צבא ההגנה לישראל/תחום מדעי ההתנהגות בצה_ל

 ♦ . .מבוא .מדעי ההתנהגות (להלן - מד"ה) הוא שם כללי לתחומי התמחות אקדמיים, כגון פסיכולוגיה, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה. צה"ל משלב בפעילותו ידע מתחומי מדעי ההתנהגות. הגוף המטפל בתחום זה ברמת המטכ"ל הוא מחלקת מדעי ההתנהגות (להלן - ממד"ה). ממד"ה כפופה לראש אגף כוח אדם שבמטכ"ל (להלן - אכ"א). ארבעת נושאי הפעילות המקצועית של ממד"ה הם: תחום הפיתוח הארגוני; פיתוח מערכות מיון לכוח אדם; הערכת קצונה בכירה; ומחקר. ביולי 2012 הייתה מצבת כוח האדם של ממד"ה123 ( איש42 קצינים ו-81 חוגרים). מצבה זאת היא מעל תקן כוח האדם של ממד"ה (108 איש). מאוגוסט 2008 עמדה בראש ממד"ה אל"ם אביבה שקד (להלן - ראשת ממד"ה דאז), והחליפה אותה בספטמבר 2012 אל"ם רוני טמיר (להלן - ראשת ממד"ה הנוכחית). גם באגפי המטה הכללי ובמפקדות ממונות אחרות, כגון: חיל האוויר והחלל (להלן - ח"א), אגף המודיעין (להלן - אמ"ן), חיל הים (להלן - ח"י), הזרוע לבניין הכוח ביבשה (להלן - זרוע היבשה), אגף טכנולוגיה ולוגיסטיקה (להלן - אט"ל) ואגף התקשוב, פועלים גופי מד"ה, בדרך כלל ראש ענף מד"ה או פסיכולוג במטה הפיקוד המרחבי. גורמים אלה מנחים מקצועית את היועצים הארגוניים הפועלים ביחידות. אחד המאפיינים המייחדים את מד"ה הוא כוח האדם המקצועי המשרת בתחום. הוא מבוסס בעיקרו על אזרחים שגויסו לשירות קבע, בעלי תואר שני באחד מתחומי מד"ה. בנוסף להכשרה אקדמית זו הנדרשת מהם, ממד"ה מכשירה אותם בהכשרות נוספות במסגרתה. היא מפעילה לשם כך מסגרת מיוחדת, המוסיפה להדריך אותם גם בשלבים המתקדמים של תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל 87 .:שם הדוח תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שירותם. תהליך זה מיועד להקנות להם את ההתאמה הנדרשת בין הכשרתם האקדמית האזרחית, להשלכות ולמשמעויות הצבאיות של מדעי ההתנהגות, שממד"ה רואה בהם, כשלעצמם, תחום התמחות מיוחד ונדרש. האזרחים שגויסו לשירות קבע, ושלא היו קצינים בעברם הצבאי, נדרשים לעבור גם הכשרה לקצונה צבאית. באפריל 2012 עמד מספר קציני מד"ה בצה"ל על כ-240 קצינים מדרגות סרן עד אל"ם. בנוסף להם משרתים בצה"ל בתחום מד"ה - בממד"ה, באגפי המטה הכללי, במפקדות ממונות וביחידות - גם קצינים וחיילים בשירות חובה, בין היתר, כקצינים עתודאים וחוגרים. מדצמבר 2011 עד ספטמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה את תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל. נתונים אחדים עודכנו בינואר 2013 . נבדקה בעיקר ההתאמה שבין מעמדה הארגוני של ממד"ה ופעילותה, לבין חלק מהמרכיבים המרכזיים של ייעודה ותפקידיה, בעיקר בכל הנוגע לשניים מבין ארבעת תחומי פעילותה - פיתוח ארגוני ומחקר (לא נבדקו נושאים הקשורים לשני תחומי הפעילות הנוספים - פיתוח מערכות מיון והערכת קצונה בכירה). הבדיקה נערכה בממד"ה, באכ"א, באגף התכנון (להלן - אג"ת), בח"א, באמ"ן, בזרוע היבשה, באט"ל, בח"י, בגופי הפסיכולוגיה של הפיקודים המרחביים: צפון, מרכז ודרום; ובמפקדת קצין החינוך והנוער הראשי (להלן - מקח"ר). בדיקות השלמה נעשו במספר יחידות בח"א, באמ"ן ובאט"ל, וכן בבית הספר למנהיגות (להלן - ביסל"ם), הכפוף למקח"ר. .הגדרת ממד"ה כמטה מקצועי .לפי הוראת הפיקוד העליון (להלן - הפ"ע) בנושא "המפקדה הכללית", המפקדה הכללית כוללת את הרמטכ"ל ואת המטה הכללי כמטה המפקדה, וייעודה הוא לפקד ולשלוט על הפעלת הכוח בצה"ל ועל בניינו. ההפ"ע האמורה גם מבהירה את מעמדו הארגוני של "המטה המיוחד (המקצועי)": "החברים במטה המקצועי הם יועצים למפקדה הכללית ומשמשים סמכות מקצועית ראשית בתחומם ". החברים במטה המיוחד הם קציני החיל הראשיי ם, מפקד זרוע היבשה, ושמונה מפקדים בכירים נוספים2 , שאחד מהם הוא: "ראש מחלקת מדעי ההתנהגות (ראש ממד"ה)". לפי הפ"ע בנושא "קציני חיל ראשיים בצה"ל", "קצין חיל ראשי הינו קצין במטה המקצועי במטה הכללי ומשמש: א. יועץ מקצועי לרמטכ"ל ולמטכ"ל; ב. סמכות מקצועית ראשית בשם מפקדו (הרמטכ"ל, מפקד הזרוע, ראש אגף או מפקד זרוע היבשה), כלפי כלל יחידות צה"ל, בנושאים שבאחריותו". 1 . הגדרת מד"ה כמקצוע תחום מד"ה הוא אחד מבין חמישה מערכים מקצועיים, המאוגדים ופועלים במסגרת חיל כללי (להלן - חכ"ל)3. אכ"א ממונה על חכ"ל, וראש מחלקת הסג ל באכ"א הוא קצין חיל ראשי למערך הקבע של חכ"ל. בביקורת נמצא, כי תחום מד"ה אינו פועל כמערך, מפני שעדיין לא הוגדר עבורו השיוך המקצועי - מד"ה. כתוצאה מכך אינו מתקיים תנאי בסיסי להגדרתו כמערך - שתקני כוח האדם והחיילים המוצבים בהם יוגדרו כשייכים מקצועית לתחום זה. .__________________ .2 בין החברים הנוספים במטה המיוחד (המקצועי) גם הפרקליט הצבאי הראשי, דובר צה"ל והרב הצבאי הראשי. 3 חכ"ל ממונה גם על מסגרת נוספת שאינה מקצועית: תפקידים המוגדרים "יתר חכ"ל" לא מקצועי, כגון קצינים המשרתים במפקדות על-זרועיות ובין -זרועיות. 88 דוח שנתי64ב .שם הדוח: תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ביולי 2012 מסרה ראשת מחלקת הסגל באכ"א, תא"ל מיכל בן מובחר, לנציג משרד מבקר המדינה, כי מהמחצית השנייה של שנת 2011 , מחלקת הסגל מקיימת עבודת מטה, שמטרתה להגדיר את התקנים והקצינים בשיוך מקצועי של מד"ה - בחכ"ל ובזרוע היבשה, בשלב ראשון. צה"ל מסר למשרד מבקר ה מדינה בהתייחסותו מספטמבר 2013 לממצאי הביקורת, בין השאר, כי בחודש אוגוסט 2012 החל מעשית מהלך של ניהול המשאב האנושי של ממד"ה בתחום מד"ה במרוכז, תוך שיתוף ותיאום מלאים בין מחלקת הסגל כסמכות החילית וממד"ה כסמכות המקצועית של מערך מד"ה. זאת, ביחס לכל קציני מד"ה בצה"ל, למעט המשתייכים לח"א, ח"י ואמ"ן. כמו כן נמצאת בעיצומה עבודה מקיפה שמטרתה גיבוש מסלולי פיתוח מובנים, הגדרת כללים לתנועות ולמעבר בין תפקידים מסוגים שונים, סימון תפקידי ליבה ועוד. תהליך זה נעשה בליווי מלא של מחלקת הסגל. עם זאת, המגבלה העיקרית על ההתקדמות בהבניית תהליך סגל כפי שנדרש לקיים במערך מקצועי, "נוגעת להיעדר פונקציה מקצועית מתאימה בממד"ה בעת הזו". 