדה "במהלך כתיבת חוק הארכיונים החדש, שעליו עמלים בחודשים האחרונים בארכיון המדינה, יוצע מנגנון חלופי לוועדת השרים". משרד מבקר המדינה ער לקשיים ביישום הוראות החוק, הן לגבי חשיפה יזומה בתום תקופת ההגבלה והן לגבי כינוסה של ועדת השרים לשם הטלת חיסיון. מוצע כי הגנז, בשיתוף ארכיון צה"ל, משרד המשפטים, משרד רה"ם ומזכירות הממשלה, יפעלו על מנת למצוא פתרון למצב לא תקין זה לרבות גיבוש מנגנון חלופי והסדרתו. .15.1.18 -דו"ח הגנז על נושא החשיפה הארכיונית, ארכיון המדינה, מ 24 מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|339 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשוןפיקוח הגנז על ארכיונים ציבוריים ופרטיים צוין כי 2017 משנת25בדוח סיכום סקר ארכיונים של הספרייה הלאומית של ישראל ארכיונים (ממלכתיים, ציבוריים ופרטיים), אולם 500-בסך הכול נספרו בארץ יותר מ . כפי 26" ארכיונים, שחלקם קטנים מאוד800-"הערכות מצביעות על כך שבארץ יש כ שיתואר להלן, בחוק ובתקנות נקבעו דרכי הפיקוח של הגנז על ארכיונים אלו. יצוין כי בארכיונים אלו מצויים גם חומרים מסווגים, דבר שמגביר את הנחיצות לפיקוח עליהם. ארכיונים ציבוריים בחוק הארכיונים נקבע כי ארכיון ציבורי הוא "ארכיון שהוא בבעלותו או בהנהלתו של גוף שאין מטרתו הפקת רווחים, ואושר על ידי הממשלה, בהודעה שפורסמה ארכיונים שהמדינה הכירה בהם 22 ברשומות, כארכיון ציבורי". בישראל יש כארכיונים ציבוריים, דוגמת ארכיון יד טבנקין וארכיון בית ברל. בתקנות הארכיונים (תנאים לאישור ארכיונים ציבוריים והסדרים לניהולם), (להלן - תקנות הארכיונים הציבוריים) נקבעו כללים בעניין סדרי 1957-התשי"ח הניהול של הארכיונים הציבוריים ודרכי הפיקוח של הגנז עליהם. בתקנות הארכיונים הציבוריים נקבע כי מנהל ארכיון ציבורי יערוך וישלח לגנז לפחות אחת לשנה דוח המכיל בין היתר פרטים על החומר הארכיוני שנרכש או שהתקבל על ידי הארכיון הציבורי ועל החומר הארכיוני שבוער בארכיון הציבורי או שנפגע בו ממועד מסירת הדוח האחרון, על שינויים בדרכי השמירה של החומר הארכיוני ועל פרסומים מטעם הארכיון הציבורי. הגנז רשאי להיכנס לכל ארכיון ציבורי בכל זמן סביר כדי לברר אם קוימו תקנות אלה, ואם מצא שלא קוימו - עליו למסור על כך דוח לממשלה. לאחר קבלת הדוח רשאית הממשלה לבטל את אישור הארכיון כארכיון ציבורי. בעניין זה יצוין כי ארכיונים ציבוריים זכאים לפטור מתשלום ארנונה, ואחד הטעמים לכך הוא העומס המוטל עליהם, הבא לידי ביטוי .27בין היתר בחובה להגיש את הדוח האמור לגנז בכל שנה הגוף הלאומי מטעם מדינת ישראל המופקד על האוצרות המודפסים של מדינת ישראל ושל תרבות העם 25 .2007-היהודי. הספרייה הלאומית של ישראל פועלת על פי חוק הספרייה הלאומית, התשס"ח , עמ' 2017 הספרייה הלאומית, "דו"ח סיכום סקר ארכיונים, פרויקט 'אז' - רשת ארכיוני ישראל", אוקטובר 26 .15 מדברי ההסבר להצעת החוק לתיקון פקודת מיסי העירייה ומיסי הממשלה (פטורין) (פטור מארנונה 27 .)2074/19 /, פורסם באתר המרשתת של נבו (פ 2014-לארכיון ציבורי), התשע"ד 340 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה בביקורת נמצא כי זה שנים לא הגישו מנהלי הארכיונים הציבוריים דוחות שנתיים לגנזי המדינה, כפי שנקבע בתקנות הארכיונים הציבוריים. אשר לגנזים, הם לא דרשו את קבלתם של דוחות אלו וממילא גם לא דיווחו לממשלה על שדוחות כאלה לא התקבלו. מנהל ארכיון בית ברל, מנהל ארכיון יד טבנקין ומנהל ארכיון יד יערי מסרו למשרד מבקר המדינה כי מזה שנים הם אינם מגישים דוחות שכן הם אינם מתבקשים לעשות כן. 2018 היועצת המשפטית של ארכיון המדינה מסרה למשרד מבקר המדינה באוגוסט כי גנזי המדינה לא דרשו דיווחים אלה בשנים האחרונות משיקולים הנוגעים לסדרי עדיפויות ולמשאבים. על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם בשם ארכיון המדינה כי 2019 בתגובתו מיולי הגנז הקודם אכן לא פיקח על פעילות הארכיונים הציבוריים, אולם לאחרונה ביקשה מכל מנהלי הארכיונים הציבוריים למסור דוחות פעילות שנתיים.28סגנית הגנז ארכיונים פרטיים חומרים ארכיוניים מצויים גם בידי אנשים פרטיים (ארכיונים פרטיים). בחוק הארכיונים נקבע כי "הגנז ינהל פנקס חומר ארכיוני הנמצא בידי בעלים פרטיים (להלן - הפנקס)". עוד נקבע בחוק הארכיונים כי "בפנקס יירשם חומר ארכיוני בעל ערך, כפי שייקבע על ידי הגנז, הנמצא בבעלותם או בהחזקתם של אנשים ומוסדות פרטיים ואינו מופקד בארכיון ציבורי". כן נקבע בחוק כי "הרישום ייעשה על יסוד הצהרת הבעלים של החומר הארכיוני, או של המחזיק בו, או על יסוד . נוסף על כך נקבע בחוק כי "הגנז רשאי 29"ידיעה שהגיעה לגנז על מציאות החומר . 30"לדרוש מכל אדם ידיעות על חומר ארכיוני הנמצא בבעלותו או בהחזקתו 2018 היועצת המשפטית של ארכיון המדינה מסרה למשרד מבקר המדינה באוגוסט כי הגנז אינו מנהל פנקס לגבי ארכיונים פרטיים ואינו עוקב אחר הנעשה בהם. על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם בשם ארכיון המדינה, 2019 בתגובתו מיולי כי עד כה לא ניהל ארכיון המדינה רישום כזה משום שאופן הרישום הקבוע בחוק אינו ישים. עוד מסר משרד רה"ם כי "לגנז ידיעות בודדות על חומר ארכיוני כזה. בחוק הארכיונים החדש נציע לבטל חובת ניהול פנקס זה". מונתה אותה סגנית לגנזת. 