מפעל הפיס/הטיפול בשתי תביעות משפטיות הנוגעות לכמה בכירים לשעבר - מפעל הפיס

 ♦ . .מבוא .מפעל הפיס (להלן - המפעל) הוקם בשנת 1951 , לפי החלטת הממשלה, כחברה מוגבלת בערבות ללא הון מניות. בדירקטוריון המפעל משתתפים נציגים של השלטון המקומי, של הממשלה ושל הציבור. המט רות העיקריות של המפעל הן ארגון הגרלות והימורים בקרב הציבור, שחלק מהכנסותיהם מועברות לרשויות המקומיות ומשמשות למטרות בריאות, חינוך, רווחה, תרבות ואמנות, נוסף על מימון המדינה בתחומים אלה. את ההימורים וההגרלות מארגן המפעל באמצעות היתר בלעדי שקיבל משר האוצר, על פי סעיף 231()(א2 ) לחוק העונשין, התשל"ז- מפעל הפיס 1747 .1977 . תוקף ההיתר מוארך מדי פעם בפעם ונקבעים סוגי ההימורים וההגרלות המותרים. 1748 דוח שנתי61ב .מפעל הפיס מאוגד כחברה פרטית אך במהותו הוא ארגון ציבורי מובהק, ולפיכך הוא כפוף לעקרונות מתחום המשפט הציבורי וכן לעקרונות מתחום המשפט הפרטי. המפעל הוא גוף מבוקר על פי סעיף 9(5 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 , משום שהממשלה משתתפת בהנהלתו. בדוחות ביקורת על המפעל]נוסח משולב[ שפורסמו במשך השנים11 ציין מבקר המדינה את מהותו של המפעל, את מטרותיו הציבוריות ואת חובתו לפעול על פי כללים מהמשפט הציבורי. בי ן היתר העיר מבקר המדינה למנהלי המפעל ולעובדיו כי עליהם לבצע את עבודתם באופן ענייני וללא משוא פנים; לפעול על פי אמות מידה אחידות וסבירות; לקבל החלטות בתהליך הולם שבו יישקלו ויתועדו כל השיקולים הדרושים; להימנע מפעילויות פוליטיות ומניגוד עניינים; לצמצם את הוצאות המפעל ככל שניתן ולפעול להגדלת סכומי הכספים שיוקצו למטרות ציבוריות. מבקר המדינה גם המליץ להרחיב את היקף הפיקוח הציבורי על המפעל ולבחון את הצורך לעשות שינויים בכל הנוגע לשליטה של העומדים בראש המפעל בחלוקת סכומי הכסף הגדולים שהוא מגייס מהציבור. ביוני 2002 מונה מר שאול סוטניק למנכ"ל המפעל (להלן- המנכ"ל), ביוני 2003 מונה מר שמעון כצנלסון ליו"ר דירקטוריון המפעל (להלן - יו"ר הדירקטוריון או היו"ר), ובאוגוסט 2003 אישר הדירקטוריון את מינויו של עו"ד רוני כהן לתפקיד מזכיר המפעל, והוא נכנס לתפקידו בספטמבר אותה שנה . בסוף דצמבר 2007 סיים מר כצנלסון את תפקידו במפעל, על פי בקשתו. יצוין כי ממועד זה ועד ינואר 2011 , עדיין לא מונה יו"ר חדש לדירקטוריון למפעל12. 1. ביוני 2007 החליט דירקטוריון המפעל לאשר הסכם שגובש במסגרת הליך גישור13 שהתקיים בין המפעל ובין "אקוטק מערכות כלכליות בע"מ" (להלן - אקוטק או החברה), ובעליה - יו"ר דירקטוריון המפעל לשעבר, מר גדעון גדות, וסמנכ"לית המפעל לשעבר, גברת רחל גואטה (להלן - בעלי אקוטק) - בעניין תביעה שהגישה החברה נגד המפעל בגין הפרה לכאורה של זכויות פטנט שבבעלותה (להלן - הסכם הגישור). על פי ההסכם ישלם המפעל לאקוטק ולבעליה סך של 4.2 מיליון דולר בתוספת מע"ם בתוך 30 ,יום מהמועד שבו ייתן בית המשפט תוקף להסכם תמורת קבלת פטנט רשום שבבעלות החברה - "שיטת משחק של משחקי מזל באמצעות האינטרנט" (להלן - הפטנט הרשום), ותמורת זכויות על המצאה אחרת שלגביה הגישו בעלי אקוטק בקשה לרישום פטנט - "מכונת מזל הנשלטת מרחוק" (להלן - הזכויות על ההמצאה). עוד נקבע בהסכם כי הספק, שמכר למפעל את המערכת שבהפעלתה לטענת אקוטק הופרו זכויותיה על הפטנט, יישא בחצי מיליון דולר בתוספת מע"ם מהסכום שישולם במסגרת ההסכם, והתביעה שהגישה אקוטק כנגד המפעל תסולק. הסכם הגישור נחתם והוגש לבית המשפט באוקטובר 2007 , ובאותו החודש נתן לו בית המשפט תוקף של פסק דין (להלן - תביעת אקוטק). .__________________ .11 ,ראו, בין היתר, מבקר המדינה דוח על הביקורת במפעל הפיס ( 1994 ;) דוח ביקורת על האיגודים ( 2000 ;) דוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה ( 2002.) .12 ביולי 2010 מינה ראש הממשלה ועדה לאיתור מועמדים לתפקיד יו"ר המפעל. בינואר 2011 הודיע מנכ"ל משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה כי הוועדה תציג בקרוב בפני ראש הממשלה רשימת מועמדים לתפקיד. .13 המגשר בתביעה זו היה שופט בית המשפט העליון (בדימוס) והיועץ המשפטי לממשלה לשעבר, פרופ' יצחק זמיר (להלן - פרופ' זמיר). מפעל הפיס 1749 .2. באוגוסט 2007 הושג הסכם פשרה בעניין אחר הנוגע למפעל; מדובר בעתירה שהגישו לבג"ץ שלושה בכירים לשעבר במפעל - בעלי אקוטק ומר אליצור גורן, מנכ"ל המפעל לשעבר, בעקבות תביעת המפעל בבית הדין לעבודה להפחית את ההטבות שניתנו להם במסגרת תנאי פרישתם. במרס 1998 הגיש המפעל לבית הדין האזורי לעבודה תביעה נגד שלושת הבכירים לשעבר14 . המפעל טען בנימוקיו לתביעה כי תנאי השכר והפרישה, שהמפעל נתן בעבר לשלושתם, בטלים .__________________ .14 עב 98/300851 מפעל הפיסנ' גדעון גדות ואח', תקדין. 1750 דוח שנתי61ב .מאחר שהם חורגים מהמקובל והסביר במגזר הציבורי. בתביעה התייצב היועץ המשפטי (להלן גם היועמ"ש) לממשלה, בתוקף סמכותו על פי פקודת סדרי הדין ]נוסח חדש [ )(התייצבות היועץ המשפטי לממשלה 15. היועמ "ש לממשלה טען כי המפעל הוא גוף דו -מהותי ועל כן חלות עליו נורמות מתחום המשפט הציבורי, לרבות חובת ההגינות, היושר, הסבירות ותום הלב, שמהן נגזר כי היה עליו לקיים הליכים ראויים כמקובל במגזר הציבורי בעניין אישור תנאי הפרישה של הנתבעים, כי תנאי הפרישה של שלושת הבכירים מנוגדים לתקנת הציבור, וכי הוא לא היה רשאי לקבוע לעובדיו הבכירים תנאי פרישה החורגים חריגה מהותית ובלתי סבירה מתנאי ההעסקה המאושרים לבכירי גופים דומים במגזר הציבורי. עוד טען היועמ"ש לממשלה כי מן הראוי שסעיף 29 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 , החל על גופים מתוקצבים ונתמכים, יוחל גם על המפעל, בהיותו גוף ציבורי מובהק. נוכח הקרבה הנורמטיבית בין המפעל והגופים האמורים, עולה המסקנה שהמפעל אינו רשאי לנהוג בחריגה קיצונית מהנורמות הנקבעות מכוח סעיף 29 לעניין השכר במגזר הציבורי. גם על גוף ציבורי שאינו נכנס לתחולת הסעיף האמור לעיל קיימות מגבלות בהסדרי שכר ופנסיה מטעמי תקנת הציבור. בית הדין האזורי לעבודה בפסק דינו מאוקטובר 2003 קיבל את תביעת המפעל ואת עמדת היועמ "ש לממשלה ופסק כי שיעור הפנסיה של שלושת הבכירים לשעבר יופחת, וכי הם ישיבו למפעל כספים עודפים שקיבלו. הבכירים ערערו על פסק הדין בבית הדין הארצי לעבודה. בדצמבר 2004 , בעת שהערעור על פסק הדין של בית הדין האזורי לעבודה היה תלוי ועומד, החל תהליך גישור בין אותם בכירים ובין המפעל, כדי להגיע להסדר בנוגע לשינוי תנאי פרישתם. לעצם קיום הליך גישור או משא ומתן ישיר בין שלושת הבכירים והמפעל נדרשה הסכמת היועמ"ש לממשלה (שהתייצב כאמור בתביעה ואף היה צד בערעור). אף להסכמות שיגובשו בין הצדדים נדרש אישור היועמ "ש לממשלה, דהיינו - ללא אישור היועמ"ש לממשלה והסכמתו לא תיתכן פשרה בעניין הנדון. הליך הגישור בשלב הערעור בבית הדין הארצי בוצע בהסכמת נציג היועמ"ש לממשלה ובליוויו 16. הפעולות הראשו נות לגיבוש ההסכם בנושא בוצעו במסגרת הליך גישור 17 , אולם בסופו של דבר הופסק ההליך במרס 2005 , ונציגי הצדדים החלו לקיים משא ומתן ישיר ללא מעורבות המגשר. לפי ההסכם הופחתו במידה ניכרת סכומי ההשבה שחויבו בהם שלושת הבכירים בעקבות פסיקה של בתי הדין לעבודה (האזורי והארצי) והם אף נפרסו (לאחר שחלק מהם שולם מידית) ל -120 תשלומים חודשיים (גורן וגדות) ול-180 תשלומים חודשיים (גואטה) (להלן- הסכם הפשרה). יצוין כי אחד הנימוקים להסכמה של המפעל, פרקליטות המדינה והיועמ "ש לממשלה להפחתה ולפריסה של סכומי ההשבה היה מצבם האישי והכלכלי של שלושת הבכירים (להלן - התביעה נגד גג"ג) 18. .__________________ .15 " על פי פקודה זוראה היועץ המשפטי לממשלה, כי זכות של מדינת ישראל או זכות ציבורית או ענין ציבורי מושפעים או כרוכים, או עלולים להיות מושפעים או כרוכים, בהליך פלוני שלפני בית משפט... רשאי הוא, לפי ראות עיניו, להתייצב באותו הליך ולהשמיע דברו, או להסמיך במיוחד את נציגו לעשות זאת מטעמו". .16 היועמ"ש לממשלה התנגד להצעה לקיים הליך גישור בעת שהתביעה הייתה תלויה ועומדת בבית הדין האזורי ועמד על קבלת הכרעה שיפוטית בהליך. .17 גם בתביעה זו, עדהפסקת הליך הגישור, היה המגשר פרופ' זמיר. .18 ביטוי זה מתייחס לתביעה שהגיש המפעל נגד שלושת הבכירים, לעתירות שהגישו הבכירים בעקבותיה, להליכי המשא ומתן שקיימו הצדדים ולהסכם הפשרה. מפעל הפיס 1751 . 3. מהמסמכים המתעדים את הנושא עולה כי ההליכים המרכזיים בשתי התביעות האמורות התקיימו במקביל בשנים 2005 -2007 ובשתיהן קיים המפעל משא ומתן עם אותם אנשים - מר גדות וגב' גואטה19 . עוד עולה כי דירקטוריון המפעל אישר לשלם למר גדות וגב' גואטה ולחברה שבבעלותם 4.2 מיליון דולר בתביעת אקוטק, וכחודשיים לאחר מכן נחתם עם שניהם הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג שהפחית כאמור במידה ניכרת, בין היתר בגין מצבם האישי והכלכלי, את סכומי ההשבה. למרות העובדות שלעיל לא בחן המפעל את הזיקה האפשרית בין התביעות ואת משמעויותיה וקיבל את החלטותיו בהן בהתעלם מזיקה זו ובניגוד למתחייב ממנה. פעולה זו התאפשרה, בין היתר, משום שהדירקטוריון קיבל דיווח על הסכם הפשרה (בתביעה נגד גג"ג) רק לאחר שההסכם כבר נחתם וקיבל תוקף של פסק דין. .עוד הועלה שהמפעל ונושאי התפקידים בו שהיו מעורבים בפעילותו בכל הנוגע לשתי התביעות האמורות או היו ערים לפעילות זו (יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל ומזכיר המפעל) לא דיווחו לעורך הדין אשר ייצג את המפעל בתביעה נגד גג"ג (להלן - בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג), לפרקליטות וליועמ"ש לממשלה על פרטי התביעה ה מקבילה (תביעת אקוטק) והתקדמות הטיפול בה, לרבות החלטת הדירקטוריון בנושא מיוני 2007 , אף על פי שבמידע לגבי קיום תביעה מקבילה זו ובוודאי במידע לגבי החלטת הדירקטוריון היה כדי להשפיע במישרין על השיקולים שלפיהם בא כוחו של המפעל, הפרקליטות והיועמ"ש לממשלה קבעו את העקרונות של הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג. 4. במרס 2008 החליט הדירקטוריון, על פי בקשת הדירקטורים מר מוטי ששון ומר משה גילצר, להקים ועדת בדיקה בראשות מר ששון ובהשתתפות שלושה חברי דירקטוריון נוספים, אשר תבדוק את "הפשרה עם גדות גואטה גורן". בישיבת דירקטוריון שה תקיימה בספטמבר 2008 המליץ מר ששון, בעקבות כל הנושא לגורם חיצוני לא בתוך ]את[ שאלות שהעלתה ועדת הבדיקה, "להעביר מפעל הפיס. התנהלות מוזרה ביותר של מפעל הפיס, הגיעו להסכם פשרה בלי שאושר בדירקטוריון". מר ששון ציין כי מסר את המסמכים ]בתביעה נגד גג"ג[ בנושא למשרד מבקר המדינה, לפי בקשת המשרד. הדירקטוריון החליט כי, בנוסף למסירת המסמכים למשרד מבקר המדינה, גם מבקר הפנים של המפעל (רואה חשבון ממשרד הנותן שירותי ביקורת פנימית למפעל) יבצע בדיקה מיוחדת של התביעות האמורות. ביולי 2009 , בדיון בנוגע לטיוטת דוח מבקר הפנים בנושא ממאי 2009 , החליטה ועדת הביקורת של דירקטוריון המפעל כי היא רואה "בחומרה רבה" את ממצאי הדוח. באפריל 2010 הגיש מבקר הפנים ליו"ר ועדת הביקורת טיוטת דוח מעודכנת בנושא. במאי 2010 דנה ועדת הביקורת בממצאי טיוטת הדוח ובהמלצותיו והחליטה, בין היתר, לאמץ את מסקנות מבקר הפנים ולהציגן לדירקטוריון כדי שיקבע אם לאשרן20 . רק בנובמבר .__________________ .19 ,בהסכם על השבת סכומים בגין תנאי פרישה נכלל בכיר נוסף, מנכ"ל המפעל לשעבר שאין לו קשר להליך המקביל (תביעת אקוטק). .20 'בעניין הממצאים וההמלצות האמורות, ראו להלן עמ 1782 ו- 1783. 1752 דוח שנתי61ב .2010 , לאחר שמשרד מבקר המדינה העביר באוגוסט 2010 למפעל את טיוטת דוח הביקורת שלו בנושא, קיים הדירקטוריון דיון מסכם בנושא והחליט לאמץ את המלצות ועדת הביקורת הנוגעות לדוח מבקר הפנים; הדירקטוריון לא קבע בהחלטתו את הפעולות המתחייבות מההמלצות שאימץ. מפעל הפיס 1753 .5. משרד מבקר המדינה בדק בחודשים מאי 2009 - יולי 2010 לסירוגין, בין היתר, את ההליכים לגיבוש הסכם הגישור בעניין תביעת אקוטק ואת ההליכים לגיבוש הסכם הפשרה בעניין התביעה נגד גג"ג. משרד מבקר המדינה בחן גם נושאים אלה: אופן יישום החלטת הדירקטוריון ולפיה מבקר הפנים יבצע בדיקה מיוחדת בעניין שתי התביעות האמורות ופעולות ועדת הביקורת והדירקטוריון בנושא; הדיווח על תביעת אקוטק במסגרת הדוחות הכספיים של המפעל; חשש לניגוד עניינים בפעילותו של מנכ"ל המפעל; ומעורבות של המנכ"ל בקידום מועמדות עובד מבקר הפנים לתפקיד במפעל. הבדיקות נעשו במפעל, ובדיקת השלמה נעשתה במשרד המשפטים. .רכישת הפטנט .1. אקוטק נוסדה באוגוסט 1996 , כשלושה חודשים לאחר שבעלי החברה- מר גדות וגב' גואטה - פרשו מהמפעל21 . במרס 2000 הגישה אקוטק לרשם הפטנטים בקשה לרישו ם פטנט לגבי שיטת משחק של משחקי מזל באמצעות האינטרנט, שממציאיו הם מר גדות וגב' גואטה. הפטנט נרשם בספטמבר 2001. בספטמבר 2003 פרסם המפעל "הזמנה לקבלת מידע" בנושא מערכות למכירת מוצריו בערוצים אינטראקטיביים, דהיינו מערכות תכנה, חמרה וציוד נלווה שיאפשרו להפעיל את מוצרי המפעל באינטרנט, בטלפון הסלולרי, במחשבי כף יד ובטלוויזיה הדיגיטלית. באוקטובר 2003 הודיעה אקוטק למפעל כי היא בעלת פטנט ישראלי רשום המקנה לה בלעדיות על שיטה להפעלת משחקי מזל, ובכלל זה כרטיסי גירוד ("חיש גד") אלקטרוניים בערוצים אינטראקטיביים. 2. בינואר 2004 הודיע המפעל לאקוטק כי הוא מתכוון להוציא הזמנה לקבלת הצעות למכירת כרטיסי גירוד ("חיש גד") בערוצים אינטראקטיביים. אקוטק פנתה באותו חודש ליו"ר ועדת הביקורת של המפעל ולמנכ"ל המפעל וציינה שהמפעל אינו יכול להפעיל בישראל משחק "חיש גד" אלקטרוני אלא באמצעותה, בהיותה בעלת פטנט בנושא. ביולי 2004 פנה המפעל לכמה ספקים וביקש מהם להציע הצעות לאספקת מערכת .EIL22 , לרבות500 מסופי משחק של משחקי "חיש גד" (להלן - מערכת EIL או המערכת והמכונות האלקטרוניות) שיוצבו בנקודות מכירה שונות ברחבי הארץ. המפעל הביא לידיעת מגישי ההצעות את טענת הפטנט הרשום של אקוטק. 3. בספטמבר 2004 קיים דירקטוריון המפעל ישיבה מיוחדת בעניין המכרז לרכישת המערכת והמכונות האלקטרוניות, לנוכח טענות אקוטק שהמפעל עומד להפר זכויות על פטנט שלה. בישיבה סקר עורך דין חיצוני המתמחה בתחום קניין רוחני, פטנטים וזכויות יוצרים (להלן - בא כוח המפעל בתביעת אקוטק), את הפטנט ואת מערכת EIL ; הוא הסביר לחברי הדירקטוריון כי "מאחר ואקוטק פנו אלינו והביאו לידיעתנו את דבר קיומו של הפטנט, במידה והם יזכו בתביעה יש .__________________ .21 'בעניין פרטים לגבי תפקידם, תקופת עבודתם במפעל ותנאי פרישתם ראו להלן, עמ 1756 -1757 . .22 Electronic Instant Lottery . מערכת המאפשרת ביצוע הגרלות באמצעים אלקטרוניים, באמצעות שימוש בכרטיסים וירטואליים. 1754 דוח שנתי61ב .להם זכות לפיצוי כפל[23] , לפי חוק הפטנטים". הדירקטוריון החליט כי "לאתתקבל שום החלטה חדשה בנושא, יעשו בדיקות אבל לא תהיה הכרזת זוכה עד שלא תיעשה ישיבת דירקטוריון נוספת וממצה בנושא הזה בשנית". .__________________ .23 תשלום פיצויי עונשין, בנוסף לסכום הפיצויים שעשויים להפסק בגין מלוא הנזקים הנגרמים לה בשל הפרת הפטנט. מפעל הפיס 1755 .4. בנובמבר 2004 המשיך הדירקטוריון לדון בנושא מערכתEIL . בא כוח המפעל בתביעת אקוטק ציין בישיבה כי לפי חוות דעת שמסר למפעל באותו חודש "אין של המפעל[ הפטנט של אקוטק חל ביישומים שלנו"]24 . בחוות הדעת האמורה שהומצאה לחברי הדירקטוריון לקראת הדיון כתבו בא כוח המפעל בתביעת אקוטק ועורך פטנטים, שסייע לו בכתיבת החוות הדעת: " אנו מעריכים את סיכויי ההצלחה של תביעה כנגד מפעל הפיס בטענה כי מערכת ה-EIL נופלת בגדר הפטנט ע"ש אקוטק הינם נמוכים, ועומדים על כ-15% ." בישיבה האמורה בנובמבר 2004 ביקש מזכיר המפעל מעורך דין חיצוני נוסף שטיפל מטעם המפעל בהליכי המכרז "להסביר המצב המשפטי אם יוצא צו מניעה האם מסמכי המכרז מגינים עלינו כלפי צדדים שלישיים". עורך הדין השיב כי "הם למעשה מתחייבים לכך שהצעתם אינה מפירה זכויות ]הספקים של המערכת[ של צדדים שלישיים. בנוסף יש בהסכם עוד הוראות הגנה למפעל הפיס ". בסוף הישיבה החליט הדירקטוריון להמשיך בביצוע המכרז. על פי פרוטוקול הישיבה יו"ר הדירקטוריון ציין בדיון כי מכיוון " שהנושא מאוד התביעה נגד [ רגיש, אנחנו נמצאים בבית המשפט עם גדעון גדות בנושא אחר , כולם יודעים את זה ]גג"ג", יש למנות שלושה דירקטורים בוועדה מיוחדת לבחינת טענת הפטנט והמתחייב מכך. בתום הדיון החליט הדירקטוריון להקים ועדת משנה (להלן - ועדת אקוטק), שבה ישתתפו שלושה דירקטורים, מנכ"ל המפעל ומזכיר המפעל ושתסתייע בצוות מקצועי במטרה לקדם את המשא ומתן עם החברה בעניין הודעתה על הפטנט שבבעלותה. בהחלטת הדירקטוריון לא נאמר אם הוועדה מוסמכת להגיע לבדה לסיכומים סופיים עם החברה ובעליה. יצוין כי הייתה זו הפעם הראשונה שבה צוין בדיון של דירקטוריון המפעל כי בד בבד עם קיומה של תביעת אקוטק התקיימה תביעה נוספת (התביעה נגד גג"ג) שגם אליה קשורים בעלי אקוטק. מפרוטוקול הישיבה לא עולה כי בעקבות אזכור התביעה הנוספת ולנוכח הזיקה האפשרית בין התביעות ומשמעויותיה ביקש הדירקטוריון לעדכן אותו באופן שוטף בהתפתחויות בעניינה של התביעה נגד גג"ג. בישיבת דירקטוריון שהתקיימה בפברואר 2005 ציין יו"ר הדירקטורי ון כי פרופ' זמיר מונה למגשר בתביעה נגד גג"ג. מזכיר המפעל אמר בדיון כי "הבעלים של אקוטק זה אותם תובעים או נתבעים בבית דין לעבודה . הרעיון נראה לנו... שאולי אפשר לקשור את כל הפשרה הזו גם בבית דין לעבודה, גם בנושא הפטנט ולהוביל מהלך עם המגשר פרופ' זמיר, ולכן א נחנו רוצים לעשות גילוי נאות של אותו מהלך ולאשר את המהלך". יו"ר הדירקטוריון ציין בישיבה כי "הגענו להסכמה עם הצד השני ועם היועמ"ש לממשלה ]בתביעה נגד גג"ג[ יסכם]המגשר[שמה ש , יהיה מקובל גם עלינו, ]עורך הדין מני מזוז[ דהיום ]הדירקטוריון[ כמובן שאנחנו נראה את הסיכומים לפני זה ונאשר... במסגרת הזו ראינו שהעבודה של המגשר אם יש ]אקוטק[ מצוינת, אז למה לנו לא לבקש שאותו מגשר יהיה בתיק השני שאלות, בבקשה. אין פה החלטה, זה רק דיווח". מפרוטוקול הישיבה לא עולה כי התקיים דיון בנושא או כי הייתה התנגדות להצעותיו האמורות של יו "ר הדירקטוריון. .__________________ .24 .כל ההדגשות שבציטוטים המובאים בדוח זה אינן במקור, אלא אם כן מצוין אחרת 1756 דוח שנתי61ב .לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הדיווחים האמורים של היו"ר נדרש דירקטוריון המפעל לבחון ביסודיות את מלוא הפרטים בנושא ואת הזיקה בין התביעות ומשמעויותיה לגבי אופן טיפול המפעל בהן. 5. לנוכח חוות הדעת שנמסרו לדירקטוריון, הוא החליט כאמור בנובמבר 2004 להמשיך בביצוע המכרז בלא שדן בסוגיית הנזקים הצפויים למפעל אם בכל זאת תתקבל טענת אקוטק בדבר הפטנט מפעל הפיס 1757 .