2 . עבודת המטהלהסדרת ממד"ה כמטה מקצועי בשנת 2009 החלה מחלקת ארגון באג"ת להוביל עבודת מטה (להלן- עמ"ט) בנושא המטה המקצועי במטכ"ל, במטרה לבצע בחינה והסדרה ארגונית לכלל גופי המטה המקצועי, וביניהם ממד"ה, וזאת לאחר הסדרת יחידת היועץ הכספי לרמטכ"ל (להלן - היועכ"ל) כמערך מקצועי בסוף שנת 2008 . במהלך עבודת המטה נתגלעה מחלוקת בין אכ"א ובין אג"ת בנוגע לתפיסה שעמדה בבסיס העמ"ט האמורה. לפי תפיסת אג"ת, המטרה המרכזית בהסדרת המטה המקצועי היא לחזק גופים אלה בהיבט התורה המקצועית. לכן, סדר העדיפות בתפקידי המטה המקצועי הוא בראש ובראשונה כתיבת תורה מקצועית, שעל גוף המטה המקצועי גם להגדירה בהוראות מקצועיות מחייבות. לאחר מכן, במקום שני בסדר העדיפות, מופיע תחום הכשרת כוח האדם, ונושא פיתוח וניהול כוח האדם הוא רק המרכיב השלישי והאחרון במדרג החשיבות. רמ"ח ארגון באג"ת, אל"ם ד"ר אופיר כהן-מרום, הסביר לנציג משרד מבקר המדינה בינואר 2013 , כי במשך השנים התפתחו מערכי מד"ה שונים באגפי המטה הכללי ובמפקדות ממונות, ויש הבדל משמעותי ביניהם. לפיכך, הגיעו במחלקת הארגון באג"ת למסקנה, שלא ניתן לכלול את גופי מד"ה בזרועות תחת כפיפות מקצועית של ממד"ה בכל הנוגע לפיתוח ולניהול כוח אדם. עמדת אכ"א, כפי שבאה לידי ביטוי במכתבו של ראש אכ"א דאז, אלוף אבי זמיר, במכתבו מיולי 2010 ,לראש אג"ת דאז, אלוף אמיר אשל, הייתה שצריך לתת לממד"ה, כמטה מקצועי סמכויות בתחום פיתוח וניהול כוח אדם בתחום מד"ה. באוקטובר 2010 סיכמה מחלקת ארגון באג"ת את עבודת המטה, וכחודש לאחר מכן אישר ראש אג"ת דאז את הסיכום והעבירו לעיון סגן ה רמטכ"ל. בסיכום העמ"ט צוינו עיקרי ההסדרה של הסמכות המקצועית לכלל גופי המטה המקצועי במטכ"ל, בנוסף לתפקיד הייחודי המפורט לכל אחד מהם בהפ"ע ובפק"א. סמכות מקצועית זאת כוללת מרכיבים שונים, ובין השאר: א) ייעוץ למפקדה הכללית ולכלל צה"ל בתחום סמכותם; ב) הנחיה מקצוע ית של המערך המקצועי בצה"ל, ופרסום הוראות מקצועיות מחייבות לכלל הצבא, תיקופן ועדכונן במקרה הצורך; ג) גיבוש תכניות להכשרה ולהסמכה של קצינים במערך המקצועי בכלל צה"ל, וביצוע השתלמויות מקצועיות לקציני ונגדי המערך המקצועי בכלל צה"ל; ד) סמכויות מוגבלות בתחום ניהול כוח אדם. עוד הוצע בסיכום העמ"ט, להסדיר את הסמכות המקצועית לכלל גופי המטה המקצועי במטכ"ל, שממד"ה היא אחד מהם, וצוין, כי לאחר אישור ההצעה יידרשו הגופים המפורטים תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל 89 .:שם הדוח תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 :לבצע את המשימות הבאות (א) לפרסם הוראות מקצועיות למערך המקצועי בכלל צה"ל, ולוודא את מימושן; (ב) להכשיר ולהסמיך את קציני המערך שעליהם הם אמונים בכלל צה"ל; (ג) לתמוך במיצוי כוח האדם במערך בכלל צה"ל, למעט גופים שהוחרגו (זרוע האוויר והחלל, זרוע הים וזרוע אמ"ן בחלקה). בפברואר 2011 , במהלך פגישת עבודה בין סגן הרמטכ"ל דאז, אלוף יאיר נווה, ובין ראש אג"ת דאז, הציג נציג אג"ת את עיקרי עבודת המטה בתחום המטה המקצועי בצה"ל, וציין, כי המערכים שהוסדרו הינם: היועכ"ל, דובר צה"ל, מתאם הפעולות בשטחים, ממד"ה ומפקדת הפרקליט הצבאי הראשי. סגן הרמטכ"ל סיכם בין היתר, כי הוא " מקבל עקרונית את העקרונות שבבסיס ההסדרה" (ההדגשה במקור). עם זאת, נקבע בסיכום, כי אג"ת ישלים את העמ"ט ויציגה לאשרורו, ולאשרור הרמטכ"ל עד 1.5.11 . במרץ 2011 , במסמך שהופנה לראש אג"ת, התייחס ראש אכ"א דאז, אלוף אבי זמיר, לעיקרי המלצת אג"ת וטען, בין היתר, כי "הסיכום והמתווה אשר ניתן על ידי אג"ת להכרת ממד"ה כמערך, הינו חלקי בלבד שכן בכל הנוגע למינהל כוח אדם, הוא נטול סמכויות". ראש אכ"א סיכם ואמר: "לאור זאת, אבקש לשנות את ההחלטה בהתאם". רמ"ח ארגון באג"ת מסר לנציג משרד מבקר המדינה, כי ראש אג"ת דחה את בקשתו של ראש אכ"א. מחלוקת זאת בין אכ"א ובין אג"ת נותרה בעינה עד מועד סיום הביקורת: בפגישת נציגי משרד מבקר המדינה עם ראשת אכ"א, אלוף אורנה ברביבאי, ביולי 2012 , הבהירה ראשת אכ"א, כי עמ"ט המטה המקצועי שסוכמה באג"ת ואושרה על ידי ראש אג"ת, נמצאת במצב של הקפאה, מפני שעמדת אג"ת הותירה את ממד"ה ללא סמכויות מתאימות למימוש כל מרכיבי הגדרתה כ"מטה מקצועי". בבדיקות שנערכו בלשכת סגן הרמטכ"ל דאז, אלוף יאיר נווה, ביולי 2012 ובינואר 2013 נמצא, כי לא הושלמה עבודת המטה, כנדרש על ידי סגן הרמטכ"ל דאז, וממילא היא לא הוצגה לו לצורך אשרורה על ידיו ועל ידי הרמטכ"ל, אף שעברה שנה ויותר מהמועד שנקבע. רמ"ח ארגון באג"ת הסביר לנציג משרד מבקר המדינה בינואר 2013 ,, כי בשל המחלוקת עם אכ"א לא מצא אג"ת טעם להשלים את דרישות סגן הרמטכ"ל דאז ולהעבירן לאישורו של האחרון עד מאי 2011 ., כפי שדרש סגן הרמטכ"ל מהאמור עולה, כי קיים עיכוב ניכר בהסדרת מעמדה של ממד"ה כמטה מקצועי עקב מחלוקת מתמשכת בין אג"ת ובין אכ"א בנוגע לתפיסה האמורה להיות בבסיס העמ"ט בנושא המטה המקצועי בכל הנוגע לממד"ה. מחלוקת זאת מעכבת את סיום העמ"ט בנושא מעמדה וסמכויותיה של ממד"ה כמטה מקצועי, שסגן הרמטכ"ל דאז דרש לסיימה עד מאי 2011 ., והיא אף לא הובאה על ידי אג"ת להכרעתו לדעת משרד מבקר המדינה, מצב זה גורם להגבלת יכולתה של ממד"ה להשפיע מקצועית, ופוגע ביכולתה לממש את ייעודה ותפקידיה. נוכח העיכוב הניכר והבלתי סביר לסיכום מעמדה וסמכויותיה של ממד"ה כמטה מקצועי, ראוי שהנושא יועלה בהקדם בפני סגן הרמטכ"ל שיבחן את המצב שנוצר, יכריע במחלוקת ויקבע את מעמדה המקצועי של ממד"ה בתחום מד"ה בצה"ל. צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה בהתייחסותו מספטמבר 2013 , בין השאר, כי בחודשים האחרונים התקיימו מספר דיונים נוספים בין גורמי אכ"א ואג"ת, שסייעו במיפוי הפערים בעמדות ובמתן מענה לחלקם. עוד ציין צה"ל בהתייחסותו זו, כי סיכום עבודת המטה בנוגע לממד"ה כמטה מקצועי יובא לאישור סגן הרמטכ"ל עד סוף שנת העבודה הנוכחית. 