ישיבת מליאה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 140, 2024-01-24 00:00

אמיר אוחנה: היום יום רביעי י"ד בשבט התשפ"ד, 24 בינואר 2024

אמיר אוחנה:  אני פותח את הישיבה המיוחדת של הכנסת לציון 75 שנים לכינון הכנסת

אמיר אוחנה:       אדוני הנשיא, ראש הממשלה, ראש האופוזיציה, ממלא מקום נשיאת בית המשפט העליון ורעייתו, שרים וחברי הכנסת בעבר ובהווה, שגרירים וסגל א' של המדינה, מבקר המדינה, מנכ"ל הכנסת, מזכיר הכנסת, היועצת המשפטית של הכנסת, אזרחי ישראל, יום ההולדת ה-75 של הכנסת הוא לא יום הולדת שמח

אמיר אוחנה:  "עת צרה היא ליעקב", ועם ישראל מצוי באחד מרגעיו הקשים, נלחם על זכותו לחיים ולביטחון, לשקט ושלווה

אמיר אוחנה:       המלחמה גובה מאיתנו מחירים קשים מדי יום, כבר 110 ימים

אמיר אוחנה:  אתמול קמנו לבוקר קשה וכואב במיוחד, ובו נודע לנו שביממה החולפת נפלו לא פחות מכ"ד מבנינו, חיילי צה"ל

אמיר אוחנה:  24 נפשות שכל אחת מהן היא עולם ומלואו; 24 נפשות שאיבדנו ביממה אחת; 24 נפשות המספרות את סיפורה המיוחד של המדינה שעל תקומתה נפלו: ישראל, אדם, רפאל, סרגיי, יובל, יואב, אלקנה, מארק, דניאל, אריאל, מתן, אחמד, ברק, שגיא, ניר, סדריק, אלקנה, איתמר, הדר, ניקולס, שי, דוד, איליי, אייל

אמיר אוחנה:  נקום בדומייה לכבד את זכרם של הנופלים

אמיר אוחנה:       (חברי הכנסת מכבדים בקימה את זכרם של הנופלים

אמיר אוחנה: )     תודה, נא לשבת

אמיר אוחנה:       110 ימים שאחינו ואחיותינו, שתמונותיהם היפות מביטות עלינו כאן ממעל, בשבי החמאס; 110 ימים שליבותינו ומחשבותינו עם קורבנות 7 באוקטובר מהערים, מהמושבים, מהקיבוצים, מהחוגגים, מחיילי צה"ל, ממשטרת ישראל ומכוחות הביטחון כולם; 110 ימים שכל כך הרבה משפחות מתפללות על יצוען בלילות טרופי השינה: שרק לא נתעורר מדפיקה בדלת; 110 ימים שאותן דפיקות בדלת הפכו צמד מילים תמימות למילים הכואבות ביותר בשפה העברית, "הותר לפרסום"

אמיר אוחנה:  ולמרות כל זאת, למרות הכאב והשכול, במותם הם מצווים לנו את החיים

אמיר אוחנה:       "אולי נפלתי בקרב", כתב אלקנה ויזל מבני דקלים, שנפל השבוע

אמיר אוחנה:  "כשחייל נופל בקרב זה עצוב, אבל אני מבקש מכם שתהיו שמחים

אמיר אוחנה:  אל תהיו עצובים כשאתם נפרדים ממני

אמיר אוחנה:  תשירו הרבה, תיטעו בלבבות, תחזיקו אחד לשני את הידיים ותחזקו זה את זה

אמיר אוחנה:  יש לנו כל כך הרבה על מה להתגאות ולשמוח, אנחנו דור של גאולה! אנחנו כותבים את הרגעים הכי משמעותיים בהיסטוריה של העם שלנו ושל העולם כולו

אמיר אוחנה:  אז בבקשה מכם, תהיו אופטימיים

אמיר אוחנה:  תמשיכו לבחור בחיים כל הזמן, חיים של אהבה, תקווה, טוהר ואופטימיות", כך אלקנה

אמיר אוחנה:  הבית הזה לא תמיד התאפיין בכל אלה

אמיר אוחנה:  שמא נשקול כולנו, יחד או לחוד, להיעתר לתפילתו של חייל שנפל, לחזק זה את זה, אלה את אלה?      אחמד אבו לטיף מרהט שנפל השבוע כתב: "אני גאה להיות בדואי ישראלי - - - האנשים שאני חי איתם ועובד איתם הם אחיי ואחיותיי, וכולנו חיים יחד ומכבדים אחד את השני בארץ שלנו

אמיר אוחנה:  אני גאה להיות בדואי ששירת בצה"ל בגדוד הסיור הבדואי

אמיר אוחנה:  זכיתי להגן ולשמור בשירות משמעותי שלא אשכח כל חיי

אמיר אוחנה:  במהלך השירות גיליתי את העוצמות והיכולות שלי להתמודד עם אתגרים, והכרתי את האנשים המדהימים שהפכו לחברים לכל החיים

אמיר אוחנה:  אני שמח כשיש לי הזדמנות להתחבר לאנשים בחברה שלנו ולחבר בין תרבויות

אמיר אוחנה:  אני שמח שאני יכול להזמין את חבריי לאכול בשר ומקלובה ברהט ויכול להתארח בחצר של אנשים מקיבוץ שובל שמנגנים בגיטרה ושרים שירים של יהודית רביץ

אמיר אוחנה:  אני שמח כשאני יכול לטייל בארץ עם חבריי, ואני הכי שמח שהם לומדים ערבית, מנסים לדבר איתי בשפה הערבית, ומבקשים ממני לעזור להם"

אמיר אוחנה:      ניר בנימין מגבעתיים, שנפל אף הוא השבוע, קצין וג'נטלמן, עניו וצנוע, שאב השראה ועידוד גדולים מרוח האחדות שגילה במילואים, כשראה את חבריו נלחמים על תקומת הארץ יחד, שכם אל שכם, כתף אל כתף – מבני דקלים ומרהט, מגבעתיים ומאלעזר, מראש העין ומאלון שבות, מזיכרון יעקב ומיוקנעם, מחיפה ומיהוד, מהרצליה ומקרני שומרון, מקריית ארבע ומפרדס חנה, מקיבוץ מסילות ומראשון לציון, מרמת גן וממבוא ביתר, מבאר שבע ומבית גמליאל, מתל אביב ומירושלים

אמיר אוחנה:  הם לחמו יחד, הם נפלו יחד, כדי שאנחנו נוכל לחיות פה יחד

אמיר אוחנה:  הוא אמר לאימו מיכל: אל תאמיני לכל מה שאת שומעת בחוץ, אנחנו מנצחים

אמיר אוחנה:  בעוד בנה נטמן לפניה ביקשה מיכל מהקהל שליווה אותו בדרכו האחרונה לחזור על הקריאה "עם ישראל חי", "עם ישראל חי"

אמיר אוחנה:      התיעוד הראשון המוכר לנו של הצירוף הזה, "עם ישראל חי", הוא מאחד המקומות שנחזה להיות ההפך הגמור לו, ברגן-בלזן

אמיר אוחנה:  לשחרור מחנה המוות ב-1945 התלווה כתב ה-BBC פטריק ווקר, שתיעד והקליט את ששמע וראה: שלדי אדם מזי רעב, עור ועצמות, בני העם העתיק והנרדף, בני העם שלנו, שאיבדו לאורך שנות המלחמה הקשות את כל היקר להם, עומדים ושרים בפני הצבא הבריטי את התקווה בשפתם הקדומה, בשפתנו, השפה העברית

אמיר אוחנה:  הם איבדו כמעט את כל היקר להם, אבל שרו "עוד לא אבדה תקוותנו"

אמיר אוחנה:  שם הרב הצבאי הבריטי, הרב לזלי הרדמן, שהיה יחד עם הכוחות המשחררים, מוציא מגרונו ברעד ובהתרגשות את מה שיהפוך לתיעוד הראשון בהיסטוריה של צירוף שלוש המילים המופלאות הללו, "עם ישראל חי"

אמיר אוחנה:      עם ישראל לא זר לפרעות, לרדיפות, לטבח ולשואה, אך תמיד מתוך הכאב העמוק, מתוך היגון והשכול, מתוך הצער והעצב התהומיים ידענו לצמוח ולהצמיח, לבנות ולהיבנות, ללמוד וללמד, לפרוח ולהפריח, לחיות ולהביא חיים לעולם

אמיר אוחנה:  כך יהיה גם הפעם

אמיר אוחנה:  צדק ניר כשאמר לאימו מיכל שלא תאמין למה שהיא שומעת בחוץ – אנחנו מנצחים; צדק אחמד כשאמר שהאנשים שהוא חי ועובד איתם הם אחיו ואחיותיו; צדק אלקנה כשאמר שאנחנו כותבים את הרגעים הכי משמעותיים בהיסטוריה של העם שלנו, וציווה עלינו להיות שמחים ומאוחדים; צדקה האם הבוכייה מיכל כשאמרה "עם ישראל חי"

אמיר אוחנה:      אני מתכבד להזמין את החזן הראשי לצה"ל, סגן אלוף שי אברמסון, לשאת תפילה לשלום חיילי צה"ל

אמיר אוחנה:  נא לקום

אמיר אוחנה:      (חברי הכנסת מכבדים בקימה את המעמד

אמיר אוחנה: )     תפילה לשלום חיילי צה"ל מפי החזן הראשי לצה"ל סגן אלוף שי אברמסון:     "מי שבירך אבותינו אברהם יצחק ויעקב, הוא יברך את חיילי צבא ההגנה לישראל, העומדים על משמר ארצנו וערי אלוהינו, מגבול הלבנון ועד מדבר מצרים, ומן הים הגדול עד לבוא הערבה, ביבשה, באוויר ובים

אמיר אוחנה:  ייתן ה' את אויבינו הקמים עלינו ניגפים לפניהם

אמיר אוחנה:  הקדוש ברוך הוא ישמור ויציל את חיילינו מכל צרה וצוקה, ומכל נגע ומחלה, וישלח ברכה והצלחה בכל מעשה ידיהם

אמיר אוחנה:  ידבר שונאינו תחתיהם, ויעטרם בכתר ישועה ובעטרת ניצחון

אמיר אוחנה:  ויקוים בהם הכתוב: 'כי ה' אלהיכם ההלך עמכם, להילחם לכם עם אויביכם, להושיע אתכם'

אמיר אוחנה:  ונאמר: 'אמן'"

אמיר אוחנה: אמן

אמיר אוחנה:  נא לשבת

אמיר אוחנה:       אדוני הנשיא, אני מזמין אותך לשאת דברים

אמיר אוחנה:  בבקשה

יצחק הרצוג: הוא היה פטריוט ציוני, כל העניין שלו היה רק להילחם עבור ארץ ישראל – אלה המילים שבהן בחר דוד לתאר את חתנו רפאל אליאס מושיוף, זכרו לברכה, אשר נפל ברצועת עזה יחד עם 20 אחיו לנשק באסון ששבר אתמול את לב כולנו; מילים של אהבה ושל הערכה, מילים שמשקפות לא רק את האמונה של רפאל בצדקת הדרך אלא גם את הדרך עצמה, את המסע הארוך והמרתק שעבר מאז עלייתו ארצה עד שנטמן אמש ברגבי הקודש של החלקה הצבאית בהר הרצל; מסע מארץ הולדת לארץ מולדת, מסע יהודי ציוני וישראלי במובן הכי שורשי שיש, מסע אל חיק העם ואל חיק המדינה

יצחק הרצוג:  רפאל נולד בקולומביה כנין ליהודי פליט שואה, והיה רק בן 12 כאשר הוא, אימו ז'קלין ושני אחיו הצעירים החליטו לעלות לישראל

יצחק הרצוג:  לימים אהבת המולדת והחיבור העמוק לעם היהודי הניעו את רפאל להתגייס ליחידה מובחרת, גדוד הסיור של גבעתי, ולדחוף לשירות משמעותי גם את אחיו, שהתגייסו שניהם לסיירת צנחנים