(דהיינו, מימוש של התרחיש שההסתברות לקיומו הוערכה כאמור ב-15% ). עניין זה הועלה רק לאחר מכן, במסגרת הליך אישור הסכם הגישור בידי מוסדות המפעל, לאחר שהמפעל כבר רכש את המערכת והמכונות האלקטרוניות והפעיל אותן. יצוין כי החלטת הדירקטוריון לאשר את הסכם הגישור ביוני 2007 הושפעה במידה רבה מסוגיית הנזק הכספי שהיה עלול להיגרם למפעל כפועל יוצא מהתביעה שהגישה אקוטק בינואר 2005 . 6. בישיבה שקיימה ועדת אקוטק בנובמבר 2004 הוחלט כי סמנכ"ל המחשוב של המפעל יבחן את הפטנט מהבחינה הטכנולוגית וכן יבחן את התאמתו למפעל, לרבות בתחום אבטחת המידע, וכי בה בעת יקיימו מנכ"ל המפעל והמזכיר משא ומתן עם נציגי אקוטק בדבר דרישות החברה לגבי הפטנט. בישיבה נוספת שקיימה הוועדה באותו חודש הועלו שתי הצעות להסכם בין המפעל ובין אקוטק בעניין הפטנט. יצוין כי בפרוטוקול זה ובפרוטוקולים אחרים של הוועדה - הן של ישיבות שבמסגרתן התקיים משא ומתן בינה ובין אקוטק והן של ישיבות פנימיות של הוועדה - לא צוינו הסכומים שהציע המפעל לאקוטק וממילא הנימוקים לקביעתם25 . 7. בעקבות ההזמנה להציע הצעות שפרסם המפעל כאמור במכרז ביולי 2004 , הגישה חברה מארה"ב 26 (להלן- הספק) למפעל הצעה בנושא. בדצמבר 2004 נחתם הסכם התקשרות בין המפעל לספק לאספקת מערכתEIL למפעל, להתקנת עמדות המשחק של המערכת (המכונות האלקטרוניות) ולתחזוקת המערכת. עלות ההתקשרות עם הספק הייתה כ -8 .מיליון דולר יצוין שבהסכם ההתקשרות בין הספק לבין המפעל הספק הצהיר והתחייב כי הוא הבעלים ו/או בעל רישיון שימוש במלוא זכויות הקניין הרוחני הנדרשות לביצוע ההתקשרות, וכי המערכת שיספק והשימוש בה על ידי המפעל, בהתאם להרשאות שהוא מעניק למפעל, אינם מפרים ולא יפרו פטנט, סוד מסחרי, זכות יוצרים, סימן מסחר או זכות קניין אחרת של אדם כלשהו. במסגרת ההסכם התחייב הספק גם לשפות את המפעל שיפוי מלא על הוצאות, הפסדים, תביעות ונזקים הנוגעים לביצוע התחייבויותיו או שמקורם במחדל של מי מעובדיו, יועציו או נציגיו, לרבות הוצאות ושכר טרחה של עורך דין, וכן התחייב להתגונן מפני כל תביעה שתוגש כנגד המפעל אשר לה הוא אחראי וליישבה על חשבונו. הספק התחייב גם להסדיר את המשך שימושו של המפעל במערכת שיספק, ולחלופין להחליף את המערכת או כל חלק ממנה שיידרש, ובכלל זה לספק למפעל רכיב ים, תכנות וחומרים שהם בעלי פונקציה ויעילות שווי ערך, אם ייקבע בהליך משפטי או אחר כי יש באספקת המערכת האמורה או חלק ממנה כדי להפר זכות של צד ג' וייאסר על המפעל להשתמש במערכת או באותו חלק. כדי להבטיח את התחייבויותיו על פי ההסכם העמיד הספק לזכות המפעל ערבות ב נקאית בסך מיליון דולר. סכום זה, על פי כתב הערבות, ניתן למשיכה על ידי המפעל בכל עת במקרה של הפרה יסודית של ההסכם על ידי הספק. סכום זה אינו גורע מכל זכות שיש למפעל לשיפוי ופיצוי בגין הפרת ההסכם. 8. בינואר 2005 הגישה אקוטק לבית המשפט המחוזי בתל אביב תביעה נגד המפעל, מנכ"ל המפעל, יו"ר הדירקטוריון וחברי הדירקטוריון 27 . בתביעתה טענה .__________________ .25 בעניין ממצאים שהעלתה הביקורת לגבי רישום פרוטוקולים על ידי הוועדה ראו להלן, עמ' 1755. .26 חברה המאוגדת בארה"ב ועוסקת, בין היתר, בפיתוח ובאספקה של מערכות משחק להימורים. .27 )ת"א (ת"א 1052/05 אקוטק מערכות כלכליות נ' מפעל הפיס ואח'. 1758 דוח שנתי61ב .אקוטק, בין היתר, כי יש בהפעלת מערכת EIL בידי המפעל משום הפרה של הפטנט שלה. היא ביקשה מבית המשפט להורות למפעל להפסיק כל פעולה שיש בה ניצול של הפטנט וכן למסור לה ולבית המשפט דוח מאומת על ידי רואה חשבון שיכלול "פירוט מלא של כל מערכת 'חיש גד' אלקטרוני שיוצרה עבור מפעל הפיס ו/או נרכשה על ידו ו/או מופעלת על ידו או ע"י מי טעמו - במישרין או בעקיפין - בגין השימוש במערכת כאמור, לרבות כל מוצר אחר שמפר את זכויות התובעת". אקוטק טענה בכתב התביעה כי אינה יכולה באותו שלב לאמוד את שיעור הפיצויים שתהיה זכאית להם בגין הפרת הפטנט, והיא מפעל הפיס 1759 . .שומרת על זכותה לתבוע פיצויים לאחר קבלת מידע הנוגע להיקף הפרת זכויותיה עוד ציינה אקוטק כי היא תתבע פיצוי כפל, משום שהמפעל ויתר הנתבעים המשיכו במעשיהם חרף התראותיה. 9. באותוחודש דיווח מזכיר המפעל לדירקטוריון כי ועדת אקוטק כבר מקיימת משא ומתן מתקדם עם בעלי אקוטק בנוגע לתשלומים שייתן המפעל לחברה תמורת הסרת תביעתה, אך הצדדים עדיין לא הגיעו ל"הסכמה מוחלטת". 10. בישיבת דירקטוריון שהתקיימה בפברואר 2005 הציע כאמור יו"ר המפעל לקיים הליך גישור עם אקוטק שהמגשר בו יהיה פרופ' יצחק זמיר, שופט בית המשפט העליון (בדימוס) והיועץ המשפטי לממשלה לשעבר (להלן - פרופ' זמיר או המגשר). היו"ר דיווח בישיבה כי פרופ' זמיר הוא גם המגשר בתביעה נגד גג"ג28 . במאי 2005 ,, לאחר שהמשא ומתן עם אקוטק נקלע למבוי סתום החל פרופ' זמיר בהליך גישור בתביעה זו, על פי הנחיות הנהלת המפעל. 11. בישיבה שקיימה בפברואר 2005 ועדת אקוטק עם בעלי אקוטק העלו הצדדים הצעות בעניין הסכומים שישלם המפעל לחברה, אך הצדדים לא הגיעו להסכמה29 . 12. בחוות דעת שהגיש למפעל בא כוח המפעל בתביעת אקוטק ביוני 2005 הוא ציין כי בהתבסס על בדיקה שעשה, יש סבירות גבוהה שאקוטק לא תצליח להוכיח בבית המשפט כי המפעל מפר את הפטנט שבבעלותה בכל הנוגע להפעלת מערכת .EIL. עם זאת ציין בא כוח המפעל בתביעת אקוטק כי למרות האמור לעיל, להסכם פשרה במסגרת גישור יש כמה יתרונות כדלקמן : (א) הוא מאפשר למפעל "לקנות את הסיכון" הכרוך מטבעו בהליכים משפטיים, שכן אף שלדעתו יש סבירות נמוכה בלבד שתביעתה של אקוטק תתקבל, לעולם אין מדובר בוודאות מוחלטת; (ב) רכישת הפטנט תאפשר למפעל בעתיד גמישות בעניין אפשרויות היישום של מערכת חיש גד באינטרנט; (ג) במסגרת הפשרה עם אקוטק יוכל המפעל להסדיר את נושא השימוש בפטנט אחר שאקוטק מבקשת לרשום - פטנט שיקנה למפעל בעתיד גמישות נוספת בעניין יישום מערכת החיש גד באינטרנט; (ד) הדבר יאפשר למפעל לחסוך בהוצאות המשפטיות הכרוכות בניהול ההליך המשפטי. לדעת משרד מבקר המדינה, בעקבות חוות הדעת שהגיש בנובמבר 2004 בא כוח המפעל בתביעת אקוטק, ולפיה סיכויי ההצלחה של תביעת אקוטק עומדים על כ-15% בלבד ויש סבירות גבוהה שטענתה של החברה תידחה בבית המשפט - היה על הדירקטוריון לקבוע לוועדה סכום מרבי שהמפעל יהיה מוכן לשלם לאקוטק בנסיבות אלה, דבר שלא נעשה. 13. ממכתבים ששלח בא כוח המפעל בתביעת אקוטק ליו"ר המפעל, המנכ"ל והמזכיר בנושא "תביעת אקוטק וגישור אפשרי עם גדות" במרס 2005 עולה כי בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג פעל לקידום האפשרות לגשר בין הצדדים באמצעות פרופ' זמיר גם בתביעת אקוטק. יצוין כי הליכי הגישור בתביעה נגד גג"ג באמצעות פרופ' זמיר החלו כבר בדצמבר 2004 (ראו להלן), והליכי הגישור בתביעת אקוטק באמצעותו החלו במאי 2005 . .__________________ .28 'בעניין זה ראו להלן, עמ 1759. .29 יצוין כי בהתייחס להצעות שהעלה המפעל בישיבה זו, ציין בהמשך המגשר במסמך שכתב ובדברים שאמר לדירקטוריון המפעל כי המפעל הציע בישיבה לשלם לאקוטק 4.2 ;מיליון דולר אולם הדבר לא בא לידי ביטוי בפרוטוקול ישיבה זו. 1760 דוח שנתי61ב . מהאמור לעיל עולה כי נושאי התפקידים האמורים במפעל (היו"ר, המנכ"ל והמזכיר) וגם בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג ידעו כבר במועד מוקדם זה (מרס 2005 ) כי גדות קשור לשתי התביעות. הידיעה על זיקה זו הייתה אמורה להוביל לבחינת קשרי הגומלין בין תביעות אלה, בעיקר בשלב ההכרעות הסופיות לגביהן. מפעל הפיס כתב בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה כי הנהלת המפעל החליטה מיזמתה לנסות לכרוך יחד את הטיפול בשתי התביעות, אף שמבחינה עניינית אין ביניהן כל קשר, וזאת "מתוך ידיעה שיש קשר פרסונאלי חלקי" בין התביעות; וכי "הניסיון לכרוך בין 2 התיקים נתקל בקשיים מעשיים בעיקר בגלל השונות המוחלטת של המטריות המשפטיות השונות לחלוטין בהם עוסקים 2 ."ההליכים לדעת משרד מבקר המדינה, על אף הקשיים הנטענים והשונות המשפטית, היה על המפעל והעומדים בראשו לבחון, בעיקר בשלב ההכרעות הסופיות לגבי התביעות, את קשרי הגומלין והזיקות האפשריים ביניהן באופן שיבטיח כי הנימוקים לסיכום כל אחת מהתביעות מתיישבים אלו עם אלו. 14. בכתב הגנה שהגיש המפעל ביולי 2005 לבית המשפט הוא ביקש לדחות את התביעה שהגישה אקוטק. בין היתר טען המפעל שמערכת EIL ושיטת המשחק שלה פועלות באופן שונה לגמרי מאלה של אקוטק ואין בהן כדי להפר את זכותה של אקוטק על הפטנט, וכי הפטנט של אקוטק חסר חידוש ונטול התקדמות המצאתית. באותו חודש פנה המפעל לבית המשפט גם בבקשה להורות לרשם הפטנטים לדון בבקשה שהגיש לביטולו של הפטנט הרשום על שם אקוטק 30 . בדצמבר 2005 דחה בית המשפט את בקשתו האחרונה של המפעל וקבע שהוא מוסמך לדון בשאלת תוקף הפטנט במסגרת בירור הטענה להפרת הפטנט. 15. ביולי 2005 גיבשו מנכ"ל המפעל, סמנכ"ל מחשוב, סמנכ"ל כספים וסמנכ"ל שיווק עקרונות לקביעת הסכום שיציע המפעל לאקוטק במסגרת הגישור (להלן - הצעת הסמנכ"לים). בהצעה נאמר כי "נעריך את הסכום שיש לשלם בגין השימוש בפטנט ב -2% מהכנסות ה EIL , הערכת ההכנסות מה EIL היא ל -80 מליון ש "ח בשנה, 2% מזה מגיעים ל -1.6 מליון ש "ח. על פי הערכתו של בא כוח המפעל בתביעת אקוטק, למפעל סיכויים טובים לזכות בתביעה שהוגשה על ידי אקוטק, וניתן להעריכם בכ 70%-80% . לפיכך הצעת המחיר הסופית שניתן להציע היא 25% מסך1.6 מליון ש"ח שהם כ - 400,000 ש"ח לשנה. למפעל הפיס תהי ה זכות שימוש בלעדית בישראל, אקוטק יוכלו לתת זכויות שימוש בחו"ל". הצעת הסמנכ"לים הוגשה למגשר, אך אקוטק דחתה אותה. יצוין כי ביוני 2008 ,)כתב מזכיר המפעל לאחד מחברי הדירקטוריון (מר מוטי ששון לאחר פנייתו של האחרון אליו, שהצעת הסמנכ"לים האמורה היא אחת הדוגמאות להצעות שונות שעלו במהלך המשא ומתן עם אקוטק והתבססו על הערכות והנחות עבודה שונות. המזכיר כתב כי הצעת הסמנכ"לים התבססה על ההנחה שההכנסות .__________________ .30 לפי חוק הפטנטים, התשכ"ז - 1967 , לא ידון רשם הפטנטים בבקשה לביטול פטנט בזמן שתלוי ועומד בבית משפט הליך בשל הפרת אותו פטנט או ביטולו, אלא ברשות בית המשפט. מפעל הפיס 1761 .ממערכת ה- EIL יגיעו ל-80 מיליון ש"ח בשנה והנחה זו התבררה בהמשך כהערכת חסר, שכן ההכנסות הן כ-230 מיליון ש"ח בשנה. עוד כתב המזכיר כי יש הטוענים ששיעור התמלוגים המזערי יהיה 9% , ולא2% כפי שנקבע בהצעה, וקשה לדעת מה יחליט בית המשפט בנושא. 16. באפריל 2006 הגישו המפעל ויתר הנתבעים הודעה לבית המשפט בעניינו של צד שלישי, הספק, ובה נאמר כי אם יימצא שהם חבים חוב כלשהו לאקוטק או אחראים כלפיה בדרך כלשהי אזי 1762 דוח שנתי61ב .הם זכאים לכך שהספק, על פי ההסכם שנחתם עמו, ישפה אותם באופן מלא בגין כל סעד, נזק, תשלום והוצאה שייגרמו להם או שייפסקו נגדם ובגין כל נזק שייגרם להם בעקבות כך. 17. בדיון שקיימה ועדת אקוטק באפריל 2006 ציין בא כוח המפעל בתביעת אקוטק כי ה ספק טוען שהוא אינו מחויב לשפות את המפעל בשום סכום בנוגע לתביעה (בעניין זה ראו להלן). בדיון הוחלט להמשיך בהליך הגישור עם אקוטק ולעדכן את הצעת הסמנכ"לים בהתאם להכנסות בפועל ממערכת ה-EIL . לא נמצא כי הצעת הסמנכ"לים מיולי 2005 עודכנה כאמור, ולמותר לציין כי הצע ה מעודכנת אף לא הוצגה לדירקטוריון של המפעל ביוני 2007 לפני שהוא אישר (ראו להלן) את הסכם הגישור עם אקוטק. כמו כן הועלה שוועדת אקוטק לא ביקשה שהמפעל ימציא לה את ההתכתבויות עם הספק בעניין השיפוי וחוות דעת משפטית נוכח עמדתו האמורה של הספק. 18. ביוני 2006 שלח המגשר למזכיר המפעל ולוועדת אקוטק מסמך ובו פירט את הצעתו ליישוב המחלוקת בתביעה כדלהלן: "א) בהסכמת אקוטק, התביעה שהוגשה על ידי אקוטק נגד מפעל הפיס ויתר הנתבעים תידחה, על בסיס ההסכם שיושג בין אקוטק לבין מפעל הפיס; ב) מפעל הפיס יקבל מאקוטק זכות שימוש בלעדית ובלתי -מוגבלת בזמן, המאפשרת למפעל הפיס לנהוג מנהג בעלות בישראל, הן בפטנט הרשום והן בבקשה לפטנט [31] , או יקבל את זכות הבעלות, ובין הצדדים יחתם הסכם שיבטיח את מפעל הפיס מפני תביעה עתידית מצד אקוטק; ג) מפעל הפיס ישלם לאקוטק סכום של 4.2 מליון דולר (בתוספת מע"מ) בתוך 30 ."יום מיום דחיית התביעה ומתן תוקף להסכם על ידי בית המשפט במכתבו הסביר המגשר מדוע לדעתו הצעתו האמורה ליישוב המחלוקת היא הצעה סבירה והוגנת, כדלהלן: (א) אם אקוטק תזכה בתביעה שהגישה, בית המשפט יכול לאסור על המפעל להשתמש במכונות האלקטרוניות ולחייב אותו לשלם פיצויים בגין הפרת הפטנט הרשום. המגשר ציין: "לא אקבל על עצמי להעריך עד כמה אפשרות זאת ממשית. עם זאת, נראה לי כי לא יהיה זה נכון להתעלם מאפשרות זאת או להניח כי אין סיכוי שאקוטק תזכה בתביעה באופן מלא או באופן חלקי. השלכות של זכיה כזאת, אם תתרחש, עשויות להיות, מן הבחינה של מפעל הפיס, קשות". (ב) סעיף 183 לחוק הפטנטים, התשכ"ז- 1967 ,, קובע בין היתר כי בית משפט בבואו לפסוק פיצויים בגין הפרת פטנט, רשאי להביא בחשבון את הרווחים שהמפר הפיק ממעשה ההפרה ואת דמי התמלוגים הסבירים שהמפר חייב היה בתשלומם אילו ניתן לו רישיון לנצל את הפטנט ובהיקף שבו נעשתה ההפרה. בית המשפט רשאי לחייב את הנתבע לתת דין וחשבון על היקף ההפרה, והוא רשאי גם לפסוק פיצויים באמצעות אומדן. אם הפרת הפטנט נעשתה לאחר שבעל הפטנט הזהיר את המפר, רשאי בית המשפט לחייב את המפר גם בתשלום פיצוי עונשין עד כדי כפל סכום הפיצויים. המגשר ציין: "נראה לי כי אם אמנם בית המשפט יקבע שמפעל הפיס הפר את הפטנט (וכאמור, אין אני מביע דעה באשר לסיכוי שבית .__________________ .31 בקשה לרישום פטנט לגבי "מכונת מזל הנשלטת מרחוק" שהגישו באוגוסט 2003 מר גדות וגב' גואטה לרשם הפטנטים. מפעל הפיס 1763 . המשפט אכן יקבע כך, וייתכן כי הסיכוי אינו גדול, ואולי אף קטן), סכום הפיצויים שמפעל הפיס עלול להתחייב בו, עשוי להיות גדול פי כמה מן הסכום שמוצע לצורך הסדר מוסכם בין מפעל הפיס לבין אקוטק". 1764 דוח שנתי61ב .(ג) גם אם בית המשפט ידחה את התביעה של אקוטק, ההתדיינות עשויה להימשך שנים וההוצאות הכספיות (כגון שכר טרחה של עורכי דין ושל מומחים) עשויות להיות גבוהות. חוסר הוודאות שישרור במהלך ההתדיינות לגבי תוצאותיה עלול להכביד על המפעל ולהגבילו ועקב כך לגרום לו נזקים כלכליים. (ד) "מפעל הפיס הציע לאקוטק (בחודש פברואר 2005 ) תשלום בסכום של4.2 מליון דולר (בתוספת מע"מ) בתמורה לזכות שימוש בפטנט הרשום (לתקופה של עשר שנים - לטענת אקוטק). סכום זה נראה בשעתו למפעל הפיס כסכום סביר בנסיבות העניין. הצעתי נוקבת באותו סכום (על אף הזמן שחלף מאז) תמורת זכות לשימוש בלעדי ובלתי-מוגבל בזמן בישראל, שתאפשר למפעל הפיס לנהוג מנהג בעלים, או תמורת זכות בעלות, וזאת הן בפטנט הרשום והן בבקשה לפטנט". (ה) "כאשר מפעל הפיס הציע לשלם לאקוטק סכום של 4.2 מליון דולר, סכום זה היה מבוסס על הערכה כללית של המצב ועל הרצון להימנע מהתדיינות בבית המשפט. כיום, לאחר שקיימים נתונים על ההכנסות של מפעל הפיס מהפעלת המכונות, אפשר לומר כי לסכום זה יש בסיס סביר גם בהערכה כלכלית ומשפטית המתבססת על נתונים אלה". (ו) הסדר בין המפעל לאקוטק יאפשר למפעל להרחיב מיד את פעילותו ולהגדיל את הכנסותיו. המפעל יוכל לרכוש ולהפעיל מכונות נוספות, להנהיג משחקי הימורים באינטרנט וגם להשתמש בבקשה לפטנט כדי להרחיב ולגוון את משחקי ההימורים שהוא מפעיל. (ז) "יש יסוד להניח כי חברת מול טי-מדיה, שמפעל הפיס הגיש נגדה לבית המשפט הודעת צד שלישי, תהיה מוכנה לשאת בחלק מן התשלום שישולם על ידי מפעל הפיס לאקוטק לצורך הסדר מוסכם". לא נמצא כי הצעת המפעל מפברואר 2005 ,, שאליה התייחס המגשר ולפיה המפעל ישלם לאקוטק 4.2 מיליון דולר בעד הפטנט, תועדה במסמך כלשהו של המפעל. כמו כן לא נמצא כי המפעל הכין תחשיבים שביססו את ההצעה האמורה. בינואר 2009 כתב מזכיר המפעל למשרד מבקר המדינה כי במהלך המשא ומתן עם אקוטק הועלו מטעם אקוטק והמפעל הצעות שונות בנושא לצורכי משא ומתן; "מדובר בהצעות שהיו על בסיס הערכות גסות בלבד שכן המו"מ היה בתחילתו". לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועדה הייתה מוטלת החובה לתעד את ההצעות הכספיות השונות ככל שהועלו על ידי הצדדים בישיבותיה ולציין את הבסיס להן32 . 19. בישיבה שקיימה ועדת אקוטק בנובמבר 2006 בהשתתפות המגשר ויו"ר הדירקטוריון, דווח על מצב המשא ומתן עם אקוטק ועל הצעתו של הספק לשפות את המפעל ב- 500,000 דולר (לצורך השתתפות בתשלום לאקוטק). המגשר הציג לוועדה את הצעתו האמורה לעיל, ולפיה המפעל ישלם לאקוטק 4.2 מיליון דולר במסגרת הגישור, וציין כי הוא מתבסס על נתוני הכנסות ממערכת EIL שהמציא לו המפעל. בישיבה טען יו"ר המפעל שלא ידע כי בתחילת המשא ומתן עם אקוטק (בפברואר 2005 ) ניתנה לה הצעה לתשלום4.2 מיליון דולר, אך אחד הדירקטורים שהיה חבר בוועדה וכן מזכיר המפעל ציינו בתגובה כי באותו מועד אכן ניתנה לחברה הצעה כזאת. בסיום הישיבה החליטה הוועדה להמתין להשלמת התאמת .__________________ .32 'בעניין זה ראו להלן, עמ 1755. מפעל הפיס 1765 .הבדיקה הכלכלית של נתוני המכירות בפועל של מכונות מערכת ה -EIL ולקבלת עמדת משרד האוצר לגבי בקשת המפעל לקיום הגרלות חיש-גד באינטרנט. 1766 דוח שנתי61ב . נמצא כי נתוני המכירות בפועל של מכונות ה -EIL לא הומצאו לוועדת אקוטק בכתב בהתאם לבקשתה בישיבה האמורה לעיל. לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל היה להגיש את הצעת הפשרה שהציע לחברה בתחילת המשא ומתן עמה, לאחר קבלת אישור הדירקטוריון, על בסיס תחשיבים מפורטים, ותוך תיעוד מלא של התהליך. 20. בישיבת דירקטוריון שהתקיימה ביוני 2007 שב והציג המגשר את הצעתו האמורה להסדר עם אקוטק. המגשר ציין כי ה הצעה של ועדת אקוטק בפברואר 2005 הייתה לשלם4.2 מיליון דולר במזומן תמורת הפטנט, ואקוטק דחתה את ההצעה. יו"ר הדירקטוריון דאז, מר שמעון כצנלסון, טען בישיבה זו כי הצעת המגשר בסך 4.2 מיליון דולר לא נדונה בדירקטוריון המפעל ולמותר לציין כי לא קיבלה את אישורו. המגשר השיב כי "ועדת אקוטק, שמונתה כדי לנהל את המו"מ, הציעה את ההצעה הזאת בשם מפעל הפיס... אני מציע למפעל הפיס לקבל את . גם על יסוד שיקולים צרים של מפעל הפיס. וגם, לי נדמה, על יסוד ]ההצעה[ שיקולים ציבוריים, בהתחשב בזה שמדובר בגוף ציבורי". המגשר הוסיף כי האפשרות שהמפעל יוכל להיכנס (לאחר הסכם עם אקוטק) לתחום האינטרנט והטלפון הסלולרי בשנת 2011 או לאחר מכן, גם לה יש משמעות כספית, אף שההיתר33 שקיבל המפעל, המסדיר את פעילותו עד שנת 2011 , אינו מאפשר לו להשתמש באינטרנט. יו"ר דירקטוריון המפעל ציין בישיבה כי לפני שקנה המפעל את המכונות מהספק הוא דיווח לו על דבר התביעה ואמר שלא יקנה ממנו את המכונות אם יש עליהן פטנט רשום בישראל. בא כוח המפעל בתביעת אקוטק שב וציין בעניין זה כי הספק כופר באחריותו בנושא אף שהוא חתום על "הסכמים לשיפוי"; מזכיר המפעל ציין בישיבה שהספק הציע כאמור להשת תף בסך של חצי מיליון דולר מהתשלום לאקוטק. המגשר ציין בישיבה "לי היה ברור, ברור לי גם היום, שאני לא אעלה הצעה שלפי דעתי לא עומדת במבחן ציבורי. יחד עם זאת, העובדה היא... שגדעון גדות היה יו"ר וכו', העובדה היא שלא שנויה במחלוקת, שיש לו את הפטנט הרשום עד 2020, זאת עובדה; שיש תביעה משפטית על העניין הזה- זאת עובדה; שאתה לא יכול לבטל את התביעה הזאת בלי לומר מה הסיכוי שהיא תזכה; שיש בקשה לשלם חצי מיליון דולר, משמע ]ן[... מוכ]הספק[נוספת לפטנט שתלויה ועומדת; ש מוכן לקנות אותו... ]שהוא[ ]סיכון[ חושב שיש כאן]הוא[ גםהשכל הישר, האינטרס הכלכלי וטובת הציבור של מפעל הפיס מצדיקים את ההסדר הזה. התדיינות זה פיתרון קל, לא מוצדק משום בחינה שהיא. ואני גם לא יודע אם בית-המשפט יקבל את הפיתרון הזה אם יבואו אליו". בא כוח המפעל בתביעת אקוטק ציין בישיבה כי מבדיקתו עולה שאין הוכחות שמדובר בהמצאה ששייכת למפעל הפיס. ההמצאה הוגשה לרישום בשנת 2000 , כאשר מר גדות כיהן כיו"ר דירקטוריון המפעל עד לשנת 1996 . לגבי הספק אמר בא כוח המפעל בתביעת אקוטק שהוא מוכן לשלם חצי מיליון דולר כדי "לגדר את הסיכון ולדעת שבזה תתמצה האחריות שלהם". לאחר שהוא ישלם סכום זה לא יהיה אפשר לחזור ולתבוע ממנו השתתפות ביתר התשלום בסך 3.7 .