90 דוח שנתי64ב .שם הדוח: תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .הפער שבין פקודת הארגון של ממד"ה ובין המצב בפועל .על פי פקודת הארגון משנת 1997 , ייעוד ממד"ה הוא: "לשמש יועץ ומנחה ראשי בתחום מדעי ההתנהגות לאכ"א, למטכ"ל ולצה"ל; להוות סמכות מקצועית ראשית בתחום מדעי ההתנהגות לכלל צה"ל; לבצע מחקר, פיתוח וייעוץ בתחום מדעי ההתנהגות; לפתח ולהכשיר כ"א מקצועי בהתאמה לחזית הידע בתחום מדעי ההתנהגות". תפקידיה הם: "לחקור, לפתח, לבנות, לכוון ולתחזק את תהליכי המיון וכלי המיון הפסיכולוג יים בצה"ל; ליזום, לתאם ולבצע מחקרים בתחום מדעי ההתנהגות ובתחום התפקוד של יחידים ויחידות בשגרה ובחירום; לחקור, לפתח ולבצע את תהליכי האבחנה וההערכה של הקצונה בקבע, תוך דגש על דרג הפיקוד הבכיר, המספקים נתונים תומכי החלטה לתהליכי מיון, התאמה, קידום ושיבוץ; לחקור, לפתח, לייעץ ולהטמיע תפיסות וכלים מקצועיים בתחומי הפסיכולוגיה והייעוץ הארגוני, פיתוח מנהיגות ופיתוח המפקדים; לתכלל ולהנחות את גופי מדעי ההתנהגות, גופי פיתוח המנהיגות, ופיתוח המפקדים (כולל בתחום האיכות והמצוינות); למיין, להכשיר, לשבץ ולקדם את כוח האדם העוסק בתחום מדעי ההתנהגות בצה"ל". המבנה הארגוני של המחלקה כולל כאמור ארבעה ענפים מקצועיים: ענף ייעוץ ארגוני (בעת הביקורת הוצג בממד"ה כענף פיתוח ארגוני), ענף מחקר, ענף פיתוח מערכות מיון וענף הערכת קצונה בכירה. 1 . כתיבת תורה מקצועית ופרסום הוראות מקצועיות בפקודת הארגון שלה נאמר כאמור, כי ממד"ה אמורה "להוות סמכות מקצועית ראשית בתחום מדעי ההתנהגות לכלל צה"ל". על פי סיכום העמ"ט האמורה של אג"ת בקשר למעמד ממד"ה כמטה מקצועי, אחד התפקידים של גוף מטה מקצועי הוא הנחיה מקצועית של המערך המקצועי בצה"ל, ופרסום הוראות מקצועיות מחייבות לכלל הצבא, תיקופן ועדכונן במקרה הצורך. א. פעילות לקידום כתיבת התורה המקצועית בתחום מדעי ההתנהגות באפריל 2010 , בהתייחסה לעבודת המטה בראשות אג"ת בנושא המטה המקצועי, ניתחה ראשת ממד"ה דאז, במסמך שכתבה, את מצבה של ממד"ה באותה עת בעניין כתיבת תו רה בתחום מד"ה: "התורה אינה מגובשת דיה וקיימת יותר תורה שבעל פה, כאשר העיסוק התורתי מתקיים בגופי מד"ה בזרועות ובאגפים במקביל לממד"ה. ממד"ה אינה נתפסת כסמכות תורתית בכלל תחומי התורה עליהם היא לכאורה אחראית וגם אין תקנון של פונקציה תורתית". עוד נאמר באותו מסמך, כי "הפער המרכזי מבחינה מבנית הינו גוף כ"א ותורה חזקים שיאפשרו לשינוי להתרחש ולהתממש באופן ראוי" (ההדגשות במקור). בשל הכרת אכ"א במגבלות ממד"ה בתחום כתיבת תורת מד"ה, הוא הקצה לה בסוף שנת 2009 תפקיד על-תקני לנושא זה למשך שנתיים: רמ"ד תורה ופיתוח ידע בענף פיתוח ארגוני. במאי 2012 סיכם רמ"ט אכ"א, כי הוא מאשר הארכת התפקיד עד קיץ 2013 , ולאחר מכן אכ"א יפעל לקביעת תקן לתפקיד מתוך מקורות ממד"ה. רע"ן פיתוח ארגוני דאז בממד"ה, הממונה על מדור תורה ופיתוח ידע, מסרה לנציג משרד מבקר המדינה בפגישה מיולי 2012 , כי נעשו אמנם צעדים בסיסיים לקידום גיבוש התורה, אך נדרשת עדיין עבודה רבה, שלהערכתה תימשך מספר שנות עבודה נוספות, עד לסיום תהליך בניית התורה המקצועית. היא אף הדגישה, כי למעשה המדור העוסק בכך אינו בנוי כמדור, תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל 91 .:שם הדוח תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אלא כולל את ראש המדור בלבד. בביקורת לא נמצא, כי קיימת תכנית עבודה מפורטת, לרבות לוח זמנים, לסיום כתיבת התורה המקצועית בתחום מד"ה. ב. פרסום הוראות מקצועיות בתחום מד"ה לכלל צה"ל כאמור, אחד התפקידים המרכזיים של גוף מטה מקצועי הוא פרסום הוראות מקצועיות מחייבות לכלל הצבא, תיקופן ועדכונן במקרה הצורך. בהתייחסות של ראשת ממד"ה דאז מאפריל 2010 לעמ"ט האמורה של אג"ת נאמר, כי: "לממד"ה הוראות מקצועיות מחייבות רק בתחום ההערכה והמיון, חלקן אף פקודות מטכ"ל, באשר להן ממד"ה מנחה מקצועית את כלל גופי המערך ". באפריל 2201 היו בממד"ה שש 4 הוראות מקצועיות: שתי פקודות מטכ"ל בתחום ההערכה (אחת לגבי מרכזי הערכה לקידום ושיבוץ קציני צה"ל והשנייה בנושא כלי ההערכה הסוציומטרי) וארבע הוראות קבע של אכ"א. נמצא, כי מעבר לשש הפקודות וההוראות דלעיל, ממד"ה כלל לא פרסמה הוראות מקצועיות מטעמה לנושא מד"ה לכל ל צה"ל. לדברי ראשת ממד "ה דאז לנציג משרד מבקר המדינה מספטמבר 2012 , מספרן של הפקודות וההוראות הקיימות הוא קטן ביותר בהשוואה למספר הגדול של הוראות מקצועיות שיש בהן צורך בשל התחומים ונושאי האחריות שנקבעו לממד"ה. לדבריה, בשל היעדר סמכויות לממד"ה כמטה מקצועי, אין לה גם סמכות לפרסם הוראות מקצועיות, וכי גם אם ממד"ה הייתה מגבשת ומפרסמת אותן, הרי שלא הייתה לה אפשרות ליישמן כמחייבות במפקדות ממונות בצה"ל, בשל היעדר הסמכות לכך, כפי שצוין לעיל. התברר, כי בשנת 2001 "פרסמה ממד"ה אוגדן "הנחיות מקצועיות למערך מדעי ההתנהגות (להלן - אוגדן "ההנחיות המקצועיות"), ועדכנה אותו בשנת 2008 . בפתח האוגדן מופיע הסבר מטעם עורכיו, המבהיר את ההיררכיה בצה"ל לגבי פקודות, הוראות והנחיות5 ,. על פי ההסבר שעה שפקודות והוראות הן מחייבות, הרי שהנחיות אינן מהוות ציווי מחייב, ומכאן שהגופים שהן מכוונות אליהם אינם חייבים ליישמן בפועל. לכן, אוגדן "ההנחיות המקצועיות" של ממד"ה אמנם מתייחס לתחומי פעילותה, ובכלל זה לאלה של ארבעת ענפיה, אך לא הוגדר כמחייב ביצוע. לדברי ראשת ממד"ה דאז, האוגדן לא היווה ואינו מהווה הוראות מקצועיות או תחליף להן, אלא כאמור לעיל, הנחי ות מקצועיות בלבד שאינן מחייבות יישום. נמצא, כי ממד"ה אף לא פרסמה הוראות מקצועיות כדי להפעילן במדורג - תחילה בגופי מד"ה שהם בשיוך חילי חכ"ל (ולכן כפופים לאכ"א, שבו סמכות ממד"ה ברורה6.) ולאחר מכן בכלל צה"ל .