2019 כאמור, ביולי 28 .8 חוק הארכיונים, סעיף 29 .9 שם, סעיף 30 מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|341 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון משרד מבקר המדינה מציין כי על הגנז להקפיד על קבלת דוחות שנתיים כנדרש שכן בארכיונים אלו קיימים חומרים מסווגים שעלולה להיות לחשיפתם השפעה על ביטחון המדינה. נוסף לכך, במסגרת גיבוש הצעת חוק הארכיונים החדש, מוצע לבחון את מתכונת הדיווח הנדרשת מארכיונים ציבוריים ואת דרכי קבלת המידע מארכיונים פרטיים - ובפרט בכל הנוגע לחומרים מסווגים. חומרים ארכיוניים מסווגים המצויים בארכיונים ציבוריים ופרטיים ) לחוק הארכיונים, יכולים להימצא בארכיונים ציבוריים ופרטיים, 2(1 על פי סעיף חומרים ארכיוניים "שיש בהם ענין לחקר העבר, העם, המדינה או החברה, או שהם קשורים לזכרם או לפעולתם של אנשי שם". יש לציין כי חוק הארכיונים אינו קובע מגבלת סיווג בנוגע לחומרים שארכיון ציבורי או פרטי רשאי להחזיק. כעולה ממסמכי המלמ"ב, חומרים ארכיוניים, ובהם חומרים מסווגים, נמצאים (על פעילות המלמ"ב בארכיונים ציבוריים ופרטיים בארכיונים ציבוריים ופרטיים . ראו בהרחבה בפרק בנושא "פעילות של המלמ"ב בארכיונים") הארכיונים הציבוריים והפרטיים אינם מנויים בתוספות לחוק להסדרת הביטחון, ולפיכך אינם מחויבים לנהוג לפי כללי שב"כ לאבטחת מידע בעניין אופן הטיפול במידע המסווג שברשותם וקביעת האנשים המורשים להיחשף לו (התאמה ביטחונית). זאת, אף שיש בהם חומרים מסווגים. להלן דוגמאות: ארכיון בית ברל (ארכיון ציבורי): בארכיון נמצאו חומרים מסווגים רבים, ואלו מסר משרד רה"ם 2002 סומנו כמוגבלים לעיון הציבור. מנהל הארכיון ציין כי בשנת לארכיון הוראות בעניין סדרי האבטחה של חומר מסווג המוחזק בו. ביקור בארכיון בית ברל ומצא אי התאמות בין 2018 צוות הביקורת ערך באוגוסט ההוראות שמסר משרד רה"ם לבין סדרי הביטחון במקום. מנהל הארכיון ציין כי חלק מההנחיות לא בוצעו בשל שיקולי בטיחות. כתב מנהל ארכיון בית ברל למשרד מבקר המדינה כי לעובדי הארכיון 2018 בדצמבר ולו עצמו לא נקבע סיווג ביטחוני, אף על פי שהם נחשפים לחומרים מסווגים. 342 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה על טיוטת דוח הביקורת כתב היועץ המשפטי לקרן ברל2019 בתגובתו מאפריל כצנלסון כי "כלל המסמכים המסווגים... אינם ניתנים לגישה על ידי אף אחד למעט מנהל הארכיון". נציגי משרד מבקר המדינה ביקרו בארכיון זה ארכיון יד יערי (ארכיון ציבורי): ומצאו כי חומרים מסווגים מוחזקים באולם נעול ובו חדר כספת 2018 באוגוסט על ממצאי דוח הביקורת כתב מנהל הארכיון 2019 שדלתו פתוחה. בתגובתו מאפריל למשרד מבקר המדינה כי בחדר הכספת נמצאים חומרים חסויים מסיבות רבות, לאו דווקא ביטחוניות, וכי צוות הארכיון מטפל בהם על פי "השכל הישר" וזאת "הן מפני שאנחנו בעלי מקצוע שהוכשרנו לכך ומנוסים בזאת... והן מפני שכך מסמיך אותנו החוק". עוד כתב מנהל הארכיון כי "חומרים מסווגים מהווים חלק זעיר שהוויכוח על חשיפתם 1948 מפריטי ארכיון יד יערי, ורובם ככולם חומרים משנת נמשך ויימשך". עוד הוסיף כי "צוות הארכיון עבר הכשרה מקצועית ובקי עקב כך בחובותיו בנוגע למסמכים הקשורים לביטחון המדינה". עם זאת ציין המנהל שהוא עצמו לא עבר תהליך של סיווג ביטחוני. חומרים מסווגים. 2016 בארכיון נמצאו בשנתארכיון יד טבנקין (ארכיון ציבורי): על טיוטת דוח הביקורת כתב מנהל הארכיון למשרד מבקר 2019 בתגובתו מאפריל המדינה כי בעניין החומרים המסווגים "מתקיים קשר מקצועי רציף עם נציגי המלמ"ב, הבודקים את תיקי הארכיון, והמלצותיהם מבוצעות על ידי צוות הארכיון". ארכיון המכון למחקר ע"ש הרי ס. טרומן למען קידום השלום (ארכיון פרטי): בארכיון נמצאו תיקים מסווגים ורגישים מהארכיון הפרטי של אבא אבן, ואלו סומנו על טיוטת דוח הביקורת מסר 2019 כמוגבלים לעיון הציבור. בתגובתו מאפריל המנהל בפועל של הארכיון כי לדעתו, המסמכים המופקדים במכון מאובטחים כראוי - הם נמצאים בחדר נעול היטב, שאין אליו גישה חופשית, והוא מוגן באמצעות מערכת אזעקה. במסמכי המלמ"ב נכתב שבארכיון בחוות הארכיון בחוות השקמים (ארכיון פרטי): השקמים קיימים חומרים מסווגים. על טיוטת הדוח כתב בעל הארכיון למשרד מבקר המדינה כי 2019 בתגובתו מאפריל רובו הגדול של החומר כבר הועבר לארכיון המדינה. חומרים המצויים אצל בתו של בכיר לשעבר במערכת הביטחון (ארכיון פרטי): משנפטר אותו בכיר, הועברו חומרים שהיו מצויים אצלו אל בתו. במסמכי המלמ"ב נכתב כי החומרים "לא נבדקו בשל חילוקי דעות של מלמ"ב עם הבת לגבי עתיד ... מתקופת ]מסמכים מסווגים [ המסמכים. להערכת צוות החשיפה יש בחומר בתפקיד".]של הבכיר[ כהונתו מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|343 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון על טיוטת דוח הביקורת מסרה בתו של אותו בכיר כי "לא2019 בתגובתה מאפריל זכורה לי כל פנייה רשמית בכתב, מיחידה כלשהי במשרד הביטחון לגבי בקשה לבדוק חומרים כלשהם אשר קשורים לתקופת כהונתו של אבי". על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם כי חוק הארכיונים 2019 בתגובתו מיולי כלל אינו מתייחס לחומרים מסווגים ואינו קובע מה רשאי או אינו רשאי ארכיון ציבורי או פרטי להחזיק, וכי חוק העונשין ותקנות שירות המדינה מסדירים הוצאת מסמכים ממשמורת המדינה. עוד מסר משרד רה"ם כי חומר ארכיוני ממלכתי, ובכללו חומר מסווג, אינו אמור כלל להגיע לארכיונים ציבוריים או פרטיים, וכי ארכיון המדינה פועל בימים אלו להשבת חומרים ממלכתיים