מיליון דולר להערכתו, "קניית הסיכון הזה מבחינה חוקית, מבחינת דיני הפטנטים, היא קניית .__________________ .33 מפעל הפיס פועל כאמור על פי היתרלעריכת הגרלות שנתן לו משרד האוצר ושתוקפו מוארך מדי פעם בפעם. מפעל הפיס 1767 . סיכון נבונה, היא קניית סיכון שמונעת הוצאות משפטיות והיא מראש חוסכת את האיסורים בהנחה והמפעל לא יזכה. ההערכות שאני נתתי, התבקשתי לתת לגבי סיכויי התביעה של המפעל, הערכתי שסיכויי הזכייה של המפעל הם מעל 50% לזכות בהליך. יחד עם זאת, למרות שהערכתי שהסיכויים לא לזכות הם בין20% ל-30% .", אמרתי שבמידה של הפסד אנחנו מדברים על חשיפה בהיקף גבוה מאד 1768 דוח שנתי61ב .אחד הדירקטורים שאל בדיון אם המפעל יכול להסכים להצעת המגשר לשלם 4.2 מיליון דולר לאקוטק, אך לא לקבל חצי מיליון דולר מהספק אלא לפתוח בהליכי תביעה נגדו מכיוון שהוא מכר למפעל את המכונות אף שידע על הטענה שיש בהפעלת המכונות משום הפרת פטנט. בא כוח המפעל בתביעת אקוטק השיב שהדבר אפשרי אך הוא לא ממליץ לעשות זאת, שכן אם המפעל ישלם עבור רכישת פטנט לא כדאי לו, רק כדי לקבל שיפוי מהספק, לפעול כנגד הפטנט שהוא רוכש. דירקטור אחר (מר רביב סובול, סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר דאז) העיר שהוא לא מבין מדוע על המפעל לשלם 3.7 מיליון דולר ולוותר כמעט על כל זכות השיפוי מהספק; הוא הציע להתנות את קבלתה של הצעת הפשרה שהציע המגשר בכך שהספק ישלם למפעל שיפוי בסכום גדול יותר. בסיום הדיון החליט הדירקטוריון לקבל את הצעת הפשרה שהעלה פרופ' זמיר (תשלום של 4.2 מיליון דולר בתוך 30 יום והשתתפות של הספק בסך של 0.5 מיליון דולר), בהסכמת כל הדירקטורים שהשתתפו בישיבה, להוציא אחד שהתנגד להחלטה (מר רביב סובול). הועלה כי הנהלת המפעל לא הציגה לדירקטוריון גם במועד זה תחשיב בדבר ביסוס הסכום שהוצע לשלם לאקוטק במסגרת הסכם הגישור, ועל פי פרוטוקול הישיבה, איש מחברי הדירקטוריון לא עמד על הצורך בהצגת תשתית נתונים הולמת לפני קבלת ההחלטה בנושא. 21. משרד מבקר המדינה העלה כי יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל או מזכיר המפעל לא הציגו לדירקטוריון, בדיון שקיים ביוני 2007 ,או במועד אחר חוות דעת משפטית מקיפה ומפורטת בדבר הסיכויים של המפעל לקבל שיפוי מלא מהספק, נוכח התחייבויותיו בהסכם ההתקשרות, אם אכן יתברר שהמכונות שנרכשו ממנו מפֵרות פטנט רשום של אקוטק. לפני הדירקטוריון אף לא הוצגו כאמור התכתבויות בנושא עם הספק וכל השיקולים שלפיהם החליטה הנהלת המפעל לקבל את הצעת הספק לתשלום של חצי מיליון דולר בלבד. בידי המפעל הייתה, כאמור, התחייבות חוזית של הספק לשיפוי מלא ולהתגוננות מפני כל תביעה שתוגש כנגד המפעל. אף על פי כן החליט הדירקטוריון לקבל שיפוי חלקי ביותר מהספק. זוהי החלטה משמעותית המשקפת ויתור על מימוש זכות חוזית ברורה. החלטת הדירקטוריון בעניין זה הייתה צריכה להיות מושתתת על חוות דעת משפטית מקיפה ומפורטת הכוללת ניתוח של דרכי פעולה חלופיות וחיווי עמדה באשר לסיכויים והסיכונים בקשר לכל חלופה. בא כוח הספק כתב באוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה בשם מרשו כי על פי ההסכם שנחתם בין הספק למפעל נשמרה לספק הזכות לנהל בעצמו את ההגנה בכל תביעה הכפופה להסדר השיפוי. נוכח הערכת הספק את "סיכויי ההצלחה של התביעה העיקרית ושל תביעת השיפוי בהודעה לצד ג'"[34] , עמדתו הייתה שהסכום המרבי שראוי לשלם בפשרה בתיק הוא 0.5 מיליון דולר. לטענת בא כוח הספק, לו היה מרשו נדרש לשלם סכום גבוה יותר, הוא היה מסרב ועומד על מימוש זכותו לנהל בעצמו את ההגנה בתביעת אקוטק. .__________________ .34 בא כוח הספק כתב שלדעת מרשו סיכויי ההצלחה של תביעה לשיפוי נגדו "רחוקים מוודאיים". מפעל הפיס 1769 . בא כוח המפעל בתביעת אקוטק ציין בתשובתו מספטמבר 2010 למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי "זוהי טעות להניח רק בשל העובדה שלטובת מפעל הפיס , היה המפעל צריך לפע]הספק[ עמדו התחייבויות שונות בהסכם מולול 'לממש את של ]התחייבויותיו[] ', במקום לחתור לפשרה ]הספקולקניית הסיכון משיקולים כלכליים כפי שנעשה בפועל... הפשרה השיגה את אלה: 1 ) מניעת סיכון שייצא צו מניעה בתום ההליך המשפטי המביא להשבתת מערכת ה -EIL .2 ) מניעת הפסדי רווח 1770 דוח שנתי61ב .(שעמדו באותה עת על 100,000 ,000 ש"ח לכל שנה) במקרה של הוצאת צו מניעה המשבית את השימוש במערכת ה-EIL .3 ) רכישת פטנט הנוגע לאינטרנט במסגרת הפשרה - וע"י כך סלילת הדרך להתרחבות עתידית גם לתחום זה. 4 ) לא יהיה בר ביצוע למרות קיומו של סעיף ]הספק[מניעת הסיכון ששיפוי כספי מ שיפוי בחוזה (כגון במקרה של פש"ר/פירוק החברה או מכל סיבה בלתי צפויה אחרת). 5 ) מניעת הסיכון (גם אם נמוך) לכך שבית המשפט יקבל במלואה או בשיפוי כלפי מפעל הפיס". ]הוא חייב[ שאין]הספק[ בחלקה את טענת עוד כתב בא כוח המפעל בתביעת אקוטק כי "אפילו היתה מובאת חוות דעת בדבר סיכו ]הספק[י טוב לקבלת שיפוי מ , מפעל הפיס היה מעונין בביטול כליל של החשיפה המשפטית, ולא בקבלת שיפוי למקרה שחשיפה זו תתממש עקב המשך ]הספק[ ניהול ההליך בידי. שהרי שיפוי אינו מבטל את החשיפה המשפטית, אלא נועד לפצות כמיטב האפשר על חשיפה משפטית שכזו". בא כוח המפעל הסביר שגם אילו התקבלה חוות דעת משפטית נוספת המעניקה סיכוי גבוה לכך שהמפעל יקבל בבוא היום שיפוי מלא מהספק, היא לא הייתה מונעת את הצורך בניהול הליכים משפטיים לאורך שנים עם הספק שהיו כרוכים בהוצאות משפטיות. לדבריו, "ניהול ההליכים היה גורם לקרע חמור בין המפעל לב ין הספק והמתחזק של המערכת... מצליח ]היה הספק[ לא]שלו[ מי יתקע לידינו שבמסגרת טענות ההגנה לתקוף בהצלחה את תוקפם של הפטנטים שמפעל הפיס רכש מאקוטק ?! הנזק מביטולם של פטנטים אלה, היה מוביל לאובדן הבלעדיות בישראל בתחומים שמפעל הפיס ביקש להשיג ברכישת הפטנטים, נזק העולה על פי כמה על התועלת שבשיפוי?" (ההדגשות במקור). המגשר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2010 , בין היתר: "ראיתי בבית המשפט לקבלת שיפוי ]הספק[ טעם בעמדת מפעל הפיס שלא לתבוע את מלא". מפעל הפיס כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 ]הספק["ש הינו ספק אסטרטגי מן המעלה הראשונה של מפעל הפיס, אשר מחזיק גם בכל קודי המקור של תוכנות המשחקים, ושיתוף הפעולה בינו לבין מפעל הפיס הינו ]ספק[קריטי במלוא מובן המילה. בכל מקרה של 'מלחמה' בין מפעל הפיס ל הפעלת המערכות היתה עלולה להנזק בצורה קשה ביותר והמדובר היה בנזק כספי בסכומי עתק של מפעל הפיס. בנסיבות העניין, קבלת תוספת של 500,000$ נוספים באמצעות חילוט הערבות או המשך ההליך המשפטי אינם אלא מתכונת לאסון עסקי בתפעול מערכות ה-EIL והנזק שהיה נגרם מכך עולה פי עשרת מונים לעומת השיפור בסכום השיפוי". משרד מבקר המדינה מעיר כי השיקולים שפורטו בתשובות המפעל ובא כוחו בתביעת אקוטק לא הוצגו לדירקטוריון על ידי הנהלת המפעל לפני שאישר את הסכם הגישור, וכי גם לא הוצגו לפניו ההתכתבויות עם הספק בנושא ואף חוות דעת בדבר הסיכוי להשיג שיפוי מהספק כאמור. מכיוון שהשיפוי שהמפעל אמור היה לקב ל מהספק היה חלק מהצעת הפשרה שהדירקטוריון התבקש לאשר, הייתה חשיבות רבה להצגת חוות דעת לפני הדירקטורים בדבר הסיכוי לקבל שיפוי כדי שיוכלו להביאה במניין שיקוליהם בבואם לקבל החלטה בנושא. הועלה שבמהלך ישיבת הדירקטוריון מיוני 2007 , שבה אושרה כאמור ההצעה שהעלה המגשר בעניין תביעת אקוטק, לא ציינו יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל או המזכיר שבמסגרת התביעה המקבילה (התביעה נגד גג"ג) מתקיימים הליכים מתקדמים לחתימה על הסכם פשרה ולפיו יחזירו מר מפעל הפיס 1771 . גדות וגב' גואטה רק חלק מהסכומים שנקבעו בפסק הדין בעניינם ובפריסה לתקופה ארוכה, בין היתר נוכח טענה לגבי מצבם האישי והכלכלי. מזכיר המפעל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 : "לא לא היה בטיפולי כלל וכלל".]התביעה נגד גג"ג[ שותפתי, לא דווחתי, הנושא 1772 דוח שנתי61ב . לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהמזכיר הוא נושא משרה בכיר במפעל (וכן עורך דין בהכשרתו) וחלה עליו חובת זהירות כלפי המפעל 35 , ומכיוון שמדובר בתביעה בנושא רגיש שמעורבים בה בכירים לשעבר במפעל, ומאחר שהמזכיר היה מודע לקיומה של התביעה נגד גג"ג - היה עליו לברר את כל הפרטים בעניין תביעה זו והשפעות תביעת אקוטק עליה, ולדווח על ממצאיו לדירקטוריון ולכל יתר ה גורמים המעורבים בתביעה נגד גג"ג, ובראשם היועמ"ש לממשלה ופרקליטות המדינה. 22. כאמור, בפרוטוקול ישיבת ועדת אקוטק מפברואר 2005 לא צוינה כלל הצעת הוועדה לאקוטק לקבל תשלום של 4.2 מיליון דולר תמורת מחיקת תביעתה והעברת זכויותיה על הפטנט למפעל, אף שמהודעות חלק מחברי הוועדה עולה כי הצעה כזו אכן ניתנה. במפעל כאמור גם לא נמצא מסמך שלפיו הוצע והוחלט על תשלום סכום זה. כללי מינהל תקין מחייבים רישום של פרוטוקולים בישיבות של גופים ציבוריים, בייחוד בדיונים שבהם מתקבלות החלטות בעלות השפעה ניהולית או כלכלית ניכרת36. ככל שהעני ין חשוב ורגיש יותר, רמת הפירוט הנדרשת בפרוטוקולים גבוהה יותר. בפסק דין של בית המשפט העליון הדגיש השופט אהרן ברק את חשיבות רישום פרוטוקולים המשקפים את הנאמר בישיבה37 : "הפרוטוקול הוא כלי לשיקוף המציאות. השיקוף של המציאות יכול להיות מלא או מתומצת. הוא חייב לה יות אמיתי. אם האמת היא מרה, חייב הפרוטוקול לשקף (באופן מלא או מתומצת) אמת מרה זו". בדוחות רבים של משרד מבקר המדינה הוזכרה חשיבות רישום ראוי של פרוטוקולים על ידי גופים ציבוריים נוכח כללי מינהל תקין. בדוחות הודגש שעל הפרוטוקול לשקף באופן מלא את עיקרי הדברים הנאמרים בדיונים ואת שיקולי הגופים השונים בהחלטותיהם38 . ,הועלה כי תיעוד פעולותיה של ועדת אקוטק לקה בחסר ולא כלל מידע בעיקר כספי, אשר היה מהותי לצורך קבלת החלטותיה. על ועדת אקוטק היה לתעד את ישיבותיה על פי כל הנדרש כמפורט לעיל ובכלל זאת היה עליה כאמור לציין בפרוטוקול את ההצעות הכספיות שהוצגו לבעלי אקוטק ולצרף לפרוטוקול את התחשיב הכלכלי העומד בבסיסן. אי -ביצוען של הפעולות האמורות מעלה חשש לגבי נאותות תפקודה של ועדה זו. מזכיר המפעל ומנכ"ל המפעל כתבו בתשובתם מינואר ומפברואר 2011 למשרד מבקר המדינה כי המפעל נמנע מת יעוד כדי שלא "יסנדל" את עצמו, לכשייאלץ .__________________ .35 על פי סעיפים252 ו-253 לחוק החברות, התשנ"ט- 1999 (להלן- חוק החברות). .36 על פי סעיף111 לחוק החברות על ועדת דירקטוריון לערוך ולשמור פרוטוקולים של ישיבותיה. .37 בג"צ 990/92 מורדוב נ' עירית תל-אביב-יפו, פ"ד מז( 1 )474 ,478. .38 ,לדוגמה, ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 ), בפרק "מינוי מנכ"לים למשרדי הממשלה ונושאי משרות אחרות שאיושן טעון אישור הממשלה", עמ' 145 , ובפרק "אשרא - החברה הישראלית לביטוח יצוא בע"מ", עמ' 185 ; דוח שנתי57ב ( 2007 ,) 'בפרק "היבטים בפעולות מפעל הפיס", עמ 897 ; דוח שנתי 56ב ( 2006 ), בפרק "איגוד הכדורסל בישראל", עמ' 837. מפעל הפיס 1773 . לגלותמסמכים הנוגעים למשא ומתן עם אקוטק, לרבות הצעות פשרה, במסגרת צו גילוי מסמכים בהליך משפטי. משרד מבקר המדינה דוחה טענה זו מכול וכול. היא אינה סבירה, אינה מתיישבת עם ההלכה הפסוקה של בית המשפט בעניינים אלה ואינה עולה בקנה אחד עם חובות גוף כמו המפעל לתעד פעולות מהסוג הנדון ולדווח עליהן לדירקטוריון. 1774 דוח שנתי61ב .23. באוקטובר 2007 נחתם בין אקוטק ובעליה ובין המפעל הסכם הגישור, ובאותו החודש קיבל ההסכם תוקף של פסק דין. לפי ההסכם, התביעה שהגישה אקוטק נגד המפעל תבוטל; הפטנט הרשום והזכויו ת על ההמצאה יועברו למפעל, והוא יהפוך לבעל הזכויות הבלעדיות על הפטנט וכן על בקשה לרישום פטנט נוסף שהגישה אקוטק בישראל; המפעל ישלם לאקוטק סך של 4.2 מיליון דולר39 בתוך 30 יום מיום סיום התביעה ומתן תוקף של פסק דין להסכם. מתוך הסכום הכולל ישולם סך של 2.52 מיליון דולר לגדות ולגואטה באופן שווה בגין הזכויות על ההמצאה, וסכום של 1.68 מיליון דולר ישולם לאקוטק בגין הזכויות על הפטנט הרשום. עוד נקבע כי הספק ישא בחצי מיליון דולר מהסכום שישולם במסגרת הסכם הגישור. . הממצאים שהועלו בפרק זה מצביעים על ליקויים מהותיים בהליכיהטיפול וקבלת ההחלטות של המפעל בנוגע לתביעת אקוטק. בעניין זה יש לעמוד על שני ממצאים עיקריים שפורטו בפרק זה: התברר כי מהלך מרכזי ומהותי - העברת הצעת פשרה בדבר תשלום פיצוי בסך 4.2 מיליון דולר לחברת אקוטק בפברואר 2005 - התבצע בלא שקיים במפעל תיעוד המפרט את הלי כי הבחינה, הניתוח וההערכה הנוגעים לביצוע מהלך זה. המפעל לא הכין תחשיבים שביססו את ההצעה. הצעה זו אף הועברה לאקוטק בלא שנמסר לפני כן דיווח בעניין לדירקטוריון ובלא שזה אישר את ביצוע הפעולה. לדעת משרד מבקר המדינה, טיפול המפעל בעניין זה במתכונת האמורה היה לקוי. בידי המפעל הייתה התחייבות חוזית של הספק לשיפוי מלא ולהתגוננות כלפי כל תביעה שתוגש כנגד המפעל. המפעל הסכים לקבל שיפוי חלקי ומצומצם בלא שנמצא תיעוד המצביע על כך שנבחנו באופן ממשי מכלול ההיבטים המשפטיים, הכספיים והמקצועיים בנושא ושהם הוצגו בצירוף חוות דעת משפטית מקיפה ומפורטת בפני הדירקטוריון. .הפחתת תנאי פרישה של בכירים לשעבר .1. בשנים 1981 -1996 אישרו מוסדות מפעל הפיס לשלושה בכירים לשעבר תנאי שכר ופרישה שכללו הטבות חריגות. יצוין כי הסכמי השכר ותנאי הפרישה של שלושת הבכירים התקבלו כדין על ידי כל הגורמים במפ על המוסמכים לאשרם, ובכללם היועצים המשפטיים של המפעל דאז, ועל פי כל דיני החברות החלים על המפעל. להלן פרטים על שלושת הבכירים ועל תנאי הפרישה שנקבעו להם: (א) מר גדעון גדות : במרס 1981 מינה שר האוצר דאז את מר גדעון גדות לתפקיד יו"ר דירקטוריון מפעל הפיס. גדות פרש מתפקידו במאי 1996 כשהוא בן .__________________ .39 .הסכומים הנקובים כאן אינם כוללים מע"ם מפעל הפיס 1775 .55 שנים. בשנים 1984 -1992 כיהן גדות גם כחבר כנסת ובשל כך בתקופה זו לא קיבל שכר מהמפעל. 1776 דוח שנתי61ב .(ב) גב' רחל גואטה: בשנת 1981 , סמוך לאחר מינויו של מר גדות ליו"ר הדירקטוריון, התקבלה גב' רחל גואטה לעבודה במפעל כמזכירתו ומנהלת לשכתו של מ ר גדות. באפריל 1987 מונתה גב' גואטה למזכירת המפעל ולאחר מכן שימשה סמנכ"לית המפעל. במאי 1996 , לבקשתה, פרשה גב' גואטה מהמפעל כשהיא בת 39 .שנים (ג) מר אליצור גורן: ביולי 1975 נבחר מר אליצור גורן לסמנכ"ל המפעל. בשנת 1978 הוא התמנה למנכ"ל המפעל, ובאוקטובר 1994 פרש מעבודתו כשהוא בן 65 . להלן בטבלה פירוט הסכומים ששילם המפעל למר גדות, מר גורן וגב' גואטה (להלן גם - שלושת הבכירים) עם פרישתם מעבודתם במפעל, ותנאי הפנסיה שנקבעו להם (בש"ח): .תנאי הפנסיה סה"כ .תשלומי .הפרישה פדיון .ימי .מחלה פדיון .ימי .חופשה סכום .פיצויים הבכיר .ממועד פרישתו .שולמה לו פנסיה .חודשית בשיעור .70% ממשכורת .קובעת של 57,663 . ש"ח, צמודה למדד .המחירים לצרכן. 1,345,433 157,888 313,028 874,517 מר גדות .ממועד פרישתה .שולמה לה פנסיה .חודשית בשיעור .44% ממשכורת .קובעת של 41,188 . ש"ח, צמודה למדד .המחירים לצרכן. 1,285,164 220,650 456,991 607,523 'גב .גואטה .ממועד פרישתו .שולמה לו פנסיה .חודשית בשיעור .70% ממשכורת .קובעת של 49,687 . ש"ח, צמודה למדד .המחירים לצרכן. 1,524,325 312,318 238,970 973,037 מר גורן 2. ביולי 1996 , בעקבות פרסום דוח מבקר המדינה משנת 199440 ,שבמסגרתו בין היתר, העיר מבקר המדינה כי תשלומי הפרישה שקיבל מר גדות חורגים מהמקובל אצל ממלאי תפקידים כשלו בחברות ממשלתיות בעלות היקף עסקים דומה, ביקש נציג היועמ"ש לממשלה מדירקטוריון המפעל לבחון מחדש את תנאי הפרישה של שלושת הבכירים. בספטמבר 1996 כתב המפעל לנציג היועמ"ש לממשלה כי המפעל אינו משרד ממשלתי, חברה ממשלתית או תאגיד שהוקם על פי חוק, ועל כן אין ליועמ"ש לממשלה סמכות להתערב בניהולו הפנימי. כמו כן טען .__________________ .40 ,מבקר המדינהדוח על הביקורת במפעל הפיס ( 1994 '), עמ35. מפעל הפיס 1777 . ,המפעל כי הסדרי הפרישה תקפים, כי הם אושרו בכל הדרגים על פי דיני החברות וכי אין הצדקה לדרישה להעלות את הנושא לבחינה מחדש בדירקטוריון. לנוכח הביקורת התקשורתית והציבורית רחבת ההיקף שנמתחה על המפעל בגין תשלומי הפרישה ותנאי הפנסיה החריגים לשלושת הבכירים (שבגללה, בין היתר, פחת במידה ניכרת מספר המינויים של המפעל) שינה המפעל את עמדתו ויו"ר דירקטוריון המפעל מינה ועדה בראשות עו"ד אמנון זכרוני (להלן - ועדת זכרוני) לבחינת הסדרי הפרישה האמורים. בפברואר 1998 :הגישה ועדת זכרוני את מסקנותיה, ובהן נקבע, בין היתר, כלהלן 1778 דוח שנתי61ב . שכרם של שלושת הבכירים ושיעורי הפנסיה החודשית שלהם חרגו בהרבה מן המקובל בחברות ממשלתיות, ללא כל הצדקה; לגב' גואטה משולמת פנסיה אף שהיא פרשה לפני גיל 40 , גיל המינימום הנדרש בארגונים המשלמים פנסיה תקציבית; תשלום פנסיה למר גדות עבור התקופה שבה כלל לא קיבל משכורת מן המפעל אלא מהכנסת, נוסף על הפנסיה שהוא מקבל מהכנסת עבור תקופה זו, הוא בעייתי. 3. בספטמבר 1997 החליטה האספה הכללית של המפעל לכונן "מועצה ציבורית מייעצת" (להלן - המועצה הציבורית) שתייעץ לדירקטוריון בין היתר בתחומים של אתיקה ציבורית ובנושאים בעלי אופי ציבורי. נשיא בית המשפט העליון, השופט (בדימוס) מאיר שמגר, נבחר ליו"ר המועצה הציבורית. בישיבת המועצה בפברואר 1998 שבה ני דונו מסקנות ועדת זכרוני הוחלט, בין היתר, כי הסכומים שאושרו לשלושת הבכירים היו חריגים; כי הוענקו למר גדות גמלאות עבור תקופה שאינה מזכה בגמלה, והוענקה לגב' גואטה גמלה שהיא אינה זכאית לה לנוכח גיל פרישתה; וכי יש במתן התנאים האמורים משום פגיעה בתקנת הציבור וחוסר תום לב. המועצה קראה לדירקטוריון המפעל לפעול לביטול הסדרים חריגים אלה, להורות על פתיחת הליכים משפטיים נגד שלושת הבכירים להחזרת תשלומי היתר שקיבלו, ולהשתית את זכויות הפרישה שלהם על פי הנהוג בחברות ממשלתיות ללא חריגות ותוספות. בישיבה שקיים בפברואר 1998 החליט הדירקטוריון לאמץ את המלצות המועצה הציבורית והטיל על מנכ"ל המפעל דאז לנקוט את הצעדים הדרושים ליישומן ובמידת הצורך להביא את הנושא להכרעת בית המשפט. 