__________________ .4 בממד"ה הייתה הוראה מקצועית נוספת, בתחום המיון, אולם היא אינה של אכ"א, אלא של קצין החי"ר והצנחנים הראשי בזרוע היבשה, והיא מתמקדת במיון הפיזי. 5 על פי עורכי האוגדן, הגדרות אלה הן מתוך המילון למונחי צה"ל, אג"מ-תוה"ד, 1998. .6 .ראשת מחלקת הסגל באכ"א היא כאמור מפקדת חכ"ל 92 דוח שנתי64ב .שם הדוח: תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לסיכום תת -פרק זה משרד מבקר המדינה מעיר, כי פקודת האר גון של ממד"ה קובעת את אחריותה להוות סמכות מקצועית ראשית בתחום מד"ה לכלל צה"ל. גם בעבודת המטה של אג"ת בנושא המטה המקצועי נקבע, כי על ממד"ה להנחות מקצועית את מערך מד"ה בצה"ל ולפרסם הוראות מקצועיות לצה"ל, וכי הדבר מהווה מאפיין חשוב ביותר של גוף מטה מקצועי. ממ מצאי הביקורת עולה, כי ממד"ה לא מימשה תפקידים אלה בכך שלא השלימה את כתיבת התורה המקצועית בתחום מד"ה ובכך שלא פרסמה הוראות מקצועיות בתחום זה לכלל צה"ל. לדעת משרד מבקר המדינה, כתיבת תורה והוראות מקצועיות הם בליבת העשייה של סמכות מקצועית. היעדרם של אלה, גורם ל הגבלת יכולתה של ממד"ה להשפיע מקצועית, ופוגע ביכולתה לממש את ייעודה ותפקידיה, כנדרש בפקודת הארגון שלה. מצב זה ממחיש ביתר שאת את הצורך להביא סוגיה זאת להכרעת סגן הרמטכ"ל לצורך בחינת הסדרת מעמדה של ממד"ה כגוף מטה מקצועי. בהתייחסותו מספטמבר 2013 לממצאי הביקורת מסר צה"ל, בין השאר, כי הסדרת ממד"ה כגוף מטה מקצועי תאפשר מתן תוקף מחייב להוראות המקצועיות ולתורה המקצועית בצה"ל. צה"ל הוסיף עוד, כי קיים פער משמעותי בין ממד"ה לבין גופים אחרים בצה"ל בתחום זה, ובכל הנוגע להסדרה ומיסוד בכלל. לפיכך, המאמצים הרבים המושקעים במ מד"ה בתקופה האחרונה בכיוונים אלה צריכים לגשר על פער גדול יחסית, ולכן מדובר בתהליך מורכב ולא קצר. צה"ל הוסיף, כי אין במורכבות זאת להתנער מאחריות ממד"ה למיסוד ולהסדרה של התחום, אולם יש בה כדי להבהיר, כי תהליך זה אינו ניתן לביצוע כהרף עין. ביחס לכתיבת תורה מקצועית מסר צה"ל בהתייחסותו, בין השאר, כי לאור ההבנה של ממד"ה בצורך ב"עליית מדרגה" בתחום מיסוד התורה של מד"ה בצה"ל, נקבע לראשונה בשנת 2010 בעל תפקיד מיוחד לתחום זה, כפי שצוין בממצאי הביקורת, ובשלוש השנים מאז נעשה שינוי משמעותי, ובין השאר, נכתבו שלוש מחמש תפ יסות היסוד הנדרשות ונכתבו ארבע תורות מקצועיות מרכזיות. צה"ל הוסיף כי ממד"ה ממשיכה ותמשיך בהסדרת תחום התורה של מד"ה בצה"ל, על פי תכנית עבודה קיימת ומתמשכת. אשר לפרסום הוראות מקצועיות, מסר צה"ל בהתייחסותו למשרד מבקר המדינה, כי ראשת ממד"ה הנוכחית הגדירה, מיד עם כניסתה לתפקידה בספטמבר 2012 , את הפיכת אוגדן ההנחיות המקצועיות להוראות מקצועיות, כמשימה מרכזית. לצורך זה גובש לוח זמנים מחייב ונבנתה תכנית עבודה מסודרת הפרוסה על פני שלוש שנים. כחלק ממנה נכתבו לאחרונה מספר הוראות מקצועיות, אשר מצויות בעיצומו של תהליך מיסודן. 2. קשרי הגומלין בין ממד"ה ובין גורמי מד"ה בצה"ל א. כאמור, על פי פקודת הארגון שלה, ייעוד ממד"ה הוא, בין השאר, לשמש יועץ ומנחה ראשי בתחום מדעי ההתנהגות לאכ"א, למטכ"ל ולצה"ל; להוות סמכות מקצועית ראשית בתחום מדעי ההתנהגות לכלל צה"ל; ולפתח ולהכשיר כוח אדם מקצועי בהתאמה לחזית הידע בתחום מדעי ההתנהגות. התברר, כי למרות האמור לעיל, ממד"ה לא קבעה מדיניות לגבי המאפיינים הארגוניים והתוכניים המתאימים לפעילות מקצועית נכונה של גופי מד"ה באגפי המטה הכללי ובמפקדות ממונות בצה"ל. כך לדוגמה, היא לא קבעה עמדה לגבי הגורם האמור להיות ממונה על גופי מד"ה בכל מסגרת ארגונית, לא הגדירה את הקשרים הנדרשים בינם לבין גופים ארגוניים אחרים (כגון גופי שלישות וגופי מיון), ולא קבעה ואין בנמצא תבחינים מקצועיים (קריטריונים), שעל פיהם יש להחליט מי הן המפקדות והיחידות שיש להציב בהן נציג מד"ה לפיתוח ארגוני. תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל 93 .:שם הדוח תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ראשת ממד"ה דאז, רע "ן פיתוח ארגוני בממד"ה ורע "ן פסיכולוגיה צבאית בזרוע היבשה מסרו לנציג משרד מבקר המדינה, כי הסיבות למצב שתואר לעיל הן היסטוריות בלבד, ללא נימוקים מקצועיים. רע"ן פסיכולוגיה צבאית בזרוע היבשה אף העלתה בעיה זו במסמך שכתבה ב סוף פברואר 2010 לרע"ן ייעוץ ארגוני בממד"ה בקשר לשינוי הארגוני האמור להיות במעמד ממד"ה, כאמור לעיל, בנושא הפיכת ממד"ה למטה מקצועי. היא ציינה, בין היתר, כי "אין ספק שארגונית אנחנו כיום אוסף של מערכים חלשים יחסית, אשר תלויים בחסדיהם של בעלי תפקידים בזרועות ופועלים ללא תפיסה מארגנת ברורה ומושרשת. נכון להגדיר את התלות הדיפרנציאלית ולהסדיר את מעמדנו הארגוני והנגזרת המשאבית שלו". כמו כן היא הצביעה על היעדר סדר עדיפות מקצועי להצבת אנשי מד"ה ביחידות. ב. התברר, כי בשל אי-פעילות ממד"ה כגורם מקצועי מטכ"לי מגדיר ומכוון , נוצרה באגפי המטה הכללי ובמפקדות ממונות בצה"ל שֹונּות לגבי אופן ארגון גופי מד"ה. נמצא, כי אין הנמקה מקצועית או בחינה, או