יצחק הרצוג:      מכובדיי, לכולנו היה לפחות רגע אחד כזה ב-110 הימים האחרונים, רגע שבו שומעים או קוראים את שמות החללים שהותרו לפרסום, ופתאום הלב מחסיר פעימה: שם מוכר, פנים מוכרות, משפחה מוכרת

יצחק הרצוג:  אתמול בבוקר שוב פגש אותי רגע כזה, כשראיתי את שמו ופניו של רפאל בין שמות הגיבורים שנפלו

יצחק הרצוג:  רפאל האהוב והיקר לנו, המסור למשפחתו, להדס רעייתו ולריי בנו בן השנה; רפאל הסטודנט המוכשר, המבריק, שהתקבל לתוכנית מושל היוקרתית, סיים בהצטיינות את לימודיו והחל לעבוד ברפא"ל; רפאל, שזכיתי ללוות מקרוב ולתמוך בו ובאחיו בהליך הגיור שאותו עברו; רפאל שהיה בדמותו הוכחה חיה וחותכת לצדקתו ולנחיצותו של חוק השבות ולהיותו אחד היסודות שלנו המדינה יהודית

יצחק הרצוג:       רפאל איננו – והינה מפאר עוד שם את מצבת הגבורה של עמנו

יצחק הרצוג:  מפאר, כי לצד היגון העמוק אנחנו לא שוכחים כמה אנחנו גאים בבנותינו ובנינו, שנפלו במערכה שאין צודקת ממנה

יצחק הרצוג:  מודיעי צה"ל נקשו, כאמור, ביומיים האחרונים על דלתות 24 משפחות, מכל קצוות הארץ, כשבפיהם הבשורה הרעה מכול

יצחק הרצוג:  כ"ד חללים, הטובים שבטובים; הגיבורים שבגיבורים; שיחד עם כלל החללים והנרצחים במערכה הקשה הזאת, הם משקפים את דמותנו היפה, את הפסיפס הישראלי המרהיב, הכואב, הגאה

יצחק הרצוג:       מכל רחבי הארץ, מכל קהילה, משלל אורחות חיים, תפיסות עולם, אמונות ודתות

יצחק הרצוג:  ותיקים מכל קצות תבל

יצחק הרצוג:  מיכל ואני שומעים בביקורי התנחומים מגוון כל כך גדול ומפעים של שפות לצד העברית: אנגלית, צרפתית, אמהרית, ספרדית, ערבית, רוסית ושלל שפות ממדינות חבר העמים לשעבר

יצחק הרצוג:  כולן בעצם שפה מרגשת אחת: ישראלית

יצחק הרצוג:  כולם אוהבי העם, כולם אוהבי אדם, כל כולם אהבת ישראל, שאין שנייה לה

יצחק הרצוג:  אנחנו מחבקים מכאן את משפחותיהם, ונושאים תפילה חרישית: שרק נהיה ראויים

יצחק הרצוג:       אזרחיות ואזרחי ישראל, מכובדיי, ראש הממשלה חבר הכנסת בנימין נתניהו, יושב-ראש הכנסת חבר הכנסת אמיר אוחנה, ממלא מקום נשיא בית המשפט העליון השופט עוזי פוגלמן ורעייתו גב' ליאורה פוגלמן, ראש האופוזיציה חבר הכנסת יאיר לפיד, שרים וחברי כנסת בהווה ובעבר, מבקר המדינה מתניהו אנגלמן, יושב-ראש ארגון נפגעי פעולות האיבה אייבי מוזס, חברי סגל א', ראשי הנציגויות הזרות, מכובדיי כולם

יצחק הרצוג:  בשבוע שעבר שמעתי את דבריו של יוני הכהן, מפקד גדוד 890 בצנחנים אשר נשאל איך הלוחמים שלו מתמודדים עם השהייה הארוכה כל כך בשטח, ועם נפילתם ופציעתם של רבים מחבריהם

יצחק הרצוג:  הוא ענה תשובה שמבחינתו נשמעה כאילו היא מובנת מאליה, אבל אותי היא טלטלה

יצחק הרצוג:  הוא אמר: כל לוחם בגדוד מחזיק בווסט שלו תמונה של אחד החטופים, ובכל פעם שהוא מרגיש קושי או שהוא שואל את עצמו שאלה, הוא מסתכל על התמונה ומבין מה הוא עושה ולמה אנחנו פה הרבה זמן

יצחק הרצוג:  זה, אמר יוני, נותן לנו הרבה כוח

יצחק הרצוג:      כבר 110 ימים שכולנו, ממש כמו הלוחמים של יוני המג"ד, נושאים את תמונות החטופים על לוח ליבנו, ועימן תמונות נוספות שמלוות אותנו ועומדות לנגד עינינו יום יום, שעה שעה

יצחק הרצוג:  בקשות, קריאות – לפעמים אפילו צוואות – של בנות ובנים אהובים, של משפחות שכולות, של פצועים, של משפחות חטופים

יצחק הרצוג:  ואנו כולנו, במיוחד נבחרי הציבור, שהתברכנו בעם שכזה ובדור שכזה, שואלים – ומחויבים לשאול את עצמנו כל העת מה אנו עושים כדי שנהיה ראויים להם; כדי שנהיה ראויים להקרבתם; כדי שנהיה ראויים לגבורתם; כדי שנהיה ראויים לזכרם; כדי שנהיה ראויים

יצחק הרצוג:       השאלה לא מה מגיע לי אלא איך אני בכל רגע ורגע יכול לתת יותר למען העם והמדינה, כתב יוסי הרשקוביץ להוריו לפני שנפל בקרב

יצחק הרצוג:  לתלמידיו בבית הספר הוא שלח סרטון: אני מבקש בקשה אישית, הוא אומר בו, לא להגיד לשון הרע על עם ישראל

יצחק הרצוג:  כך גם רועי דאוי, שהוריו הראו לי את ההודעה האחרונה שכתב: אם למות אז רק ככה

יצחק הרצוג:  זאת ארץ ישראל שלמענה אני עושה את זה

יצחק הרצוג:       סלמן חבקה מיאנוח-ג'ת, מפקד גדוד 53 של עוצבת ברק, שלפני שנפל בקרב אמר: כוחנו באחדותנו

יצחק הרצוג:  אין לנו ברירה אחרת, זאת העת להיות ביחד ולהוביל לניצחון; ורוז רובין, לוחמת מג"ב, חיילת בודדה, אשר נפלה על משמרתה בירושלים, ולפני כן אמרה: דורות חלמו להגיע לירושלים ולנו יש את הכבוד להגן עליה; ואיציק אזולאי, שכתב אחרי שבנו יוחאי נרצח במסיבה ברעים: אם המחיר הכבד של אובדן בני היה למען אחדות העם, אני מוכן לקבל אותו בכניעה ובאהבה; ודן גנות, מראשוני השוטרים שהוקפצו לדרום בשבת הארורה, בשיר אהבה שכתב למדינה: מוכן למות למענך; דני שטיינברג, אביו של יהונתן, מח"ט הנח"ל שנפל, אשר סיכם את מורשתו במילים: מסירות למען כלל ישראל

יצחק הרצוג:       הקרבה למען המולדת, ביטול האני הפרטי למען הכלל, זוהי, מכובדיי, צוואת הנצח של טובי בנינו ובנותינו, הפונים אלינו ברגעים הקשים ביותר, ממש בכניסה לשדה הקרב; כותבים מכתבים אחרונים

יצחק הרצוג:  משאירים הודעות אחרונות, מצווים לנו חיים – חיים אחרים, חיים שונים מאלה שחיינו עד 7 באוקטובר – ואני מייחל, מתפלל, מבקש ודורש, שרק נהיה ראויים

יצחק הרצוג:       יהונתן מיצהר ויוסף מתל אביב נפלו באותו יום

יצחק הרצוג:  הייתי עושה אותו דבר אם הייתי יכול לבחור שוב, נפלתי בכבוד למען עמי, אין לי חרטות – כתב יוסף גיטהרץ בהודעתו האחרונה; אנשים אמרו לנו משתתפים בצערכם, ספד מעל קברו של יהונתן אביו חגי לובר, והוסיף: אני רוצה להציע תיקון, יחד בצערנו

יצחק הרצוג:  יונתן הוא כבר לא הבן שלנו, הוא הבן שלך, האימא בנהריה, הוא הבן שלך, האימא בשדרות, בתל אביב, בנחל עוז

יצחק הרצוג:  זה עם הפאות הגדולות והחיוך הענק הוא הבן שלכם

יצחק הרצוג:       אשרי העם שאלה הם בניו ובנותיו; ואנחנו כולנו, בוודאי בבית הזה, הנבחר, צריכים להבטיח ולהתחייב: להיות ראויים

יצחק הרצוג:       אנחנו משפחה חזקה ועם חזק

יצחק הרצוג:  לא ניתן לפרק אותנו – הבטיחה המשפחה של ליאן שרעבי ובנותיה נויה ויהל בלווייתן

יצחק הרצוג:  הן היו מקיבוץ בארי; פואד, אביו של סאמר אל-טלאלקה, שנחטף בידי חמאס ונהרג בטרגדיה שטלטלה את כולנו, יחד עם אלון שמריז ויותם חיים, ביקש ממני כשבאתי לנחם את המשפחה בקשה אחת: שרק נישאר מאוחדים; ואביו של אסף טובול, שנפל בקרב אחרי שהתעקש להתנדב למילואים, קרע את הלב כשביקש מכל עם ישראל: הקרבתי את הבן שלי לא בשביל שנהיה מפולגים

יצחק הרצוג:  בואו נתעורר

יצחק הרצוג:  כולנו עם אחד

יצחק הרצוג:       זה הצו האחד והמאחד: לדעת לא רק להילחם יחד, לא רק למות יחד, אלא לחיות יחד, לבנות יחד, להיות ראויים יחד

יצחק הרצוג:       אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, ביום הזה, יום הולדתה של כנסת ישראל, מקדש הדמוקרטיה שלנו, חשוב לי להדגיש: אחדות אינה אחידות, אחדות אינה סתימת פיות, אחדות אינה הפסקת הדיון והוויכוח

יצחק הרצוג:  בדברים הנוגעים לליבת הקיום שלנו כמדינה, כחברה וכדמוקרטיה, הבית הזה, בית המחוקקים, הוא גם מקדש הוויכוח והדיון הישראלי, והמרחב לקבלת ההחלטות המשפיעות ביותר על חיינו

יצחק הרצוג:  כך היה וכך יהיה וכך ראוי

יצחק הרצוג:  אין לאף אחד ספק שהבית הזה יקיים בקרוב מאוד את הדיונים החשובים וכנראה גם הסוערים ביותר שיש: על מלחמה ועל שלום, על היום שלפני ועל היום שאחרי, על ביטחון, על כלכלה, על חברה, על מדיניות ותהליכים פוליטיים וחברתיים, על הסקת מסקנות והפקת לקחים; וכן, גם על תהליכי הנורמליזציה שלנו במזרח התיכון, שחמאס, חיזבאללה, הח'ותים וראש תמנון הרשע באיראן מנסים לסכל בכל כוחם

יצחק הרצוג:  בדיונים האלה יש מקום חשוב לקואליציה ומקום חשוב לא פחות לאופוזיציה

יצחק הרצוג:  אבל כשאנחנו ניצבים ברגעים ההיסטוריים האלה, ועומדים בפני אתגרים שמעטות האומות הניצבות בפניהם, אני חש חובה לבטא כאן את רחשי הלב ורחשי הציבור, ולומר: יש דרך לנהל ויכוח

יצחק הרצוג:  גם כשמתווכחים – להיות ראויים

יצחק הרצוג:  אסור לחזור לשיח של 6 באוקטובר

יצחק הרצוג:  אי-אפשר לדבר על שינוי בשיח הציבורי בלי שהמשכן הזה יעשה בעצמו שינוי בשיח

יצחק הרצוג:  אי-אפשר לדבר על כבוד הדדי ועל אחדות בלי שהכנסת תיקח חלק מרכזי בשינוי