4. במרס 1998 הגיש המפעל לבית הדין האזורי לעבודה תביעה41 נגד שלושת הבכירים בצירוף בקשה לצו מניעה זמני להפסקת תשלומי הגמלאות המשולמים להם. לתביעה זו הצטרף היועץ המשפטי לממשלה. המפעל טען בנימוקיו לתביעה כי תנאי השכר והפרישה בטלים מאחר שהם חורגים מהמקובל והסביר במגזר הציבורי, וכי יש לראות את המפעל כגוף דו-מהותי שעליו חלים כללים אלו. תקנת הציבור אינה יכולה להשלים עם הסכם המעניק זכויות פרישה מופלגות לדורות, החורגות במידה ניכרת מהמקובל בחברות דומות, וזאת מכספי גוף שכל תכליתו לשרת מטרות ציבוריות. בפסק דין שנתן בית הדין האזורי לעבודה באוקטובר 2003 הוא קיבל את תביעת המפעל. בנימוקיו להחלטה עסק בית הדין בהרחבה במעמד המפעל ופסק כי אף שהמפעל התאגד כחברה פרטית, מהותו ומטרותיו ציבוריות הן, ועל כן יש לראות בו גוף דו-מהותי, שעליו חלים כללי המשפט הציבורי , ובלשון פסק הדין: "המטרות שלשמן הוקם מפעל הפיס ולמענן הוא פועל, הן ציבוריות מובהקות ומפעל הפיס מחויב למטרות אלה... מן הבחינה המהו תית, מפעל הפיס ממלא תפקיד שהוא בעיקרו ציבורי, של השקעת כספי ציבור במטרות ציבוריות... פעילותו... לא נעשית למטרות רווח... כל המכלול העובדתי הנוגע לפעילות מפעל הפיס... הוא המצדיק החלה של כללי המשפט המנהלי על מפעל הפיס... מבחינת מטרותיו, חבריו, הדירקטורים שלו - לראות ]יש[ ...הוא נטוע עמוק בתחום הציבורי במפעל הפיס גוף דו-מהותי: כסותו - חברה פרטית, ומהותו - ציבורית". .__________________ .41 ע"ב 300851 /98 מפעל הפיס נ' גדעון גדות ואח', תקדין. מפעל הפיס 1779 . בפסק הדין נקבע כי חבילת תנאי הפרישה שהוענקה לנתבעים נוגדת את תקנת הציבור בהתחשב באופיו ובמטרותיו של מפעל הפיס, הגם שפורמלית ההחלטות התקבלו כדין. עוד נקבע כי במשך שנות עבודתם במפעל נקטו הנתבעים מדיניות של צבירת הטבות לעניין שכרם ותנאי הגמלה שלהם בד בבד עם טשטוש הטבות אלה. בנוגע להטבות ציין בית הדין כי "גם בעיני עצמם - הנתבעים הם מי 'שזכו בפיס' - התמזל מזלם לעבוד במקום עבודה שמתגמל ברוחב לב, הכל על חשבון תועלת 1780 דוח שנתי61ב .הציבור, שבשמה הוא פועל ובשמה הוא משכנע את הציבור להשקיע את כספיו ברכישת כרטיסי הגרלה... הדירקטוריון אישר כל פעם חלק אחד מהתנאים ולא התחשב בתמונה כולה". בית הדין פסק כי הפנסיה של שלושת הבכירים תופחת משמעותית, וכי הם ישיבו למפעל כספים שקיבלו כדלקמן: (א) הפנסיה החודשית של מר גדות למועד פרישתו הופחתה מ- 43,364 ש"ח ל- 12,098 ש"ח. בהתאם לכך חויב מר גדות להחזיר למפעל את הפרשי תשלומי הפנסיה שקיבל ממועד פרישתו ואת הפיצויים ששולמו לו, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית. (ב) משכורתה הקובעת של גב' גואטה לעניין חישוב זכויותיה הפנסיוניות הועמדה על סך 24,691 ש"ח. לגבי תשלומי הפנסיה, בית הדין אפשר לה לבחור בין שתי אפשרויות. אפשרות אחת היא שזכויותיה יקפאו עד שימלאו לה 60 ,שנה ולאחר מכן תשולם לה בעד כל שנת עבודה פנסיה בשיעור 3% מהמשכורת הקובעת שנקבעה בפסק הדין. אם תבחר גב' גואטה באפשרות זו היא תידרש להשיב למפעל את הפיצויים ואת כל סכומי הפנסיה ששולמו לה ממועד פרישתה בתוספת הפרשי הצמדה וריבית. האפשרות השנייה היא קבלת פיצויי פיטורים בסך 546,288 ש"ח, שהוא פיצוי בשיעור של 150% ,מהשכר כפי שקבע בית הדין והשבת כל סכומי הפנסיה שקיבל ה ממועד פרישתה, בתוספת 79,825 ש"ח - ההפרש בין סכום הפיצויים ששולם לה וסכום הפיצויים שהיא זכאית לו. (ג) מר גורן יקבל פנסיה חודשית בסך 27,690 ש"ח, ששיעורה 70% מהמשכורת הקובעת בסך 39,557 ש"ח. הוא חויב להשיב למפעל את הפרשי תשלומי הפנסיה ממועד הגשת התביעה ואת הפיצויים ששולמו לו בתוספת הפרשי הצמדה וריבית. 5. בישיבת הנהלת הדירקטוריון שהתקיימה בספטמבר 2003 שאל אחד הדירקטורים: "מדוע לא מובילים את הסכסוך המשפטי עם גדות למסלול של גישור. המשפט נמשך זמן רב והעלויות גבוהות מאוד". יו"ר הדירקטוריון השיב לו כי "ניסיון לגישור נעשה, אך בשלב זה היוע"מ לממשלה שהצטרף לדיון ביוזמתו מסרב להליך של גישור מנימוקים עקרוניים[42] . לדבריו, לפי חו"ד משפטית אין אפשרות ללכת לגישור ללא הסכמתו של היוע"מ לממשלה. אם יהיה שינוי בעמדתו נשקול את הנושא שנית ביחד עם היועצים המשפטיים שלנו". 6. בישיבתהדירקטוריון בנובמבר 2003 ציין בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג כי ערב מתן פסק הדין בבית הדין האזורי לעבודה הציעה השופטת לצדדים לקיים הליך גישור על מנת לנסות להגיע לפשרה. עוד הוא ציין כי היועמ"ש לממשלה דאז, מר אליקים רובינשטיין, התנגד כאמור לגישור משום שסבר כי מדובר בשאלות ציבוריות אשר אין מקום להותיר את פתרונן בידי הצדדים, וכי קיימת חשיבות שתיקבע עמדה שיפוטית בנוגע למגבלות החלות על גוף כמו מפעל הפיס. 7. שלושת הבכירים ערערו בבית הדין הארצי לעבודה43 על פסק הדין האמור של בית הדין האזורי לעבודה. ממסמכי המפעל עולה כ י בדצמבר 2004 , בעת שהערעור על פסק הדין של בית הדין האזורי לעבודה היה תלוי ועומד, החל הליך גישור בין הבכירים ובין המפעל, כדי להגיע להסדר בנוגע לשינוי תנאי פרישתם. גם בתביעה זו היה המגשר פרופ' זמיר; הליך הגישור בוצע בהסכמת נציג היועמ"ש .__________________ .42 .באותו מועד שימש בתפקיד היועץ המשפטי לממשלה מר אליקים רובינשטיין .43 ע"ע 1046/04 , ע"ע 1048/04 , ע"ע 1086/04 , גואטה ואח' נ' מפעל הפיס, תקדין. מפעל הפיס 1781 .לממשלה (פרקליט בפרקליטות המדינה) ובליוויו 44 ; בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג ייצג את המפעל גם בהליך הגישור. .__________________ .44 היועץ המשפטי לממשלה במועד זה היה עו"ד מני מזוז. 1782 דוח שנתי61ב . הועלה כי דירקטוריון המפעל לא אישר מבעוד מועד את קיום הליך הגישור בתביעה נגד גג"ג, וכי מידע על כך נמסר לו רק בפברואר 2005 , במסגרת דיווח שנמסר לדירקטוריון בתביעת אקוטק. לדעתמשרד מבקר המדינה, היה על יו"ר הדירקטוריון ועל מנכ"ל המפעל להעלות את נושא הגישור לדיון בישיבת הדירקטוריון ולקבל את אישורו להליך זה עוד לפני שהחל. 8. כאמור, בישיבת דירקטוריון המפעל בנושא תביעת אקוטק שהתקיימה בפברואר 2005 הודיע יו"ר הדירקטוריון שפרופ' זמיר מונה למגשר בתביעה נגד גג"ג. מזכיר המפעל אמר בדיון: " הבעלים של אקוטק זה אותם תובעים או נתבעים בבית דין לעבודה. הרעיון נראה לנו... שאולי אפשר לקשור את כל הפשרה הזו גם בבית דין לעבודה, גם בנושא הפטנט ולהוביל מהלך עם המגשר פרופ' זמיר, ולכן אנחנו רוצים לעשות גילוי נאות של אותו מהלך ולאשר את המהלך יסכם ]המגשר[". יו"ר הדירקטוריון ציין: "הגענו להסכמה שמה ש , ]עו"ד מני מזוז[ עם הצד השני ועם היועמ"ש לממשלה דהיום]בתביעה נגד גג"ג[ ,יהיה מקובל גם עלינו נראה את הסיכומים לפני זה ]הדירקטוריון[ כמובן שאנחנו ונאשר... במסגרת הזו ראינו שהעבודה של המגשר מצוינת, אז למה לנו לא לבקש ". ]אקוטק[ שאותו מגשר יהיה בתיק השני הועלה כי בעקבות הדיווח האמור והמשתמע ממנו לא בחנו הדירקטוריון ובראשו היו"ר את קשרי הגומלין והזיקות האפשריים בין שתי התביעות והמתחייב מהם. מהפרוטוקולים של ישיבות הדירק טוריון עולה כי לאחר מועד ישיבה זו (פברואר 2005 ) שוב לא עודכן הדירקטוריון, ואף אחד מחבריו לא דרש עדכון על ההתפתחויות בתביעה נגד גג"ג. הוא שב ונדרש לנושא רק כמעט שלוש שנים (כ -34 חודשים) לאחר מכן, בדצמבר 2007 , לאחר שהסכם הפשרה בתביעה זו כבר נחתם וקיבל תוקף של פסק דין והובא לידיעתו בדיעבד. 9. בינואר 2009 כתב המפעל למשרד מבקר המדינה כי הסכמתו של נציג היועמ"ש לממשלה לגישור בתביעה זו הותנתה בכך שיקוימו התנאים שלהלן: פסק הדין של בית הדין האזורי לעבודה ייוותר על כנו; הגישור יעסוק אך ורק בשאלת גובה ההשבה הרטרואקטיבית של שלושת המערערים למפעל הפיס ולא בשאלת הגמלה שלהם שקבע בית הדין האזורי לעבודה; על הגישור להסתיים עד סוף פברואר 2005 ; שלושת המערערים גם יחד יהיו צד לגישור. המפעל ציין במכתבו כי בסופו של דבר הגישור לא צלח. פרופ' זמיר כתב באוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה שהגי שור נפסק במרס 2005 , "וזאת לאחר שהצעת פשרה לא הייתה מקובלת על אחד הצדדים". משרד המשפטים כתב בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה כי "בבסיס ההסכמה להליך הגישור עמדה הגישה כי העיקר הוא בהלכה העקרונית אשר תנחה גופים נוספים דוגמת מפעל הפיס, ואת מפעל הפיס לעתיד, ולא בסכום המדויק אשר ישיבו הבכירים לשעבר למפעל הפיס במקרה הקונקרטי. כל זאת כמובן, מבלי להמעיט מחשיבותה של ההשבה לקופה הציבורית". 10. באוגוסט 2005 .דחה בית הדין הארצי לעבודה את ערעורי שלושת הבכירים בפסק הדין של כב' השופטת, נילי ארד, סקר בית הדין הארצי את ההחלטות מפעל הפיס 1783 . והנימוקים בפסק הדין של בית הדין האזורי ואימץ אותם, ובתוך כך הדגיש את מאפייניו הציבוריים של המפעל: " כמוהו כרשות ציבורית, משלו ועבורו אין לו למפעל הפיס ולא כלום. הרווחים הנצברים אצל מפעל הפיס הם כספי ציבור. מן הציבור התקבלו ולתועלות הציבור נועדו. רווחים אלה הם בידי מפעל הפיס פקדון שנתן בידו הציבור. מכאן חובת האמון המוגברת המוטלת על מפעל הפיס שלא לפזר לרוח את הרווחים שצבר מכספי ההגרלה ולנהוג בכספי הציבור במידת הזהירות הנדרשת ובאמות 1784 דוח שנתי61ב .המידה המתחייבות מתכלית קיומו ופעילותו... מוטלת על בכירי מפעל הפיס והנהלתו חובה ברורה שלא לעשות ברווחי מפעל הפיס כבשלהם". בנימוקים לדחייה שצוינו בפסק הדין נאמר כי בית הדין " שקל את הפגיעה הנטענת באינטרסים של המערערים ובסופו של דבר הכריע משקלו של האינטרס הציבורי, שהוא מתכלית קיומו ופעילותו של מפעל הפיס והמחייב הפניית רווחי ו לטובת הציבור בלבד. זו היא אמת המידה הנכונה והראויה לתנאי השכר והפרישה של המערערים. משהתבררה חריגה ניכרת מאמת המידה הסבירה, שהיא תנאי השכר והפרישה של בכירים בחברות ממשלתיות, כדין נפסק כי תנאי הפרישה להם זכו המערערים נוגדים את תקנת הציבור". 11. באוגוסט 2005 עתרו שלושת הבכירים לבג"ץ נגד פסק הדין של בית הדין הארצי לעבודה. בד בבד עם הגשת העתירה פנו באי כוחם לבא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג ולנציג היועמ"ש לממשלה וביקשו לפתוח שוב בהליך גישור. באישור יו"ר הדירקטוריון (אך ללא אישור הדירקטוריון) ומנכ"ל המפעל ובהסכמת נציג היועמ"ש לממשלה (ובהשתתפותו הפעילה) חידש המפעל, בעת שהעתירה בבג"ץ הייתה תלויה ועומדת, את המשא ומתן עם שלושת הבכירים במישרין ובלא השתתפות המגשר כדי להגיע להסכם פשרה בנושא התביעה נגד גג"ג. 12. מהאסמכתאות עולה כי המפעל היה מעוניין להגיע להסכם פשרה עם שלושת הבכירים באמצעות משא ומתן לאחר שנדחה ערעורם בבית הדין הארצי לעבודה45 . עוד עולה כי הסכמת הפרקליטות לבקשת הבכירים לחדש עמם את המשא ומתן הותנתה בכך שיתקיימו כמה עקרונות שקבע היועמ"ש לממשלה כדלהלן46: "לא יחול כל שינוי בהוראות פסקי הדין של בית הדין לעבודה בעניין שינוי תנאי הפרישה של העותרים... ניתן להסכים להפחתת סכומי ההשבה שהוטלו על העותרים בפסקי הדין (השבת הפרשי הפנסיה ופיצויי הפיטורים) במחצית כאשר סכומים אלה ישאו הפרשי הצמדה וריבית כקבוע בפסק הדין" . בפברואר 2007 כתב נציג היועמ"ש לממשלה ליועמ"ש, שבאוגוסט 2006 מסר לו בא כוח המפעל טיוטת הסכם פשרה שגובשה בין המפעל לשלושת הבכירים, אשר אינה עולה בקנה אחד עם העקרונות שקבע היועמ "ש לממשלה; מכיוון שההסכם שהוצע מבוסס על השבת מחצית הפרשי הפנסיה והפיצויים שחויבו הבכירים להשיב למפעל, אולם נקבע כי סכומים אלה יישאו הפרשי הצמד ה בלבד, ללא ריבית. נציג היועמ"ש לממשלה ציין כי "ב"כ מפעל הפיס תמך אף הוא בהצעה והדגיש את העניין הציבורי בסיום ההתדיינות המשפטית בהקדם. לדבריו... אין היום באורגנים השונים של מפעל הפיס אנשים בעלי זיקה ל'גווארדיה הותיקה'... הנהלת מפעל הפיס סבורה שבמקום שניתן להיות אנושי וללכת לקראת העותרים, יש לעשות זאת ולא לרדוף אותם עד לפשיטת רגל. מפעל הפיס אינו רוצה להגיע למצב שבו ייאלץ לבצע את פסק הדין בהליכי הוצל"פ או בהליכי פשיטת רגל. אין כל ביטחון שבהליכי הוצל"פ או בהליכי פשיטת רגל יצליח מפעל הפיס לגבות סכומים גבוהים מן המוצע בפשרה, ומכל מקום, הדבר יהיה כרוך בהליכים מייגעים ויקרים שמפעל הפיס היה מבקש להימנע מהם" (ההדגשה במקור). .__________________ .45 יוזכר כי התביעה נגד שלושת הבכירים הוגשה למעשה בעקבות פרסום דוח מבקר המדינה, לחץ ציבורי והתערבות היועמ"ש לממשלה. .46 עקרונות אלה פורטו במכתב ששלח במאי 2006 נציג היועמ"ש לממשלה לבא כוחו של המפעל. מפעל הפיס 1785 . נציג היועמ"ש לממשלה גם ציין במכתבו האמור כי אף שטיוטת הסכם הפשרה המלצת [ אינה מתיישבת כאמור עם המלצות היועמ"ש לממשלה "המלצתנו היא לקבל]הפרקליטות את ההצעה ולהיכנס למו"מ ליישומה המעשי". השיקולים שהביאו להמלצה זו הם: 1786 דוח שנתי61ב .1. קיים סיכון מסוים שבג"ץ יתערב במידת ההפחתה של תנאי הפרישה של הבכירים לשעבר כפי שנקבעו בפסקי הדין של בתי הדין לעבודה; "ההלכה של בית הדין הארצי לעבודה היא הלכה חשובה. היא קובעת באופן חד משמעי את תחולת הנורמה של תקנת הציבור על הסכמי שכר בגופים ציבוריים דו מהותיים. האינטרס העיקרי של היועץ המשפטי לממשלה הוא בשימור הלכה זו ... ההשבה המוצעת בטיוטת ההסכם היא משמעותית בעיניי, ובאופן אבסולוטי מדובר בסכומים שהם חסרי תקדים גם לגבי עובדים שהממונה ע ל השכר מפעיל כלפיהם את סמכותו מכוח סעיף 29 ;"לחוק יסודות התקציב 2. , שיש עניין ציבורי בהבטחת יעילות]ב"כ מפעל הפיס[ "אני מסכים עם דברי גביית החוב הפסוק ואם מתאפשרת גביית החוב ביעילות יחסית בהסכמה, יש לכך יתרון על פני גבייתו באמצעות הליכי הוצל"פ או פשיטת רג ל, אשר יביאו לייקור הגבייה, ולא ברור באיזו מידה יבטיחו מימוש החוב. לעניין זה יובהר כי ברור שאין אנו יכולים לקבל, בלא חקירת יכולת, את טענות העותרים להעדר יכולת לפרוע מעבר לסכומים המוצעים בהסכם. עם זאת, ניתן להניח שגביית ההשבה בהסכמה תהיה יעילה וזולה יותר מאשר היזקקות להליכי גבייה משפטיים"; 3. "גם לנסיבות האישיות של העותרים... יש משקל בעיניי. אינני מבקש 'לרחם על אכזרים', ואני מודע למידה בה 'חגגו' העותרים על חשבון הקופה הציבורית משך תקופה ארוכה. אך כל אחד מהם סופג מדי חודש, הפחתה דרסטית ביותר של הסכומים שהיה אמור לקבל על פי ההסכמים שמפעל הפיס אישר בשעתו, ובסופו של דבר, האינטרס הציבורי לא יקופח אם העניין יבוא על סיומו בהשארת הפחתות אלה על כנן וקביעת השבה משמעותית, כפי שמוצע בהסכם". נציג היועמ"ש לממשלה הוסיף שהמשנה לממונה על השכר והסכמי העבודה במשרד האוצר תומך גם הוא בקבלת ההצעה. באותו חודש הודיעה לשכת היועמ"ש לממשלה לנציג היועמ"ש כי היועץ מקבל את המלצתו לקבל את הסכם הפשרה. עוד צוין בהודעה כי היועמ"ש ביקש להבהיר לבאי כוחם של העותרים כי מטרת הסכמתו היא לסיים את הסדרת הנושא ללא דיחוי נוסף, וכי הוא שומר לעצמו את הזכות לבטל את הסכמתו אם העניין "ייגרר". כמצוין להלן, היועמ"ש לממשלה היה צד להסכם הפשרה שחתם המפעל באוגוסט 2007 .עם שלושת הבכירים היועמ"ש לממשלה לשעבר, עו"ד מני מזוז, כתב בתשובתו מספטמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי הנושא "נוהל ולווה מראשיתו... על ידי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה וע"י המחלקה לסכסוכי עבודה בפרקליטות, בתיאום עם משרד האוצר, וכי הסכמתי - המותנית והמסויגת - להסדר הפשרה בפני בג"צ הייתה עפ"י המלצת הדרג המקצועי האמור, ולאור הערכותיהם באשר לתוצאות ההליך בבג"צ. למותר להדגיש כי בעת אישור הצעת הפשרה לא היה ידוע לי - ולמיטב ידיעתי, גם לא לאנשי משרדנו שעסקו בנושא - ]תביעת אקוטק[ על ההליכים האחרים". משרד המשפטים כתב בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה כי "מטרת הצטרפות היועץ המשפטי לממשלה להליך, כמו גם מטרת הפשרה, היתה לקבוע, ולאחר מכן לשמר את ההישג המשפטי הטמון בהלכה החדשנית שנקבעה בבית הדין לעבודה ואושרה בבית הדין הארצי. על פי הלכה זו, חלות גם על גופים ציבוריים הגבלות מכח תקנת הציבור לגבי הסדרי שכר ופרישה, גם כאשר גוף זה אינו נכנס לתחולתו של סעיף 29 לחוק יסודות התקציב. שימור ההלכה, נוכח חדשנותה והיותה מרחיקת לכת מחד, ונוכח הטענות המשפטיות של הצדדים מאידך, והחשש לכרסום בהלכה זו, לבחינתה במונחי מידתיות או אף לביטולה, הם שעמדו בבסיס ההסכמה להביא לסיומו של ההליך בפשרה". מפעל הפיס 1787 . משרד מבקר המדינה מעיר כי מדובר אמנם בשיקול דעת מקצועי של היועמ"ש לממשלה, ומטבע הדברים יכולות להי ות גישות שונות באשר לפשרה זו והשלכותיה. עם זאת, תשובת משרד המשפטים עלולה לעורר קושי מהותי: אם סבר המשרד כי פסיקת שתי הערכאות הקודמות הייתה פסיקה נכונה שהושתתה על הלכה חדשנית וראויה, אזי היה עליו לממש את תוצאותיה ולתבוע כי יושבו הכספים בהתאם להחלט ות בת י הדין לעבודה. קשה לקבל גישה המברכת על ההלכה שנפסקה אך בפועל מוותרת על התוצאות שנפסקו על פיה. 13. על הסכם הפשרה שסוכם בין המפעל לשלושת הבכירים בעקבות משא ומתן ישיר ביניהם חתמו באוגוסט 2007 בשם שלושת הבכירים עורכי דינם, בשם מפעל הפיס בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג, ובשם היועמ"ש לממשלה נציגו מפרקליטות המדינה. באוקטובר 2007 נתן בג"ץ תוקף של פסק דין לתנאים המפורטים בהסכם. להלן פרטי הסכם הפשרה שנחתם עם שלושת הבכירים ובהם הסכום שנדרש כל אחד מהם להחזיר (להלן - סכום ההשבה): (א) מר גדות: "1 . סכום ההשבה (ברוטו) עומד על 2,060,000 ש"ח, נכון ליום 1/6/2006 . סכום ההשבה נטו, שעל מר גדות לשלמו, מסתכם ב- 1,030,000 ש"ח. סך של 200,000 ש"ח מסכום ההשבה הכולל בסך 1,030,000 ש"ח נטו ישולם תוך 30 .יום מיום מתן תוקף פסק דין להודעה זו 2 . יתרת קרן חוב ההשבה בסך 830,000 ש"ח תשולם ב -120 תשלומים רצופים ושווים של 6,917 ש"ח לחודש צמודי מדד (למדד חודש יולי 2006 ) אשר ינוכו מתשלומי הפנסיה החודשית צמודת המדד שמפעל הפיס משלם למר גדות החל ב- 1.9.07 בתעריף לפי סעיף 1 ( .לעילהפריסה הנ"ל מתוך תשלומי הפנסיה הוסכמה בהתחשב בגילו של מר גדות ( 65 ), ובהיות הת שלום החודשי הנ"ל כמעט כל הפנסיה החודשית המקוצצת נטו)". (ב) גב' גואטה: "1 . סכום ההשבה (ברוטו) עומד על 1,576,212 ש"ח, נכון ליום 7/6/2006 . סכום ההשבה נטו, שעל גב' גואטה לשלמו, מסתכם ב - 788,106 ש"ח. סך של 140,000 ש"ח מסכום ההשבה הכולל של 788,106 ש"ח נטו ישולם תוך 30 .יום ממועד מתן תוקף של פסק דין להודעה2 . יתרת קרן סכום ההשבה 644,106 ש"ח תפרע ב - 180 תשלומים חודשיים שווים ורצופים של כ- 3,600 ש"ח, צמודי מדד, (למדד חודש יולי 2006 ) החל בתאריך לפי סעיף 1 לעיל, עפ"י הוראת קבע חודשית שהעותרת מסרה למפעל הפיס, וזאת עד למועד זכאותה של העותרת לפנסיה המוקפאת. ( פריסת סכום ההשבה החודשי הוסכמה בהתחשב בגילה הצעיר יחסית של גב' גואטה בהיותה אם חד הורית מפרנסת יחידה ובשלב זה ללא פנסיה ). 