ניתוח ותבחינים, להפעלת יועצי מד"ה ביחידות מסוימות ולאי- הפעלתם באחרות. להלן דוגמאות: באט"ל פועלים יועצי מד"ה במרכזי אט"ל, במינהלת עיר הבה"דים ובחילותיו המקצועיים: במפקדת קצין החימוש הראשי, במפקדת קצין הלוגיסטיקה הראשי ובמפקדת קצין הרפואה הראשי (להלן - מקרפ"ר). לעומת זאת בזרוע היבשה, על כל גופיה, יש יועץ מד"ה אחד בלבד לכל חילות הזרוע: חי"ר וצנחנים, שריון, תותחנים, הנדסה והאיסוף הקרבי. דוגמה מובהקת להיעדר תבחינים להצבת יועצי מד"ה עולה מהבדלים בתוך זרוע היבשה עצמה: שעה שבכל אחת מחטיבות החי"ר מוצב יועץ ארגוני, הרי שבחטיבות השריון אין יועץ ארגוני, וכך גם באגדי חיל התותחנים. ג. בנוסף לארבעת תחומי הפעילות של ממד"ה: פיתוח ארגוני, מחקר, מיון, ההערכה, באוגדן ההנחיות המקצועיות שלה מופיעה התייחסות לשני תחומי פעילות נוספים: קשר לתחום בריאות הנפש (להלן - ברה"ן), וקשר לתחום ההדרכה. עם זאת, כפי שצוין לעיל, הנחיות אלה אינן מחייבות. בביקורת נמצאו הבדלים משמעותיים בין תחומי האחריות של גופי מד"ה באגפי המטכ"ל ובמפקדות ממונות שונות, במיוחד בכל הקשור לשני תחומים אלה, כמפורט להלן: בביקורת עלה, כי בח"י ובאמ"ן ענף מד"ה כולל גם את תחום ברה"ן7 וראש ענף מד"ה ממונה פיקודית גם על תחום זה, כאשר המנחה המקצועית היא מחלקת ברה"ן במקרפ"ר. לעומת זאת, בח"א, בזרוע היבשה ובא ט"ל, תחום ברה"ן נפרד ממד"ה ואינו באחריות ראש ענף זה. בפגישה מיוני 2012 עם נציג משרד מבקר המדינה ציינה ראשת ממד"ה דאז, כי אכן ממד"ה וצה"ל לא הגדירו את הקשר המקצועי האפשרי בין מדעי ההתנהגות בצה"ל לבין תחום בריאות הנפש, ואת התועלת שממד"ה ומחלקת ברה"ן במקרפ"ר יכולות להפיק מקשר זה8 ,. לדעתה קשר זה חשוב עבור ממד"ה, וראוי כי ייבדק גם על ידיה. התברר גם, כי בח"י ראש ענף מד"ה מעורב ומשולב בתחום ההדרכה. לדבריו, הוא מנחה מקצועי בתחום ההדרכה בכך שהוא מסייע למחלקת תורה והדרכה במטה ח"י בנושאים, כמו: גיוס ומיון כוח אדם ובניית תכניות קורסים. לעומת זאת, בח"א, בזרוע היבשה ובאט"ל גופי מד"ה אינם מעורבים בתחום פעילות ההדרכה. ד. במהלך הביקורת הפנה נציג משרד מבקר המדינה למפקדים של גופי מד"ה בשמונה גופים שונים שאלות ביחס לפעילותם. בתשובותיהם עלו הבדלים, לעתים ניכרים, לגבי .__________________ .7 בפקודת הארגון של מספן כוח אדם שבח"י, שענף מד"ה כפוף אליו, צוין, בין היתר, התפקיד של ענף מד"ה בתחום ברה"ן: "לתת שירותי אב חון וטיפול נפשי לכלל חיילי ח"י בחובה, בקבע ובשמ"פ". 8 עם זאת, יש התייחסות באוגדן ההנחיות המקצועיות של ממד"ה (הנחיה8.02 )נוהל רציפות מידע לתועלת שנציגי ברה"ן יכולים להפיק לצורכיהם המקצועיים, מהקשר עם נציגי מד"ה. 94 דוח שנתי64ב .שם הדוח: תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מיקומם ה ארגוני של גופי מד"ה, לגבי התייחסותם לאוגדן ההנחיות המקצועיות של ממד"ה ולגבי תחומים נוספים. להלן דוגמאות: 1 ) תחום המיון בח"א נפרד מתחום מד"ה, ומנוהל במחלקה שבלהק כוח אדם, זאת שעה שבגופים, כגון: אמ"ן וזרוע היבשה, תחום המיון מהווה חלק מתחום מד"ה. 2 ) נציגי חלק מגופים אלה ציינו את אוגדן ההנחיות המקצועיות של ממד"ה כהוראות שלפיהן הם אמורים לפעול, אף על פי שאלה אינן הוראות מקצועיות מחייבות. לעומת זאת, הסוציולוגית של ח"א הצביעה על פקודת מטכ"ל בנושא שימוש בכלי משוב סוציומטרי כפקודה שעל פיה אמורים אנשי ח"א לפעול ב זיקה לממד"ה, ולא הצביעה גם על אוגדן ההנחיות המקצועיות האמור, כגורם מנחה מבחינתה. 3 ) יש שֹונּות בשמות התפקידים בתחום מד"ה בגופים השונים: פסיכולוג פיקודי, סוציולוג חילי, רע"ן פיתוח ארגוני, רע"ן פסיכולוגיה צבאית, רע"ן מדעי התנהגות. הבדלים אלה ממחישים את חוסר האחידות גם בהגדרות התפקידים בתחום מד"ה. לדעת משרד מבקר המדינה, הליקויים שהוצגו והשונות הקיימת בין היחידות בתחומים השונים, נובעים, בין היתר, גם מהיעדר תורה כתובה סדורה, כפי שפורט לעיל. ראוי שממד"ה תגבש ותביע עמדה מקצועית לגבי המרכיבים הארגוניים הנדרשים למילוי תפקידם של אנשי מד"ה באגפי המטה הכללי ובמפקדות הממונות בצה"ל. במסגרת זאת, ראוי שממד"ה תבדוק את הקשר ואת ההבחנה הנדרשים בין תחום מד"ה ובין תחום בריאות הנפש בצה"ל, את הקשר האפשרי בין תחום מד"ה ובין תחום ההדרכה, וכן את התועלת שניתן להפיק לכל אחד מתחומים אלה. ראוי גם שאג"ת יבחן, על בסיס העמדה המקצועית של ממד"ה, את מערכי מד"ה בגופים האמורים. בהתייחסותו מספטמבר 2013 לממצאי הביקורת מסר צה"ל, כי אכן יש שונות בין גופי מד"ה הנעוצה באופן שבו הם התפתחו. צה"ל הוסיף, כי כפי שהמליץ משרד מבקר המדינה, צה"ל בוחן את הקשר בין תחום מד"ה ובין תחום ההדרכה. אשר לתחום בריאות הנפש - הוראת קבע של אכ"א בנושא: פסיכולוגים וקציני בריאות הנפש ביחידות, עודכנה, ונמצאת בתהליך אישור מחודש. כמו כן, לגבי הקשר בין תחום ברה"ן ותחום מד"ה באמ"ן, מינה קצין המודיעין הראשי ועדה שתבחן את מקומו וארגו נו של מערך ברה"ן באמ"ן. פעילות הוועדה מצויה בעיצומה, והיא אמורה להמליץ על אופן השילוב של המערך בעשייה השוטפת באמ"ן. 3. הייעוץ הארגוני לרמטכ"ל, לסגן הרמטכ"ל ולמטכ"ל על פי הוראת הפיקוד העליון בנושא המפקדה הכללית, החברים במטה המקצועי, שראש ממד"ה נמנה עימם, הם יועצים למפקדה הכללית 9 ,. כאמור, גם על פי פקודת הארגון שלה ממד"ה אמורה להיות הגוף המייעץ למטכ"ל בתחום מדעי ההתנהגות. נמצא, כי הגדרת ראש ממד"ה כיועץ לרמטכ"ל ולמטכ"ל לא לוותה בהוראות או בהבהרות לגבי הנדרש כדי לאפשר יישום תפקידה זה של ממד"ה. כך לא ברור, בין היתר, אם עליה להציע למטכ"ל מיזמתה ייעוץ ארגוני שוטף, או פעילות אחרת. בסיכום דיון פורום בכיר בראשות ראשת ממד "ה דאז .