יצחק הרצוג:  הדרישה של העם, של המשפחות, של החיילים, חייבת לחלחל לכאן, חייבת להשתקף כאן, חייבת להפוך לצו החקוק על קירות המשכן הזה

יצחק הרצוג:  זו חובתנו כלפי העם הזה, כלפי הדור הזה – להיות ראויים

יצחק הרצוג:       מכובדיי ויקיריי, בשם העם כולו אני מבקש לחזק את חיילות וחיילי צה"ל וכוחות הביטחון, ולברך אותם שיצליחו במשימותיהם וישובו בשלום

יצחק הרצוג:  אני מחזק את קבינט המלחמה בראשות ראש הממשלה

יצחק הרצוג:  כפי שכתב מנחם בגין, חודשים ספורים לאחר מלחמת יום הכיפורים ושנים ספורות לפני שחתם על הסכם השלום עם מצרים: "זו הנחמה

יצחק הרצוג:  יש לישראל כוח לוחם, מגן, אשר כמוהו לא היה לו מימי המכבים

יצחק הרצוג:  ומי שהוציא את אבותינו ואותנו מעבדות לחירות, ישמור על הכוח המופלא הזה, שיקיים את זכותנו לחיי חירות בארץ ישראל"

יצחק הרצוג:  אני מאמץ אל ליבנו את המשפחות השכולות, ומייחל ומתפלל שלא ידעו עוד צער ושיגיע מזור לכאבן הנורא, ומתפלל לרפואת הפצועים הרבים כל כך, בגוף ובנפש

יצחק הרצוג:  אלה ואלה דורשים שוב ושוב שנהיה ראויים

יצחק הרצוג:       לכם, אחיותיי ואחיי ממשפחות החטופים, אני אומר: אנחנו מחויבים להחזיר הביתה כל אחת ואחד מהם ופועלים בכל דרך לשחרורם

יצחק הרצוג:  זה חלק קריטי בברית בין מדינת ישראל לאזרחיה וחייליה

יצחק הרצוג:  עם שלם עומד איתכם בימים הנוראים האלה, החטופים, ואתם בלב של כולנו, דקה-דקה, שעה-שעה

יצחק הרצוג:  אני מחזק את אחינו ואחיותינו המפונים מבתיהם בצפון ובדרום, ומייחל לשובן המהיר של המשפחות והקהילות לבתיהן בהשקט ובבטחה

יצחק הרצוג:       אחרי שנפל עדי ליאון, מצאה משפחתו מחברת ובתוכה דברים שכתב ומלווים אותנו מאז: אני יוצא למלחמה בידיעה – הוא כתב – שאני לא בטוח חוזר, אבל אני מאמין בלב שלם במה שאני עושה

יצחק הרצוג:  אין לנו ארץ אחרת, זה החינוך שנתנו לי הוריי, בזה אני מאמין

יצחק הרצוג:  מקווה שתזכרו אותי

יצחק הרצוג:       בשמי ובשם כל אזרחי מדינת ישראל, אני מבטיח לעדי, למשפחתו ולכל חבריו שלעולם לא נשכח, ודורש מאיתנו להיות ראויים

אמיר אוחנה: תודה, אדוני הנשיא

אמיר אוחנה:  אני מתכבד להזמין את ראש הממשלה חבר הכנסת בנימין נתניהו לשאת דברים

בנימין נתניהו: מכובדי נשיא המדינה יצחק הרצוג, יושב-ראש הכנסת אמיר אוחנה, ממלא מקום נשיא בית המשפט העליון השופט עוזי פוגלמן ורעייתו הגברת ליאורה פוגלמן, שרות ושרי הממשלה, ראש האופוזיציה חבר הכנסת יאיר לפיד, חברי וחברות הכנסת, מבקר המדינה מתניהו אנגלמן, חברי סגל א', שגרירים, מכובדיי הרבים

בנימין נתניהו:  "בני גזע דוד שנפלו וחרבם בידם / אין אמת זולתם ואין הוד מלבדם"

בנימין נתניהו:  במילים הנשגבות הללו מבכה המשורר אורי צבי גרינברג את נפילת לוחמינו, מגיני המולדת, שבזכותם מובטחים חיינו

בנימין נתניהו:  היום נטמנים טובי בנינו באדמת ישראל, ואני מבקש להביע בשמי ובשם כל אזרחי ישראל הוקרה אין קץ לגבורתם והוקרה אין קץ להקרבתם

בנימין נתניהו:  ליבנו, ליבי, עם אחיי ואחיותיי בני המשפחות מוכות היגון

בנימין נתניהו:  אני יודע: חייכם השתנו לעד

בנימין נתניהו:  אין לתאר את ייסורי נפשם, את החלל שנפער בנשמתם, וכל אחד מאיתנו חש את הקרבה הזאת

בנימין נתניהו:  אתמול צלצל אליי בני אבנר, ובקול חנוק אמר לי: אבא, אחד הנופלים היה חניך שלי במשך שנה שלמה

בנימין נתניהו:  וכולנו, בדרך זו או אחרת, מחוברים לנופלים, מכירים מישהו שמכיר מישהו, מכירים את המשפחות, וכולנו מחבקים אותם באהבה עצומה

בנימין נתניהו:  כולנו יחד, דווקא ברגע זה, נדרשים לגייס עוד כוח עמידה

בנימין נתניהו:  אנחנו נוסיף לחתור בנחישות להכרעת האויב האכזרי שניצב מולנו

בנימין נתניהו:  נמשיך להבטיח את התקומה הלאומית, ובכך נגשים את רצונם של בנינו היקרים, אדירי הרוח והמעש

בנימין נתניהו:  צוואתם, כפי שהקראת, אדוני הנשיא, לא יכולה להיות יותר ברורה

בנימין נתניהו:  הם אומרים: יחד לניצחון

בנימין נתניהו:  יחד לניצחון

בנימין נתניהו:  יהי זכרם ברוך

בנימין נתניהו:       חברי הכנסת, לפני חודשיים השתלטו מפקדינו וחיילינו על פרלמנט – כך קוראים לזה – פרלמנט החמאס בעזה

בנימין נתניהו:  זה כמובן לא פרלמנט אמיתי, זה פרלמנט פיקטיבי

בנימין נתניהו:  בעזה אין בחירות חופשיות ודמוקרטיות

בנימין נתניהו:  מעת לעת המשטר הזה מוציא להורג אנשים, מביא אותם לכיכר, יורה בהם בעורפם

בנימין נתניהו:  ואם מישהו אפילו רוצה לצאת מאזור הלחימה, הם עוצרים אותו וגם יורים בו

בנימין נתניהו:  בעזה אין פרלמנט אמיתי

בנימין נתניהו:  ולכן ראינו את תמונת הניצחון של מיטוט פרלמנט הקנאות והשנאה על ידי כוחותינו

בנימין נתניהו:  זו תמונה חזקה, סמלית מאוד, למערכה קשה וארוכה

בנימין נתניהו:       גם ביום העצוב הזה, בפרלמנט האמיתי שלנו בירושלים, אנחנו רואים תמונת ניצחון

בנימין נתניהו:  יום כינונה של הכנסת מבטא את ניצחון תקומת עמנו, את ניצחון החירות, הדמוקרטיה, הריבונות המדינית

בנימין נתניהו:  נציגי העם נמצאים פה בשם העם ולמען העם, עמנו בן אלפי השנים, שחובק את ערכי הקדמה

בנימין נתניהו:       כל דמוקרטיה, קטנה כגדולה, עומדת למבחן בימי מלחמה

בנימין נתניהו:  מדינת ישראל למודת מלחמות ולמודת מבחנים

בנימין נתניהו:  וגם במבחן הנוכחי נעמוד יחד וננצח, בעזרת השם

בנימין נתניהו:  אנחנו מוכיחים יום-יום לאויבינו שהם טעו בגדול

בנימין נתניהו:  הם האמינו שנתפרק מכל מה שיקר לנו; הם השלו את עצמם פעם נוספת שישראל חלשה כקורי עכביש

בנימין נתניהו:  אבל ההפך הגמור קרה: ספגנו מכה קשה ב-7 באוקטובר, אבל נעמדנו מהר על רגלינו; החברה הישראלית התלכדה; חיילי הסדיר והמילואים התייצבו לדגל בהמוניהם; צה"ל וזרועות הביטחון השחיזו יכולות

בנימין נתניהו:  זוהי מלחמה על הבית

בנימין נתניהו:  היא חייבת להסתיים – והיא תסתיים – במיגור התוקפנות והרשע של הנאצים החדשים

בנימין נתניהו:  מי שתקף, חטף, אנס ורצח הביא על עצמו במו ידיו חורבן חסר תקדים

בנימין נתניהו:       חברי הכנסת, שמעתי את הדעה שלפיה אירועי שמחת תורה החזירו אותנו לראשית ימי הציונות, אל הפוגרומים האנטישמיים במזרח אירופה, ואחר כך בארצות המזרח

בנימין נתניהו:  אולי זה נכון בדבר אחד: הכוונה של מבקשי נפשנו להשמיד אותנו לא השתנתה במשך השנים

בנימין נתניהו:  השנאה היא אותה שנאה

בנימין נתניהו:  התאווה לרצוח היא אותה תאוות רצח

בנימין נתניהו:  אלא שהיום, בניגוד לעבר, יש לנו מדינה משלנו ויש לנו צבא משלנו

בנימין נתניהו:  החזרנו לעם ישראל את כוח המגן שאבד לו במהלך הדורות

בנימין נתניהו:  מול אפלת הברבריות שהתרגשה ובאה עלינו, אנחנו עומדים כחומה בצורה

בנימין נתניהו:  הגדרנו את יעדי המלחמה, והם שרירים וקיימים: להביא למיטוט שלטון החמאס, להחזיר את חטופינו – את כל חטופינו – הביתה, ולהבטיח שעזה לא תהווה עוד איום על ישראל

בנימין נתניהו:  מי שמרים עלינו את ידו בעזה, מי שמרים את ידיו עלינו בכל מקום אחר, מרגיש מהר מאוד את נחת ידנו

בנימין נתניהו:  אין ולא תהיה שום פשרה במה שנוגע להבטחת קיומנו ועתידנו לדורי-דורות

בנימין נתניהו:       ואני רוצה להוסיף: אם אכן חזרנו כביכול לראשית הציונות, הרי שהנקודה טמונה בחידוד ההבנה שעלינו לעצב את גורלנו במו ידינו: ניאחז ביתר עוז באדמת ארצנו; נשקם את יישובי העוטף, המושבים והקיבוצים; נחזיר את תושבי הדרום והצפון בבטחה לבתיהם; נקדם ביתר שאת מדיניות של התעצמות, מדיניות של התעצמות ועוד התעצמות ועוד התעצמות

בנימין נתניהו:  אדוני היושב-ראש, זה יגיע לכנסת מהר מאוד, השינוי הברור הזה במדיניות שלנו לחשל את עצמנו, לחזק את מדינת היהודים בעוצמה שלא ידענו עד כה

בנימין נתניהו:  נבצר את מעמדה של ישראל כמגדל השמירה של העולם התרבותי במזרח התיכון

בנימין נתניהו:      אמרתי למנהיגי העולם כבר בתחילת המלחמה: אם ישראל חלילה לא תנצח, אתם תהיו הבאים בתור

בנימין נתניהו:  הסכנה תגיע אליכם בוודאות קרובה, הרבה יותר מהר ממה שאתם חושבים

בנימין נתניהו:  אמרתי להם, כולל אתמול: המלחמה שלנו היא המלחמה שלכם, והניצחון שלנו הוא ניצחון שלכם

בנימין נתניהו:  עוד אמרתי: ישראל לעולם לא תיכנע לטרור הרצחני בהכוונת איראן

בנימין נתניהו:  נשיב לתוקפינו מלחמה שערה, ובכך ניתן תקווה לאנושות כולה – אור ולא חושך, טוב ולא רע, חופש ולא שעבוד

בנימין נתניהו:       את המסר הזה, ידידיי, אני מדגיש גם כלפי פנים: רוב מכריע בעם מאמין ברוח הישראלית, בחוסן הישראלי, בצדקת דרכה של ישראל