שנמצאים בידיים פרטיות. על טיוטת דוח הביקורת מסר שב"כ כי מידע מסווג אינו יכול 2019 בתגובתו מיולי להיות מוחזק על ידי גורמים שאינם מורשים לכך, וכי השירות "יפעל בשיתוף פעולה עם הגורמים הרלוונטיים לבחינת דרכי הטיפול והאכיפה בנוגע להחזקת מידע מסווג על ידי גורמים שאינם מורשים". עוד מסר שב"כ כי הוא אינו מוגדר כ"קצין מוסמך" בנוגע לארכיונים ציבוריים ופרטיים בהתאם לחוק להסדרת הביטחון ולכן, אם יוחלט להתיר לארכיונים שאינם חלק מארכיון המדינה להחזיק במידע מסווג, יש לפעול להסדרה חוקית שתאפשר להנחות ארכיונים אלו בהיבטי אבטחת מידע ובעניין ביצוע התאמה ביטחונית. על טיוטת דוח הביקורת מסר המלמ"ב כי חומרים מסווגים 2019 בתגובתו מיוני אינם יכולים להיות בידיים פרטיות וכי גורם פרטי המחזיק בהם עובר על חוקי המדינה בעניין החזקת חומרים מסווגים על ידי גורם שאינו מורשה. על טיוטת דוח הביקורת מסר המשרד לביטחון הפנים כי הוא 2019 בתגובתו מיולי רואה חשיבות רבה בהסדרת נושא השמירה על חומרים ארכיוניים מסווגים. 344 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה חוק הארכיונים ותקנותיו אינם מסייגים החזקת חומרים ארכיוניים מסווגים בארכיונים ציבוריים ופרטיים, ובפועל, חומרים מסווגים נמצאים באותם ארכיונים. מכיוון שהחוק להסדרת הביטחון אינו חל על ארכיונים אלה, הם פועלים בעניין אבטחתם - אבטחה פיזית, אבטחת מידע ומתן הרשאות הגישה לחומר - ללא הנחיה של גורם ממלכתי מוסמך. עקב כך החומרים המסווגים שבהם נגישים לגורמים בלתי מוסמכים ועלולים אף להיות נגישים לגורמים עוינים. משמעות הדבר היא שמידע מסווג, שהושקעו מאמצים בהסתרתו, עלול להגיע לידי האויב ובכך לסכן את ביטחון המדינה. יודגש כי גודל הסיכון הנובע ממצב זה אינו ידוע, משום שכאמור, לפני הגנז אין תמונת מצב מלאה לגבי כלל החומרים הארכיוניים, לרבות חומרים מסווגים, המצויים בארכיונים אלה. מן האמור עולה כי המצב הנוכחי טומן בחובו סיכון ממשי לחשיפת מידע מסווג. על שב"כ - האחראי לשמירת הסוד במדינה - להוביל עבודת מטה בסוגיית הימצאות חומרים ארכיוניים מסווגים, לרבות של מוסדות המדינה, בארכיונים ציבוריים ופרטיים, ולקבוע דרך פעולה לטיפול בבעיה זו. על עבודת המטה להיעשות בשיתוף המשרד לביטחון הפנים, האחראי על החוק להסדרת הביטחון, וכן בשיתוף הגנז, המלמ"ב, היועץ המשפטי לממשלה והגורמים המשפטיים הרלוונטיים. פעילות של המלמ"ב בארכיונים סמכות המלמ"ב לפעול בארכיונים ציבוריים ופרטיים כאמור, הגם שחומרים מסווגים מופקדים בארכיונים ציבוריים ופרטיים, ארכיונים אלו אינם מנויים בתוספות לחוק להסדרת הביטחון, והוא אינו חל עליהם. משמעות הדבר היא שאין גורם המוסמך על פי חוק להנחות גופים אלה בנוגע לאבטחה פיזית של החומרים המסווגים ולאבטחת המידע המצוי בהם. בביקורת נמצא שבפועל המלמ"ב מבצע "בהרשאת גנז המדינה בעבר, פעילות אל מול ארכיונים ציבוריים ]מסווגים[ וגם אל מול ארכיונים פרטיים וזאת משום הצורך להבטיח כי מסמכים לא יזלגו החוצה". צוותים של המלמ"ב שפעלו בארכיונים איתרו חומרים מסווגים רבים. יצוין כי המלמ"ב הוא גוף הפועל מתוקף החוק להסדרת הביטחון והוא הן הממונה על הביטחון במשרד הביטחון והן הקצין המוסמך של משרד הביטחון ושל "מפעלי מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|345 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון . המלמ"ב פועל בגופים אלה 31מערכת הביטחון", כפי שהגדיר בצו שר הביטחון על פי האחריות המוטלת עליו בנוגע להנחיית פעולות האבטחה הפיזית ואבטחת המידע, כולל הטיפול במניעת חשיפתם של מסמכים מסווגים. יוצא אפוא שפעילות המלמ"ב בארכיונים הציבוריים והפרטיים למניעת חשיפת מידע שעלול לפגוע בביטחון המדינה מתבצעת מתוקף הרשאה של גנזי המדינה לשעבר ובהסכמה של מנהלי הארכיונים, אך אינה מוסדרת בחקיקה. כתב הגנז דאז למנהלי ארכיונים כי צוותי המלמ"ב פועלים "מטעמי 2010 בפברואר ובתיאום איתי" לבדיקת חומרים בארכיונים של "מוסדות וגופים ציבוריים". מטרת הבדיקה הייתה "למנוע חשיפה של מידע העשוי לפגוע בביטחון המדינה או בקשרי החוץ שלה ולייעץ למנהלי הארכיונים לגבי אפשרותם לחשוף מידע היסטורי על פעילות גופי הממשל בישראל ובמערכת הביטחון". גם הגנז שכיהן בתקופת הביקורת הוציא מכתבים דומים. "החתימו אותי על מכתב 2011 כתב גנז המדינה דאז כי בקיץ 2017 בנובמבר ", מאחר "שזה נוהל קיים, ושכך ]לפעול בארכיונים[ שמסמיך את אנשי המלמ"ב נהג קודמי". הגנז דאז ציין כי כמה שנים לאחר מכן גילה כי החתימה על ייפוי הכוח לא הייתה בסמכותו. היועצת המשפטית של ארכיון המדינה כתבה למשרד מבקר כי לא ידוע לה שלמלמ"ב יש סמכות לפקח על חשיפת 2018 המדינה בספטמבר מסמכים בארכיונים, וכי למיטב ידיעתה בעבר היו גנזים שהסמיכו את המלמ"ב לכך, אבל ללא בסיס חוקי ברור. הנחה רה"ם את ראש המל"ל לקדם הסדרה של סמכויות המלמ"ב 2018 באוגוסט לגבי הטיפול במניעת חשיפתם של חומרים מסווגים המצויים בארכיונים הציבוריים צוין לפני רה"ם כי פעילות המלמ"ב 2018 והפרטיים. בדיון שהתקיים בנובמבר "מבוצעת מתוך רצונם הטוב של מנהלי הארכיונים ולא מתוך סמכות ישירה מכוח החוק אלא בדרך עקיפה, מכוח סמכות הגנז על הארכיונים הציבוריים. יש צורך לתת מענה חוקי למלמ"ב, כמו גם לשאר הגופים המנחים בחוק להסדרת הביטחון לעניין אבטחת מידע לפעול ע"מ להבטיח כי סודות המדינה עליהם הם אמונים ישמרו".]