__________________ .9 לפי הוראת פיקוד עליון זאת, המפקדה הכללית כוללת את הרמטכ"ל ואת המטכ"ל כמטה המפקדה. תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל 95 .:שם הדוח תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מדצמבר 2010 צוין, כי אחד מגופי מד"ה במפקדות הממונות יבחן את דרכי הפעולה וההשפעה של ממד"ה בתחום המטכ"ל והמפקדות הראשיות. בביקורת לא נמצאו תוצרי בחינה זו. בסכמו דיון בנושא תכנית העבודה לממד"ה לשנת 2012 , המליץ רמ"ט אכ"א לממד"ה "לבחון ברמת התהליך, מדוע אינם משולבים באופן טבעי בתהליכים אסטרטגיים בכלל צה"ל" (ההדגשה במקור). הוא הוסיף: "יחד עם זאת, קפיצת המדרגה שבוצעה בממד"ה בשנים האחרונות מראה, כי שילובם בתהליכים אסטרטגיים בצה"ל, מביא לידי ביטוי תוצרים ותובנות המהווים כלי תומך החלטה והבנת המציאות, בכלל הרמות ". לא נמצא, כי נעשתה בממד"ה בחינה כזאת. לפי נתוני ראשת ממד"ה דאז, היא העבירה ללשכת הרמטכ"ל מאז ספטמבר 2008 ועד מאי 2012 מסמכים בקשר ל-13 נושאים, כ גון: הצעה לתהליך חשיבה מטכ"לי, העיסוק בנושא הערכי במבצע "עופרת יצוקה", ותמונת מצב ארגונית - אבחון הפיקוד הבכיר. לפי נתונים אלה, המסמכים ביחס לתשעה מהם נכתבו ביזמתה של ראשת ממד"ה, והמסמכים לגבי ארבעה נושאים - על פי בקשת לשכת הרמטכ"ל. ראשת ממד"ה דאז ציינה, כ י לגבי רובם של נושאים אלה (שמונה) לא קיבלה כל התייחסות מלשכת הרמטכ"ל, ואין בידיה מידע על הנעשה בעקבותיהם, אם בכלל. ראשת ממד "ה דאז הסבירה לנציג משרד מבקר המדינה ביולי 2012 , כי ייעוץ ארגוני לרמטכ"ל לסגן הרמטכ"ל ולמטכ"ל צריך להיות מוגדר בנפרד בשל מאפייני הפע ילות המיוחדים של דרגים אלה, שהם הבכירים ביותר בצה"ל. לכן רצוי להבהיר את ציפיות דרג הפיקוד הבכיר מממד"ה בעניין זה. בהקשר זה יצוין, כי במאי 2011 ,קבע סגן הרמטכ"ל דאז אלוף יאיר נווה, בפגישה עם ראשת ממד"ה דאז בעניין "תמונת מצב ארגונית - אבחון בקרב הפיקוד הבכיר", כי בראייתו "עבודה של אבחון על המטכ"ל בעייתית, מכיוון שקשה לבצע חוו"ד על תהליכים שלא מוכרים למעריכים". יוצא אפוא, כי מעמדה של ממד"ה כנותנת ייעוץ לרמטכ"ל, לסגן הרמטכ"ל ולמטה הכללי אינו ברור ואינו מוסדר, ולא נעשית תכנית עבודה מתואמת של ממד"ה מול צורכי המטכ"ל. יתר על כן, דברי סגן הרמטכ"ל דלעיל מטילים ספק בדבר יכולותיה של ממד"ה לייעץ למטכ"ל בנושאים ארגוניים שונים הקשורים אליו. לדעת משרד מבקר המדינה, המצב שבו מחד גיסא ממד"ה אמורה לייעץ למטכ"ל ולרמטכ"ל, ומאידך גיסא מאפייני הייעוץ הנדרש אינם ברורים, יוצר פער ב ין ייעודה של ממד"ה לבין מידת מימושו. ראוי אפוא, שאג"ת ואכ"א יבהירו את תפקידי ממד"ה בהקשרי הייעוץ לרמטכ"ל, לסגן הרמטכ"ל ולאגפי המטכ"ל. בהתייחסותו מספטמבר 2013 לממצאי הביקורת מסר צה"ל, בין היתר, כי יש להפריד בין תפקיד ראש ממד"ה כיועץ מקצועי לרמטכ"ל (בדומה ליועצים מקצועיים אחרים), לבין תפקיד ראש ממד"ה כיועץ ארגוני לרמטכ"ל (בדומה לתפקיד היועצים הארגוניים ביחידות), ובכל מקרה, תחום זה לא רק שלא יפיק תועלת מהסדרה בנהלים ובפקודות, אלא במידה לא מבוטלת עשוי להיפגע. ממד"ה מספקת למטכ"ל ולעומדים בראשו מענה מקצועי מגוון. חלקו סדור וקבוע על פי דרישה (סקרים שנתיים למשל) וחלקו יזום ומזדמן. דפוס פעולה זה דומה לאופן שבו ניתן הייעוץ המקצועי גם לדרגים נמוכים יותר בארגון. ניתן להסדיר את מענה הייעוץ המקצועי שניתן על ידי ממד"ה (בעיקר בתוצרים הקבועים) סביב תחומי מומחיות, למשל: יחסי צבא - חברה, פיתוח מערכות מיון, פסיכולוגיה צבאית, הערכת בכירים, מודלי שירות (קבע, חובה, סדיר, מילואים) ועוד. 96 דוח שנתי64ב .שם הדוח: תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר, כי על צה"ל להסדיר את הניתן להסדרה, כאמור בהתייחסותו דלעיל. .שילוב ממד"ה בתחום פיתוח המנהיגות .על פי פקודת הארגון שלה, ממד"ה אחראית "לחקור, לפתח, לייעץ ולהטמיע תפיסות וכלים מקצועיים בתחומי הפסיכולוגיה והייעוץ הארגוני, פיתוח מנהיגות ופיתוח מפקדים", וכן "לתכלל ולהנחות את גופי מדעי ההתנהגות, פיתוח המנהיגות ופיתוח המפקדים (כולל בתחום האיכות והמצוינות)". על פי הוראת הפיקוד העליון, ה מגדירה את סמכויות קציני החיל הראשיים, מקח"ר אחראית ל"פיתוח והכוונה של הדרכת המנהיגות בצבא, בתחום העיוני". על פי פקודת הארגון של מקח"ר משנת 2002 , בין תפקידיה גם "להוות סמכות מקצועית ראשית לפיתוח המנהיגות בצה"ל". במסגרת מקח"ר פועל בית הספר למנהיגות (להלן - ביסל"ם). לפי פקודת הארגון התקפה של ביסל"ם, תפקידי ביסל"ם הם: להדריך קורסי פיקוד זוטר בצה"ל, בתחומי המנהיגות; להדריך סגלי יחידות בתחומים של ליכוד הצוות ושיפור מיומנויות; ולהקנות ידע, עיצוב עמדות והתנהגויות של חניכים בקורסים למפקדים בתחומי ההסברה. נושא המנהיגות בצה"ל, לרבות תפקידי ביסל"ם, נדון בשנים האחרונות על ידי גופי מטה בצה"ל, וביניהם אכ"א, זרוע היבשה, אגף המבצעים (להלן - אמ"ץ) ואג"ת. הדיון עסק גם בשאלות יסוד, כגון: האם נדרשת תורת מנהיגות בצה"ל, והאם זו קיימת. ביקורת זאת של משרד מבקר המדינה לא ע סקה בנושאים המרכזיים דלעיל שעלו בעבודת המטה של צה"ל בנושא המנהיגות, אלא במידת מעורבות ממד"ה בנושא פיתוח המנהיגות בהתאם לייעודה, ובקשרי הגומלין בינה ובין גופים נוספים העוסקים בנושא, ובעיקר ביסל"ם ומקח"ר. להלן הממצאים שהועלו בתחום זה: 1 . מעיון בפקודות הארגון של מקח"ר וממד"ה עולה אי -בהירות בהגדרת הגוף האחראי על נושא המנהיגות בצה"ל: על פי פקודת הארגון של מקח"ר היא אמורה "להוות סמכות מקצועית ראשית לפיתוח המנהיגות בצה"ל"; שעה שעל פי פקודת הארגון של ממד"ה היא אמורה: "לחקור, לפתח, ולהטמיע תפיסות וכלים מקצועיים בת חומי הפסיכולוגיה והייעוץ הארגוני, פיתוח המנהיגות", וכן "לתכלל ולהנחות את גופי מדעי ההתנהגות, פיתוח המנהיגות ופיתוח המפקדים". נמצא, כי אי-בהירות זו, המייחסת לכל אחד משני הגופים את האחריות לתחום פיתוח המנהיגות, קיימת בכתובים משך שנים רבות. כבר בסיכום ביקורת שערכה מחלקת הבקרה והמעקב במטכ"ל בביסל"ם ביולי 2006 צוינה אי-בהירות זו. יצוין, כי בביקורת פתע שערך מבקר צה"ל לבקשת סגן הרמטכ"ל בדצמבר 2011 בביסל"ם, ובביקורת נרחבת נוספת שערך מבקר צה"ל בעקבותיה בגופי מטה, כגון תוה"ד וממד"ה, בזרועות ועוד, עלה מצב דברים דומה לממצאי הביקורת ב - 2006. 