3 . מעת קבלת הפנסיה ינוכה סכום ההשבה החודשי הצמוד הנ"ל ע"י המשיב מגימלתה הצמודה למדד של העותרת". (ג) מר גורן: "1 . סכום ההשבה (ברוטו) עומד על 1,376,270 ש"ח, נכון ליום 7/6/06 . סכום ההשבה נטו, שעל מר גורן לשלמו, מסתכם ב- 688,135 ש"ח. סך של 140,000 ש"ח מסכום ההשבה הכולל של 688,135 ש"ח נטו, ישולם תוך 30 .יום ממועד מתן תוקף של פס"ד להודעה זו 2 . יתר ק רן חוב ההשבה, בסך - 548,135 ש"ח, תשולם ב -120 תשלומים חודשיים רצופים ושווים של - 4,568 ש"ח צמודי מדד (למדד חודש יולי 2006 ) החל בתאריך לפי סעיף 1 לעיל אשר ינוכו מתשלומי הפנסיה החודשית צמודת המדד שמפעל הפיס משלם למר גורן החל ב - 1.9.07( . הפריסה הנ"ל הוסכמה 1788 דוח שנתי61ב .בהתחשב בגילו של גורן ( 76 ), בהיותו פנסיונר המתקיים מהפנסיה בלבד ובעובדה שאשתו כיום בת 64.5 שנה זכאית לפנסיה תקציבית מלאה אחריו)". מפעל הפיס 1789 .14. בטבלה שלהלן יפורטו סכומי ההשבה בעקבות פסקי הדין שניתנו בבתי הדין האזורי והארצי לעבודה לעומת סכומי ההשבה שנקבעו בהסכם הפשרה. מדובר בסכומי ההשבה ברוטו בש"ח 47. . שיעור .ההפחתה .בסכומי .ההשבה הפרש סכומי ההשבה .שנקבעו .בהסכם .הפשרה סכומי ההשבה .בעקבות פסיקת .בתי הדין .לעבודה .(אזורי וארצי) .68% 4,344,584 2,060,000 6,404,584 מר גדות .64% 2,761,073 1,576,212 4,337,285 גב' גואטה .66% 2,638,805 1,376,270 4,015,075 מר גורן .66% 9,744,462 5,012,482 14,756,944 סה"כ מהטבלה עולה שסכומי ההשבה שנקבעו בהסכם הפשרה היו קטנים ביותר ממחצית מסכומי ההשבה שנקבעו בעקבות פסקי הדין של בתי הדין לעבודה (האזורי והארצי). הפחתה זו לא עלתה בקנה אחד עם העקרונות שקבע הי ועמ"ש לממשלה, ולפיהם סכומי ההשבה יופחתו במחצית בלבד וישאו הפרשי הצמדה וריבית. משרד מבקר המדינה מציין כי בנובמבר 2007 , כשלושה חודשים בלבד לאחר חתימת הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג, אשר אחת הסיבות להסכמת המפעל והפרקליטות למתכונתו הייתה מצבם האישי והכלכלי של שלו שת הבכירים, וכחודש לאחר שבג"ץ נתן לו תוקף של פסק דין, העביר המפעל על פי הסכם הפשרה בתביעת אקוטק סכום כולל של כ- 22.3 מיליון ש"ח (כולל מע"ם) בהמחאות בנקאיות, כמפורט להלן: כ-6.7 מיליון ש"ח לפקודת מר גדות; כ-6.7 מיליון ש"ח לפקודת גב' גואטה, וכ- 8.9 לפקודת אקוטק (סה"כ שווה ערך ל-4.2 .)מיליון דולר בתוספת מע"ם משרד מבקר המדינה מדגיש כי עובדה מהותית זו, ולפיה כבר ביוני 2007 התקבלה על ידי דירקטוריון המפעל החלטה על התשלום האמור בתביעת אקוטק, לא הובאה במניין השיקולים בהחלטות הפרקליטות בתביעה נגד גג"ג, שכן הפרקליטות לא ידעה באותה עת על ההחלטה של המפעל מיוני 2007. בינואר 2009 בין ]הישירות[ כתב המפעל למשרד מבקר המדינה כי "השיחות נמשכו מאז הגשת העתירות (סוף ]בתביעה נגד גג"ג[ הצדדים על הסדר הפשרה 2005- תחילת 2006 באוגוסט[ ) ועד שהוגש לאישור בית המשפט העליון 2007 ...] במסגרת הטי וטות ובהסדר הסופי פחת סכום ההשבה במחצית, כאשר בכירי המפעל אמורים היו להשיב (בסכום אחד גדול והשאר בפריסת תשלומים כקבוע בהסדר הפשרה) את סכום הנטו, ומפעל הפיס אמור היה לפנות לרשויות המס כדי לגבות חזרה את סכומי המס שנוכו במקור וביתר (נוכח ההשבה המשמעותית)". במאי 2009 כתב מזכיר המפעל למשרד מבקר המדינה במענה לשאלתו כי " היו היו"ר ]בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג [ מול ]במפעל[ הרפרנט .__________________ .47 הסכומים בטבלה הם סכומים שמפעל הפיס מסר למשרד מבקר המדינה כשהם משוערכים ליוני 2006 .)(לרבות הפרשי הצמדה וריבית 1790 דוח שנתי61ב . הנחו את היועצים המשפטיים להסכים לכל הסדר שהיועץ ]הם[ .והמנכ"ל המשפטי לממשלה יאשר. על בסיס הנחיה זו ניהלו היועצים המשפטיים את המו"מ עד להסדר עליו חתום גם היועץ המשפטי לממשלה ". מפעל הפיס 1791 . מפעל הפיס כתב בתשובתו מאוקטובר 2010 ,למשרד מבקר המדינה כי "למעשה למעט עדכונים מזדמנים ובודדים על המתרחש בהליך ליו"ר ולמנכ"ל לא היתה למי מבעלי התפקידים במפעל הפיס כל מעורבות פעילה בניהול ההליך... נוכח העובדה כי מדובר בתביעה בעלת משמעות ציבורית, קיבלו מנכ"ל מפעל הפיס והיו"ר בא כוח המפעל בתביעה נגד [ החלטה עקרונית כי הטיפול בהליך יעשה רק על ידי , וכל הסכמה שתנתן לה ברכת היועמ"ש לממשלה, שהיה ]גג"גיוזם ההליך , פירושה כי המדובר בפשרה נכונה מבחינה ציבורית, וממילא מפעל הפיס יתן לה את ברכתו. מפעל הפיס נהג בדיוק בהתאם להחלטה זו. כעניין שבעובדה, גיבוש הסכם הפשרה נעשה ע"י ב"כ הצדדים בשותפות הפעילה של היועמ"ש לממשלה והסכמתו. בפני הנהלת מפעל הפיס הוצגה 'עיסקת חבילה' של הסכם הפשרה שנעשתה בין ב"כ הצדדים כאמור, ומפעל הפיס נדרש לברך על המוגמר. מאחר וההסכמה היתה על דעת היועמ"ש לממשלה נתן מפעל הפיס את הסכמתו להסדר פשרה זו" (ההדגשה במקור). לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמדובר בנושא כה רגיש הכולל היבטים משפטיים וציבוריים היה על הנהלת המפעל לשתף ולעדכן בתהליך קבלת ההחלטות בעניינו, מבעוד מועד, גם את הדירקטוריון וועדת הביקורת. הסכמת היועמ"ש לממשלה לקיום הליך משא ומתן ישיר בתביעה נגד גג"ג ולהסכם שגובש במסגרתו אינה תחליף לדיון במוסדות המפעל. בהתייחס לטענת המפעל כי "למעט עדכונים מזדמנים ובודדים על המתרחש בהליך ליו"ר ולמנכ"ל לא היתה למי מבעלי התפקידים במפעל הפיס כל מעורבות פעילה בניהול ההליך" מעיר משרד מבקר המדינה כי הועלה שמנכ"ל המפעל קיבל עדכונים שוטפים בנושא. לדוגמה: ב - 19.6.07 שלח בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג למנכ"ל המפעל פקס ובו כתב "אני מצ"ב את טיוטת הסכם הפשרה... אנא אשר לי שהמסמך מקובל עליך", וב- 21.6.07 שלח בא כוח המפעל למנכ"ל פקס נוסף ובו כתב "אני מתכבד לצרף לפקס זה את הנוסח המעודכן של מה ששלחתי לך לפני מספר ימים. הדברים שעודכנו הם רק תיקונים טכניים ולא מהות". לדעת משרד מבקר המדינה, היה על מנכ"ל המפעל ויו"ר המפעל לדווח לדירקטוריון על הליך הפשרה בת ביעה נגד גג"ג ולהביא את ההסכם בנושא לאישורו לפני שנחתם ולא להסתפק בדיווח בדיעבד. עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי טענת המפעל ולפיה הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג נעשה "בשותפות פעילה של היועמ"ש לממשלה והסכמתו" אינה ראויה כלל וכלל, שכן המפעל לא דיווח לפרקליטות וליועמ"ש לממשלה על תביעת אקוטק ועל החלטת הדירקטוריון לשלם לחברה 4.2 .מיליון דולר, ובכלל זה למר גדות ולגב' גואטה, כאמור לעיל משרד המשפטים כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 כי היועמ"ש לממשלה הסכים לוותר על הריבית "כדי להביא לסיום ההתדיינות המשפטית בהסכמ ה", בין היתר לנוכח התמשכות הליכי הגישור והמשא ומתן ולנוכח עמדת הגורמים בפרקליטות שעסקו בנושא, כפי שצוין במכתבו של נציג היועמ"ש לממשלה מפברואר 2007 . 1792 דוח שנתי61ב . (א) מהממצאים דלעיל עולה כי כחודשיים לפני שנחתם הסכם הפשרה עם שלושת הבכירים כבר ידעה הנהלת המפעל ששניים מ הם והחברה שבבעלותם עומדים, על פי החלטת הדירקטוריון מיוני 2007 , לקבל ממנו 4.2 מיליון דולר במסגרת תביעת אקוטק. למרות זאת, בהסכם הפשרה שחתם המפעל עם שלושת הבכירים באוגוסט 2007 הופחתו סכומי ההשבה הפחתה ניכרת ואף נפרסו על פני 10-15 שנים, בין היתר כיוון שנתקבלה הטענה בדבר מצבם האישי והכלכלי 48 . הנהלת המפעל לא הביאה לידיעת הפרקליטות את אישור הדירקטוריון מיוני 2007 להצעת המגשר בתביעת אקוטק עובר לחתימה על הסכם הפשרה בעניין התביעה נגד גג"ג, על אף היות המידע רלוונטי ומהותי ביותר לקבלת ההחלטה בעניין זה. המפעל, נציגי הפרקליטות ונציג היועמ"ש לא בדקו אם מצבם הכלכלי של שלושת הבכירים אינו מאפשר להם להשיב את הסכומים שנקבעו בעקבות פסיקת בתי הדין לעבודה. משרד מבקר המדינה מעיר כי כל בדיקה ובירור שהיו נעשים באשר לנסיבות האישיות והכלכליות של מר גדות וגב' גואטה - בין אם בירור בסיסי במפעל לגבי הטיפול בתביעה המקבילה (אקוטק) ובין אם בדיקה מעמיקה יותר לצורך חקירת היכולת הכלכלית שלהם - היו מובילים לעובדות אשר היה בהן כדי לחייב קיום בחינה חדשה באשר לעצם אישור הפשרה ולכל הפחות באשר לתנאיה. בירורים אלו לא התקיימו ובפועל ההחלטה בעניין זה התקבלה בלא שהובא בחשבון מידע מהותי אשר היה עשוי להשפיע על קבלתה. משרד המשפטים כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בנימוקים להמלצת הפרקליטות ליועמ"ש לממשלה לקבל את הסכם הפשרה המוצע, כפי שפורטו במכתבו של נציג היועמ"ש מפברואר 2007 (ראו לעיל) נעשתה הבחנה ברורה בין טענות שלושת הבכירים בנוגע למצבם הכלכלי לבין טענותיהם בנוגע למצבם האישי. "לגבי טענות העותרים בעניין העדר יכולת לפרוע מעבר לסכומים המוצעים את דעתו במפורש כי אין אנו ]נציג היועמ"ש לממשלה [ בהסכם הפשרה, חיווה יכולים לקבל טענות אלה ללא חקירת יכולת. מכאן עולה בבירור שטענות העותרים בדבר מצבם הכלכלי נוטרלו לחלוטין כשיקול במכתב זה, ולא היה להן כל משקל בנימוקי ההמלצה". לטענת משרד המשפטים, השיקולים העיקריים אפוא לתמוך בהסכם הפשרה היו שיקולים "משפטיים-מקצועיים" ושיקולים בדבר מצבם האישי של הבכירים. אך "מצבם הכלכלי של שלושת העותרים כלל לא היווה נימוק בנימוקי המלצת הפרקליטות להסכים לפשרה או בהחלטת היועץ המשפטי לממשלה לאמצה. אין כל יסוד לציפייה כי הפרקליטות תבצע חקירה בעניין יכולתם הכלכלית של שלושת הבכירים וההחלטה על פריסת סכומי ההשבה עליהם הוסכם, לא התקבלה בשל כך שהפרקליטות סברה שמצבם הכלכלי של העותרים אינו מאפשר תשלום הסכום עליו הוסכם במזומן". עוד כתב משרד המשפטים בתשובתו שהממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר) אימץ מדיניות ולפיה "סכומי ההשבה שהוא מורה על גבייתם נגבים בהסדרים מוסכמים על פיהם הכספים נגב ים בתשלומים, וכאשר מדובר בסכומים גבוהים ]היא[ במיוחד, הוא מגלה נכונות לפריסה ארוכה של סכומי ההשבה. ההצדקה לכך - הבטחת הגביה והוזלתה... שיקול דומה הנחה את הממונה על השכר בעמדתו בעניין שלושת בכירי מפעל הפיס". .__________________ .48 'בעניין התייחסותו של בית הדין האזורי לעבודה לעניין זה ראו להלן, עמ 1767 -1768 . מפעל הפיס 1793 .המשנה לממונה על השכר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2010 ,כי "לפי תפיסתנו, היה מקום, לפי הנורמה המקובלת במקרים כאלו במגזר הציבורי להגיע לפשרה בנוגע לסכומי ההשבה. כמו כן, המגשר, השופט העליון לשעבר, פרופ' יצחק זמיר, המליץ במהלך הדיון בו נכחתי עם הצדדים על פשרה דומה. זאת על רקע המצב שהוצג בפנינו ע"י נציג מפעל הפיס ובאי כוחם של שלושת הבכירים כי הם נפגעו קשה מהפסיקה מבחינה כלכלית... ומצבם הכלכלי הקשה 1794 דוח שנתי61ב .מצדיק התחשבות מיוחדת בקביעת סכום ההשבה . ברור שאילו ידעתי על הסכם הפשרה הנוסף המעניק תשלום כה גבוה למר גדות וגב' גואטה, לא הייתי ממליץ על ויתור כל שהוא בעניינם". משרד מבקר המדינה מעיר כי אין מדובר רק במצב אישי אלא גם במצב כלכלי, זאת מאחר שההסבר שניתן בהסכם הפשרה להסכמה לפריסת סכומי ההשבה מתייחס גם למקורות הפרנסה של שלושת הבכירים. יתרה מכך, במכתב של נציג היועמ"ש לממשלה מפברואר 2007 צוין ש"אם מתאפשרת גביית החוב ביעילות יחסית בהסכמה, יש לכך יתרון על פני גבייתו באמצעות הליכי הוצל"פ או פשיטת רגל, אשר יביאו לייקור הגבייה, ולא ברור באיזו מידה יבטיחו מימוש החוב. לעניין זה יובהר כי ברור שאין אנו יכולים לקבל, בלא חקירת יכולת, את טענות העותרים להעדר יכולת לפרוע מעבר לס כומים המוצעים בהסכם. עם זאת, ניתן להניח שגביית ההשבה בהסכמה תהיה יעילה וזולה יותר מאשר היזקקות להליכי גבייה משפטיים"; לדעת משרד מבקר המדינה, באמירה זו מגולמת ההנחה שללא פשרה עלולים היו שלושת הבכירים להגיע לפשיטת רגל, מה שהצריך, כאמור, בדיקה ובירור. עוד יצו ין כי תשובתו של המשנה לממונה על השכר מצביעה על כך שהמצב הכלכלי של שלושת הבכירים היה שיקול בגיבוש הסכם הפשרה בתביעה, וכי המידע בדבר הסכומים שהמפעל אישר לשלם למר גדות ולגב' גואטה בתביעת אקוטק, שלא נמסר לו ולפרקליטות מהמפעל ערב החתימה על הסכם הפשרה, היה בו לש נות את המלצתו לגבי הסכם הפשרה עם מר גדות וגב' גואטה. זאת ועוד, גם נציג היועמ"ש לממשלה ציין במכתב ששלח בדואר אלקטרוני בינואר 2008 ללשכת היועמ"ש לממשלה ולמשנה ליועמ"ש כי "לו היינו יודעים שיומיים אחרי חתימת [ על הסכם לפיו]מר גדות וגב' גואטה[ ההסכם שלנו יחתמו ]מפעל הפיס ישלם לחברה שלהם 4.5 מיליון דולר, לא היינו מסכימים לפריסה. אולי גם לא היינו מוותרים על ריבית"49 ; ובדצמבר 2007 כתבה עוזרת היועמ"ש המשא ומתן [ לממשלה ליועמ"ש שנציגו בתביעה נגד גג"ג מסר כי "בסוף מאוד התגמשנו בעניין הסדרי התשלום, בהנח ]עם הבכירים לשעבר ה שאין לנתבעים את הסכומים הגדולים שנדרשו, ומידע זה יכול היה לכאורה לשנות את התמונה". (ב) כאמור, לא נמצאו מסמכים המלמדים שדירקטוריון המפעל החליט במועד כלשהו לפתוח בהליכי גישור בעניין התביעה נגד גג"ג. כמו כן לא נמצאו מסמכים המלמדים כי הדירקטוריון דן בנושא החזרה למשא ומתן עם שלושת הבכירים לגבי הסכם פשרה לאחר שבית הדין הארצי לעבודה דחה את ערעורם. עוד הועלה כי מפברואר 2005 ועד אוגוסט 2007 (מועד חתימת הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג) לא נמסר לדירקטוריון דיווח מפורט על התקדמות ההליכים בתביעה זו. .__________________ .49 'ראו להלן בפרק "פעולות משרד המשפטים לאחר שנודע לו על תביעת אקוטק", עמ 1775 . מפעל הפיס 1795 .לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות העניין, כאשר התביעה נגד גג"ג הוגשה על אף התנגדותו המקורית של המפעל, לאחר לחץ ציבורי והתערבות היועמ"ש לממשלה ולאחר שתביעת המפעל נגד שלושת הבכירים התקבלה בשתי ערכאות שיפוטיות, היה על הנהלת המפעל להקפיד כי הדירקטוריון יהיה הגורם שיאשר את החלטת המפעל להסכים לפשרה בנושא. (ג) יצוין כי בעקבות בקשתם של שלושת הבכירים להורות על עיכוב ביצועו של פסק הדין מאוקטובר 2003 , התייחס בית הדין באפריל 2004 גם לטענתם כי "ייגרם להם נזק רב באם יידרשו לממש את פסק הדין לאלתר, וזאת מכיוון שאין מצבם הכלכלי הנוכחי מאפשר להם לשלם את הסכומים שבית הדין הורה על השבתם". בית הדין ציין בהחלטתו כי " אין אנו מקבלים את נסיונות 1796 דוח שנתי61ב .המבקשים לטעון כי מצבם הכלכלי אינו מאפשר להם לפרוע את חיוביהם על פי פסק הדין... שלושת המבקשים קיבלו, אך לפני מספר שנים לא רב, סכומי כסף גדולים מאוד במסגרת הסכמי הפ רישה שלהם, במיוחד כשמדובר, לפחות בעניינם של גדות וגואטה, באנשים שפרשו מעבודתם בגיל צעיר, ולאחר פרישה זו ממשיכים הם בעבודתם... ונסיונם של השלושה גם יחד לטעון כי מצבם הכלכלי כיום הוא כזה שאינו מאפשר להם לפרוע את פסק הדין, אינו ראוי בעינינו". בית הדין ציין גם כי שלושת הבכירים קיבלו במשך שנות עבודתם במפעל שכר גבוה ותנאי עבודה משופרים ביותר, שלא הובאו בחשבון בתביעת המפעל במרס 1998 , וכי גם לאחר מתן פסק הדין בתביעה האמורה נשארו בידם סכומי כסף גדולים שהם לא נדרשו להחזיר. לראיה ציין בית הדין ששלושת הבכירים אישרו כי ברשותם נכסים רבים שרכשו עבורם ועבור ילדיהם וחסכונות שאפשרו למר גדות להקים חברה חדשה (אקוטק)50. מהמכתב של נציג היועמ"ש לממשלה מפברואר 2007 עולה כי "הנהלת המפעל" פעלה לקדם הסכם פשרה עם שלושת הבכירים, בין היתר מנימוקים כלכליים והומניים. משרד מבקר המדינה מעיר כי ההתחשבות בנימוקים אלה לא התיישבה כלל וכלל עם האמירות החד -משמעיות של בית הדין האזורי לעבודה מאפריל 2004 , כמפורט לעיל, בעניין מצבם הכלכלי השפיר של שלושת הבכירים. המפעל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "מפעל הפיס ו/או מי מאנשיו מעולם לא פנה למעורבים במו" מ וביקש 'להתחשב' בג.ג.ג בגלל מצבם הכלכלי" (ההדגשה במקור). יו"ר הדירקטוריון ציין בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה כי "מאחר וההסכמה להסדר שהתגבש היתה על דעתו של היועמ"ש לממשלה הרי שלפיס לא נותר אלא לתת את הסכמתו להסכם שאושר". לעניין הפחתת סכומי ההשבה בשל מצבם הכלכלי של הבכירים, מסר יו"ר הדירקטוריון כי לא ידע על טענתם זו, כי הטענה לא הובאה לידיעת המפעל והדירקטוריון, וכי הוא מעולם לא פנה למי מהמעורבים במשא ומתן וביקש מהם להתחשב במצבם הכלכלי של הבכירים. יו"ר הדירקטוריון הוסיף והבהיר כי מעולם לא היה לו "ק שר אישי לשלושת הבכירים לשעבר". .__________________ .50 בש"א (תל אביב-יפו) 5778/04 ,גדות ואח' נ' מפעל הפיס ואח' , תק - עב 2004 (2 ,) 308. מפעל הפיס 1797 . משרד מבקר המדינה מעיר כי התשובות שלעיל אינן מתיישבות עם הדברים באשר לאמירות בא כוח המפעל המוזכרים במכתבו של נציג היועמ"ש לממשלה מפברואר 2007 . ממכתב זה עולה כי הנהלת המפעל תמכה בפשרה עם הבכירים והביעה חשש שביצוע פסק הדין יביא אותם למצב של פשיטת רגל. זאת ועוד, האמירה כי דבר הפחתת סכומי ההשבה בשל מצבם הכלכלי לא הובא לידיעת המפעל אינה עולה בקנה אחד עם הודעתו דלעיל של המשנה לממונה על השכר ועם דברי המנכ"ל בישיבת ועדת אקוטק מאפריל 2006 ,)(שבה נכח גם יו"ר הדירקטוריון שאמר: "אני יודע מה המצב הכלכלי... של כמה אנשים מתוך השלישיי ה . אין להם כסף, אפילו אם ימכרו את כל הבתים שלהם וכל ]גג"ג[ הזאת זה, אין כסף". משרד מבקר המדינה גם מסתייג מהטענה ולפיה מאחר שההסדר התגבש על דעתו של היועמ"ש לממשלה, לא היה יכול המפעל להביע את עמדתו בנושא. המפעל לא די ווח כאמור ליועץ המשפטי לממשלה ולנציגו של היועץ על פרטי תביעת אקוטק ולכן אינו יכול להצדיק את התנהלותו בהסכמתו של היועץ לפשרה. 1798 דוח שנתי61ב . (ד) אשר לכך שדירקטוריון המפעל לא דן בהסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג לפני שנחתם ולא אישר אותו, יצוין שלהסדר זה - שנכללו בו הטבות רבות מבחינת תנאי החזר החוב של שלושת הבכירים למפעל ובכלל זה הפחתה ניכרת בסכום החוב - היו גם היבטים ציבוריים - שהרי מפעל הפיס הוא נאמן לכספי הציבור והוויתור על החוב שהושג בפשרה הוא, מטבע הדברים, על חשבון תקצוב יעדים של המפעל. הנהלת המפעל אף לא העלתה את עניין עקרו נות הסכם הפשרה לדיון במועצה הציבורית המייעצת, שתפקידה היה לעסוק בין היתר בנושאים בעלי אופי ציבורי. לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שיו"ר הדירקטוריון הודיע בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה בפברואר 2005 כי הסכם הפשרה עם גג"ג יובא לפני חתימתו לאישור הדירקטוריון, היה ע ליו להציג את הדברים לפני הדירקטוריון ולקבל את אישורו להסכם טרם שנחתם. בשל אי -דיווחם של יו"ר הדירקטוריון ומנכ"ל המפעל לדירקטוריון על עקרונות הסכם הפשרה בתביעה זו לפני חתימתו נבצר מהדירקטוריון לבחון את נאותות ההסכם נוכח ההסכם בתביעת אקוטק שהוא אישר חודשיים ק ודם לכן. אילו היה הדירקטוריון מקיים בחינה כאמור, אפשר שהיו מתבצעים שינויים מהותיים בהסכם הפשרה , וייתכן שהוא כלל לא היה נחתם. (ה) משרד מבקר המדינה העלה כאמור כי לפני שנחתם הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג לא נמסרו לנציגי היועמ"ש לממשלה פרטים על תביעת אקוטק ועל ההסכם שגובש עמה במסגרת הליך גישור. עוד הועלה כי גם המשנה לממונה על השכר, שקיבל מהפרקליטות עדכון בנוגע להסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג ותמך בכך, לא ידע ששניים משלושת הבכירים והחברה שבבעלותם עומדים לקבל מהמפעל 4.2 .