י[ דיון במל"ל בנושא "חוק הארכיונים - סמכויות2019 בעקבות זאת התקיים בינואר מלמ"ב". בדיון סוכם כי משרד הביטחון יגיש בכתב "מיפוי של כלל הדרכים האפשריות למתן סמכות הנחיה ואכיפה למלמ"ב בהקשר של מסמכים מסווגים... המצויים בארכיונים השונים". .21 החוק להסדרת הביטחון, סעיף 31 346 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם בשם המל"ל כי2019 בתגובתו מיולי מדובר בנושא מורכב ששנים רבות לא נמצא הסדר מיטבי עבורו, ולכן גם עבודת המטה בעניינו נמשכת זמן רב. משרד רה"ם הוסיף כי המל"ל ימשיך לפעול לשם יישום הנחיית רה"ם בהקדם האפשרי ויבצע עבודת מטה שתסדיר את האחריות לטיפול בחומרים המסווגים שבארכיונים הציבוריים והפרטיים. עם זאת, קידום הנושא תלוי גם בגורמים אחרים, שצריכים לשם כך לבצע עבודת מטה מורכבת. עוד מסר משרד רה"ם בתגובתו, בשם ארכיון המדינה, כי חוק הארכיונים מסמיך את הגנז לדרוש מכל אדם למסור לו ידיעות על חומר ארכיוני הנמצא בהחזקתו. כמו כן נמסר כי בסמכות הגנז להעתיק חומר זה בהסכמת בעלי החומר הארכיוני וכי הוא האציל סמכותו זו לנציגי המלמ"ב. על טיוטת דוח הביקורת מסר היועץ המשפטי למערכת 2019 בתגובתו מיולי לחוק הארכיונים (דרישת מידע על ידי הגנז מכל אדם), סעיף 9 הביטחון כי סעיף לחוק העונשין (איסור החזקת ידיעה סודית ללא הרשאה), והסמכתו של 113 המלמ"ב לשמירת הסוד במערכת הביטחון - החיבור של כל אלה מאפשר להסמיך את המלמ"ב לפעול מול ארכיונים פרטיים, כל עוד הדבר נעשה בהסכמתם. על בסיס זה הושתתה ההסמכה שניתנה מהגנז ואשר נבחנה משפטית טרם ניתנה. עוד הוסיף היועץ המשפטי, כי "אין בכך כדי לייתר את העבודה שהוטלה על המל"ל לקידום של הסדר חדש ומשופר לעניין זה". על טיוטת דוח הביקורת מסר המלמ"ב כי ללא פעילותו 2019 בתגובתו מיוני בארכיונים היה נגרם נזק ממשי לביטחון המדינה, וכי הוא פועל בארכיונים בתיאום מלא עם גנזי המדינה. עם זאת, מקובל על המלמ"ב כי נדרש להסדיר באופן מלא את סמכויותיו לפעול בארכיונים ציבוריים וארכיונים פרטיים. על טיוטת דוח הביקורת מסר אגף המודיעין בצה"ל כי הוא 2019 בתגובתו מיוני תומך בהסדרת סמכויות מלמ"ב בעניין זה, וכי כל עוד סמכויות המלמ"ב לא יוסדרו הדבר יפגע בסוד הצה"לי. מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|347 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעילות של המלמ"ב למניעת דליפתם של חומרים מסווגים המצויים בארכיונים השונים, ובייחוד בארכיונים הציבוריים ובארכיונים הפרטיים, נוכח מציאות שבה אין גורם מקצועי המוסמך על פי חוק לעשות כן. עם זאת, משרד מבקר המדינה מעיר כי הסמכות לבצע פעילות זו אינה מוסדרת בחוק, והפעולות שהמלמ"ב מבצע להקטנת הסיכון לדליפת מידע מסווג תלויות בהסמכת הגנז ובהסכמתם של מנהלי הארכיונים. על המל"ל, בשיתוף גורמים רלוונטיים אחרים, להוסיף ולפעול לקידום הסדרת האחריות לטיפול בכלל החומרים המסווגים שבארכיונים הציבוריים והפרטיים, בכל רמות הסיווג. הטלת חיסיון על מסמכים ארכיוניים ללא הגבלת זמן בחוק הארכיונים נקבע כי "כל אדם רשאי לעיין בחומר הארכיוני המופקד בגנזך, אך אפשר להגביל זכות זו בתקנות". תקנות העיון מגבילות את העיון במסמכים שנה. תקנות אלו 90-ארכיוניים מסוגים שונים לתקופות קצובות של לא יותר מ חלות על ארכיון המדינה ושלוחותיו. לגבי ארכיונים ציבוריים - אומנם תקנות העיון אינן חלות עליהם, ואולם בתקנות הארכיונים הציבוריים נקבע כי תנאי לאישורו של ארכיון כציבורי הוא בין היתר שבתקנון שלו יפורטו התנאים שלפיהם תותר בתקנות [ גישת הציבור לחומר הארכיוני "שהם לדעת הגנז דומים לתנאים שנקבעו ". ]העיון בביקורת עלה כי בארכיון בן-גוריון (המהווה חלק מארכיון המדינה) נמצאים תיקים שעליהם כתב צוות המלמ"ב כי הם סגורים לעיון לתמיד. עוד עלה, כי בארכיון יד יערי (ארכיון ציבורי) קיימים תיקים המכילים חומרים ארכיוניים שעל חלקם כתב המלמ"ב "סגור", ללא ציון תאריך יעד לפתיחה או לבדיקה מחדש. משרד מבקר המדינה מעיר כי אין כל הוראת חוק המאפשרת להטיל חיסיון ללא הגבלת זמן על חומרים ארכיוניים, ולכן סגירתם כאמור על ידי המלמ"ב אינה עולה בקנה אחד עם הוראות החקיקה. 348 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינהמעורבות הצנזורה בארכיון המדינה ובשלוחותיו כאמור, על פי תקנות העיון, חומר שהעיון בו הוגבל יועמד לעיון הציבור לאחר בדיקה (תהליך החשיפה). מחלקת החשיפה שבארכיון המדינה היא שחושפת את החומר הארכיוני על פי הקריטריונים שקבעה ועדת השרים למתן היתר לפרסומים ולעניין רשות העיון בחומר ארכיוני מסווג. עיקרם של קריטריונים אלו הוא אי- חשיפת חומר שידיעתו עלולה לגרום נזק לביטחון המדינה, ליחסי החוץ שלה או לצנעת הפרט. כאשר מסתיים תהליך החשיפה מועלים החומרים הארכיוניים שנחשפו לאתר המרשתת של הארכיון. כיום, העיון במסמכים נעשה על פי רוב באתר המרשתת של הארכיון, ואילו . לצוות הביקורת נמסר כי ממוצע 32בעבר הוא נעשה באולמות הקריאה שבארכיון המשתמשים (אנשים שנכנסו למערכת) החודשי באתר ארכיון המדינה בחודשים משתמשים.27,637- היה כ2019 ינואר-אוקטובר בעניין זה יצוין כי לצנזורה יש סמכות לאסור פרסום של מידע העלול לפגוע בביטחון (להלן - תקנות ההגנה). 