בנימין נתניהו:  מול אלה שמפקפקים בכך, נשיב להם בלשון התנ"ך: במקום קול ענות חלושה – קול ענות גבורה

בנימין נתניהו:  הגבורה תנצח

בנימין נתניהו:  הגבורה של לוחמינו, הגבורה של גיבורינו שנפלו

בנימין נתניהו:  נצח ישראל ינצח

בנימין נתניהו:      חברי הכנסת, מחר ט"ו בשבט

בנימין נתניהו:  עוד לפני היותו של מועד זה יום כינונה של הכנסת, זהו זמן של העמקת שורשים ונטיעות

בנימין נתניהו:  בקיבוץ כרם שלום, על גבול ישראל–רצועת עזה, יינטעו שתילים חדשים – עצי גבורה

בנימין נתניהו:  חברי וחברות הקיבוץ, חילונים ודתיים, נוהגים בשנים האחרונות לנטוע עץ בכל גומה שנוצרה מנפילת רקטה בשטח הקיבוץ

בנימין נתניהו:  הם ינהגו כך גם השנה, למרות המעבר הזמני של הקיבוץ למקום אחר בנגב

בנימין נתניהו:  מחר הם ייטעו את השתילים, את העצים, לזכר הנופלים על הגנת היישוב בשמחת תורה, ויבטאו את ניצחון החיים שלנו על תרבות המוות של אויבינו

בנימין נתניהו:  זהו ניצחון גדול

בנימין נתניהו:  הוא יהיה שלם

בנימין נתניהו:  הוא יהיה מוחלט

בנימין נתניהו:       חג שמח למדינת ישראל

בנימין נתניהו:  חג שמח למפקדינו ולחיילינו

בנימין נתניהו:  חג שמח לכנסת ישראל

אמיר אוחנה: תודה לראש הממשלה

יאיר לפיד: אדוני היושב-ראש, כבוד הנשיא, אדוני ראש הממשלה, כנסת נכבדה, מכובדיי כולם, התכנסנו כאן היום כדי לחגוג את יום הולדתה של הכנסת

יאיר לפיד:  אני רוצה לשאול את הכנסת: מה יש לך לחגוג? את מה אנחנו חוגגים? אתם רואים מישהו אחר חוגג במדינה?      לפני יומיים, ביום שני בצוהריים, יחד עם גדי ירקוני, ראש המועצה האזורית אשכול, נטעתי עץ זית ליד הגדר של קיבוץ כיסופים

יאיר לפיד:  רצינו שזה יהיה עץ זית לזכר חיילי גולני שנהרגו בקרב על כיסופים

יאיר לפיד:  כמה שעות אחר כך, 600 מטר מהעץ שנטענו, נהרגו 21 לוחמים במבנה שקרס בתוך עזה

יאיר לפיד:  מה יש לנו לחגוג עכשיו?      לפני 11 שנה נעמדתי בפעם הראשונה על הפודיום הזה כחבר כנסת

יאיר לפיד:  לא יכולתי לנשום מרוב התרגשות

יאיר לפיד:  אימא שלי הייתה בקהל

יאיר לפיד:  הצטערתי שאבא שלי לא היה שם – הוא נפטר חמש שנים קודם

יאיר לפיד:  חשבתי שזה הכבוד הגדול בחיי

יאיר לפיד:  אני כבר לא מרגיש ככה, וגם אתם כבר לא מרגישים ככה

יאיר לפיד:  המערכת הפוליטית היום היא לא הפתרון – היא הבעיה; הממשלה והכנסת הן לא הפתרון – הן הבעיה

יאיר לפיד:       הגיע הזמן שנשאל את עצמנו איך הגענו למצב שאזרחי ישראל, האנשים הטובים ביותר בעולם, מרגישים שהם איבדו שליטה על חייהם, ואף אחד לא מטפל בזה

יאיר לפיד:  60 שנה אני חי במדינה הזאת; היא מעולם לא הייתה עצובה יותר

יאיר לפיד:  העצב יושב באוויר כמו אבן

יאיר לפיד:  אנשים מסתובבים שבורי לב

יאיר לפיד:  הלב נשבר כל יום מחדש – נשבר על החטופים, נשבר על הלוחמים שנהרגים, נשבר על המשפחות

יאיר לפיד:  אנשים אומרים לעצמם: איך הגענו לזה? איך הגענו למצב שמעצמה מזרח-תיכונית, עם לוויינים ו-8200 ומטוסי F-35, מוכה בידי ארגון טרור שפורץ את הגדרות עם טנדרים, אספסוף שמשתלט על יישובים במשך שעות ארוכות ורוצח את ילדינו? איך הגענו למצב שמאות אלפי אזרחים ישראלים מפונים מבתיהם, ולאף אחד אין תשובה לשאלה מתי הם יחזרו? 136 חטופים יושבים במנהרות החמאס, אף אחד לא יודע מתי ישובו לביתם, למשפחתם

יאיר לפיד:  כל יום נהרגים עוד חיילים ועוד חיילים

יאיר לפיד:  אף לא יודע איך זה ייגמר, מה התוכנית, לאן זה הולך

יאיר לפיד:      אנחנו צריכים להגיד להם בקול רם וברור: בשלב הראשון נחזיר את החטופים, כי זו המטרה הדחופה ביותר

יאיר לפיד:  בשלב השני החמאס ימוגר, לא רק בגלל העוצמה הצבאית שלנו, אלא גם מפני שהחלטנו והגדרנו מה המנגנון שצריך לבוא במקומו; בגלל שיש לנו לא רק טקטיקה, אלא גם אסטרטגיה

יאיר לפיד:      עזה היא רק חלק מהבעיה

יאיר לפיד:  המילואימניקים שיחזרו משם ישאלו אותנו: על איזו מדינה אנחנו נלחמים? מה המהות שלה? מה המטרות שלה? איזו מדינה היא רוצה להיות? ישראל תנצח במלחמה, אבל הניצחון הוא לא רק בזה שנהרוג את סנוואר – הניצחון הוא בזה שנהיה טובים יותר, טובים יותר אחד לשני, טובים יותר כאומה

יאיר לפיד:  למען החיים ולמען אלה שמובלים בשעה הזו אל קברם, אנחנו מוכרחים לעשות שינוי

יאיר לפיד:       הכוח לקום מחדש קיים בתוכנו, תמיד היה ותמיד יהיה

יאיר לפיד:  ישראל תמיד ידעה להמציא את עצמה מחדש

יאיר לפיד:  תמיד ידענו למצוא את הכוח הזה בתוכנו ברגעים הכי קשים

יאיר לפיד:  אנחנו נמצא אותו גם הפעם

יאיר לפיד:  אנחנו נמצא בתוכנו את הכוח ואת השכל כדי לבנות פה מדינה טובה יותר, חזקה, מתקדמת ובטוחה יותר

יאיר לפיד:       אנחנו יודעים היום שהעובדה שלא עשינו בזמן את השינוי הובילה לאסון, לאסון הגדול ביותר בתולדותינו

יאיר לפיד:  אנחנו לא ניתן לאסון הבא לקרות

יאיר לפיד:  ישראל תעשה את השינוי שהיא חייבת לעשות

יאיר לפיד:  אין אפשרות אחרת

יאיר לפיד:  תודה רבה

אמיר אוחנה: תודה לראש האופוזיציה

אמיר אוחנה:       מזכיר הכנסת

דן מרזוק: חברי הכנסת והקהל מתבקשים לכבד בקימה את יציאת נשיא המדינה ויושב-ראש הכנסת

דן מרזוק:  כבוד הנשיא!     (חברי הכנסת מכבדים בקימה את צאת נשיא המדינה מאולם המליאה

דן מרזוק: )     נא לשבת

ארז מלול: חבריי חברי הכנסת, נעבור לנושא הבא: הודעה למזכיר הכנסת

דן מרזוק: ברשות יושב-ראש הישיבה, אני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת –      לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק ההתיישנות (תיקון מס' 8 – חרבות ברזל), התשפ"ד–2024, שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט

דן מרזוק:      לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק החוזים (חלק כללי) (תיקון מס' 3), התשפ"ד–2024

דן מרזוק:      לקריאה ראשונה, מטעם הכנסת: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תשלום גמלת ילד נכה בעד ילד שמושם באומנה), התשפ"ד–2024, של חברי הכנסת יצחק פינדרוס, מירב בן ארי, יסמין פרידמן וקבוצת חברי כנסת

דן מרזוק:      תשובת שר החינוך על מסקנות ועדת החינוך, התרבות והספורט, בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת דבי ביטון, צגה מלקו ואברהם בצלאל בנושא: ליקויים במענה הניתן לילדי החינוך המיוחד ביישובי קו העימות וביישובים שקלטו מפונים על רקע מלחמת חרבות ברזל

דן מרזוק:  תודה

ארז מלול: תודה רבה

ארז מלול: חברי הכנסת, הנושא הבא על סדר-היום הוא שאילתות דחופות

ארז מלול:  השאילתה הדחופה הראשונה היא של חבר הכנסת אריאל קלנר – הוא נמצא? הוא נוכח? כן – לשר החוץ, בנושא: ארגונים ישראליים במימון מדינתי זר המאשימים את ישראל ברצח עם וקוראים לחרם והעמדה לדין של ראשי המדינה

ארז מלול:  אני מזמין לדוכן את שר החוץ חבר הכנסת ישראל כץ

ארז מלול:  חבר הכנסת אריאל קלנר, שר החוץ כבר על הבמה

ארז מלול:  חבר הכנסת אריאל קלנר, בבקשה

ארז מלול:  חברים, אם אפשר רק לשמור על השקט – זה מפריע למהלך הדיון, חברים

ארז מלול:  גם ביציע, כל הצלמים המכובדים והעיתונאים

אריאל קלנר: אדוני היושב-ראש, אדוני שר החוץ, הארגונים בצלם, עדאלה והוועד הציבורי נגד עינויים, הממומנים על ידי מדינות זרות, משתתפים ביוזמה של FIDH המאשים את ישראל בביצוע ג'נוסייד בפלסטינים וקורא לניתוק קשרים עם ישראל והעמדת ראשי המדינה לדין בין-לאומי

אריאל קלנר:      רצוני לשאול:      מה נעשה מול המדינות שמממנות את הארגונים העוינים האלה? תודה

ישראל כץ: כבודו, האם אני משיב או שיש עוד?     