מיליון דולר יו"ר הדירקטוריון ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "אין זה מתפקידו של היו"ר ליידע את היועמ"ש על הליכים נוספים שמתנהלים כי אם מתפקידם של גורמים אחרים במפעל אשר אמונים על הטיפול בנושאים מסוימים ובנושאים המשפטיים בפרט כגון המנכ"ל, היחידה המשפטית והמזכיר של המפעל". היו"ר הוסיף כי מאפריל 2006 עד אוגוסט 2007 שהה לסירוגין בחו"ל ו"מעולם לא נתן הסכמה ספציפית להסכם שהתגבש בפרשת ג.ג.ג. שכן באותה תקופה שהה [ בחו"ל... ורק בדצמבר 2007 הובא ההסכם לידיעת הדירקטוריון וזאת אף ] ."!בדיעבד המפעל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הדירקטוריון "נתן אישור עקרוני להצעת בישיבה מיום ]בעניין תביעת אקוטק [ הגישור 21.6.07 , אך המרחק בין אישור עקרוני לבין הסדר גישור דהיינו הגעה להסכם פרטני עדיין היה רב... במועד שבו הושג הסדר הגישור כבר היה הסכם הפשרה של ג.ג.ג חתום וסגור וכבר הוגש לבג"צ עוד ביום 22.8.07 , חודשיים קודם לכן. ברי לכ ל... כי בהליך גישור כה מורכב, וכל עוד לא נחתם הסכם הגישור אזי גם לו סבר מאן שהוא כי יש מקום לדווח על תוצאת ההליך, ודאי הוא כי בשלב זה לא היה מה לדווח לפרקליטות המדינה ו/או לכל גורם אחר על הסכמה כלשהי, כאשר הסכמה זו טרם נתגבשה להסכמה מחייבת כלל ועיקר, אלא כ מעט חודשיים לאחר שפרשת ג.ג.ג כבר נחתמה ונסגרה בין הצדדים". בא כוחו של מר גדות כתב בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה, בין היתר: "אני פעלתי... בתם לב, להשיג את אשור הפרקליטות, את אשור היועץ מפעל הפיס 1799 .המשפטי ואת אשור בג"צ להסכם פשרה מיטיב ופריסת החוב המוקטן מ-6 מליון ש"ח ל -1.2 מליון ש"ח בפריסת רובו לתקופה של 10 שנים ב -120 תשלומים מצב כלכלי קשה של מר גדות".]נוכח[ ...חודשיים בא כוחו של מר גורן כתב בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה כי "המו"מ לפשרה עסק כל כולו בשניים - בסכום ההחזר מחד ובפרישתו לתשלומים לתקופה ארוכה, בשל מצבם הכלכלי הגרוע של גואטה, גדות ואליצור גורן. על -פי מה שנאמר אז, שלושתם היו באותו זמן 1800 דוח שנתי61ב .פנסיונרים ובלא מקורות הכנסה... עיקר המו"מ בין הצדדים עסק בניסיונות השכנוע של הכול להניא את גורן מסירובו להצטרף לפשרה. גורן לא היה מוכן להצטרף לפשרה משום שסבר שאין גזרה שווה בין ענינו לעניין גואטה וגדות וכי הוא זכאי ליחס שונה. כל הצדדים האחרים המעורבים בפרשה, שידעו ואישרו את שונותו של גורן וזכותו לטיפול שונה לחלוטין, הבהירו לו שהן מפעל הפיס והן המדינה רואים את כל הצדדים כמקשה אחת וכי אם לא יסכים לפשרה המוצעת הו א מסכן את הכל". מזכיר המפעל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 כי "נושא ג.ג.ג. לא היה בטיפולי כלל... אין בעמדתי זו משום הטלת ביקורת על הרפרנטים ]בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג[ האחרים שטיפלו בנושא מול- אלא רק בבחינת דיוק בעובדות". לדעת משרד מבקר המ דינה, גם על יו"ר הדירקטוריון הייתה מוטלת החובה לדאוג שיובא לידיעת היועמ"ש לממשלה והפרקליטות כי הדירקטוריון אישר ביוני 2007 .את הצעת המגשר בתביעת אקוטק בא כוח המפעל [ מול ]במפעל[ כאמור, לדברי מזכיר המפעל "הרפרנט היו היו"ר והמנכ"ל". דווקא משו]בתביעה נגד גג"גם שהמפעל נתן משקל רב לדעתם של היועמ"ש לממשלה והפרקליטות בתביעה נגד גג"ג, היה על היו"ר והמנכ"ל, שידעו שמתקיים משא ומתן בתביעה נגד גג"ג וידעו שהדירקטוריון אישר לשלם לשניים מהבכירים סכומים נכבדים במסגרת תביעת אקוטק, למסור את המידע החשוב והמהותי הזה לפרקליטות וליועמ"ש לממשלה. בעניין טענתו של המזכיר ולפיה התביעה נגד גג"ג לא הייתה בטיפולו, משרד מבקר המדינה חוזר על עמדתו ולפיה היה על המזכיר מתוקף תפקידו לברר את כל הפרטים בעניין תביעת המפעל נגד גג"ג והשפעת תביעת אקוטק עליה ולדווח על ממצאיו לדירקטוריון ולכל יתר הגורמים המעורבים בתביעה נגד גג"ג. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שהמפעל ונושאי המשרה שטיפלו מטעמו בתביעה זו או שידעו עליה - יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל והמזכיר - לא דיווחו מבעוד מועד לבא כוחו של המפעל וליועמ"ש לממשלה על התקדמות המשא ומתן שהתקיים עם אקוטק לשם השגת הסכם פשרה בנושא תביעתה; דיווח זה התחייב בוודאי לאחר שדירקטוריון המפעל אישר את הצעת המגשר ואף לפני שנחתם הסכם הגישור בין הצדדים, בין היתר מאחר שמר גדות וגב' גואטה היו מעורבים בשתי התביעות ומאחר שההסדר בתביעת אקוטק הביא לשיפור ניכר במצבם הכלכלי. אילו היו פרטים אלה מובאים לידיעת בא כוחו של המפעל וליועמ"ש לממשלה או לנציגו, ניתן להניח שהדבר היה משפיע על עמדותיהם בעניין עקרונות הסכם הפשרה עם שלושת הבכירים. (ו) משרד מבקר המדינה העלה כאמור כי רק בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה בדצמבר 2007 , כארבעה חוד שים לאחר שנחתם הסכם הפשרה עם שלושת הבכירים וכחודשיים לאחר שבג"ץ נתן לו תוקף של פסק דין, דווח עליו לדירקטוריון בדיעבד; את הדיווח האמור מסר בא כוח המפעל בעניין תביעה זו. (ז) בא כוחו של המפעל ציין בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה בדצמבר 2007 כי "בג"צ לאחר שקיים ד אמר 'למה לא תלכו לגישור ותנסו ]בעתירה[ ,יון עקרוני לפתור את הבעיה... יש פה בכל זאת בעיה רגישה של הקונפליקט בין העובדה מפעל הפיס 1801 . ,שהדירקטוריון לאורך שנים... אישר להם... כל מיני תוספות שכר מעוותות מחד מצד שני בא בית הדין וקבע שזה נוגד את תקנת הציבור, התוצאה הייתה שהלכנו לגישור בפני השופט בדימוס יצחק זמיר ששמע את הצדדים"51 . .__________________ .51 הגישור האמור לעיל הסתיים ללא הסכמה בין הצדדים כבר במרס 2005 , והפשרה בתביעה גובשה במשא ומתן שהתקיים בין הצדדים במישרין. 1802 דוח שנתי61ב .בא כוחו של המפעל גם פירט לפני הדירקטוריון את השיקולים שלפיהם היה מקום להגיע לפשרה עם שלושת הבכירים לשעבר: "א) הם נתנו לנו ייפוי כוח לגבות את כל התשלומים שאנחנו כבר ניכינו עבורם במס הכנסה על סכומי העבר. זה מחזיר לנו חלק ניכר מהסכומים. ב) הם נתנו לנו שעבודים ראויים להבטחת התחייבויותיהם שלהם, דבר שלא היה לנו קודם. לגבי העתיד - עצרנו להם את הפנסיה. לגבי העבר - היינו צריכים לצאת למלחמה. דהיינו, הוצאה לפועל, עיקולים וכל הדברים האחרים, כאשר כל אחד מהם עשה את כל הסידורים, בקיצור, אני חושב שעשינו מעשה התחשבות ופעלנו תוך הקטנה מינימלית של הסכומים המאוד מאוד גדולים שקיבלנו, והדבר השלישי, יש לנו ביטחון שהסכום הזה ישולם". במענה על שאלתו של אחד הדירקטורים, מה היה שיעור ההפחתה של הסכומים שעל שלושת הבכירים להשיב למפע ל, פירט בא כוחו של המפעל את הסכומים להשבה שנקבעו בהסכם הפשרה אולם לא ציין את שיעור ההפחתה של הסכומים שהם היו צריכים לשלם לעומת הסכומים שנקבעו בעקבות פסקי הדין של בתי הדין לעבודה ואם הם תואמים את העקרונות שקבע כאמור היועמ"ש לממשלה בנושא. מהאמור לעיל עולה ש גם בדיווח בדיעבד שנמסר לדירקטוריון בעניין הסכם הפשרה בתביעה זו לא הובא לידיעתו שיעור ההפחתה בסכומי ההשבה של שלושת הבכירים שנקבעו בהסכם הפשרה, אף שבפועל היה מדובר בשיעור הפחתה ניכר (כ -66% מהסכומים שהם נדרשו להשיב בעקבות פסקי הדין של בתי הדין לעבודה). נתונים אלה אינם מתיישבים עם הדיווח שמסר כאמור בא כוחו של המפעל לדירקטוריון על "הקטנה מינימאלית של הסכומים המאוד מאוד גדולים שקיבלנו". עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי גם הצגת מתן יפויי הכוח למפעל לגבות ממס הכנסה את התשלומים שנוכו לבכירים בעבר כאחד השיקולים שהנחו את המפעל להגיע לפשרה הייתה מטעה, כיוון שהסכמת המפעל לדאוג לגביית התשלומים מרשויות המס במקום שהבכירים יצטרכו להחזיר לו את סכומי ההשבה ולפנות בעצמם לרשויות המס כדי לקבל החזר על ניכויי העבר הייתה לטובת הבכירים. (ח) בישיבת הדירקטוריון האמורה (מדצמבר 2007 ) אמר יו "ר הדירקטוריון שאין קשר בין הסכם הפשרה עם שלושת הבכירים ובין תביעת אקוטק, וכי המפעל הסכים לפשרה בתביעה נגד גג"ג רק לאחר שהיועמ"ש לממשלה חשב שהיא ראויה. משרד מבקר המדינה מעיר כי היו"ר לא דיווח לדירקטוריון כאמור כי יש קשרי גומלין בין שתי התביעות ושהסכם הפשרה בעניין התביעה בבית הדין לעבודה גובש בין היתר נוכח הטענה בדבר מצבם האישי והכלכלי. היו"ר גם לא דיווח לדירקטוריון שהמפעל לא דיווח ליועמ"ש לממשלה על תביעת אקוטק שניהל המפעל בד בבד עם התביעה נגד גג"ג, וכי הוא עמד לתת סכום ניכר למר גדות ולגב' גואטה במסגרת הסכם הפשרה שגובש אתם. לנוכח האמור לעיל לא ניתן לראות באישור היועמ"ש לממשלה ובחתימתו על הסכם הפשרה בעניין גג"ג "הכשר" להסכם זה מאחר שהוא לא ידע על השפעותיה של תביעת אקוטק על התביעה נגד גג"ג, וכל שימוש באישור זה בנסיבות אלה היה בו כדי להטעות. יתרה מזו, הסכמת היועץ להסכם הפשרה אינה יכולה לשמש תחליף לאישור הדירקטוריון להסכם זה. . מפעל הפיס 1803 . 1804 דוח שנתי61ב . הפרקליטות והמפעל הסכימו להגיע להסכם פשרה עם שלושת הבכירים לאחר שבית הדין הארצי לעבודה דחה את ערעורם של האחרונים על פסק הדין שנתן בית הדין האזורי לעבודה וכאשר עתירה לבג"ץ תלויה ועומדת. במסגרת הסכם הפשרה הופחתו בשיעור ניכר הסכומים שעל שלושתם להשיב למפעל, והסכומים המופחתים נפרסו על פני 10 ו-15 שנים. הועלה כי המפעל לא דיווח ליועמ"ש לממשלה או לנציגו מפרקליטות המדינה ולבא כוחו בתביעה זו כי הדירקטוריון החליט לשלם לשניים מהבכירים ולחברה שבבעלותם (אקוטק) 4.2 מיליון דולר. ההסכם גם לא הובא לדיון ולאישור בדירקטוריון המפעל, ועקב כך לא התאפשר בו דיון ממצה על כל היבטיו. לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסדות המנהלים של המפעל לדון בהקדם באופן תפקודם של יו"ר הדירקטוריון והמנכ"ל ובאופן קבלת ההחלטות בתביעה זו. האחריות לכך שההסכם עם שלושת הבכירים לא הובא לדיון ולאישור בדירקטוריון ולכך שהפרקליטות לא עודכנה בפרטי המשא ומתן המקביל בעניין תביעת אקוטק מוטלת בראש וראשונה על יו"ר הדירקטוריון לשעבר, שמעון כצנלסון, על מנכ"ל המפעל, שאול סוטניק, ועל המזכיר, עו"ד רוני כהן, שהיו מעורבים או אמורים להיות מעורים בפרטי שתי התביעות, כל אחד בהתאם להיקף תפקידו וסמכויותיו. ממצאי בדיקתן של פעולות המפעל בתביעה נגד גג"ג מלמדים על ליקויים מהותיים בתהליך קבלת ההחלטות, על אי -ביצוען של מלוא הבדיקות והפעולות שהתחייבו, על אי-נקיטת צעדים שהתאפ שרו והתחייבו, ועל אי- הצגת מידע חיוני הקשור בנושא לדירקטוריון. לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את תפקודם של המפעל ושל נושאי התפקידים האמורים לעיל. .נושאים אחרים .מתן ביטוי לתביעת אקוטק בדוחות הכספיים של המפעל על פי התקן החשבונאי שהיה מקובל בישראל בשנים 2005 ו- 2006 , אם קיומה של מחויבות אפשרית כלשהי שמקורה באירועי עבר תלוי בהתרחשות של אירוע או אירועים עתידיים לא ודאיים, ואם צפוי - בסבירות שאינה קלושה - תזרים שלילי של משאבים, יש לדווח על כך בדוחות הכספיים. כלומר יש לתת בדוחות הכספיים ביטוי לחשש מחיוב עת ידי בגין אירועי עבר, שהסיכוי להתממשותו הוא יותר מקלוש. משרד מבקר המדינה העלה כי על אף התקן החשבונאי האמור, ואף שתביעת אקוטק הוגשה כאמור בינואר 2005 והמפעל החל כבר במאי 2005 בהליכי גישור בעניינה, ואף לפני כן הציע לשלם לחברה4.2 מיליון דולר עבור זכות השימוש בפטנט, דבר שלימד על נכונותו להגיע לפשרה בנושא, לא דיווח המפעל על התביעה ועל הליכי הגישור בעניינה בדוחותיו הכספיים לשנים 2005 ו- 2006 . מפעל הפיס 1805 . במרס 2008 פנה משרד מבקר המדינה למפעל וביקש ממנו להסביר מדוע לא כלל בדוחותיו הכספיים לשנים האמורות את המידע בעניין התביעה וקיום הליכי גישור. המפעל העביר את הבקשה לרואה החשבון שלו, לקבלת התייחסותו לנושא. באפריל 2008 כתב רואה החשבון למפעל כי לתביעת אקוטק לא ניתן ביטוי בדוחות הכספיים מאחר שלהערכת היועצים המשפטיים של 1806 דוח שנתי61ב .המפעל סיכויי התביעה לזכות היו נמוכים, כשם שצוין במכתביהם למפעל מנובמבר 2005 , מפברואר 2006 וממאי 2007 להתקבל]אקוטק[ : "סיכויי טענות התובעת מוערכות בכ-15% לערך בשאלה האם הופר הפטנט בכל הנוגע למערכות ה-EIL של מפעל הפיס, וב -30% בשאלה האם יוכח בבית המשפט כי הפטנט של התובעת תקף". רואה החשבון של המפעל כתב בתשובתו מספטמבר 2010 למשרד מבקר המדינה הפסדים שמקורם באירועי עבר, והסיכוי [ ש"נהוג להתייחס להפסדים תלויים שההסתברות שלהם ]להתממשותם תלוי באירוע עתידי לא ודאי 20% או פחות כ'קלושים' אשר אינם מחייבים גילוי בדוחות הכספיים ובודאי שאינם מחייבים הפרשה... תביעת אקוטק אינה תביעה לפיצ ויים ועל כן בהתייחס לתביעה זו המחויבות הקיימת אינה גורמת למצב שמפעל הפיס יצטרך להשתמש במשאביו הכלכליים כדי לסלק את המחויבות. כמו כן, על פי חוות דעת יועציה המשפטיים של מפעל הפיס הסבירות כי טענתם תתקבל באשר לשאלה האם הופר הפטנט בכל הנוגע למערכות החיש גד האלק טרוני של מפעל הפיס הינה קלושה (פחות מ - 20% .") ועל כן לא נדרש המפעל לתת גילוי בביאוריו לדוחות הכספיים לדעת משרד מבקר המדינה, העובדה שאקוטק לא תבעה במפורש פיצויים באותו שלב לא היה בה כדי להעיד על כך שהמפעל לא יצטרך להשתמש במשאביו הכלכליים בעקבות התביעה. כאמו ר, אקוטק טענה בכתב התביעה כי אינה יכולה באותו שלב לאמוד את שיעור הפיצויים שתהיה זכאית להם בגין הפרת הפטנט, אך היא שומרת על זכותה לתבוע פיצויים לאחר קבלת המידע הנוגע להיקף הפרת זכויותיה. הסכמתו של המפעל לנהל משא ומתן עם התובעת ולפתוח בהליך גישור לאחר הגשת התביעה נגדו מצביעים על כך שבפועל האפשרות שהוא יעשה שימוש במשאביו הכלכליים לסלק את התביעה הייתה יותר מ"קלושה". מכאן שהיה על המפעל לתת גילוי לתביעת אקוטק בדוחותיו הכספיים לשנת 2005 .ואילך, השנה שבה הוגשה כאמור התביעה והחלו הליכי הגישור לחלופין, אם אכן סברה הנהלת המפעל כי הסיכוי שטענת הפרת הפטנט תתקבל הוא קלוש, לא היה כלל מקום להיכנס למשא ומתן ולשלם לחברה ולבעליה 4.2 .מיליון דולר עבור השימוש בפטנט, כפי שנעשה הועלה כי רק בדוחות הכספיים ביניים של המפעל לתקופה שהסתיימה ב- 31.3.07 ושנחתמו בספטמבר 2007 צוין בביאורים לדוחות כי "בשנת 2005 הוגשה נגד תביעה אזרחית בבית המשפט המחוזי בתל ]המפעל[- אביב, המבקש מבית להפר פטנט הנמצא בבעלות ]המפעל[ המשפט להוציא צו מניעה קבוע האוסר על לתת לתובעים מידע בדבר מערכות המופעלות על ]המפעל[ התובעים וכן לחייב את ומבצעות את הפטנט]המפעל[ ידי, בהתבסס על חוות ]המפעל[ . להערכת הנהלת דעת יועציה המשפטיים, סיכויי התובעים לזכות בתביעה נמוכים ולפיכך לא הופרשו ]המפעל[ סכומים כלשהם לכיסוי תביעה זו. יחד עם זאת ולשם הזהירות, נמצא במגעים עם התובעים על מנת להגיע לפשרה באשר לתביעה. עיקר הפשרה עניינה רכישת הקנין הרוחני (הפטנט). ההליך כולו נערך במסגרת גישור אותו מוביל פרופ' קיבל את ]המפעל[ יצחק זמיר (שופט בית המשפט העליון בדימוס). דירקטוריון צפוי כי תושג ]המפעל[ המלצת המגשר לרכישת הקנין הרוחני. להערכת הנהלת פשרה כאמור לעיל. התוצאות הכספיות של הפשרה תבואנה לידי ביטוי לאחר גיבושה הסופי". בדוחות הכספיים של המפעל לשנת 2007 שנחתמו ביוני 2008 (כאמור הסכם הגישור עם אקוטק נחתם באוקטובר 2007 ,), דיווח המפעל בסעיף "רכוש אחר מפעל הפיס 1807 .נטו" ובביאורים לדוחות על רכישת הפטנט בסך כ-20 מיליון ש"ח. בביאורים הובא מידע על תביעת אקוטק נגד המפע ל, על ההסכם שנחתם בין המפעל לאקוטק בנושא רכישת הבעלות על הפטנט והבקשה לפטנט, על סילוק התביעה נגד המפעל ועל ההסדר עם הספק בדבר השתתפותו בתשלום של המפעל לאקוטק לפי שכר את שירותיו של מעריך שווי על ]המפעל[" הסכם הגישור. עוד נכתב בביאור כי מנת לבחון את ערכם 1808 דוח שנתי61ב .הכלכלי של זכויות השימוש בפטנטים. ביום 12 בדצמבר 2007 ]המפעל[ , קיבל חוות דעת ממעריך השווי, על פיה, בהסתמך על מכלול השיקולים והנתונים אשר הוצגו ונותחו, הוא בדעה כי ערכם הכלכלי של זכויות השימוש בפטנטים אינם נופלים מהסכומים אשר שולמו עבורם ואף עולים עליהם. בהסתמך על חוות דעת זו, נרשמו זכויות השימוש בפטנטים האמורים כרכוש אחר החל ממועד העברת ". ]המפעל[ הזכויות לבעלות משרד מבקר המדינה העלה כי המפעל לא פעל לקבלת הערכת שווי של הפטנט לפני שקיבל את ההחלטות בנושא, וכי חוות הדעת האמורה של מעריך השווי מדצמבר 2007 , שצוינהבביאורים לדוחות הכספיים, ניתנה רק לאחר שדירקטוריון המפעל כבר אישר את הסכם הגישור עם אקוטק (ביוני 2007 ) ולאחר שנחתם ההסכם בין הצדדים (באוקטובר 2007 .) . האחריות הכוללת לאישור הדוחות הכספיים של המפעל מוטלת לפתחה של הנהלת המפעל, שכעולה מממצאי ביקורת זו, לא נקטה את הצעדים הדרושים למתן ביטוי הולם לתביעת אקוטק בדוחות הכספיים לשנים 2005 ו- 2006 .. ראוי שמוסדות המפעל יבדקו את הטיפול בנושא זה פעולות משרד המשפטים לאחר שנודע לו על תביעת אקוטק באוקטובר ונובמבר 2007 , לאחר שבג"ץ אישר את הסכם הפשרה, פנה בא כוחו של מר גור ן לפרקליטות המדינה והתריע כי הסכם הגישור שהמפעל חתם עם סימני ]מעורר[ ,חברת אקוטק בעניין תביעתה "שנשמרה בסוד גמור מפני מרשנו שאלה כבדים ביחס לצדדים המעורבים ובין היתר גם באשר להתנהלות מפעל הפיס... בכל הנוגע למרשנו". בא כוחו של גורן דרש בשם מרשו לקיים עם המפעל ועם היועץ המשפטי לממשלה "ברור דחוף" בנושא. 1. במכתב ששלח בדואר אלקטרוני באוקטובר 2007 ,נציג היועמ"ש לממשלה למשנה ליועמ"ש וללשכת היועמ"ש, לאחר פנייתו האמורה של בא כוחו של מר גורן של אליצור גורן לבאי ]עורכת דינו[ הוא ציין, בין היתר, כדלהלן: ראו "מכתבה של כוחם של גדות ושל גואטה... שהעתקו נשלח לי ולב"כ מפעל הפיס... היא מפנה לכתבה... שדיווחה שמפעל הפיס הסכים לשלם לגדות וגואטה סך העולה על 4 מיליון דולר על פי הסכם פשרה... היא ביקשה פרטים על ההסכם ועל התביעה ועל וגם שאלה אם היועמ"ש היה מעורב ]בנושא[ הליך הגישורבהליך. המכתב הזה יוצר אצלי חוסר נוחות. איני יודע פרטים על הסכסוך שבמסגרתו הושגה פשרה, למעט הדבר הבא: באחת מישיבות הגישור אצל זמיר הוא הזכיר שגדות וגואטה הקימו חברה ושהם טוענים שמפעל הפיס הפר פטנט ששייך לחברה. לי זה נשמע חשוד אך הנחתי לזה. ודאי לא ידעתי שזמ יר מגשר בסכסוך הזה. מצד אחד, אין לי כל דרך לקבוע שאין כל ממש בטענות של גדות וגואטה להפרת פטנט נ. מפעל הפיס ושמדובר בקנוניה של גדות עם הנהלת מפעל הפיס שמטרתה להוציא כספים מקופת מפעל הפיס לכיסם של גדות וגואטה בין היתר על מנת שלא יצטרכו לממן את ההשבה בתיק שלנ ו, אך מצד שני מפעל הפיס 1809 . עדיין נשאלת השאלה אם הסכם זה לא דורש בחינתו בעין הציבורית שבחנה את הסדרי ההעסקה והפרישה של ג.