1945 ,)המדינה, וזאת מכוח תקנות ההגנה (שעת-חירום , ולפיהם הצנזור רשאי 33בבג"ץ שניצרהקריטריונים שלפיהם פועלת הצנזורה נקבעו לאסור פרסום רק אם הדבר יגרום בוודאות קרובה לפגיעה ממשית בביטחון המדינה. היעדר אחידות בפעילות הצנזורה מול ארכיון המדינה ומול שלוחותיו הצנזורה בודקת חומרים ארכיוניים שמצויים בארכיון המדינה טרם העלאתם לאתר המרשתת של הארכיון. זאת, כיוון שהיא רואה בהעלאה כאמור פרסום. לעומת זאת, הצנזורה אינה בודקת חומרים לפני העלאתם לאתרי המרשתת של שלוחותיו של ארכיון המדינה (הן ארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה והן שלוחות של ארכיון המדינה בגופים הביטחוניים). להלן פרטים: קבעה יועצת משפטית במשרד ראש הממשלה כי 2010 בשנת ארכיון המדינה: "ככל שהגנזך מעונין לפרסם מסמכים שחשף, בין באתר האינטרנט של הגנזך ובין כאמור מחייב אישור פרסומם ברביםבמסגרת ספרים שהוא מוציא לאור, הרי ש מוקדם של הצנזורה" (ההדגשה במקור) . , שבה קבע היועץ 2016 ארכיון צה"ל פועל לפי חוות דעת משנת ארכיון צה"ל: המשפטי למערכת הביטחון כי "המחוקק מניח שהממשלה יודעת מה היא מפרסמת. שמירת הסודות הממשלתיים לא אמורה להיות תחום הסמכות והפעולה של הצנזורה העמדת חומרים לעיון באולם הקריאה נעשית כיום במקרים חריגים בלבד. 32 .)10.1.89 ( 630 ,617 )4( פ'ד מבשניצר ואחרים נ' הצנזור הצבאי הראשי, 680/88 בג"ץ 33 מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|349 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון היונקת סמכותה מתקנות ההגנה שכאמור, אינן חלות על המדינה". לפיכך ארכיון צה"ל מעלה חומרים לאתר המרשתת שלו ללא בדיקתה המוקדמת של הצנזורה. אתר המרשתת של שב"כ מאפשר לעיין בחומרים ארכיוניים. על פי ארכיון שב"כ: נוהל של שב"כ בנושא חשיפת חומר ארכיוני של שב"כ, כל פרסום של חומר ארכיוני ביוזמת שב"כ ייעשה באישור הגורם המוסמך בשב"כ, וזאת בתום תהליך בקרה פנימי. הנוהל אינו דורש בדיקה של הצנזורה לפני פרסומו של החומר הארכיוני ומשכך בדיקה כזו אינה מבוצעת. כאמור, גם בארכיון בן-גוריון מופקדים חומרים מסווגים. מנהל ארכיון בן-גוריון: כי הארכיון אינו מקיים קשרי 2018 הארכיון מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר עבודה עם הצנזורה, זאת אף שהוא מעלה מסמכים לאתר המרשתת שלו. מן האמור עולה כי קיים שוני בין הנעשה בארכיון המדינה ובין הנעשה בשלוחותיו בנוגע לבדיקת חומרים על ידי הצנזורה לפני העלאתם למרשתת, וזאת אף שבארכיון המדינה ובשלוחותיו - ובייחוד ארכיון צה"ל - קיימים חומרים מסווגים. הצורך בקיומם של שני הליכים - חשיפה וצנזורה כאמור, הליך החשיפה בארכיונים נועד למנוע חשיפת חומר שגילויו עלול לגרום נזק לביטחון המדינה, ליחסי החוץ שלה או לצנעת הפרט. ההליך המתקיים בצנזורה נועד למנוע פרסום של מידע העלול לפגוע בביטחון המדינה. כיוון שעל פי רוב חומרים ארכיוניים נחשפים כיום לעיון הציבור באמצעות העלאתם ישירות לאתר המרשתת של הארכיון, כאמור לעיל, עולה השאלה אם יש צורך בבדיקתם על ידי שני גורמים - צוותי חשיפה של הארכיון המאשרים את העיון בחומרים, וגורמים מטעם הצנזורה המאשרים את פרסומם. למשרד מבקר המדינה כי בראייתה, העמדה 2018 הצנזורית הצבאית הראשית מסרה ביולי על ממצאי הביקורת מסרה 2019 לעיון הציבור ופרסום הם כיום היינו הך. בתגובתה מיוני הצנזורית כי מכוח תקנות ההגנה היא מוסמכת לבחון חומר ארכיוני הנוגע לביטחון המדינה לפני העמדתו לעיון וכן לפני העלאתו למרשתת, שכן בשני המקרים מדובר בפרסום, לתקנות ההגנה "להפיץ, לפזר, למסור, להודיע או לעשות מצוי לכל 86 המוגדר בתקנה .34בן-אדם או בני-אדם". סמכות זו אינה מוגבלת לשלב שלפני העלאת מידע למרשתת למרות התייחסות עקרונית זאת לשאלת סמכותה, הצנזורה כאמור דורשת בדיקתם של חומרים ארכיוניים 34 .רק לפני העלאתם למרשתת 350 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה על טיוטת דוח הביקורת מסרה הצנזורה כי פרסום חומר 2019 בתגובתה מיוני שנוגע לביטחון המדינה ללא אישור מוקדם של הצנזור אסור מכוח תקנות ההגנה, והדבר נכון הן בנוגע להעמדת מידע לעיון והן בנוגע להעלאתו למרשתת. הגבלה היא 35 בתקנות העיון14 זו של זכות העיון נקבעה בתקנות ההגנה, ובהתאם לתקנה גוברת על ההסדר שנקבע בחוק הארכיונים ובתקנות העיון. עוד מסרה הצנזורה כי סמכויותיה האמורות מכוח תקנות ההגנה חלות גם על ארכיון המדינה וגם על "מסמכים המוחזקים בארכיונים הנוספים". הצנזורה הציעה להקים מנהלת חשיפה לאומית "אשר תפעל לפי מבחני הצנזורה, תאפשר חשיפה ופרסום של יותר חומרים ישמר ]י[ תבטיח, כי]ו[ ...ארכיונים בנושאי חוץ וביטחון, בצורה מבוקרת ואחראית האיזון הראוי בין חופש הביטוי וזכות הציבור לדעת מחד, וביטחון המדינה מאידך". על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם בשם ארכיון המדינה, 2019 בתגובתו מיולי כי "ארכיון המדינה מפרסם לעיון הציבור הרחב רק חומר שעבר בדיקה, חשיפה וצנזורה בהתאם לחוק... עם זאת ארכיון המדינה חולק על עמדת הצנזורה וסבור כי עדיין יש מקום להבחין בין עיון באולם קריאה לבין פרסום". על טיוטת דוח הביקורת מסר היועץ המשפטי למערכת 2019 בתגובתו מיולי הביטחון כי תקנות ההגנה אינן חלות על המדינה ולכן אין בסיס לדרישת הצנזורה לבצע ביקורת מטעמה על החלטות של צוותי החשיפה בארכיון, מה גם שצוותים אלה הוסמכו לכך על פי דין ויש להם הכישורים הנדרשים לביצוע המשימה. היועץ המשפטי הוסיף כי ראוי שהצנזורה והארכיונים יפעלו לקיום נוהל עבודה סדור בעניין פרסום חומר ארכיוני לציבור, לרבות פרסום במרשתת, תוך התייחסות ומתן משקל הולם לכללי הצנזורה ולהחלטותיה וכן לתכליות חוק הארכיונים והסמכויות שהוקנו על פיו. עם זאת ציין היועץ המשפטי כי על מנת לטייב את עבודת הבדיקה של צוותי החשיפה הוא הציע ושב ומציע שגם הצנזורית תפעל להסמכתם המקצועית. יצוין כי הצנזורה לא הביעה בתגובתה את עמדתה לגבי תחולת תקנות ההגנה על המדינה. ארכיון צה"ל מסר בתגובתו על טיוטת דוח הביקורת כי הוא נסמך בעניין זה על עמדת היועץ המשפטי למערכת הביטחון. התקנה קובעת כי הוראות תקנות העיון לא יחולו, בין היתר, על חומר שזכות העיון בו הוגבלה על פי 35 .