ארז מלול: כבוד השר יכול להשיב

ישראל כץ: לחבר הכנסת אריאל קלנר, השאילתה היא אכן דחופה והיא נכונה ונוגעת באמת בתופעה חמורה מאוד בראייתי, של ארגונים שפועלים כאן במימון זר – ציינת את שמותיהם

ישראל כץ:  והם פועלים בעצם נגד מדינת ישראל ונותנים יד להאשים את מדינת ישראל, מדינת העם היהודי, בביצוע ג'נוסייד, רצח עם

ישראל כץ:  הארגון הזה, בית הדין הבין-לאומי לצדק, הוקם בגלל מה שקרה בשואת היהודים

ישראל כץ:  ולכן אנחנו מנהלים מערכה גם מול בית הדין וגם מול הרבה מאוד מדינות בעולם שפנינו אליהן וביקשנו את תמיכתן להדוף את ההאשמה האבסורדית והמגוחכת הזאת

ישראל כץ:  ואני שמח שבאמת יש היענות רחבה מאוד של הרבה מנהיגים במדינות, שיוצאים בקריאה ברורה וחד-משמעית נגד האישום הזה

ישראל כץ:  נקווה שבית הדין יראה את האור למרות כל האילוצים והשיוך של הדברים

ישראל כץ:      לגבי פעילות כאן, בתוך מדינת ישראל, יש פסיקת בג"ץ, 8131/18, בעניין המימון הרשמי

ישראל כץ:  והדבר המהותי הוא שהייתה החלטה מ-5 בפברואר 2023, ששטח הפעולה של המערכה נגד תופעת הדה-לגיטימציה והחרמות הועבר ממשרד החוץ למשרד התפוצות והמאבק באנטישמיות

ישראל כץ:  כך שהייתי מציע לכבוד חבר הכנסת קלנר לפנות גם למשרד

ישראל כץ:  גם אנחנו בוודאי נפנה ונעיר את תשומת ליבו על מנת שיקדם פעולה, כל פעולה שנדרשת על מנת למנוע את התופעות

ישראל כץ:      אני חייב לומר שכל מדינה שמאיימת להצטרף לעתירה נגדנו – אנחנו מבהירים לה שאנחנו רואים את זה בחומרה גדולה ביותר, כי זה כבר לא מעבר לכללי המשחק הדיפלומטיים; זה מתן יד לעלילה חמורה שאנחנו לא נשלים איתה

ישראל כץ:  אנחנו נפעל ופועלים כמשרד החוץ במישור הבין-לאומי, והייתי אומר גם בהצלחה בעניין הזה

ישראל כץ:  וכאן נדרשת פעולה פנימית שמשרד התפוצות והמאבק באנטישמיות, לפי הסמכת הממשלה – הוא מוסמך להוביל אותה

חנוך דב מילביצקי: שאלת המשך, בבקשה, אדוני

אריאל קלנר: תודה רבה, אדוני

אריאל קלנר:  אני רוצה לחדד – אולי לך לא צריך, אבל יש אולי נזקקים לזה – שאלה ששמים על אותו מישור את הרשע ואת אלה שנלחמים ברשע, הופכים להיות גם חלק מהרשע בעצמם

אריאל קלנר:  והמטרה של כל הארגונים האלה היא לקשור לנו את הידיים במלחמה מול הרשע

אריאל קלנר:  מלבד זאת, לא מדובר בארגונים חוץ-ממשלתיים, מה שנקרא NGO'S

אריאל קלנר:  מדובר למעשה ב-FGO'S – Foreign Government Organizations, אלה ארגונים של ממשלות זרות, אלה ארגונים שהנציג שלהם כאן זה אנשים כמו עופר כסיף, אנשים שלא מייצגים כלום בחברה הישראלית אלא אינטרסים של מדינות זרות

אריאל קלנר:  ואני כמובן מאחל לך את כל ההצלחה בתפקיד שלך כשר החוץ, ואת ההתערבות המדינית הזרה ובתוך מדינת ישראל אנחנו חייבים לעצור

אריאל קלנר:  אפשר לעשות את זה בדרכים דיפלומטיות ואפשר לעשות את זה גם באמצעים של חקיקה, כמו הצעת חוק שהגשתי בנושא של מיסוי

אריאל קלנר:  חשוב שהנושא יקבל את התיעדוף הגבוה ביותר, ושוב המון הצלחה לך בתפקיד

חנוך דב מילביצקי: תודה

ישראל כץ: אני משיב עוד?     

חנוך דב מילביצקי: אם אתה רוצה, בבקשה

ישראל כץ: חבר הכנסת קלנר, העלית נושא חשוב, כמו שאמרתי, ואני אומר ומסכים – מי שנותן יד לעלילת הדם הזאת נגד מדינת ישראל, נגד העם היהודי, אין מקום לפעילותו בתוך מדינת ישראל

ישראל כץ:  אסור לוותר ואסור להתפשר על הדברים האלה

ישראל כץ:  להאשים אותנו בג'נוסייד, כשהאויב השטני חמאס, הפרוקסי של איראן, חלק מציר הרשע האיראני של האסלאם הרדיקלי הקיצוני, הוא תקף אותנו ב-7 באוקטובר מתוך כוונה לבצע ג'נוסייד נגד יהודים

ישראל כץ:  אותם מעשים אכזריים שנעשו שם בהרשאה ובהכוונה ובכוונה תחילה כדי להטיל מורא הם אותם מעשים שאם נלך אחורה הם בדיוק באופיים המעשים שנעשו בזמן השלטון הנאצי כנגד יהודים, ולכן אסור להתפשר בנושא הזה

חנוך דב מילביצקי: תודה

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת עמית הלוי, בבקשה

עמית הלוי: אדוני שר החוץ, חבר הכנסת קלנר שאל על ארגונים ישראליים במימון

עמית הלוי:  אני שואל על המדינה עצמה, עד שאנחנו מפליגים לארגונים אחרים

עמית הלוי:  משרד האוצר – זה אומנם לא בסמכותך, אבל אתה מכיר את זה – מעניק, רשות המיסים מעניקה תעדוף לאמנסטי, לסניף הישראלי, שתומך בדיוק בדברים האלו, ב-BDS, חרם על ישראל

עמית הלוי:  ובעיקר, מה שכן נוגע אליך ואני אשמח שתחווה את דעתך הנחרצת בעניין

עמית הלוי:  אונר"א, רשת ההסוואה הכי מתוחכמת לרצח, לטבח, לאונס, לעריפת הראשים של החיילים, אונר"א שישראל משתפת איתה פעולה שנים, לא אונר"א עזה, אונר"א בכלל, אונר"א זו שמנפחת את השקר הזה שנקרא פליטים שלא שיקמה ולו פליט אחד, וכל כולה הוא זכות השיבה, כלומר חורבן מדינת ישראל – אני אשמח להתייחסותך ולהתייחסות משרד החוץ, במובן הזה זה לחלוטין משרד החוץ הישראלי שצריך להרים בקול גדול את ההוקעה של הארגון הזה, ובראש ובראשונה את הפסקת שיתוף הפעולה איתו

עמית הלוי:  תודה

ישראל כץ: טוב, ביחס לאונר"א יש לי דעה מאוד מגובשת בעניין, אבל זה לא משויך, ואני מקווה שנעסוק בזה במסגרת אחרת, או בדיון מיוחד בנושא הזה או בדרך אחרת

ישראל כץ:  דבר שיצטרך להיות מטופל, אבל לא הייתי מחבר בין שני הדברים

ישראל כץ:  צריך לדון, לטפל כחלק מההיערכות העתידית למציאות שאמורה להתהוות בעזה, בניגוד למצב הקיים כיום

חנוך דב מילביצקי: תודה רבה, אדוני

חנוך דב מילביצקי:       השאילתה הדחופה הבאה היא של חבר הכנסת ארז מלול לשר הרווחה והביטחון החברתי, בנושא אזרחים הסובלים מאי-ביטחון תזונתי בזמן מלחמה

חנוך דב מילביצקי:  אני מזמין לדוכן את שר הרווחה והביטחון החברתי השר יעקב מרגי

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת מלול

ארז מלול: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חבריי חברי הכנסת, מממצאי דוח העוני של המוסד לביטוח לאומי עולה כי 30

ארז מלול: 9% מהנפשות הבוגרות בישראל חיים באי-ביטחון תזונתי – 18

ארז מלול: 3% חיים באי-ביטחון תזונתי חמור ו-12

ארז מלול: 6% חיים באי-ביטחון תזונתי חמור מאוד

ארז מלול:  לאור המלחמה עולה חשש שמצב זה אף הוחרף

ארז מלול:       רצוני לשאול את כבוד השר:      1

ארז מלול:  כיצד משרדך פעל מתחילת המלחמה עד עצם היום הזה?      2

ארז מלול:  כיצד משרדך מתכוון לפעול על מנת לצמצם את פערי החברה בנושא האי-ביטחון התזונתי?     

יעקב מרגי: תודה, אדוני היושב-ראש

יעקב מרגי:  חברי המציע, חבר הכנסת ארז מלול, אני שוב מודה על השאילתה

יעקב מרגי:  אני חושב שזה נכון וחשוב לשים את זה בסדר-היום

יעקב מרגי:       משרד הרווחה פועל רבות בנושא האי-ביטחון התזונתי ושם לו ליעד טיפול ממוקד ועזרה לאוכלוסיות שזקוקות לכך

יעקב מרגי:  בימים שבשגרה משרד הרווחה מסייע ל-108,000 משפחות בנזקקות עוני ומסייע בתזונה שוטפת לכ-205,000 מושמים במסגרות רווחה

יעקב מרגי:       אני חייב לציין, אומנם אני עומד כאן, אבל אנחנו הגורם המטפל והמסייע

יעקב מרגי:  ככל שנעשה, ואני אמנה את כל מה שעשינו, הקשב צריך להיות במשרדים הייעודיים, במשרדים שאמורים לטפל במחוללי העוני

יעקב מרגי:  לעוני יש רבדים שונים, וחלקם זה נזקקות העוני

יעקב מרגי:  לא לכל עני יש בעיה של אי-ביטחון תזונתי

יעקב מרגי:  יש גם מבחן עוני סובייקטיבי

יעקב מרגי:  יש אנשים שבנוסחאות שלנו אנחנו מגדירים אותם בעוני, או אפילו באי-ביטחון תזונתי, וכשאתה שואל אותם הם לא מרגישים עניים

יעקב מרגי:  יש גם מדד העוני הסובייקטיבי, חשוב לדעת

יעקב מרגי:       בימים שבשגרה, כפי שאמרתי, המשרד מסייע לכ-205,000 מושמים במסגרות רווחה

יעקב מרגי:  בימים אלה המשרד נערך לחזק ולהרחיב את התוכניות הקיימות בביטחון התזונתי, הן בתקציב והן בהיקף הנתמכים, על מנת לתת מענה מיידי ככל שניתן להיקף התופעה הקשה, אשר גורמת למשפחות רבות לחיות ברמת חיים נמוכה

יעקב מרגי:  מדובר באחד היעדים המרכזיים של משרדי, שאני מבקש לשים עליו דגש, והמשרד כולו מגויס למטרה הזו

יעקב מרגי:       פעילות המשרד מתחילת המלחמה, כפי ששאלת: מיד עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל הקצה המשרד תקציב גמיש – שימו לב, תקציב גמיש – בהיקף של 7 מיליון ש"ח לרשויות המקומיות, בין היתר גם לטובת סיוע במזון שלא תחת הקריטריונים של המיזם לביטחון תזונתי

יעקב מרגי:  נתנו חופש פעולה למחלקות לשירותים חברתיים בעיריות, ברשויות המקומיות, לראשי הערים, לתת מענה לאור המצוקות של המלחמה

יעקב מרגי:       בעקבות המלחמה ניפק המשרד תוספת של 15,500 כרטיסי מזון – כתוספת למיזם הקיים, שהוא בסביבות 26,000 משפחות – בנוסף למיזם לביטחון תזונתי, בהיקף תקציבי של עוד שבעה מיליון שקלים

יעקב מרגי:       12 ימים לאחר פרוץ המלחמה הוקם מיזם חירום משותף עם הקרן לידידות בהיקף של 20 מיליון ש"ח – 10 מיליון ש"ח נוספים מהמשרד, 10 מיליון ש"ח מהקרן לידידות

יעקב מרגי:  הוחלט לתקצב כל רשות לפי הצורך, והדגש היה על רשויות מפונות ורשויות קולטות, כדי לתת מענים למצוקות

יעקב מרגי:       514 משפחות שהן חלק מהמיזם לביטחון תזונתי קיבלו מענק בגובה 2,000 שקלים למשפחה שבה אחד מבני הזוג משרת במילואים

יעקב מרגי:  מענק זה עומד על סך כולל של עוד מיליון ש"ח

יעקב מרגי:       בנוסף, כחלק מהיערכות המשרד בנושא הביטחון התזונתי בזמן חירום, בחודש הראשון למלחמה ערכנו סקר של צורכי סיוע הנדרשים בתחום המזון בקרב מנהלי מחלקות לשירותים חברתיים, זאת על מנת להתאים את תמיכת המשרד לצורך העולה מהשטח ועל מנת לפעול באופן המיטבי לצמצום הפערים שנוצרו

יעקב מרגי:       מלחמת חרבות ברזל מציבה בפנינו אתגרים חדשים בטיפול בעוני ובאי-ביטחון התזונתי, נוסף על הטיפול באוכלוסיות הרווחה שבשגרה

יעקב מרגי:  משרד הרווחה מבין את גודל השעה ופועל לילות כימים על מנת לסייע בנושא האי-ביטחון התזונתי