ג.ג. אשמח להתייעץ איתך בנושא". 1810 דוח שנתי61ב .2. במכתב אלקטרוני נוסף ששלח נציג היועמ"ש לממשלה בינואר 2008 ללשכת היועמ"ש ולמשנה ליועמ"ש לאחר פגישתו עם בא כוחו של גורן הוא ציין: "אין לנו בסיס לקבוע שמדובר בתביעה לא אמיתית שמטרתה להוציא כספים ממפעל הפיס לטובת גדות וגואטה. אני יכול לומר שגם לי יש ספקות בעניין - מדוע לא סיפרו לנו , מדוע חיכו עד לחתימת הפשרה שלנו לחתימת ]תביעת אקוטק [ על התביעה הפשרה בתיק השני - ונראה לי ששל בא כוחו של מר [ אם תוצג דרישה שלו למבקר המדינה לבדוק את העיסקה, אנו צריכים לתמוך, ואולי אפילו ]גורן לדרוש בדיקה כלשהי ביוזמתנו... לגבי היכולת [ אמנם לא עשינו חקירת יכולת , אבל נראה לי שנכון שלו היינו יודעים ]הכלכלית של מר גדות, גב' גואטה ומר גורן שיומיים א חרי חתימת ההסכם שלנו יחתמו ישלם ]מפעל הפיס [ על הסכם לפיו לחברה שלהם 4.5 מיליון דולר, לא היינו מסכימים לפריסה. אולי גם לא היינו מוותרים על ריבית. לסיכום צריך להחליט אם אנחנו בעצמנו לא נבקש שהפשרה הזו תיבדק... למשל - ע"י מבקר המדינה, או שאנחנו 'נתמוך' בדרישתו של גורן לקיום בדיקה כזו". 3. יצוין כי במאי 2009 , במסגרת הבדיקה המיוחדת שעשה כאמור מבקר הפנים של המפעל בעניין תביעת אקוטק והתביעה נגד גג"ג הוא שלח מכתב למנהלת המחלקה לסכסוכי עבודה שבפרקליטות המדינה וביקש, בין היתר, את התייחסותה לשאלה שלהלן: "האם הובא ליד יעתם של גורמים במשרד היועץ המשפטי לממשלה ומקבלי ההחלטות בפרשה, נושא פרשת אקוטק המקבילה". מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי ביוני 2010 עדיין לא השיבה מנהלת המחלקה לסכסוכי עבודה בפרקליטות על פנייה זו. מנהלת המחלקה הסבירה למשרד מבקר המדינה באותו חודש כי אי-מתן התשובה מקורו בתקלה. הועלה כי על אף סימני השאלה המהותיים שבאו לידי ביטוי במכתבים האמורים של נציג היועמ"ש לממשלה, לא יזמו הפרקליטות או היועמ"ש לממשלה כל בדיקה בעניין תפקודו של המפעל בנושא. משרד המשפטים כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי היועמ"ש לממשלה קיבל את המלצת נציגו בתביעה נגד גג"ג ולפיה "אין מקום ובסיס, בשלב זה, להובלת מהלך על ידינו, ועל ב"כ גורן להעלות את טענותיו בפני הגורמים הרלבנטיים, לרבות פניה מצידו למבקר המדינה... ככל שתיעשה פניה כאמור (המבוססת כאמור על מידע שבידיו ולא בידינו), נשקול הצטרפות ותמיכה בפניה לברור העניין". לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הגורמים הנוגעים בדבר במשרד המשפטים, ובראשם היועמ"ש לממשלה, לאחר שהתעוררו אצלם ספקות משמעותיים בנושא, לנקוט ביזמתם צעדים נמרצים לבדיקת העניין ולא לכרוך זאת בפעולותיו או ביזמתו של גורם אחר. חשש לניגוד עניינים של מנכ"ל המפעל 1. עובד ציבור עלול להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים כאשר עניין שהוא מופקד עליו בתוקף תפקידו הציבורי עלול להתנגש עם עניין אחר שיש לו או מפעל הפיס 1811 .עם תפקיד אחר שהוא ממלא. על פי פסיקת בית המשפט העליון52 , הכלל האוסר על עובד ציבור להימצא במצב של ניגוד עניינים מטרתו .__________________ .52 בג"צ 531/79 סיעת "הליכוד" בעיריית פתח-תקווה נ' מועצת עיריית פתח -תקווה ואח', תקדין , פ"ד לד(2 )566 ,569 ,572. 1812 דוח שנתי61ב .למנוע את האפשרות שבעת מילוי תפקידו הציבורי הוא יושפע מאינטרסים זרים שלו או של גורם הקשור אליו, המנוגדים לאינטרסים שהוא מופקד על שמירתם במסגרת תפקידו הציבורי. הפרת הכלל תיתכן גם כאשר בפועל העובד הנמצא במצב של ניגוד עניינים ממלא את תפקידו בתום לב ואינו מושפע מהאינטרס הזר. על המפעל ועל עובדיו חלות, כאמור, נורמות התנהגות ציבוריות ובכללן הנורמות האוסרות על פעילות בניגוד עניינים או תוך חשש לניגוד עניינים53. 2. מנכ"ל המפעל, מר שאול סוטניק, החל כאמור לעבוד במפעל הפיס בשנת 1990 וכיהן בו בתפקידיםשונים, וממאי 2002 הוא מכהן כמנכ"ל המפעל. בשנים 1990 -1996 כיהן מר גדות כיו"ר המפעל. ממידע שנמסר למשרד מבקר המדינה עולה כי למר סוטניק היכרות רבת שנים עם מר גדות, וכי מר גדות הוא שהביא לקבלתו של מר סוטניק לעבודה במפעל. משרד מבקר המדינה העלה כי המנכ"ל לא דיווח למוסדות המפעל מבעוד מועד על מהות היכרותו האישית עם מר גדות ולא ביקש את הנחייתם בנושא, אף שהיכרות זו הייתה עלולה להשפיע על מעורבותו במשא ומתן עם אקוטק - שמר גדות נמנה כאמור עם בעליה - ועל מעורבותו בתביעה נגד גג"ג, כמפורט להלן: (א) בנובמבר 2004 החליט כאמור דירקטוריון המפעל על הקמת ועדה שתנהל משא ומתן עם אקוטק ובה ישתתפו שלושה דירקטורים, מנכ"ל המפעל והמזכיר (ועדת אקוטק). למרכז עבודת הוועדה מונה המנכ"ל. בישיבה שקיימה הוועדה באותו חודש הוחלט, בין היתר, שהמנכ"ל והמזכיר יקיימו משא ומתן עם בעלי אקוטק בעניין הפטנ ט. ממסמכים שונים עולה שהמנכ"ל השתתף באופן שוטף בישיבות של ועדת אקוטק ובישיבות שקיימה הוועדה עם נציגי החברה, וכי גם בישיבות אלה הוא לא מסר גילוי נאות בדבר היכרותו האישית עם מר גדות. לדעת משרד מבקר המדינה, על המנכ"ל היה למסור לדירקטוריון, מיד לאחר הודעת אקוטק למפעל על הפטנט שברשותה ולמצער בדיון שקיים בנובמבר 2004 , דיווח מפורט בדבר זיקתו למר גדות, וכן בדבר זיקתו למר גורן ולגב' גואטה - אם הייתה לו זיקה אליהם. ממסמכי המפעל עולה כי רק בישיבת ועדת אקוטק באפריל 2006 - שבה נכחו יו"ר הדירקטוריון, מר כצנלסון, וחבר הדירקטוריון (מר עדי אלדר) - ציין המנכ"ל לראשונה, בין היתר: "כולם יודעים שאני מכיר את שלושתם , אף פעם לא הסתרתי את זה, ואני יודע ]מר גדות, מר גורן וגב' גואטה[ מה המצב הכלכלי והבריאותי של כמה אנשים מתוך השלישייה הזאת. אין להם כסף. אפילו אם ימכרו את כל הבתים שלהם וכל זה, אין כסף". מפרוטוקול הישיבה לא עולה כי בעקבות הדיווח האמור דרשה הוועדה מהמנכ"ל להסביר מדוע רק במועד מאוחר זה (אפריל 2006 ), חודשים רבים לאחר שהחל המפעל לטפל בתביעת אקוטק, דיווח המנכ"ל לראשונה על היכרותו האישית עם מר גדות. עוד הועלה כי גם לאחר הודעתו האמורה של המנכ"ל לא קיימו הוועדה או הדירקטוריון דיון במתחייב מכך, ובכך אפשרו למנכ"ל להמשיך במעורבותו בתביעה עד לחתימת הסכם הגישור עם אקוטק. .__________________ .53 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 57 ב( 2007 ,"), הפרק "היבטים בפעולות מפעל הפיס עמ' 292 . מפעל הפיס 1813 .)(ב משרד מבקר המדינה העלה כי המנכ"ל, מתוקף תפקידו, עמד בקשר עם בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג בנוגע לפעולותיו בנושא והיה בין הגורמים במפעל שאישרו את חידוש המשא ומתן הישיר עם גג"ג לגיבוש הסכם הפשרה. ממסמכי המפעל לא עולה כי באחד משלבי פרשה זו דיווח המנכ"ל למוסדות המפעל או ליועציו המשפטיים על היכרותו האישית עם מר גדות. 1814 דוח שנתי61ב .3. במאי 2009 ביקש משרד מבקר המדינה ממנכ"ל המפעל למסור לו פירוט בכתב בנושא היכרותו וקשריו עם מר גדות והפעולות שנקט בנוגע לכך. בתשובתו של המנכ"ל מאותו חודש למשרד מבקר המדינה נאמר, בין היתר, כדלהלן: , שהונחה ]בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג[ "ההסכם עם מר גדות טופל על ידי על ידי היו"ר ועל ידי להסכים לכל פשרה שתאושר על ידי היועץ המשפטי לממשלה. ההסכם עם חברת אקוטק אושר, כאמור, על ידי הדירקטוריון שקיבל עמדת והמלצת המגשר פרופ' י.זמיר. הואיל והמחלוקת עם חברת אקוטק נגעה ללב פעילותו של מפעל הפיס, והטיפול בה הצריך מומחיות מקצועית ייחודית בתחום ההימורים ואף הייתה כרוכה באחריות לאסטרטגיה ארוכת הטווח של מפעל הפיס, לא פטרתי את עצמי מהשתתפות כחבר בוועדת אקוטק, אך כאמור, ההחלטות הסופיות בנושא זה התקבלו על ידי הדירקטוריון... מובן מאליו שהייתה לי היכרות אישית עם מר גדות. הוא הרי היה יו"ר מפעל הפיס במשך 15 ( שנה 1996 -1981 ,) שב-6 ( מהן 1996-1990 ) שימשתי סמנכ"ל במפעל, שלימים (אחרי גמר כהונתו של מר גדות כיו"ר) הפכתי למנכ"ל שלו (החל משנת 2002 ). תמיד שררו בינינו יחסי עבודה תקינים ואף מידה רגילה של יחסים אישיים המתחייבים בין עמיתים. "אינני ידיד קרוב או חבר של מר גדות, אך הייתי במשך שנים מכר וע מית שלו. מעולם לא היינו בעלי עניין עסקי או כלכלי משותף, לא נהגנו לבלות יחדיו מחוץ לשעות העבודה, להיפגש יחד עם בני משפחותינו, לסעוד בצוותא מחוץ למסגרת העבודה וכיו"ב. לעומת זאת, במהלך השנים הזמנו זה את זה לשמחות המוניות, ביחד עם מאות מוזמנים אחרים, כגון נישואין של בן או בר מצווה וכיו"ב. היכרותי הראשונה עם מר גדות התחילה בסוף שנות השבעים או בתחילת שנות השמונים, בשעה ששימשתי מרכז סיעת הליכוד בקונגרסים הציוניים (החל משנת 1978 ) ובהיותו של מר גדות אחד מן הצירים בקונגרס, מטעם סיעת הליכוד. בשנים הראשונות הייתה היכרותנו שטחית. בשנת 1993 .פרשתי מכל פעילות פוליטית "מר גדות שמש יו"ר מפעל הפיס, בהיותו יו"ר המפעל, מוניתי כסמנכ"ל במפעל הפיס, לאחר שקודם לכן שימשתי סמנכ"ל בסוכנות היהודית. מי שניהל את הראיון עמי היה המנכ"ל דאז, מר אליצור גורן, והוא שקבלני לעבודה ואשר קלט אותי במפעל לאחר מכן. לא ידוע לי על מעורבות של מר גדות בהליכי המינוי שלי... דבר היכרותי עם מר גדות היה ידוע היטב לחברי וועדת אקוטק ולחברי הדירקטוריון ואף צוין על ידי מספר פעמים במהלך הדיונים, לרבות אזכור של מידת ההיכרות שלי עם מצבם האישי והרפואי של בעלי חברת אק וטק. דברים אלה היו ברורים לכל משתתפי הדיונים, בין השאר מן הטעם הפשוט שמרביתם הכירו את מר גדות לא פחות טוב ממני. מר גדות היה יו"ר המפעל, וקיים קשרי עבודה תקינים ויחסים קולגיאליים מקובלים עם הדירקטורים ועם ההנהלה במשך שנים. מרבית חברי "ועדת אקוטק" ומרבית חברי הדירקטוריון הכירו אותו ואותי במשך שנים ארוכות, ואולם למיטב ידיעתי לאיש מהם לא הייתה זיקה אישית הדוקה, עניין כספי, קרבת משפחה או יחסי חברות של ממש עם מר גדות, ממש כשם שלי לא היו קשרים מסוג זה עם מר גדות". בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה כתב המנכ"ל כי "אין כל יסוד קשר אישי ]לי[ להאשמה כי היה - חברי, מסוג כלשהו, עם מר גדעון גדות, החורג באופן מהותי כלשהו מהקשר המקובל בין מי שעבדו באותו מקום עבודה בעבר מס' שנים לבין גדות ]ביני[... טענות הביקורת על הצורך בחשיפת היכרות ש אינה במקומה כלל ועיקר" (ההדגשה במקור). מפעל הפיס 1815 . כאמור באפריל 2006 המנכ"ל אמר בישיבת ועדת אקוטק כי הוא מכיר את מר גדות, הגב' גואטה ומר גורן וכי הוא מודע למצבם הכלכלי והבריאותי של חלק מהם. לדעת משרד מבקר המדינה, על המנכ"ל הייתה מוטלת החובה לדווח לדירקטוריון וליועץ המשפטי של המפעל, מיד כאשר התביעה נ גד גג"ג ותביעת אקוטק עמדו על סדר היום של המפעל (דצמבר 2004 וינואר 2005 בהתאמה), על היכרותו וקשריו עם מר גדות (כמפורט במכתבו האמור למשרד מבקר המדינה ממאי 2009 ), וגם על הזיקה לגב' גואטה ומר גורן, ככל שהייתה זיקה כזו, ולבקש את הנחיותיהם לגבי אפשרות מעורבותו בתביעות אלה. לדעת משרד מבקר המדינה, על חברי ועדת אקוטק היה לנקוט את הצעדים המתחייבים מהדיווח שמסר להם המנכ"ל. בנוגע לטענתו של המנכ"ל כי לא הצהיר כנדרש על טיב קשריו עם מר גדות מאחר שהדירקטורים ידעו על כך - על בעל זיקה מוטלת החובה לדווח על הזיקה בכל מקרה ולא להחליט בעצמו כי הדיווח מיותר. 4. הביקורת העלתה כי למפעל לא היו נהלים בעניין מניעת ניגוד עניינים וחובת גילוי זיקות אישיות של עובדים ונושאי משרה ובכללם חברי הדירקטוריון. לדעת משרד מבקר המדינה, יש בממצאים דלעיל בעניין תפקודו של המנכ"ל כדי לתת משנה תוקף לצורך בקביעת נהלים בדבר מניעת ניגוד עניינים ובדבר חובת גילוי הולמת של עובדים ונושאי משרה במפעל. הצעת עבודה לעובד של משרד הנותן שירותי ביקורת פנים למפעל את הבדיקה המיוחדת בנושא תפקוד המפעל בתביעה נגד גג"ג ובתביעת אקוטק, שבוצעה לפי החלטת דירקטוריון המפעל ובה נבדק ו בין היתר פעולות המנכ"ל, עשה צוות ביקורת ובו השתתפו מבקר הפנים של המפעל (רואה חשבון ממשרד הנותן שירותי ביקורת פנימית למפעל) ושני עובדים אחרים ממשרד זה (להלן - צוות הביקורת הפנימית)54 . 1. ביולי 2008 פורסם במפעל מכרז פנימי לתפקיד מנהל פיתוח ברשת ההפצה בכפיפות למנהל אגף מכירות (להלן - המשרה), אולם לא נמצא מועמד מתאים מבין עובדי המפעל. בעקבות כך החליט המפעל באוגוסט 2008 לאתר מועמדים חיצוניים למשרה. מרבית המועמדים אותרו באמצעות חברות כוח אדם שהמפעל פנה אליהן, מקצת המועמדים הם כאלה ששלחו ביזמתם קורות חיים למפעל, ומקצתם הופנו על ידי בעלי תפקידים במפעל. .__________________ .54 'בעניין ממצאי בדיקה זו ראו להלן, עמ 1783. 1816 דוח שנתי61ב .משרד מבקר המדינה העלה כי אחד המועמדים שקורות חייו התקבלו בתחילת ינואר 2009 באגף משאבי אנוש במפעל הוא עובד צוות הביקורת הפנימית שהשתתף באותה עת בבדיקה בנושא תביעת אקוטק והתביעה נגד גג"ג (להלן - עובד הביקורת). כמו כן הועלה כי קורות החיים של עובד הביקורת הועברו לאגף משאבי אנוש באמצעות מנכ"ל המפעל. לפי מסמכים המתעדים את הריאיון שהתקיים עם המועמד באגף משאבי אנוש במשרד [ במפעל, במסגרת בחינת התאמתו למשרה, הוא אמר ש"מנהליו עודכנו אחרי שמנכ"ל הפיס הציע לו לבדוק ]שבו הוא מועסק את התפקיד". מפעל הפיס 1817 . ממסמכי המפעל אפשר ללמוד על מעורבות מנכ"ל המפעל בקידום המועמדות למשרה של עובד הביקורת; הועלה כי למרות אי-התאמתו של עובד הביקורת למשרה, כפי שהתרשמו במפעל מקורות החיים שלו, מבין 61 מועמדים למשרה, הוא היה בין שלושת המועמדים היחידים שהמפעל שלח ל מבחן במכון פרטי לצורך אבחון והערכה מקיפים ולבדיקת התאמתם למשרה. בסופו של דבר לא נבחר עובד הביקורת למשרה. מנכ"ל המפעל כתב בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה כי עובד הביקורת היה מעוניין לגשת למכרז לתפקיד וביקש להיפגש אתו, והוא לא סירב לבקשתו. לדבריו, לא הייתה לו כל מעורבות בקידום מועמדותו של עובד הביקורת ומלבד העברת קורות החיים שלו לאגף משאבי אנוש, לא נעשתה כל פעולה על ידיו. העובד התמודד על המכרז ככל מתמודד אחר ואף הפסיד. עוד ציין המנכ"ל: כל נגיעה ]לי[ "תהליכי המיון במכרז נעשים על ידי ועדה מקצועית, שאיןאליה, בכל צורה ואופן". משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובתו זו של המנכ"ל עומדת בסתירה לדבריו של עובד הביקורת בראיון העבודה במפעל ולתשובת העובד למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2010 ולפיה זומן על ידי המנכ"ל ללשכתו בנושא, וכי דיווח טרם הפגישה על זימון זה למנהלו הישיר. יתרה מכך, לאחר קבלת קורות חייו של עובד הביקורת נכתב במסמך פנימי במפעל שמנהל אגף מכירות "ישוחח עם המנכ"ל ויסביר את חוסר הרלבנטיות" של המועמד לתפקיד, ולמרות זאת הוא זומן לריאיון עם מנהל אגף מכירות, מנהלת אגף משאבי אנוש וסמנכ"ל שיווק, מכירות ופרסום במפעל, בעוד שיותר ממחצית מ -61 המועמדים כלל לא זומנו לריאיון. לאחר הריאיון נכתב באותו מסמך פנימי שסמנכ"ל שיווק, מכירות ". לאחר מכן, כאמור, מכל המועמדים ]המנכ"ל[ ופרסום "צריך לשוחח עם לתפקיד, נשלח עובד הביקורת עם שני מועמדים נוספים לבדיקת התאמתו לתפקיד במכון פרטי. 2. לא נמצאו במפעל מסמכים שעולה מהם כי בעקבות הדיווח שמסר כאמור לדבריו עובד צוות הביקורת הפנימית למנהליו במשרד רואה החשבון המבצע את ביקורת הפנים במפעל, דיווח מבקר הפנים ליו"ר ועדת הביקורת או ליועצים המשפטיים של המפעל על פנייתו האמורה של המנכ"ל, על אף המשמעויות החמורות האפשריות של הדבר. ביולי 2009 כתב מבקר הפנים למשרד מבקר המדינה במענה על פנייתו אליו בנושא כי בינואר 2009 ,", "בעיצומה של עבודת השטח לצורך עריכת דו"ח בנושא פנה אליו עובד הביקורת, ועדכן אותו כי הוא נמצא בתהליך הגשת מועמדות למשרה האמורה, וכי במסגרת ההליך הוא נפגש עם מנכ"ל המפעל. בד בבד דיווח העובד על הגשת מועמדותו גם למנהל מחלקת ביקורת פנימית דאז במשרדם. "מאחר והייתי מודע לניגוד האינטרסים שעלול היה להיווצר לכאורה, בקשתי , אך הנ"ל סירב". מכיוון שלא ]במפעל[ להסיר את מועמדותו לתפקיד ]העובד[מ נמצאה אפשרות חוק ית למנוע את הגשת מועמדותו לתפקיד וכדי למנוע ניגוד עניינים לכאורה הוחלט במשרד רואי החשבון להפסיק את השתתפות העובד בצוות הבדיקה של המפעל. כמו כן הנחה מבקר הפנים עובדת אחרת שהשתתפה בצוות למחשב האישי [ המשרדית]המחשוב[ הבדיקה "להעביר את כל החומר מהרשת ולרכ ]שלהז את כל החומר הכתוב בחדרה". כן ציין מבקר הפנים כי כמה ימים 1818 דוח שנתי61ב .לאחר שהעובד עדכן אותו בעניין הגשת מועמדותו התקשר אליו מנכ"ל המפעל והודיע לו על בדיקת מועמדותו של העובד לתפקיד במפעל. מבקר הפנים ציין כי הביא לידיעת מנכ"ל המפעל שבמהלך תקופת בדיקת מועמדותו של אותו ע ובד לתפקיד הוא לא יטפל בתיק מפעל הפיס. עוד ציין מבקר הפנים כי לאחר פרישת העובד מהטיפול בתיק נאסף חומר רב "שחידד את המסקנות הכלולות בדוח"; במחצית הראשונה של חודש פברואר הודיע העובד למעסיקיו כי לא קיבל את העו[ התפקיד, ו"משנסתיים ניגוד האינטרסים, לכאורה, סייע ... בקריאת ]בד ומתן הערות". ]טיוטת דוח הביקורת[ המסמך מפעל הפיס 1819 . יצוין כי ההודעות האמורות של עובד צוות הביקורת ומנכ"ל המפעל ותגובותיו האמורות של מבקר הפנים לא תועדו. מבקר הפנים כתב בתשובתו מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה: "אני סבור כי עוב[ .נושא זה טופל על ידי כהלכה טיפל בתחילת הבדיקה בחלקים ]ד הביקורת ספציפיים ומוגדרים אשר היו מינוריים לנושא הנידון. מאותו מועד שדווח על הגשת מהצוות והורחק מהחומר הרלוונטי... הדוח בוצע בצורה ]העובד[ מועמדותו הוצא עניינית ומקצועית וללא כל דופי, תוך הקפדה על הצגת העובדות והמסקנות המתבקשות וכראייה לכך, הדוח מדבר בעד עצמו. אני עומד מאחורי הנכתב בדוח ובכך אני מדגיש כי לא הופרה חובתי כמבקר פנימי במפעל הפיס". משרד רואי החשבון כתב בתשובתו מאותו החודש למשרד מבקר המדינה כי "אנו משוכנעים שלא הפרנו את חובתנו כלפי מפעל הפיס אלא גילינו אחריות מקצועית טוהר מידות והקפדה על מקצועיות בביצוע הביקורת וכתיבת הממצאים". עובד הביקורת כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "לאחר הסרת המועמדות מהתפקיד... לאור ניגוד העניינים שנוצר, לכאורה, ורגישות הנושא אשר היתה ]טיוטת דוח ביקורת הפנים[ ברורה לכל המעורבים, לא הגבתי למסמך אשר הובא בפני, לא בעל פה ולא בכתב ולא הייתי מעורב בצורה זו או אחרת, באופן שאינו משתמע לשתי פנים, בהמשך הבדיקה או במסמך זה או אחר שנכתב בנושא". לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שמנכ"ל המפעל פעל בעניין מועמדותו של עובד הביקורת למשרה מול אגף משאבי אנוש במפעל, בזמן שהעובד עסק בבדיקה מיוחדת בנושא אופן טיפולו של המפעל בשתי תביעות שבהן מעורב גם המנכ"ל. מתעורר חשש שהמנכ"ל פעל על מנת להשפיע בדרכים פסולות על עבודת הביקורת הפנימית. על מבקר הפנים היה לדווח בכתב ללא דיחוי על פרטי הנושא ליו"ר ועדת הביקור ת וליועצים המשפטיים של המפעל ולהמשיך ולמנוע מעובד הביקורת כל מעורבות בפעולות להשלמת דוח הבדיקה, גם לאחר שהעובד לא קיבל כאמור את המשרה במפעל. 