חיקוק מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|351 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון הן ארכיון המדינה והן שלוחותיו - ובייחוד ארכיון צה"ל - מחזיקים בחומרים מסווגים. אף על פי כן לא קיימת אחידות דעים לגבי סמכות הצנזורה לבדוק חומרים ארכיוניים מסווגים שעברו תהליך חשיפה לפני העלאתם למרשתת. משום כך הארכיונים פועלים בעניין בדרכים שונות - ארכיון המדינה מעביר לבדיקת הצנזורה מסמכים שנחשפו לפני העלאתם למרשתת, ואילו ארכיון צה"ל, ארכיון שב"כ וארכיון בן-גוריון אינם נוהגים כך. זאת ועוד, במציאות הטכנולוגית של ימינו, שבה מסמך ארכיוני שנחשף עולה בפועל לאתר המרשתת של הארכיון, מיטשטשים הגבולות בין "עיון" בחומר ארכיוני שנחשף לבין "פרסום". הדבר מעלה את שאלת הצורך בבדיקתו של אותו החומר על ידי שני גורמים נפרדים. על הגנז, בשיתוף הצנזורית הצבאית הראשית ומנהלת ארכיון צה"ל, להעלות ליועץ המשפטי לממשלה את סוגיית המחלוקת לגבי סמכות הצנזורה לבדוק חומרים ארכיוניים מסווגים, כדי שיכריע בה. על היועץ המשפטי להביא בחשבון בשיקוליו שני אינטרסים ציבוריים חשובים: הימנעות מלחשוף לציבור מידע שעלול לפגוע בביטחון המדינה ושאיפה ליעילות ולהימנעות מבזבוז משאבי ציבור. גילוי מידע מסווג לגורמים בלתי מורשים בתהליך כתיבת ספרים על ידי עובדי ציבור ועובדי ציבור לשעבר א לחוק העונשין נקבע האיסור על כל אדם שאינו מוסמך לכך למסור 113 בסעיף להחזיק 36 לחוק העונשין נקבעו איסורים על עובדי ציבור117 ידיעה סודית. בסעיף ולמסור ללא סמכות ידיעות שהגיעו אליהם בתוקף תפקידם. האיסור תקף גם לגבי עובד ציבור לשעבר. נבחרי ציבור, מדינאים ועובדי ציבור אחרים (להלן - נבחרי ציבור או עובדי ציבור) נוהגים לכתוב ספרים הנוגעים לפועלם ולעשייתם, וזאת על פי רוב לאחר סיום תפקידם. ספרים כאלה עוסקים לא אחת בנושאים הקשורים לביטחון המדינה וליחסי 37" החוץ שלה. על פי "כללים לענין היתרים לפרסום ספרים בידי עובדי הציבור ממשלת ישראל, על עובד ציבור וכן 1975 (להלן - כללי הפרסום) שקבעה בשנת על מי שחדל להיות עובד ציבור המעוניינים לפרסם ספר או חוברת להגיש בקשה להיתר לוועדת השרים לפרסומים. כד. לחוק העונשין בין היתר כ"עובד המדינה, לרבות חייל", ו"נושא משרה 34 עובד הציבור מוגדר בסעיף 36 ."או תפקיד על פי חיקוק, בין במינוי, בין בבחירה ובין בהסכם .13.3.75 ,2097 הודעה בדבר כללים לענין היתרים לפרסום, י"פ 37 352 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה על פי כללי הפרסום, אם הפרסום כולל ידיעה אשר חלה עליה חובת בדיקת צנזורה ורק לאחר 38לפי תקנות ההגנה, יעביר אותו עובד הציבור תחילה לבדיקת הצנזורה מכן לוועדת השרים לפרסומים. תהליך כתיבת ספר על ידי עובדי ציבור ועובדי ציבור לשעבר כולל את העברת כתב היד לגורמים שונים השותפים להפקתו של הספר - עורך ראשי, עורך לשוני, מעצבים, אנשי דפוס ועוד. עובדי ציבור לשעבר הכותבים את זיכרונותיהם, נעזרים לעיתים גם בסופרי צללים. נמצא כי הגם שמתקיים התהליך הנדרש בכתיבת ספרים כדין, כלומר הגשתם לצנזורה ולוועדת השרים לפרסומים לפני פרסומם, במהלך הפקת הספר נחשפים למידע מסווג גורמים השותפים להפקה שאינם מורשים מבחינה ביטחונית להיחשף למידע כזה. צוות הביקורת בחן דוגמאות של פסילות שביצעה הצנזורה בכתבי יד של כמה כותבי ספרים טרם פרסומם. בבדיקה עלה כי כתבי יד אלו היו בידי גורמים השותפים להפקתם טרם הגעתם לצנזורה, כלומר כשהם כללו עדיין את המידע המסווג. להלן פירוט תגובות כותבי הספרים הללו לממצאי הביקורת: על טיוטת דוח הביקורת כתב נבחר ציבור א' למשרד מבקר 2019 בתגובתו מאפריל המדינה כי כתב את ספרו ללא סיוע של סופר, העביר את טיוטת הספר, שנכתבה בכתב ידו, להוצאת ספרים, וזו הדפיסה את הספר. לאחר שהושלמה כתיבת הספר ועריכתו, הועבר עותק לצנזורה הצבאית. הוא הדגיש כי "כל המהלכים הללו... זהים לחלוטין לנוהג הקיים שנים רבות בישראל לגבי פרסום של ספרי זיכרונות על ידי הצורך בשינוי הנהלים אינו נתון מי שמילאו בעבר תפקידים בשירות המדינה... " (ההדגשה אינה במקור).בוויכוח על טיוטת דוח הביקורת כתב נבחר ציבור ב' למשרד מבקר 2019 בתגובתו מאפריל המדינה כי "הנושא של הביקורת הוא אכן מענה לפרצה שחשוב לסגור... אני סבור שהתערבות מבקר המדינה בנושא - נכונה בעיקרה ובמסקנותיה. ככל שיעודכנו הכללים בעקבות יוזמת המבקר אשתף כמובן פעולה עם לשונם ורוחם". על טיוטת דוח הביקורת כתב נבחר ציבור ג' למשרד מבקר 2019 בתגובתו מאפריל המדינה כי בספרו הקפיד שלא לכלול מידע הידוע לו אך ורק מתוקף חברותו בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת ובגופי המשנה שלה, וכי אין בספר "ולו פרט אחד של מידע (להבדיל מדעה), שלא נחשף בתקשורת גלויה". עוד כתב כי הצנזור הצנזור הפועל מכוחן של תקנות ההגנה רשאי לאסור לפרסם "חומר שפרסומו היה עשוי, או עלול להיות 38 ."