יעקב מרגי:  נכון לרגע זה התקבלה תוספת תקציבית של 10 מיליון ש"ח נוספים ממשרד האוצר לטובת המיזם, מיזם תזונתי שלב ב', בשיתוף עם הקרן לידידות

יעקב מרגי:       בנוסף, במסגרת דיוני התקציב לשנים 2023 ו-2024, פעל המשרד לתוספת משאבים משמעותית למערכת הרווחה, ועל אף הקיצוץ שנעשה לצורכי המלחמה תקציב המשרד לשנת 2024 יהיה גבוה בכמיליארד ש"ח מהשנה הקודמת – זה לא נכון לומר מהשנה הקודמת, כי גם בשנה הקודמת קיבלנו תוספת של מיליארד ש"ח, בדיון דו-שנתי

יעקב מרגי:  אז היה מיליארד ל-2023, מיליארד ל-2024

יעקב מרגי:  כדי לתקן את המלעיזים שרוצים לגמד את גודל ההישג אז אני מסביר

יעקב מרגי:  בדיון התקציב הדו-שנתי היה הישג, מיליארד ל-2023, מיליארד ל-2024

יעקב מרגי:  כשבוטל תקציב 2024 ונדון מחדש, בדיונים המקדימים היה אף איום לקיצוץ משמעותי גדול במשרד הרווחה, ואני שמח שהצלחנו להביא למצב שלא היה קיצוץ גדול, חוץ מה-flat שזה כל משרדי הממשלה, זה הקיצוץ הרוחבי, שגם הוא הוגבל בסכום ולא לפי אחוזים, נמוך מכל שאר משרדי הממשלה, וגם הצלנו את התוספת של מיליארד ש"ח

יעקב מרגי:   אז אני קודם כול גאה להיות שר רווחה בשעה שהאוצר קשוב לצורכי הרווחה

יעקב מרגי:       רק כדי לסבר את האוזן – זה חשוב, כדי לא לשדוד את המידע הזה מהחברה הישראלית, ואני חושב שמידע זה חלק מהחוסן של החברה הישראלית, ובימים כאלה צריך לומר את זה: יותר מ-14 מיליארד ש"ח מתקציב המדינה יחד עם השלטון המקומי מיועדים כולם לשירותי הרווחה – אני יכול לומר לכם בגאווה: בביצוע של 99

יעקב מרגי: 3% כל שנה, כמעט ניצול מלא, כמעט בכל הרבדים של התקציב, הן במזומנים ואפילו חרגנו בעודפים

יעקב מרגי:  אז אני גאה להיות במשרד כזה - - -     

ארז מלול: שלא יהיה עינא בישא

יעקב מרגי: בתחום הזה יכול להיות עינא בישא רק למספר המשפחות של נזקקות עוני – שם שיהיה עינא בישא

יעקב מרגי:  כל עוד אני בתפקיד, אני אומר לך שאני אעשה הכול שתקציבי הרווחה ילכו ויגדלו, ואני מודה לך על ההזדמנות, חבר הכנסת ארז מלול

חנוך דב מילביצקי: שאלת המשך

חנוך דב מילביצקי:  בבקשה, אדוני

ארז מלול: קודם כול, אני מתרגש, ובשאילתה לא יכולתי להזכיר את זה

ארז מלול:  בדיוק היום לפני שנה הושבעתי לכנסת

ארז מלול:  ואת מי החלפתי בכנסת? את כבוד השר מרגי, והיום אני נותן שאילתה לשר מרגי, זה כמו איזה מעגל שנסגר - -     

יעקב מרגי: הכבוד כולו שלי

ארז מלול: - - ובאמת במשך כל השנה היית לי לעזר, ואני מודה לך על כך

ארז מלול:      אני רוצה להמשיך, כי כבודו הזכיר על קצה המזלג את המבחנים הסובייקטיביים: ישנם כמה מבחנים אשר בוחנים את אחוזי המשפחות הסובלות מאי-ביטחון תזונתי בישראל

ארז מלול:  למשל, חברת הכנסת מירב כהן מצהירה על כל במה אפשרית ש-30% מהמשפחות סבלו מאי-ביטחון תזונתי עוד בטרם המלחמה, כאשר במדינות ה-OECD עומד הנתון הכללי, הארצי, רק על 7%, כאשר השוואה זו אינה במקומה

ארז מלול:  היא מטעה וזורה חול בעיני הציבור, חברת הכנסת מירב כהן, עם כל הכבוד שיש לי אליה, זאת לנוכח העובדה כי הדברים נבחנים על פי שתי גישות שונות

ארז מלול:  ישנם שני הבדלים בין מבחני הביטוח הלאומי לבין מבחני ה-OECD

ארז מלול:  ואם רוצים להתייחס לפי המבחנים של ה-OECD, אנחנו לא 30%, אנחנו 13

ארז מלול: 2% – יחי ההבדל הקטן

ארז מלול:      השאלה היא מדוע לא קמה רשות אחת ולא שוב ביטוח לאומי – יש את הפרופסור הזה שהופיע בוועדה מהרשות לביטחון תזונתי - -     

יעקב מרגי: מועצה

ארז מלול: - - ועושים כל מיני מבחנים סובייקטיביים, לא לפי מגזרים

ארז מלול:  הרי לכל מגזר יש את המבחן שלו, כמו שכבודו הזכיר

ארז מלול:  יש מגזר שרואים אותו עני, אבל הוא לא עני ויש מבחן שלו, וכמו בארנונה, שזה טבלת אקסל – אתה מבחין אם זכאי או לא

ארז מלול:  פה, במבחנים האלה, אולי לעשות משהו כלל מגזרי, מבחנים אמתיים, שסוף-סוף נדע באמת את מצב העוני בארץ

ארז מלול:  תודה, השר

יעקב מרגי: תודה על השאלה

יעקב מרגי:  תראה, אני לא יכול להתייחס לחברי כנסת שרוצים להציג מצג כזה או אחר אבל כדאי, כדאי – אני אומר לכם ממרום שנותיי וגילי, ומי שרוצה, אני גם אסגיר את הגיל וגם את הוותק בבניין הזה, בבית המכובד הזה – אז אני יכול לומר לכם שלדייק בנתונים זה ערך

יעקב מרגי:  זה ערך, זה גם מעיד על חבר הכנסת שעושה את עבודתו ועל צורת עבודתו

יעקב מרגי:      אני בא ואומר – מדינת ישראל מכירה בדוח העוני של המוסד לביטוח לאומי

יעקב מרגי:  זה גוף ממשלתי שמציית, שגם תומך

יעקב מרגי:  כל מדיניות הקצבאות של המדינה עוברות דרכו, ולכן אנחנו נסמכים על דוח העוני של המוסד לביטוח לאומי

יעקב מרגי:      ה-OECD – טוב מדי פעם להסתכל כדי לראות אם אנחנו במדדים כאלה או אחרים של המדינות המפותחות, אבל אין ספק שהדוח המשמעותי שאנחנו מתייחסים אליו הוא הדוח של המוסד לביטוח לאומי

יעקב מרגי:  יש גם את הדוח של ארגון לתת – הוא גם מוכר על ידינו כארגון גג של עמותות הסיוע במדינת ישראל, ויש כמה ארגוני גג – ארגון מכובד שעושה כל השנה בתחום אי-הביטחון התזונתי - -     

יונתן מישרקי: הנושא של הרשות למאבק בעוני

יעקב מרגי: מייד, יישר כוח

יעקב מרגי:  לכן אנחנו נעשה הכול כדי שמה שתלוי בנו כמשרד הרווחה, שמי שכבר נגזר עליו והוא נמצא מתחת לקו העוני או בנזקקות או עוני או באי-ביטחון תזונתי, אנחנו נהיה שם בשבילו כדי לנסות לעזור לו לעלות אל מעבר לקו

יעקב מרגי:      אבל המאבק האמיתי והמאמץ האמיתי להוציא אנשים אל מעבר לקו העוני – זה משרדי ממשלה משמעותיים כמו האוצר, כמו הבריאות, כמו החינוך וגם משרד העבודה, לייצר מקומות פרנסה עם תעסוקה מיטבית שמביאה שכר בצידה

יעקב מרגי:      תודה רבה לכל השואלים ולחבר הכנסת מישרקי

יעקב מרגי:  אני אסיים בזה: עכשיו האתגר הוא של הכנסת, לקדם את החקיקה להקמת הרשות למאבק בעוני

יעקב מרגי:  אני חושב שזה הישג גדול, ועכשיו כשהתחלתם לחוקק, חוץ מחיקוקי מלחמה אני חושב שנכון להתחיל לקדם את הרשות למאבק בעוני, שתהיה לנו ליד ועזר למדינה ולמשרד

יעקב מרגי:      תודה רבה לכולם

חנוך דב מילביצקי: תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: [הצעת חוק פ/3420/25; נספחות

חנוך דב מילביצקי: ] 

חנוך דב מילביצקי: חברי הכנסת, נעבור לנושא הבא על סדר-היום: הצעות חוק פרטיות לקריאה הטרומית

חנוך דב מילביצקי:  הצעה ראשונה היא של חבר הכנסת אליהו רביבו – הצעת חוק למניעת הוצאה של כספים מישראל על ידי מסתנן או נתין זר או עבורו, התשפ"ג–2023

חנוך דב מילביצקי:      אני מזמין את חבר הכנסת אליהו רביבו לנמק את ההצעה

חנוך דב מילביצקי:  לרשותך עד עשר דקות

חנוך דב מילביצקי:  בבקשה, אדוני

אליהו (אלי) רביבו: אדוני היושב-ראש, מכובדיי השרים, חבריי חברי הכנסת, למרות הימים הקשים והמתסכלים עם היוודע על כמות אובדן יקירינו – למרות זאת, אני גאה ונרגש להציג את הצעת החוק שלי למניעת הוצאת כספים מישראל על ידי מסתנן או נתין זר בלתי חוקי

אליהו (אלי) רביבו:      בראייתי הצעת החוק מאזנת בין הרצון של מדינת ישראל לקבל עובדים זרים לבין הצורך בשמירה קנאית על אופייה היהודי של המדינה

אליהו (אלי) רביבו:  הצעת החוק מבוססת על הוראת שעה משנת 2013 שפקעה ב-2017, והיא הצעה משודרגת ומותאמת למציאות חיינו

אליהו (אלי) רביבו:       ככלל המדינות המפותחות מדינת ישראל מגייסת באופן טבעי מבורך כוח אדם זר לעבודות שלא ניתן לגייס בהן עובדים מישראל – גם בחקלאות, גם בסיעוד, גם בבנייה, גם בתיירות, גם בתשתיות ועוד

אליהו (אלי) רביבו:      כיושב-ראש הוועדה המיוחדת לעובדים זרים אני עמל ימים ולילות במגוון מישורים גם להגדלת היצע העובדים הזרים בישראל, להגדלת היצע המדינות שמהן מגיעים עובדים זרים לישראל, למימוש זכויותיהם הסוציאליות של העובדים הזרים, להקלה על מעסיקי העובדים הזרים, בראשם המטופלים הסיעודיים, שבחלק גדול מהמקרים הופכים להיות מעסיקים דווקא ברגע המוחלש והמאתגר בחיינו;     יציאתם של העובדים הזרים בסיום תוקף אשרת עבודתם – לקידום יציאה מרצון של מסתננים מסודן ומאריתריאה ולפירוק חסמים רגולטוריים, ולצערי, יש לא מעט כאלה

אליהו (אלי) רביבו:  אומר זאת באופן ברור שלא משתמע לשתי פנים: כל אדם שאינו עוין ומבקש לעבוד במדינת ישראל – ולקאם

אליהו (אלי) רביבו:  הפעם אני אדבר על אלה המגיעים לעבוד בישראל שלא כדין, או שכפי שיובא בהמשך, הגיעו לעבוד כאן כדין, אבל נשארו שלא כדין

אליהו (אלי) רביבו:      אדוני היושב-ראש, מדינת ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי

אליהו (אלי) רביבו:  כדי שהיא תישאר כזו, עלינו לטפל ביד קשה בהסתננות לעבודה בלתי חוקית