2 . בביקורת נמצא, כי ממד"ה כמעט שלא מימשה את ייעודה ואת תפקידיה בתחום פיתוח המנהיגות, שצוינו בפקודת הארגון שלה. הדבר מתבטא אף במבנה הארגוני שלה - בניגוד לתחומי פעילות אחרים, הנובעים מפקודת הארגון: פיתוח ארגוני, מחקר, מיון, והערכה, שעבור כל אחד מהם פועל בממד"ה ענף האמור להנחות מקצועית, הרי שלגבי נושא פיתוח המנהיגות אין בה גוף כזה, והנושא אף לא טופל באופן שוטף על ידי אחד הענפים הקיימים. ממד"ה לא עסקה בחקר, בפיתוח, בייעוץ ובהטמעה של תפיסות וכלים מקצועיים בתחום פיתוח המנהיגות ואף לא היוותה מנחה מקצועי לביסל"ם. תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל 97 .:שם הדוח תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עוד התברר, כי אנשי ביסל"ם משולבים בקשר עם ממד"ה, ואף מלמדים במסגרת ההכשרה הצבאית למדעי ההתנהגות הנערכת בממד"ה. ראשת ממד"ה דאז אף ציינה בשיחה עם נציג משרד מבקר המדינה, כי נפגשה מדי פעם בפעם עם מפקדת ביסל"ם, אך מפגשים אלה לא תועדו בכתב ואין מעקב אחר מידת מימוש סיכומי המפגשים. עוד הוסיפה, כי נציגי ביסל"ם הציגו בפניה תכניות עבודה ותוכני עבודה, אך אין כלל סיכומים של מפגשים אלה, ואין מידע על תכניהם ומסקנותיהם. כמו כן לא ברור אם נעשו באופן שיטתי. ממד"ה אף לא פיקחה על תוכני ההכשרות שערך ביסל"ם ועל הפקת לקחים מהן. 3 . על פי פקודת הארגון של ביסל"ם, עליו להדריך בקורסים ולהכשיר סגלים בתחום פיתוח המנהיגות. התברר שאנשיו החלו לפעול בייעוץ למפקדים גם ביחידות עצמן לגבי תהליכים ארגוניים, והם כוללים תהליכים אלו בתחום ההגדרה - פיתוח מנהיגות, אף שאנשי מד"ה רואים בתהליכים אלו ייעוץ ארגוני. יצוין, כי כבר בסיכום הביקורת של מחלקת בקרה ומעקב מיולי 2006 , שהוזכרה לעיל, נאמר בין השאר, כי "חלק מגורמי החוץ סבורים שביסל"ם התרחק מערכי הליבה ומיקד את עצמו כמרכז לייעוץ ארגוני". בביקורת הפתע שערך מבקר צה"ל בדצמבר 2011 בביסל"ם, צוין, בין היתר, כי בפועל מדווח ביסל"ם על כפיפות מקצועית לראש ממד "ה. למרות זאת, ממד"ה אינה עורכת בביסל"ם בקרות מקצועיות. ביולי 2012 פרסם מבקר צה"ל דוח ביקורת בנושא מנהיגות בצה"ל בהמשך לביקורת לעיל שנערכה ב- 2006 ולביקורת הפתע שנערכה בדצמבר 2011 בביסל"ם. בדוח המליץ מבקר צה"ל, בין היתר, "לבחון את תפיסת ההפעלה של ביסל"ם", ולחזק את "יכולת המערך הפרוס (ממד"ה) בנושא פיתוח המנהיגות". בביקורת של משרד מבקר המדינה לא נמצא, כי ממד"ה נקטה עמדה מקצועית בקשר למגמה שהחלה בביסל"ם, המקשרת בין ייעוץ ארגוני לבין פיתוח מנהיגות. כפילות זו, המייחסת לכל אחד משני הגופים את האחריות לתחום פיתוח המנהיגות, אף גרמה לטענות מצדם של יועצי מד"ה ביחידות10 ,, שטענו, כי היא פגעה ופוגעת בעבודתם. כך לדוגמה מפקד יחידת חי"ר אמור להיעזר לצורך ייעוץ ארגוני ביועץ ארגוני מאחד מגופי מד"ה, אך בה בעת יועץ מטעם ביסל"ם מציע לו ייעוץ בתחום המנהיגות, שיש הרואים בו גם כן ייעוץ ארגוני. תוצרי הייעוץ של שני היועצים לאותו מפקד אינם בהכרח מתואמים. טענות אלה גרמו למתחים גם בין ענף פסיכולוגיה בזרוע היבשה לבין ביסל"ם. לדברי רע"ן פסיכולוגיה צבאית בזרוע היבשה ולדברי מפקדת ביסל"ם, נעשו ניסיונות להסדרה בין שני סוגי היועצים, כדי להביא למצב שבו שניהם יעבדו בשיתוף פעולה, אך הבעיה בעינה עומדת. 4 . ממד"ה אף לא מילאה את ייעודה בתחום פיתוח המנהיגות, ובאופן בולט עוד יותר לגבי גופי פיתוח והכשרת המנהיגות הפועלים באגפי המטה הכללי והמפקדות הממונות, כגון: ח"א ואמ"ן. התברר, כי המידע שיש בממד"ה על הפעלת גופי הכשרה למנהיגות בח"א ובאמ"ן נובע מתקשורת לא מחייבת בין נציגי גופים אלה לנציגי ממד"ה וביסל"ם, ללא העברת מידע שיטתית וממוסדת, וללא שילוב ממד"ה וביסל"ם בהכשרות אלה. כך בין היתר, מפקדת ביסל"ם ציינה ביוני 2012 , בשיחה עם נציג משרד מבקר המדינה, כי תפיסת הכשרת המנהיגות במכון המופעל לשם כך בח"א, שונה מזו שביסל"ם מפעיל בהכשרותיו. בהקשר זה יצוין, כי בסיכום ביקורת בנושא המנהיגות בצה"ל מיולי 2012 ,המליץ מבקר צה"ל, בין היתר "להגדיר מחדש את אחריות וסמכות ממד"ה לתהליכי פיתוח מנהיגות ביחידות צה"ל בדגש לזרועות". .__________________ .10 .הטענות עלו בעיקר מיועצים הפועלים ביחידות היבשה, כגון חטיבות חי"ר 98 דוח שנתי64ב .שם הדוח: תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי שאכ"א יפעל להבהיר את חלוקת התפקידים בין ממד"ה ובין מקח"ר בתחום פיתוח המנהיגות, כדי למנוע אי -בהירות וכדי לאפשר לממד"ה לממש את תפקידיה בתחום זה הן לגבי ביסל"ם והן לגבי גופי הפיתוח והכשרת המנהיגות הפועלים באגפי המטה הכללי ובמפקדות הממונות. להלן עיקרי התייחסות צה"ל לממצאי הביקורת בעניין שילוב ממד"ה בתחום פיתוח המנהיגות11 : .