עשוי, לפגוע, לדעתו, בהגנתה של ישראל או בשלומו של הציבור או בסדר הציבורי מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|353 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון סבר שאמירות מסוימות מקבלות משנה תוקף כשהן נאמרות על ידי אדם בתפקידו ולפיכך בהיותו חבר כנסת הוא הסכים ללא עוררין לכל הפסילות של הצנזורה. הוא הדגיש כי קודם הגשת הספר לבדיקת הצנזורה הוא נחשף לעיניו של אדם אחד בלבד - העורך. על טיוטת דוח הביקורת כתב עובד ציבור ד' למשרד מבקר 2019 בתגובתו מאפריל המדינה כי כל המידע בספרו התבסס על מידע גלוי, בדרך כלל עיתונאי, שלא הגיע לידיעתו מתוקף עבודתו אלא בעקבות עבודת מחקר יסודית, שכללה בין היתר סריקת קטעי עיתונות בארכיון. עוד כתב כי "ממה שנמסר לי ע"י הצנזורה... מסווגים או שהגיעו אלי מתוקף עבודתי, ]חומרים[ הפסילה נבעה לא משום שהיו אלא משום רגישות מדינית או צבאית". כתב היועץ המשפטי לממשלה לשעבר ש"נוכח 2015 בדצמברצוות סופרי צללים: הרושם כי סוגיית חשיפת המידע בעת כתיבת ספרים מצריכה התייחסות רוחבית" הוא מורה "על הקמת צוות שיבחן קידום הנחיה מערכתית לטיפול בתופעה של שיח בכירים לשעבר במערכת הביטחון עם 'סופרי צללים' או עם עיתונאים". היועץ המשפטי לממשלה הטיל על המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) להקים את לרכז את עבודתו ולהציג לפניו את המלצותיו (להלן - צוות סופרי הצללים 39הצוות לא רק [ ...או הצוות). יצוין כי כבר בתחילת עבודתו ציין הצוות כי "הבעיה טמונה במידע הגולמי המצוי בידי האנשים שאינו מועבר ]במסירת המידע עצמו אלא גם לאישור הצנזורה, ומשמש ליצירת התוצר הסופי שרק הוא מועבר לאישור". צוות סופרי הצללים קיים ממועד הקמתו ועד לתום תקופת הביקורת שמונה דיונים, . לדיוני הצוות הוזמנו גם עיתונאים, פוליטיקאים, אנשי 2017 האחרון שבהם בינואר מערכת הביטחון, אנשי אקדמיה ואנשי משפט. הצוות עסק בבעייתיות ובמורכבות של השליטה של המדינה במידע ביטחוני ומדיני רגיש, ובכלל זה במניעת דליפתו לגורמים בלתי מוסמכים, זאת בהתחשב בהתפתחות הטכנולוגיה ובערוצי התקשורת המגוונים. כן עסק הצוות בחשיבותה של הזירה התקשורתית כ"זירת לחימה" ובשמירה על עקרונות חופש הביטוי וחופש העיתונות. הצוות דן בין היתר בסוגיות שלהלן: לחוק העונשין אוסר על כל 113 סעיף לחוק העונשין:117 . הבעייתיות בסעיף 1 לחוק זה, הוא אוסר על עובדי ציבור117 אדם למסור ידיעה סודית; אשר לסעיף ועובדי ציבור לשעבר למסור כל ידיעה שהגיעה לידיעתם בתוקף תפקידם, לכאורה גם ללא קשר להיותה ידיעה סודית. במצע לדיון הפתיחה של צוות הצוות כולל נציגים של הפרקליטות הצבאית הראשית, הצנזורה הצבאית, המלמ"ב, היועץ המשפטי 39 לשב"כ, היועץ המשפטי למוסד, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (פלילי), המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) ו"כל גורם אחר שתמצאי לנכון לצורך קידום העניין". 354 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה בנוסחו הנוכחי, מהווה הגבלה117 סופרי הצללים צוין כי "אין ספק שסעיף משמעותית מאוד על זכות היסוד לחופש הביטוי של עובדי הציבור, ובפרט של עובדי הציבור לשעבר... הסעיף עלול להפוך להיות כלי פעולה כנגד עובדים... גם בנושאים בלתי מסווגים לחלוטין". צוינו העמדות הבאות: כי 2016 בדיון צוות סופרי הצללים שהתקיים בספטמבר "המדובר בחקיקה בעייתית מאוד מכיוון שהיא רחבה מידי... יש ליצור נוסח חוק חדש ובו איסורים מצומצמים מאוד". וכן כי "ההסדר המשפטי הקיים יוצר זילות של מוסד הסוד, זאת כיוון שכאשר הכל סוד - שום דבר אינו סוד". תוקן חוק העונשין ונקבעה בו הגנה מסוימת למי שחדל 2001 יצוין כי בשנת להיות עובד ציבור יותר מחמש שנים לפני שמסר ידיעה הנוגעת לביטחון המדינה, ובלבד שהגורם המוסמך אישר קודם למסירתה כי מסירת הידיעה לא תפגע בביטחון המדינה או ביחסי החוץ שלה. בתיקון נקבע שהגורם המוסמך לעניין זה הוא הצנזור הצבאי הראשי או בעל תפקיד אחר, "הכל כפי שתקבע הממשלה בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת". בדיון צוות סופרי צוין כי "עד היום לא אושר ופורסם הצו שמגדיר 2017 הצללים שהתקיים בינואר מיהו 'הגורם המוסמך'". . קשיים באכיפת חוק העונשין ופער ב"סל הכלים" להתמודדות עם התופעה: 2 במצע לדיון הפתיחה של צוות סופרי הצללים צוין כי על רקע נוסחו של סעיף "לא מפתיע לגלות כי הפרקליטות ממעטת עד מאוד לעשות שימוש בסעיף 117 זה ולהגיש כתבי אישום על הפרת האיסור הקבוע בו". בדיון הצוות הראשון ציין נציג מחלקת ייעוץ וחקיקה כי "הגורם לפרשיות חוזרות ונשנות בנושא הוא הפער הדרמטי בין התשתית הנורמטיבית הקיימת מאז ימי המנדט למציאות... פער זה משפיע על מדיניות האכיפה בתחום זה שכמעט אינה קיימת". נציג היועץ המשפטי למשרד רה"ם ציין כי "הבעיה האמיתית היא שכאשר מגיעים למקרי מבחן, אין אכיפה פלילית בפועל". נציג מחלקת הבג"צים ציין כי "חשוב לתת את הדעת לכך שלעיתים הנזק שנגרם כתוצאה מנקיטת הליכים פליליים גדול מן התועלת". המשנה ליועץ המשפטי לממשלה סיכמה, כי צוות סופרי צללים יתמקד "במציאת פתרונות מניעתיים ואכיפתיים מגוונים". בדיון צוות צוין כי סנקציות המוטלות על עובדים 2016 סופרי הצללים שהתקיים במאי במקום העבודה, דוגמת פיטורין, אינן רלוונטיות בנוגע לעובדי ציבור לשעבר, וכי "ניתן להפעיל עליהם סנקציה של פגיעה בפנסיה, אך עדיין היא אינה מבטיחה את מניעת