ארז מלול: מסכים

ארז מלול:  חשוב מאוד

אליהו (אלי) רביבו: בחלק ממדינות העולם השתרשה תרבות הגירת עבודה לישראל, כך שבזכות דיני העבודה והמשכורות הגבוהות כאן, הפכנו למעשה לפרה חולבת, לא פחות

אליהו (אלי) רביבו:  לצערי, בחלק גדול מהמקרים, מתוך אג'נדה בחסות בית המשפט העליון

ארז מלול: לא, אבל אני חושב ששר הפנים עושה צעדים אופרטיביים בנושא

ארז מלול:  אני עוקב אחריו, והוא עושה הרבה צעדים חשובים בנושא

אליהו (אלי) רביבו: לחלוטין

אליהו (אלי) רביבו:  אין לנו אלא להודות לאבינו שבשמיים, שהוא שר הפנים בעת הזאת

אליהו (אלי) רביבו:       מדובר בין היתר באלפי אנשים כל שנה ושנה, אשר נכנסים לישראל באשרת תייר או על ידי הסגת גבול ונשארים כאן שלא כדין

אליהו (אלי) רביבו:  אנשים אלו, אשר יודעים כי ייתפסו במוקדם או במאוחר ויגורשו בחזרה לארצם, מרוויחים עשרות מונים מאשר בארץ מוצאם, ו-90% מהכספים האלו יוצאים החוצה ולא נשארים בישראל

אליהו (אלי) רביבו:  זו המטרה שלשמה הם הגיעו מלכתחילה

אליהו (אלי) רביבו:  אל לנו להתבלבל, ולו לרגע, גם אם חלקים מהם מנסים בחסות החוק להצדיק את הישארותם כאן, בחסות של הצגת מצג שווא של רדיפה פוליטית או אזור מלחמה כזה ואחר

אליהו (אלי) רביבו:  תופעה נוספת שיש לטפל בה היא הישארותם של אלפי עובדים זרים לא חוקיים, אשר הגיעו כדין לעבוד בישראל, אבל ממשיכים לשהות בישראל ולעבוד בה באופן לא חוקי לאחר פקיעת רישיון העבודה

אליהו (אלי) רביבו:       מטרת הצעת החוק היא להביא להקטנת הכדאיות הכלכלית שבהסתננות לישראל, וכן לעודד מסתננים ונתינים זרים השוהים בישראל שלא כדין וללא רישיון לצאת מישראל, ויפה שעה אחת קודם

אליהו (אלי) רביבו:  מוצא לקבוע כי מסתנן או נתין זר ששוהה בישראל ללא רישיון לא יוכל להוציא רכוש או כספים מישראל תוך כדי שהייתו בה, אלא בעת יציאתו מישראל

אליהו (אלי) רביבו:  אני מודה שלגישתי כל סכום שנצבר בישראל בתקופת היותו עובד בלתי חוקי אמור להישאר גם כשהוא יוצא, אך אני יודע לצערי שניסיון לקדם חקיקה ברוח הדברים הללו ייתקל בחומה בצורה בבג"ץ, ולכן אני מראש מציע משהו מאופק יותר

אליהו (אלי) רביבו:  עוד מוצע לקבוע כי אסור יהיה להוציא את הכספים בעבורו על ידי גורם אחר

אליהו (אלי) רביבו:       הצעת החוק מכילה סייגים להגבלה, ומאפשרת לשר הפנים להתקין תקנות בנושא, אשר יבטאו מתן מענה למקרים חריגים כפי שיובאו לשר הפנים

אליהו (אלי) רביבו:  למען הסר ספק, כל עובד זר או נתין זר השוהה בישראל חוקית לא מושפע מהצעת החוק הזו, ואין עליו כל מגבלה על הוצאת כספים מישראל

אליהו (אלי) רביבו:  האיסור המוצע מאזן כראוי בין זכותה של מדינת ישראל להגן על עצמה מפני הגירה לצורך עבודה באופן בלתי חוקי ובין חובתה לנהוג באופן הומני כלפי מי שנמצא בשטחה

אליהו (אלי) רביבו:  האיסור המוצע הוא מידתי, הן בשל החריגים המצוינים בו כפי שהבאתי כרגע, והן בשל תחולתו על פעולת הוצאת הכסף מגבולות המדינה תוך כדי שהייה בישראל שלא בהזמנת המדינה, ואינו מגביל ביצוע פעולות בכספים בישראל

אליהו (אלי) רביבו:  כפי שאמרתי בהתחלה, החוק הזה מהווה שדרוג מקל על הוראת השעה משנת 2013, שפקעה כאמור ב-2017 ולא חודשה

אליהו (אלי) רביבו:      אני מבקש להודות למרכז למדיניות הגירה ולייעוץ המשפטי לוועדה לעובדים זרים על הסיוע בכתיבת הצעת החוק ובניסוחה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מצפה מכל חברי הבית להצביע בעד הצעת החוק, ולהיות שותפים באופן מעשי בשמירה על אופייה היהודי של מדינת ישראל

אליהו (אלי) רביבו:  תודה רבה

ארז מלול: תודה רבה לחבר הכנסת אליהו רביבו

ארז מלול:  אני מזמין את שר הפנים, חבר הכנסת משה ארבל, לנמק את עמדת הממשלה

ארז מלול:  בבקשה

ארז מלול:  עד עשר דקות

ארז מלול:  אני מבקש שזה יהיה באמת עד

הפנים משה ארבל: מכובדי אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, גברתי השרה – אני מודה לך, אדוני היושב-ראש, על ההזדמנות וגם על העמידה בכללי תקנון הכנסת והעמידה בזמנים

הפנים משה ארבל:       ראשית, כמובן גם בהמשך לדבריך, חבר הכנסת רביבו יושב-ראש הועדה, לא ניתן להתחיל מבלי להביע תנחומים עמוקים בשם כל חברי הבית לכלל משפחות ההרוגים הגיבורים שנפלו באסון הכבד שלשום במרכז רצועת עזה – חיילים גיבורים, משפחות אמיצות שחינכו את בניהן לנתינה, לאהבת הארץ, לאהבת אדם

הפנים משה ארבל:  האסון כבד מנשוא, וכולנו מתפללים למען המשפחות, למען הפצועים, למען החטופים, ולכך שנהיה ראויים לקורבן הכבד והקשה מכול, שכל כך הרבה ניתן למעננו

הפנים משה ארבל:      הצעת החוק המדוברת מבוססת על הוראות החוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (איסור הוצאה מישראל של כספי מסתנן – הוראת שעה), התשע"ג–2013, שפקעו שמונה שנים לאחר מכן, בדצמבר 2021, עם כמה שינויים

הפנים משה ארבל:  הנושא הזה של תמרוץ שוהים בלתי חוקיים ומסתננים לעזוב את הארץ הוא בהחלט חשוב מאוד

הפנים משה ארבל:  אני יודע שהוא חשוב מאוד גם לחבר הכנסת רביבו, שמכיר היטב את הצעת החוק שקידמנו בנושא בנוגע לפיקדון עובדים זרים, שגם הוא מטפל בסוגיה בצורה אחרת וביחס לעובדים זרים

הפנים משה ארבל:      הצעת החוק כמו שהיא כתובה צריכה לעבור שינויים, וזה בסדר, כך מקובל

הפנים משה ארבל:  ביקשתי מהלשכה המשפטית של רשות האוכלוסין וההגירה ומלשכתי לעמוד בקשר ישיר עם המציע, כדי לוודא שהצעת החוק באמת נותנת מענה לצורך שמגיע מהשטח, יוצרת תמריצים נכונים בלי לפגוע בעובדים זרים חוקיים ובתמריץ שלהם להגיע לארץ בהסכמים בילטרליים שיש לנו

הפנים משה ארבל:  כמובן, צריך לתת את הדעת על כך שמדינת ישראל, בימים האלה ממש, מקדמת הסכמים עם מדינות אחרות לגידול העובדים הזרים בכמה וכמה ענפים

הפנים משה ארבל:       במסגרת התיקונים יש להעביר את האחריות האכיפתית לגורמי אכיפה שיש להם הכלים לעשות זאת, ולוודא מולם – מול משטרת ישראל, שיש לה את היכולת, המיקוד – לבצע את הדברים

הפנים משה ארבל:  באותו הקשר, המסגרת החקיקתית של ההצעה לא צריכה להיות בחוק הכניסה לישראל, אלא בחוק מתאים אחר, שעליו יוסכם בהמשך בשיח בין הצדדים

הפנים משה ארבל:  בנוסף צריך למקד את ההצעה במסתננים ולא בעובדים זרים שתם זמן שהייתם בארץ, משום שאנחנו לא רוצים לשפוך את התינוק עם המים ולפגוע במאמצים כבירים שאנחנו עושים להביא עובדים זרים לארץ, בעיקר בתקופה רגישה שהמשק זקוק לידיים עובדות שיחליפו את העובדים שלא יכולים להיכנס בשל המצב הביטחוני

הפנים משה ארבל:       גם אלו סוגיות שחבר הכנסת רביבו מכיר היטב, גם בתחום הבניין, גם בתחום החקלאות וכן בתחומים נוספים

הפנים משה ארבל:  אני בטוח שחבר הכנסת המציע מבין את החששות ושותף להם, ויפעל איתנו בהסכמות כדי לראות כיצד החוק הזה מתקדם

הפנים משה ארבל:  ועדת השרים לחקיקה החליטה לתמוך בהצעת החוק בקריאה טרומית, בכפוף לתיאום והסכמה עם רשות האוכלוסין וההגירה ועם המשרד לביטחון לאומי, שחייב גם הוא להיות מעורב באופן מלא בעניין, ולאחר מכן להחזיר את הצעת החוק לפני קריאה ראשונה לוועדת שרים לענייני חקיקה לאישור נוסף

הפנים משה ארבל:  בכפוף לכך שחבר הכנסת המציע מסכים להצעה, אנחנו תומכים בהצבעה בקריאה הטרומית וקוראים לחברי הכנסת להצביע בעדה

ארז מלול: תודה רבה לכבוד השר

ארז מלול:  כאן המקום באמת לשבח את רשות ההגירה והאוכלוסין, שעושה עבודת קודש בתקופה זו

רון כץ: תתחיל מלשבח את השר

ארז מלול: אני משבח

ארז מלול:  הוא לא צריך אותי

הפנים משה ארבל: הוא משבח את העובדים, ומגיע להם כל שבח, עובדי רשות האוכלוסין וההגירה

ארז מלול: העובדים, מגיע להם

ארז מלול:  אייל, ענבל משאש, באמת עושים עבודת קודש, במיוחד בתקופת חירום זאת

ארז מלול:  יישר כוח

רון כץ: אין ספק

הפנים משה ארבל: זה פה אחד, אני בטוח שגם חברי האופוזיציה מסכימים

רון כץ: נראה לי שלא

ארז מלול: מסכימים

ארז מלול:  יש מתנגדים? חבר הכנסת דוידסון

ארז מלול:  לרשותך שלוש דקות להתנגדות

ארז מלול:  אתה לא תוכל - - -      

סימון דוידסון: תודה רבה, אדוני

סימון דוידסון:  קודם כול, אני רוצה לשבח את חבר הכנסת אלי רביבו, יושב-ראש הוועדה, על שלושה חודשים שעובדים יום-יום בנושא של עובדים זרים

סימון דוידסון:  ואני חלק מזה

סימון דוידסון:  אני רוצה לספר לכם, שתדעו, שאנחנו נמצאים באירוע שמשפיע על המשק הישראלי וישפיע להרבה מאוד שנים

סימון דוידסון:  שלשום בוועדת הכספים הגיע הנגיד, וחזר שלוש פעמים על המשמעות של מחסור בתשתיות ובנייה במדינת ישראל ואיך זה ישפיע על האינפלציה ועל יוקר המחיה

סימון דוידסון:       אני אספר לכם עוד דבר: אתמול, בוועדת עובדים זרים, קיבלנו נתונים על כמה עובדים זרים הגיעו מהיום שהתחלנו לטפל בנושא הזה; וגם על מי עוצר את הבאת עובדים זרים

סימון דוידסון:  אתם יודעים כמה הגיעו? כמה הגיעו מאותו יום? תנחשו, תזרקו מספר

סימון דוידסון:  אפס

סימון דוידסון:  אפס עובדים זרים

סימון דוידסון:  אפס

סימון דוידסון:  לא שניים, לא אלף – אפס עובדים זרים

סימון דוידסון:  אני לא רוצה להאשים אף אחד – רביבו, אתה רוצה, תאשים אתה – אבל יש מעצור של אנשים אינטרסנטיים

סימון דוידסון:  אני קורא לזה: חצי מַאפְיה

סימון דוידסון:  מונעים הגעה של עובדים זרים למדינת ישראל ממדינות שאנחנו רוצים שהם יגיעו, כי ברגע שרשות האוכלוסין במשרד הפנים פועלת ופותחת ועושים הסכמים בילטרליים – ועשיתם עבודה נהדרת, יש שם מעצור, שמונע מאותם עובדים להגיע

סימון דוידסון:  הם לא מגיעים

סימון דוידסון:  זה משפיע על הבנייה ועל התשתיות וישפיע על הילדים והנכדים שלנו

סימון דוידסון:  צריך להגיד את האמת

סימון דוידסון:      עכשיו, לגבי החוק הזה, אמר נכון שר הפנים: צריך להבדיל בין מסתננים לבין עובדים זרים, שבאים לטפל בסבא ובסבתא שלנו

סימון דוידסון:  אותם עובדים זרים שבאים, אנחנו לא יכולים למנוע מהם להעביר כסף למשפחות שלהם

סימון דוידסון:  כי מה יקרה? הם לא ירצו להיות פה

סימון דוידסון:  מי יטפל בסבא ובסבתא שלנו?     