3. במהלך הביקורת דיווח משרד מבקר המדינה על הממצאים שהובאו בפרק זה ליו"ר ועדת הביקורת של המפעל, לאחר שבירור עמו העלה כי מבקר הפנים והמנכ"ל לא הביאו את הנושא לידיעתו. יו"ר ועדת הביקורת כתב בתשובתו מספטמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי לאחר שהנושא הובא לידיעתו הוא פנה מידית למבקר הפנים וביקש לקבל ממנו הסברים ובייחוד פרטים שנקט משרד רואי החשבון בעניין זה. הוא הוסיף כי "אין חו להפסקת ]מבקר הפנים[ לק כי מייד לאחר שנודע לי הנושא, ועוד קודם לכן, פעל השתתפותו של העובד בצוות המטפל במפעל הפיס. משכך, לא היה כל מקום למסמכים כלשהם". לדעת משרד מבקר המדינה, יו"ר ועדת הביקורת לא היה צריך להסתפק בפעולות האמורות והיה עליו לדווח על הנושא בהקדם לוועדת הביקורת ולדירקטוריון. 1820 דוח שנתי61ב . מפעל הפיס 1821 . לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שדירקטוריון המפעל יבחן בהקדם עניין זה על כל היבטיו. בדיקת מבקר הפנים וממצאיה את הביקורת הפנימית במפעל הפיס עושה כאמור משרד הנותן שירותי ביקורת פנימית למפעל. הבדיקה המיוחדת של מבקר הפנים בתביעת אקוטק ובתביעה נגד גג"ג בוצעה בחודשים ספטמבר 2008 - ינואר 2009 . במאי 2009 הגיש מבקר הפנים ליו"ר ועדת הביקורת טיוטת דוח בנושא. 1. ביוני 2009 .התקיים דיון של ועדת הביקורת של המפעל בטיוטת הדוח לשאלת יו"ר הוועדה מדוע השתתפות הספק בתשלום עבור הפטנט היא בשיעור כה קטן ענה מנכ"ל המפעל: "מדובר בספק אסטרטגי למפעל. ההשפעה על היחסים בינינו יכלה לקבל ביטוי במתן שירות שוטף לתחזוקת המכונות, לרכישה של מכונות חדשות. לא רצינו שמשחק שמייצר הכנסות בהיקפים כל כך גדולים לפיס יפגע. ניסינו לא לפגוע במערכת היחסים עם הספק האס טרטגי הזה ועדיין לחייב אותו בחלק מהסכום". משרד מבקר המדינה מעיר כי עמדה זו לא הוצגה לדירקטוריון טרם קיבל את החלטתו בנושא ביוני 2007 ולמותר לציין כי לא קיבלה את אישורו. הוועדה החליטה שחבריה "יפגשו עם המבקר בעוד מספר ימים להכין הצעות אופרטיביות לאישור הדירקטוריון". 2. בישיבת ועדת הביקורת שהתקיימה ביולי 2009 הוחלט כי הוועדה רואה את דוח מבקר הפנים "בחומרה רבה". עם זאת צוין בהחלטה כי "לאחר שהובן כי בעתיד הקרוב יוגש דו"ח מפורט של מבקר המדינה בנושא זה בצירוף המלצות, מחליטה הועדה... להמתין עם מתן המלצות לפעולה לדירקטוריון לאחר קבלת דו"ח מבקר המדינה בנושא על המלצותיו". בנוגע להחלטה זו של הוועדה הבהיר משרד מבקר המדינה ליו"ר ועדת הביקורת כי אין בבדיקת משרד מבקר המדינה כדי לייתר או לדחות את טיפול מוסדות המפעל (ועדת הביקורת והדירקטוריון) בממצאי בדיקת מבקר הפנים בעניין ת פקוד המפעל ונושאי תפקידים בו בתביעות האמורות. ביולי 2009 יובאו ]של הדירקטוריון [ החליט הדירקטוריון כי "בישיבה הבאה ההמלצות האופרטיביות של מבקר הפנים לגבי הדו"ח". 3. באוגוסט 2009 שוב דנה ועדת הביקורת בדוח, אולם גם בישיבה זו לא התקבלו החלטות בנוגע להמלצות או פרטיביות של הוועדה מכיוון שלא היה בה הקוורום הדרוש. בישיבה נדונו ממצאי הבדיקה של שתי התביעות שבהן עסק דוח הביקורת של מבקר הפנים. אחד הדירקטורים ציין בישיבה כי "על סמך החומר שהוצג לנו, אני, כדירקטור, הערכתי שמפעל הפיס אינו חשוף בגין הפטנט". מנכ"ל המפעל אמר יופיע ]בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג[בישיבה כי "היו"ר אמר ש בדירקטוריון כיוון שהיועץ המשפטי חתם על פשרה בפרשת 'ג.ג.ג'. לא קישרתי לא התעסק בתיק 'ג.ג.ג' ]של המפעל[ אחד עם השני... אף אחד מהצוות המקצועי ]בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג [ ביומיום. מי שהתעסק בתיק היה מול היועץ המשפטי". 1822 דוח שנתי61ב .יו"ר הדירקטוריון כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "מעולם לא נתן הסכמה ]הוא[ ...ספציפית להסכם שהתגבש בפרשת ג.ג.ג שכן באותה תקופה שהה בחו"ל לא קיבל דיווח ועדכונים במהלך המו"מ שנוהל מול שלושת הבכירים לשעבר... במהלך המו"מ הנהלת המפעל לא היתה מעורבת וההסכם שהתגבש בסופו של ההליך הובא לידיעת דירקטוריון המפעל רק בדיעבד" (ההדגשה במקור). מפעל הפיס 1823 . משרד מבקר המדינה מעיר כי דברי המנכ"ל בישיבת ועדת הביקורת האמורה והאמור בתשובת היו"ר אינם עולים בקנה אחד עם הודעת מזכיר המפעל ממאי 2009 ,למשרד מבקר המדינה ולפיה כאמור, "הרפרנט היו היו"ר והמנכ"ל"; ]בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג[ מול]במפעל[ עם הממצאים, כאמור לעיל, בדבר הדיווחים שהעביר בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג למנכ"ל; ועם חובתם של המנכ"ל והיו"ר, כנושאי משרה בכירים, להתעדכן בפרטי תביעה רגישה זו, לדווח עליה לדירקטוריון ולקבל את אישורו להסכם הפשרה שגובש בתביעה זו. 4. בישיבת ועדת הביקורת בנובמבר 2009 הודיע מבקר הפנים כי הוא שוב הגיש "את הסיכום של הדו"ח שלי והמסקנות שבו" 55 . הוועדה אימצה את המסקנות שהובאו בדוח האמור ובהתבסס עליהן גיבשה את המלצותיה בנושא, בין היתר את ההמלצות האלה: "1 . להיות אחראי להעביר לפני כל ישיבת ]המפעל[ להטיל על מזכיר דירקטוריון לחברי הדירקטוריון כל נושא אשר אינו במהלך העסקים הרגיל - ולכלול חומר זה בסדר היום. אחריות זו הינה ללא כל קשר לאחריות המנכ"ל ו/או היו"ר ועומדת בפני עצמה. "2 . הועדה ממליצה לקבוע כי קיימת אחריות לדירקטורים שפעלו בתקופת ניהול הפרשות המקבילות. למניעת הישנות המקרים ממליצה הועדה לנקוט בצעדים הבאים: א. לקיים לפחות 12 ישיבות דירקטוריון בשנה, על מנת לאפשר להביא בפני הדירקטוריון באופן שוטף אירועים חריגים. ב. להקים ועדות דירקטוריו ן אד הוק לקבלת החלטות עקרוניות ובמיוחד להחלטות שבהם יש להנהלה ניגוד עניינים. ג. לקיים הדרכה חובה לכל דירקטור חדש לקבלת מידע מלא וברור אודות עסקי הארגון ונושאים אקוטיים שמועלים בדירקטוריון. ד. לקבוע נוהל של ניגוד עניינים של דירקטורים וחברי הנהלה על יד. ]המפעל[ י היועץ המשפטי של "3 . הועדה רואה בחומרה את העובדה שמנכ"ל המפעל והיו"ר לא דאגו באופן חד משמעי, כפי שקובע דו"ח המבקר הפנימי, ליידע ולהסביר לדירקטוריון (ולא ברמזים) על ההליכים המקבילים והמשמעות לכך[56]. "4 . בשל יחסי העבודה הקיימים באופן טבעי בין המנכ"ל ויו"ר הדירקטוריון יש לראות בכך ניגוד עניינים מובנה, ולפיכך מומלץ לקבוע שתנאי העסקה וזכויות נלוות של היו"ר, המנכ"ל והסמנכ"לים, תועבר לועדת שכר של הדירקטוריון שתהיה ועדת משנה של ועדת המנגנון אשר בה לא ישתתפו היו"ר, המנכ"ל והסמנכ"לים". 5. בישיבת דירקטוריון שהתקיימה בנובמבר 2009 נדונו המלצות ועדת הביקורת דלעיל. אחד הדירקטורים הסתייג מקבלת "החלטה על אחריות דירקטורים תוך ציון שמותיהם מבלי שיוכלו לטעון טענות". הדירקטוריון החליט כי "המבקר ישמע את .__________________ .55 ב- 19.11.09 כתב מבקר הפנים ליו"ר ועדת הביקורת, בין היתר, שהשינויים בדוח לעומת הדוח הקודם הם בפרק ההמלצות. .56 .כאמור, משרד מבקר המדינה סבור כי גם על מזכיר המפעל הייתה מוטלת חובה זו 1824 דוח שנתי61ב .כל הדירקטורים עליהם חלה האחריות ושכיהנו בתקופת שתי הפרשות וכן גם לזמן יועצים משפטיים אם לא זימנו ורק לאחר שמיעת כל המעורבים יינתן דו"ח נוסף". 6. במאי 2010 , לאחר שקיבל מבקר הפנים את תגובת הדירקטורים לנושא, הוא הגיש ליו"ר ועדת הביקורת של המפעל טיוטה מעודכנת של דוח הביקורת. בדיון שקיימה ועדת הביקורת באותו החודש היא החליטה לאמץ את מסקנות הדוח ולהביאו לאחר ביצוע כמה תיקונים לאישור מפעל הפיס 1825 . :הדירקטוריון. בפרוטוקול הדיון האמור הובאה עמדתו של יו"ר הוועדה כדלהלן הסכים ]המפעל[ "לדעתי הנושא המרכזי שמן הראוי להתייחס אליו בדוח הוא כיצד לשלם סכום של 4.2 מ' דולר בפשרה ולקבל במסגרת אותה פשרהשיפוי של 500 אלפי דולר מחברת מולטימדיה, בעוד שבהסכם עם מולטימדיה, זו התחייבה לשיפוי מלא לכל תביעה שתוגש על ידי אקוטק... ער אני לטענה, שבעת הפשרה נרכשו זכויות נוספות ושיקולים נוספים שנלקחו על ידי הנהלת המפעל, נראה לי שעניין זה מחייב הסבר נוסף רחב יותר" (ההדגשה במקור). להלן עיקרי הממצאים שצוינו בדוח מבקר הפנים: "הביקורת מצאה כי המפעל ניהל את פרשת אקוטק ופרשת ג.ג.ג במקביל, ללא שיתוף ראוי בידע ובקבלת ההחלטות... היה על יו"ר המפעל, מר שמעון כצנלסון, והמנכ"ל, מר שאול סוטניק, אשר היו מודעים להתנהלות שתי הפרשיות במ בא כוח המפעל בתביעת [קביל, לדווח ל אשר יצג את המפעל בפרשת ג.ג.ג, עם תחילת פרשת אקוטק או ]ג.ג.ג לכל הפחות לפני אישורה, ובמקביל לדאוג לעדכון שוטף של הדירקטוריון בהתקדמות המשא ומתן בשתי הפרשיות... לאור העובדה כי ניהול תהליכי הגישור על ידו של פרופ' זמיר דווח לדירקטוריון בתחילת 2005 , הביקורת סבורה כי היה על הדירקטוריון לפעול באופן אקטיבי וליזום קבלת דיווחים שוטפים בנוגע לשתי הפרשיות במקביל... הביקורת סבורה, כי... קיים היה קושי בפני חברי הדירקטוריון לקשר בין שתי הפרשות... הביקורת מצאה כי מנכ"ל המפעל לא נתן גילוי נ אות למליאת הדירקטוריון באשר לטיב קשריו עם מר גדות. גם טענתו של מר סוטניק שמרבית הדירקטורים ידעו על קשר זה ושדיווח לוועדת אקוטק אינה מספקת". 7. הועלה כי אף שכבר ביולי 2009 החליטה כאמור ועדת הביקורת כי היא רואה "בחומרה רבה" את ממצאי דוח מבקר הפנים בנושא, בתחילת אוגוסט 2010 טרם קיים הדירקטוריון דיון מסכם בממצאי הדוח ובהמלצותיו, ועל כן המפעל עדיין לא נקט את הפעולות שהתחייבו מהם. משרד מבקר המדינה העיר למפעל כי פרק הזמן שחלף (כ-21 )חודשים ממועד קבלת החלטת הדירקטוריון (ספטמבר 2008 ) על ביצועה של הבדיקה המיוחדת על ידי מבקר הפנים וכן העובדה כי עד תחילת אוגוסט 2010 טרם השלימו מוסדות המפעל את טיפולם בנושא, מצביעים על סחבת ושיהוי ועל אי-מיצוי הנדרש מהממצאים החמורים שהעלה כאמור מבקר הפנים בנושא. עוד העיר משרד מבקר המדינה כי על דירקטוריון המפעל לדון ללא דיחוי נוסף בממצאי מבקר הפנים ובממצאי משרד מבקר המדינה המפורטים בדוח זה ולנקוט בהקדם את כל הצעדים המתחייבים מהם מהבחינה האישית והארגונית. 8. לאחר שמשרד מבקר המדינה העביר את טיוטת דוח הביקורת שלו באוגוסט 2010 לתגובת המפעל, החליט דירקטוריון המפעל בישיבתו מנובמבר 2010 כי הוא "מ מנובמבר [ אמץ את המלצות ועדת הביקורת 2009 ביחס לדו"ח מבקר ] הפנים". עוד החליט הדירקטוריון כי "מי מחברי הדירקטוריון שחושב שיש להסיק מסקנות מעבר למה שכתוב בדו"ח, יגיש בקשה לדיון נוסף בדירקטוריון הבא". 1826 דוח שנתי61ב .מתמליל ישיבת הדירקטוריון עולה כי הדירקטוריון לא קבע את הפעולות המתחייבות מההמלצות המשמעותיות של מבקר הפנים וועדת הביקורת, שאותן, כאמור, החליט לאמץ. לדעת משרד מבקר המדינה על הדירקטוריון לקבוע בהקדם פעולות אלה ולוודא את ביצוען. מפעל הפיס 1827 .סיכום .1. באוגוסט 2007 חתם מפעל הפיס על הסכם פשרה עם יו"ר דירקטוריון המפעל לשעבר, סמנכ"לי ת המפעל לשעבר ומנכ"ל המפעל לשעבר בתביעה נגדם (התביעה נגד גג"ג), ובו הופחתו כ -66% מהסכומים ששלושת הבכירים חויבו להשיב למפעל בעקבות פסיקה של בתי הדין לעבודה בשתי ערכאות בגין תשלומי שכר ופרישה חריגים ששולמו להם, וסכומי ההשבה המופחתים אף נפרסו לתקופה של עשר עד 15 שנים. הפשרה הושגה לאחר שהיועמ"ש לממשלה אישר אותה. אחת הסיבות לנכונות המפעל, היועמ"ש לממשלה ונציגו מפרקליטות המדינה לוותר על חלק ניכר מהחוב של הבכירים לשעבר הייתה מצבם האישי והכלכלי, אף שהדירקטוריון החליט ביוני 2007 , כחודשיים לפני כן, לשלם לחברה ולבעליה - יו"ר דירקטוריון המפעל לשעבר, מר גדות, והסמנכ"לית לשעבר, גב' גואטה - 4.2 מיליון דולר (לפני מע"ם) עבור זכויות על פטנט (תביעת אקוטק). מנכ"ל מפעל הפיס, שאול סוטניק, ויו"ר המפעל דאז, שמעון כצנלסון, הנחו את בא כוחו של המפעל בתביעה נגד גג"ג לקבל כל פשרה שיאשרו היועמ"ש לממשלה והפרקליטות, אך הם לא דיווחו לפרקליטות וליועמ"ש לממשלה ולבא כוחו של המפעל על התקדמות המשא ומתן בתביעת חברה שבבעלות שניים מן הבכירים (תביעת אקוטק) ועל ההחלטה לשלם 4.2 מיליון דולר לחברה ולבעליה, אף על פי שידעו על הקשר בין הדברים והיו ערים למשמעותו. כמו כן המנכ"ל והיו"ר לא דאגו להביא את הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג לאישור הדירקטוריון ולא קיבלו את אישורו להתחיל בגישור בתביעה זו ובשלב מאוחר יותר לנהל משא ומתן ישיר עם הבכירים. הדירקטוריון קיבל דיווח על הסכם הפשרה רק בדיעבד, לאחר שהוא כבר נחתם, וגם אז הדיווח לקה בחסר ולא כלל פרטים מהותיים. הדירקטוריון לא פעל באופן אקטיבי ולא יזם קבלת דיווחים מפורטים ושוטפים בנוגע לתביעה זו. לדעת משרד מבקר המדינה, העובדה שהיועמ"ש לממשלה אישר את חתימת הסכם הפשרה לא היה בה כדי לפטור את הנהלת המפעל מהחובה להביא את ההסכם לא ישור הדירקטוריון, בייחוד לנוכח העובדה שלהסכם היבטים ציבוריים ושהאישור הושג בלא שהתמונה המלאה הוצגה לנציג היועמ"ש לממשלה. הועלה כי מנכ"ל המפעל לא דיווח למוסדות המפעל מבעוד מועד על מהות היכרותו וקשריו האישיים עם מר גדות ולא ביקש את הנחייתם בנושא, אף שהיכרות זו הייתה עלולה להשפיע על מעורבותו במשא ומתן עם אקוטק - שמר גדות נמנה כאמור עם בעליה - ועל מעורבותו בתביעה נגד גג"ג. עוד הועלה כי המנכ"ל היה מעורב בקידום מועמדותו לתפקיד במפעל של עובד משרד הנותן שירותי ביקורת פנימית למפעל שהשתתף בבדיקת תפקוד המפעל ונושאי תפ קידים בו בתביעות האמורות בזמן שנעשתה הבדיקה אף שהעובד לא עמד בדרישות התפקיד. 1828 דוח שנתי61ב .לדעת משרד מבקר המדינה, על יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל והמזכיר - אשר היו ערים לכך ששתי התביעות התנהלו במקביל - הייתה מוטלת החובה לעדכן את בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג ואת הפרקליטות והיועמ"ש לממשלה, אשר היה צד לתביעה נגד גג"ג, בהתפתחויות בתביעת אקוטק, וכן לעדכן באופן שוטף את הדירקטוריון בהתפתחויות בתביעה נגד גג"ג. עדכון כאמור, בייחוד לפני חתימת הסכם הפשרה עם גג"ג, היה עשוי להשפיע על אופן התנהלותן של תביעות אלה ועל ההחלטות שהתקבלו בעניינ ן. העובדה כי המפעל לא הביא את סוגיית תביעת אקוטק לידיעת היועמ"ש לממשלה והפרקליטות, שתמכו בהסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג - תמיכה שהמפעל ייחס לה חשיבות רבה - מעוררת חשש שתמיכה זו והסכם הפשרה הושגו על ידי המפעל למעשה בתחבולה. מפעל הפיס 1829 . הליקויים החמורים שהועלו בדוח ביקור ת זה בעניין פעולות המפעל במסגרת התביעות האמורות, השתלבותן על רצף הזמן והעובדה כי אותם נושאי תפקידים במפעל היו ערים או למצער צריכים היו להיות ערים לשתי התביעות מעלים חשש באשר לדרך טיפולו של המפעל בתביעות אלה. 2. רק בנובמבר 2010 , לאחר שמשרד מבקר המדינה העביר למפעל באוגוסט 2010 את טיוטת דוח הביקורת שלו בנושא, קיים דירקטוריון המפעל דיון מסכם בממצאי הדוח של מבקר הפנים אשר בדק את הליכי הטיפול של המפעל בתביעת אקוטק ובתביעה נגד גג"ג, ממצאים שאותם ראתה ועדת הביקורת של דירקטוריון המפעל בחומרה רבה. הדירקטוריון החליט כ י הוא מאמץ את המלצות ועדת הביקורת הנוגעות לדוח מבקר הפנים, אולם הוא לא קבע את הפעולות המעשיות המתחייבות מהן; על הדירקטוריון להשלים פעולה זו בהקדם. על מוסדות המפעל לבחון בהקדם את אופן טיפולה של הנהלת המפעל ואת אופן קבלת ההחלטות בשתי התביעות. לנוכח הליקויים שהתגלו בביקורת זו, על מוסדות המפעל להידרש גם לשאלת האחריות האישית כלפי האחראים לליקויים אלה, וכן לסוגיית היעדר השקיפות והגילוי הנאות בתביעות האמורות. 3. בדוח שנתי 57 ב של מבקר המדינה משנת 2008 ,צוין, בין היתר בדוח על המפעל כדלהלן: "מממצאי הביקורת המפורטים בדוח זה עולה כי המפעל והעומדים בראשו לא הפנימו די את מהותו הציבורית של המפעל ואת חובתם לנהוג, בין היתר, בנושאים המתוארים בדוח זה, בהגינות, בשקיפות ובשוויוניות, כאשר טובת הציבור הרחב, ורק היא, עומדת לנגד עיניהם. "ראוי כי האסיפה הכללית של המפעל והגורמים הממ שלתיים הנוגעים בדבר... ידונו בהקדם בממצאי הדוח, הן במישור הכללי והן במישור האישי בנוגע לבעלי תפקידים במפעל, וינקטו את כל הצעדים המתחייבים מכך. במסגרת זו מן הראוי לבחון את אחריותם האישית של יו"ר דירקטוריון המפעל, מר שמעון כצנלסון, ושל מנכ"ל המפעל, מר שאול סוטניק. המשך פעולתו של המפעל באופן המתואר בדוח זה עלול לפגוע קשות בבסיס קיומו של המפעל והוא - אמון הציבור בו. "לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח האינטרס הציבורי החשוב שבעניין, מן הראוי כי שר האוצר, האחראי למתן ההיתר לביצוע ההגרלות של המפעל, ושר המשפטים, בין היתר מתוקף סמכותו לאשר שינוי בתזכיר המפעל ובתקנונו, יבחנו את הדרך ההולמת להחיל בהקדם על המפעל (לרבות בחקיקה) את כל הנורמות הציבוריות שראוי שיחולו עליו... בהתחשב בנתוניו המיוחדים כגוף העוסק בהגרלות ובהימורים, במהותו ובמטרותיו. בין היתר ראוי שישקלו להרחיב את הפיק וח הציבורי על המפעל, כפי שהומלץ עוד בדוח מבקר המדינה משנת 1994 ובפסק דין גדות. הסדרה זו יהיה בה כדי לתרום לשיפור פעילותו של המפעל ולהגברת אמון הציבור בו". 1830 דוח שנתי61ב .לדעת משרד מבקר המדינה, ההמלצות האמורות לעיל תקפות גם בעניינם של ממצאי ביקורת זו לגבי תפקוד דירקטוריון המפעל ותפקודם האישי של יו"ר הדירקטוריון לשעבר, המנכ"ל ומזכיר המפעל בנוגע לתביעת אקוטק ולתביעה נגד גג"ג. הועלה כי מוסדות המפעל והגורמים הממשלתיים האמורים הנוגעים בדבר - ובראשם שר האוצר - עדיין לא נקטו את הפעולות המתחייבות מהמלצות מבקר המדינה בדוח 57 ב, ומן הראוי ששר האוצר, בליווי שר המשפטים ומשרד המשפטים ובסיועם, יעשו זאת ללא דיחוי נוסף. מפעל הפיס 1831 . 4. ממצאיו החמורים של דוח זה מלמדים שהנהלת המפעל ומוסדותיו כשלו בטיפולם בתביעת אקוטק ובתביעה נגד גג"ג וביצירת הקשר המתחייב ביניהן מבחינת שיתוף ראוי במידע ובקבלת ההחלטות ומצביעים על סטייה מנורמות ציבוריות ראויות. המנכ"ל, מר שאול סוטניק, המזכיר, עו"ד רוני כהן (וכן יו"ר הדירקטוריון לשעבר, מר שמעון כצנלסון, שפרש בינתיים) הם נושאי משרה החבים חובת נאמנות כלפי המפעל וכלפי הציבור, שכספיו מופקדים בנאמנות בידי המפעל. בעקבות הממצאים ש הועלו בדוח זה מתעורר החשש כי נושאי משרה אלו לא מילאו את חובתם זו. לדעת משרד מבקר המדינה, ממצאי דוח זה מחייבים את מוסדות המפעל לבחון את מידת האחריות האישית של נושאי התפקידים המכהנים, כל אחד בהתאם להיקף תפקידו וסמכויותיו, להסיק את המסקנות ולנקוט צעדים ככל שיידרש. כמו כן, לדעת משרד מבקר המדינה, על רשויות המדינה הנוגעות בפעילותו של המפעל - משרד ראש הממשלה, משרד האוצר ומשרד המשפטים - כל אחד בתחומו הוא, לפעול בהקדם למינוי יו"ר דירקטוריון למפעל, לתיקון הליקויים החמורים שנמצאו בביקורת זו ולמיצוי הבירור הנדרש כעולה מממצאיו של דוח זה. .