הפרסום, וממילא אינה פשוטה משפטית". מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|355 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון עוד צוין בדיון צוות סופרי הצללים כי כללי הפרסום המסדירים את הקמת ועדת לחוק 117 , והוראותיו מוזגו בסעיף40השרים לפרסומים מקורם בחוק שבוטל העונשין, ולכן "העיגון שלהם מאוד בעייתי". צוות סופרי הצללים גיבש שתי טיוטות הכוללות הצעות לטיוב השמירה על סודות המדינה הן במישור הנורמטיבי והן בהיבטים של חיזוק מנגנוני אבטחת המידע, ניהול כוח האדם, היבטים טכנולוגיים והיבטים אחרים. בהחלטתו בעתירה שהוגשה נגד החלטת היועץ 41 ציין בג"ץ2017 יצוין כי באפריל המשפטי לממשלה שלא לפתוח בחקירה פלילית: "רשמנו לפנינו את העובדה כי בד בבד עם ההחלטה לסגור את תיק התלונה שבנדון הוחלט גם להקים צוות שיבחן קידום הנחיה מערכתית לטיפול בתופעות של שיח בכירים לשעבר במערכת הביטחון עם 'סופרי צללים' או עיתונאים, על מנת למנוע הישנות מקרים כאלה בעתיד". ]של צוות סופרי הצללים[ בסיום פסק הדין צוין כי "יש לקוות כי המלצות אלה תוגשנה בהקדם שכן מדובר בתופעה שהטיפול בה נדרש ויפה שעה אחת קודם". הטיל שר הביטחון דאז על המשנה לנשיאת בית המשפט העליון לשעבר, 2018 בשנת לגבש חוות דעת בעניין הדלפות שיש בהן סכנה לביטחון המדינה. השופט התייחס בין היתר לעבודת צוות סופרי הצללים וציין לגבי הצעות שהעלה הצוות כי "יש להביא לקידומן בהקדם האפשרי, תוך ניסוחן באופן סופי על דעת היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה, שהן מצויות בפניהם לעיון". בביקורת עלה כי אף שעברו כשלוש שנים מאז שהוקם צוות סופרי הצללים וכשנתיים מאז שהביע בג"ץ תקווה כי המלצות הצוות יוגשו בהקדם - לא הגיש צוות סופרי צללים את המלצותיו, וממילא טרם הסתיים הטיפול בנושא והוא לא סוכם על ידי היועץ המשפטי לממשלה. על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד המשפטים כי בשבועות 2019 בתגובתו מיוני הקרובים תועבר ליועץ המשפטי לממשלה טיוטה מעודכנת של דוח צוות סופרי הצללים, במטרה לקדם את השלמת עבודת הצוות. .1957-דיני עונשין (ביטחון המדינה, יחסי חוץ וסודות רשמיים), התשי"ז 40 .27.4.17 ,'ד"ר הראל פרימק ואח' נ' משטרת ישראל ואח 8784/15 בג"ץ 41 356 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה בביקורת עלה כי גם כאשר כללי הפרסום והצנזורה מקוימים במלואם, נחשפים גורמים בלתי מורשים למידע מסווג עקב היותם שותפים לתהליך כתיבתם והפקתם של ספרים לפני הגשתם לצנזורה ולוועדת השרים לפרסומים. נוסף על כך, מדיוני צוות סופרי צללים עולה כי יש בעיות ניכרות בכללים הקיימים, בישימות של הוראות חוק העונשין ובאפשרות לאכוף אותן. משרד מבקר המדינה מעיר כי הנושא אינו מקודם דיו, אף על פי שהן בג"ץ והן השופט שמינה שר הביטחון דאז הכירו בחשיבותו. על היועץ המשפטי לממשלה לוודא כי צוות סופרי הצללים ישלים את עבודתו. אשר למשרד המשפטים, לאחר שיבחן את המלצות הצוות עליו לגבש פתרונות ברי אכיפה למניעת חשיפת חומר מסווג לפני מי שאינו מורשה לכך בעת כתיבת ספרים על ידי עובדי ציבור מכהנים ועובדי ציבור לשעבר. מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|357 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשוןסיכום בארכיון המדינה ובשלוחותיו וכן בארכיונים ציבוריים ופרטיים מצויים חומרים ארכיוניים מסווגים. זאת, אף שחלק ניכר מהם אינם כפופים להסדרי ביטחון מידע ממלכתיים או שכפיפותם להסדרים אלה מוטלת בספק. מצב זה טומן בחובו סכנה לגילויו של מידע מסווג ולפגיעה בביטחון המדינה. הפעילות שמקיים המלמ"ב על מנת למנוע את גילוים של חומרים אלה לעין הציבור היא אומנם חשובה אך אינה מבוצעת מכוח חוק והיא תלויה בהסמכת הגנז ובהסכמתם של מנהלי הארכיונים. סכנה לגילויו של מידע מסווג קיימת גם בתהליך כתיבתם של ספרים על ידי נבחרי ציבור ועובדי ציבור בהווה ובעבר. הגם שטרם פרסום הספרים קיימת חובה להעבירם לאישור הצנזורה ולאישור ועדת השרים לענייני פרסומים, אין זה מן הנמנע שסוד ידלוף לגורמים שאינם מורשים תוך כדי תהליך הכתיבה וההבאה לדפוס. צוות שהקים היועץ המשפטי לממשלה כדי לבחון את הסוגיה דן בנושא מזה למעלה משלוש שנים ואולם טרם הגיש המלצותיו. בדוח זה עלתה גם סוגיית מעורבות הצנזורה בארכיונים. במציאות הטכנולוגית הקיימת מיטַשְטְשים הגבולות בין עיון בחומר ארכיוני לבין פרסומו, שכן העיון במסמכים ארכיוניים שנחשפו נעשה על פי רוב באתר המרשתת של הארכיון. הדבר מוביל לשאלת הצורך בקיומן של שתי בדיקות נפרדות - של מחלקת החשיפה ושל הצנזורה - כפי שמתבצע בארכיון המדינה. נדרשת בחינה ממצה של שני המושגים הללו - עיון ופרסום - בכל הנוגע למהותם ולהתאמת ההסדרים החלים עליהם למציאות הנוכחית. בעידן בו השימוש בניירת הולך ונעלם, נדרשת היערכות לאומית לניהול ארכיונים באופן דיגיטלי. בכלל זה יש לוודא כי המערכות המשמשות ארכיונים אלו מוגנות מפני חדירה אליהן, כי הן מאפשרות שינוע מאובטח של מידע מסווג ורגיש, וכי הן כוללות מנועי חיפוש מתקדמים לטובת הציבור. נוכח הרגישות הביטחונית הגלומה בתפוצתם הנרחבת של חומרים מסווגים, כפי שעלה בדוח זה, וחוסר הבהירות לגבי הכללים החלים על אבטחתם, קיימת חשיבות לטיפול בממצאי דוח זה בהקדם האפשרי. במסגרת זאת, יש להקפיד כי יתקיים איזון ראוי בין זכות הציבור לדעת וחופש הביטוי לבין השמירה על הסוד וביטחון המדינה.