א במסגרת עבודת המטה של ממד"ה לכתיבת הוראות מקצועיות, נכתבות הוראות מקצועיות בתחום פיתוח המנהיג ות. אלו מתבססות על התורה לפיתוח מנהיגות בצה"ל שנכתבה השנה, אושרה על ידי ראשת ממד"ה הנוכחית, והיא חלק מתורת מד"ה. עוד מסר צה"ל בהקשר זה, כי בשנתיים האחרונות שוקדים בחטיבת תורה והדרכה שבאמ"ץ על כתיבת ספר המנהיגות הצבאית. בתהליך זה שותפה ממד"ה כסמכות המקצועית לפיתוח מנהיגות, באמצעות אנשי ביסל"ם, שהם המומחים בממד"ה לתחום זה. עם זאת, בשונה מתחומים אחרים המצויים בסמכותה המקצועית הבלעדית של ממד"ה (כמו מיון או פיתוח ארגוני), תחום פיתוח המנהיגות בצה"ל אמנם מוגדר בפקודות הארגון של ממד"ה ושל ביסל"ם כאחריותן, אולם מנהיגות הינה ליבת העיסוק הצבאי, וככזו גורסים מפקדים רבים כי פיתוחה אינו יכול להיות אחריותו הבלעדית של גוף מקצועי. ב. ראשת ממד"ה הנוכחית, אל"ם רוני טמיר, עדכנה את נציגי משרד מבקר המדינה, בהמשך להתייחסות צה"ל, כי בתקופת כהונתה בתפקיד, שהחלה כאמור לעיל לאחר סיום הביקורת של משרד מבקר המדינה בממד"ה, ביסל"ם מהווה בפועל גוף תורתי מטעם ממד"ה לנושא המנהיגות. ממד"ה מנחה אותו מקצועית, והדבר מתואם גם עם קצין החינוך והנוער הראשי. ג. צה"ל ציין בהתייחסותו, כי על פי ההנחיות המקצועיות של ממד"ה (ואשר יתוקפו לכדי הוראות מקצוע יות), איש מד"ה ביחידה הוא המתכלל את כלל עבודת גופי מד"ה ביחידתו. במציאות אכן קיימת מורכבות שצה"ל פועל להסדירה. עוד ציין צה"ל, כי חשוב להדגיש כי תהליכי פיתוח מנהיגות וייעוץ ארגוני אינם תחומים נפרדים, אלא ניתן לראותם יותר כפריזמות התבוננות משלימות של מדעי ההתנהגות על הארגון. כך למשל, כלל העשייה של יועץ ארגוני ראוי לה כי תתבסס על אבחון ארגוני מקדים. באופן דומה, נדרש היועץ לפיתוח מנהיגות לעתים לקיים אבחון ארגוני מנהיגותי, כאשר זווית ההתבוננות של אנשי ביסל"ם לביצוע האבחון ממוקדת בסוגיות מנהיגותיות כדי לייצר הבנו ת מערכתיות על מנהיגות כתופעה ארגונית בהקשר היחידתי/ חילי/ זרועי/ אחר. צה"ל הוסיף, כי בתקופה האחרונה הוא פועל לחידוד הסדרה זו בין יועצי ביסל"ם ובין היועצים הארגוניים ביחידות, בשיתוף עם ביסל"ם, ובשיתוף עם ענף פסיכולוגיה בזרוע היבשה, חודדו ההבדלים בתחומי העיסוק בין שני סוגי היועצים, עודכנה בביסל"ם תפיסת הפעלה של יועצי ביסל"ם, ובמועד התייחסות זו של צה"ל מתבצע בביסל"ם (בשיתוף ממד"ה) תהליך תעדוף של הקצאת יועצים למשימות, מתוך ראיית המענה הייעוצי השלם ליחידה, ביחס למאפייני המשימה ולסוג המענה הייעוצי הקיים. .__________________ .11 בהתייחסות צה"ל המובאת לעיל, שולבו גם הבהרות של ראשת ממד"ה הנוכחית, אל"ם רוני טמיר, שניתנו בהמשך להתייחסות צה"ל לפרק על שילוב ממד"ה בתחום פיתוח המנהיגות. תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל 99 .:שם הדוח תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מציין לגבי התייחסות זו של צה"ל, כי על פי פקודות הארגון הקיימות, ביסל"ם אינו כפוף לממד"ה אלא למקח"ר, הוא אף אינו מוגדר בפקודת הארגון כסמכות מקצועית לפיתוח מנהיגות, אלא כגוף ביצוע. בנוסף לכך, תחום פיתוח המנהיגות אמנם מוגדר בפקודות הארגון של ממד"ה ומ קח"ר (ולא של ביסל"ם) כאחריותן, אך כפי שעולה גם מהתייחסות זו של צה"ל, הוא קשור גם לגורמים נוספים בו, ומתקיים לגביו שיח בין ממד"ה לבין חטיבת תורה והדרכה שבאמ"ץ. לדעת משרד מבקר המדינה, דברים אלה מחדדים ביתר שאת את הצורך בהסדרת תחומי אחריותם של ממד"ה ושל מקח"ר בתחום פיתוח המנהיגות, ולהסדיר אף את מעמדו הארגוני של ביסל"ם בהקשר זה. כמו כן, ראוי גם להבהיר את הקשר בנושא פיתוח המנהיגות, בין ממד"ה לגופים נוספים, כגון: חטיבת התורה וההדרכה שבאמ"ץ. ראוי שהגורמים המעורבים בניהול תהליכים אלה, וביניהם אכ"א, אג"ת, אמ"ץ, מקח" ר, ממד"ה וביסל"ם, יגדירו ויבהירו את תחומי האחריות כאמור, ויבטאו ויעדכנו זאת בפקודות ארגון מתאימות. .סיכום והמלצות .צה"ל פעל ופועל לשילוב תחום מד"ה בו במטרה להפיק מתחום זה תועלת רבה, באמצעות שמירה על רמה מקצועית גבוהה, והתאמתו למסגרת צה"ל. לדברי מפקדים בכי רים, זוויות הראייה והניתוח המיוחדות העולות מתחום זה יכולות לסייע להשגת מידה ניכרת של שיפור יכולות במסגרות צה"ל. ממד"ה הוגדרה כגוף המקצועי האמור להנחות את תחום מד"ה בצה"ל, והדבר קיבל ביטוי בפקודת הארגון שלה, שם נקבע, בין היתר, כי ייעוד ממד"ה הוא "להוות סמכות מקצועית ראשית בתחום מדעי ההתנהגות לכלל צה"ל". מממצאי הביקורת עולה, כי למרות העשייה הרבה בממד"ה בתחום מד"ה, היא קיימה את ייעודה להוות גורם מקצועי בצה"ל בתחום מד"ה באופן חלקי בלבד: גיבוש התורה בתחום מד"ה על ידיה נעשה באיטיות; ממד"ה לא פרסמה הוראות מקצועיות מטעמה לנושא מד"ה לכלל צה"ל; למרות הגדרתה כסמכות המקצועית בתחום מד"ה בצה"ל, ממד"ה לא קבעה מדיניות לגבי המאפיינים הארגוניים והתוכניים המתאימים לפעילות מקצועית נכונה של גופי מד"ה באגפי המטה הכללי ובמפקדות הממונות, ובשל אי -פעילות ממד"ה כגורם מקצועי מט כ"לי מגדיר ומכוון, נוצרה בגופים אלה שֹונּות באופן ארגון גופי מד"ה; ממד"ה גם כמעט שלא מימשה את ייעודה ואת תפקידיה בתחום פיתוח המנהיגות, כפי שנקבע בפקודת הארגון שלה. ממצאי הביקורת מצביעים על עיכוב ניכר בהסדרת מעמדה של ממד"ה כמטה מקצועי בתחום מד"ה, עקב מחלוקת מתמשכת בין אג"ת ובין אכ"א בנוגע לתפיסה האמורה להיות בבסיס עמ"ט בנושא המטה המקצועי בכל הנוגע לממד"ה. לדעת משרד מבקר המדינה, מצב זה גורם להמשך הגבלת יכולתה של ממד"ה להשפיע מקצועית ולממש את ייעודה ותפקידיה בתחום מד"ה בצה"ל. 100 דוח שנתי64ב .שם הדוח: תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהתייחסות צה"ל לממצאי ביקורת זאת עולה, שצה"ל נוקט פעילות לתיקון ליקויים שעלו בביקורת. עם זאת, ראוי שאג"ת ואכ"א יביאו ללא דיחוי להכרעת סגן הרמטכ"ל את המחלוקת ביניהם בעניין מעמדה המקצועי של ממד"ה, כד י שהיא תיקבע להלכה ולמעשה כגוף המקצועי בתחום מד"ה לכלל צה"ל. לאחר מכן, ראוי להתאים את ייעודה של ממד"ה ואת תפקידיה למעמדה המקצועי, ולממש ייעוד ותפקידים אלה בתחום מד"ה בצה"ל.