ארז מלול: בהורים שלנו

סימון דוידסון: אנחנו צריכים לחבק אותם ולהגיד להם תודה, כי הם עושים פה עבודת קודש למען ההורים שלנו – אנשים חולים, אנשים שצריכים אותם

סימון דוידסון:  אז בואו נפריד: יש מסתננים ויש עובדים זרים, שבאים לפה לעשות עבודת קודש

סימון דוידסון:  עם מה שאמרת בסוף אני מסכים: צריך לחזור לדיונים וצריכים לתקן את החוק הזה

סימון דוידסון:  צריכים לעשות אותו חוק חכם: להוציא את המסתננים, ולהשאיר באהבה גדולה את הפיליפינים, שבאים ושומרים על ההורים שלנו

סימון דוידסון:  תודה רבה

ארז מלול: תודה רבה

ארז מלול:  כעת נעבור להצבעה על הצעת חוק למניעת הוצאה של כספים מישראל על ידי מסתנן או נתין זר  או עבורו, התשפ"ג–2023

ארז מלול:  הצבעה

ארז מלול: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 15 

ארז מלול: נמנעים – אין  

ארז מלול:  בעד – 15, חמישה מתנגדים

ארז מלול:  אני קובע כי הצעת חוק למניעת הוצאה של כספים מישראל על ידי מסתנן או נתין זר או עבורו, התשפ"ג–2023, של חבר הכנסת אליהו רביבו, התקבלה בקריאה טרומית ותעבור לוועדת הפנים והגנת הסביבה להכנתה לקריאה ראשונה

ארז מלול: [הצעת חוק פ/3791/25; נספחות

ארז מלול: ] 

ארז מלול: אני עובר לנושא הבא: הצעת חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (תיקון – ביטול מס קופה ציבורית על אזרחים עובדי צה"ל), התשפ"ג–2023, של חבר הכנסת שלום דנינו וקבוצת חברי הכנסת

ארז מלול:  מנמק חבר הכנסת שלום דנינו, בבקשה

ארז מלול:  בבקשה, עשר דקות לרשותך

שלום דנינו: תודה

שלום דנינו:  אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, עמיתיי חברי הכנסת, אני שמח להביא בפניכם להצבעה בקריאה טרומית הצעת חוק אשר מתקנת עיוות לא מוצדק כנגד ציבור האזרחים עובדי צבא

שלום דנינו:  רביבו, קצת שקט

שלום דנינו:      פורש צה"ל חזר לשירות קבע או החל לעבוד כאזרח עובד צה"ל בלבד, קובע החוק בסעיף 33: ינוכה לו שליש מסכום הקצבה המגיעה לו

שלום דנינו:  תיקון החוק: פטור מניכוי כשליש מקצבתו

שלום דנינו:      היום, אלפי אזרחים עובדי צבא, מהווים חלק אינטגרלי מצה"ל, מועסקים בהתאם להסכם קיבוצי, וכפופים לחוק השיפוט הצבאי ולהוראות הפיקוד העליון ופקודות מטכ"ל

שלום דנינו:  עובדים מסורים אלה מועסקים בצה"ל בלמעלה מ-300 מקצועות ועיסוקים שונים, ולתקופות ממושכות שמגיעות ל-40 ו-45 שנים

שלום דנינו:  במהלך תקופה זו הם צוברים ידע מקצועי יקר מפז, אשר משרת את הצבא בשגרה ובחירום

שלום דנינו:  הם הופכים להיות מוקדי ידע לאומיים

שלום דנינו:  תכלית החוק לאפשר לצבא לקלוט עובדים בעלי מיומנויות מסוג זה

שלום דנינו:       תחילה אתאר את פועלם של אזרחים עובדי צה"ל, שהם אוכלוסייה צנועה, שנחבאת אל הכלים

שלום דנינו:  אנשים אלו מהווים חלק מרכזי ממערכת של גיבורים שקטים אשר עובדים בשגרה יום-יומית לא פשוטה, בכפיפות לתכתיבים צבאיים וביטחוניים בנחישות והתמדה

שלום דנינו:  בעידן שבו אויבינו משתכללים בקצב מטריד, המקום של אנשים בעלי מומחיות ייחודית בצה"ל חשובה מתמיד: עיבוד מידע, הבנה מדויקת של המציאות המבצעית ומציאת פתרונות לבעיות

שלום דנינו:  לא מדובר בעוד ציבור עובדים רגיל, אלא באנשים נאמנים, חרוצים, ערכיים, בעלי חשיבה יצירתית, שמייצרים חדשנות המגבירה את יכולת ההתמודדות שלנו עם אתגרי העתיד

שלום דנינו:      מה עושים עובדי צה"ל – הנדסאים וטכנאים של מערכות צבאיות – בימים אלה, בצפון, טכנאי האנטנות פועלים ללא היסוס: מטפסים לגובה, חשופים לא פעם לעיני האויב, כדי לתקן אותן ולשמור על כשירות המערכות; מובילי הטנקים אשר מניידים את מכונת המלחמה הצה"לית מגזרה לגזרה

שלום דנינו:  דעו שגם הם עובדי צה"ל; רבים מהם משרתים במערכי הסייבר, ועושים דברים שהשתיקה יפה להם, כמו במערך התקשוב, שבו מובילים את הצבא כמוקד ידע בתחום הקשר והספקטרום הבלתי-נראה; עובדי צה"ל מרכיבים את טנקי המרכבה – בעלות נמוכה דרמטית – תוך כדי שדרוג והתאמת הרק"מ הצבאי לצרכים המבצעיים; עובדי חוליות שריון אשר יוצאים לתקן טנקים, נגמ"שים ונמ"רים פגועים בשטח, בעת לחימה; בחיל האוויר נמצא את מדריכי הטיס בבית הספר לטיסה וטכנאים המשמישים כלי טיס שונים; בחיל המודיעין – לא נפרט על חיל זה; עובדי מספנות חיל הים מהווים את חוט השדרה המבצעי של זרוע הים

שלום דנינו:  מדובר במוקד ידע לאומי ייחודי

שלום דנינו:      פועלם של אזרחי צבא, כטייסים, מהנדסים, חוקרים ומפתחים, רופאים, פסיכולוגים, מנתחי מערכות, גיאולוגים, כימאים, עובדי מתכת, עובדי חשמל, עובדי ייצור, מחסנאים, עובדי הוראה, טכנאים, הנדסאים, יועצים ארגוניים ומגוון תפקידים, שאת חלקם לא ניתן לציין מעל בימת המליאה, כולם עובדי צה"ל

שלום דנינו:      בימים אלה, כאשר כוחות הביטחון שלנו עומדים בפני אחד המבחנים הקשים בתולדות מדינת ישראל, אין זמן ראוי מזה להעלות על נס את האוכלוסייה המיוחדת, ולציין את תרומתה לעוצמתו של צה"ל

שלום דנינו:  לאיפה שלא נסתכל, בכל פינה של הצבא, ניתן לראות עובדים מקצוענים, מסורים וחדורי מטרה, אשר מצוידים ביכולות מרובות ורצון עז לתרום, לחדש ולפתח – כל זאת בנחישות ואהבה גדולה למדינת ישראל

שלום דנינו:      חשוב לציין שמערכת הביטחון צמאה לעובדות ועובדים מיומנים, והיא מתחרה מול התעשיות הביטחוניות הפרטיות

שלום דנינו:  תעשיות אלה מציעות שכר גבוה יותר מהמערכת הציבורית, הכבולה בהוראות רגולציה תקציבית של הממונה על השכר

שלום דנינו:  בצה"ל מועסקים אנשים איכותיים ומקצועיים, שנחשבים לעיתים כמומחים בתחומם, אשר ויתרו על שכר גבוה, מתוך תחושת שליחות מעוררת הערצה שמשתקפת גם היום בזמן המלחמה

שלום דנינו:      חברי הכנסת הנכבדים, לאור אירועי 7 באוקטובר ברור לכול כי צו השעה הוא לחזק את כוחות הביטחון

שלום דנינו:  אחת הדרכים היא שצה"ל צריך למשוך אליו עובדים איכותיים ככל האפשר, כדי למלא את המשימות הרבות והמורכבות שעומדות בפניו

שלום דנינו:      הצעת החוק שאני מציג בפניכם היום משרתת את המטרה הזאת במדויק

שלום דנינו:  התיקון יאפשר לפורשי קבע מוכשרים ומנוסים תבנית העסקה שתשאיר את הידע הייחודי בשירות הצבא

שלום דנינו:  היום התחרות אינה הוגנת, משום שכדי להעסיק מהנדס, מפתח תוכנה או רתך מיומנים, על הצבא לשלם מחיר גבוה יותר מהשוק הפרטי, לעובדים שרכשו את מיומנותם אצלו בצבא

שלום דנינו:  העובדים הללו, בהרבה מקרים, בוחרים לא להיות אזרחים עובדי צה"ל, אלא לעבוד - - -     

ארז מלול: חברת הכנסת טלי גוטליב

ארז מלול:  חברת הכנסת טלי גוטליב, את מפריעה לחבר הסיעה שלך

טלי גוטליב: רק השם שלי עולה

ארז מלול: כי רק את צועקת, מה לעשות? רק את צועקת

טלי גוטליב: רק טלי גוטליב, טלי גוטליב

ארז מלול: מה לעשות שרק את צועקת?     

טלי גוטליב: טלי גוטליב, טלי גוטליב, טלי גוטליב

טלי גוטליב:  סליחה שאני עובדת באמת

שלום דנינו: אלא לעבוד במקום עבודה אחר, שם השכר גבוה

שלום דנינו:  האבסורד הוא שהצבא נאלץ לפעול עם משקולת כבדה קשורה לרגלו – מחד, אינו רשאי לפרוץ את תקרת השכר בשירות הציבורי, ומאידך, הוא נאלץ להתמודד עם הפחתת שכר נוספת, מס הקופה הציבורית

שלום דנינו:  כאמור, מדובר במעין קנס נוסף, לא צודק ולא שוויוני, אשר יוצר תמריץ שלילי להעסקת פורשי צבא הקבע כעובדים שכירים

שלום דנינו:      בהזדמנות זאת אני מבקש להודות לידידי מר מאיר בן הרוש, יושב-ראש ארגון עובדי צה"ל, אשר בשיתוף פעולה הביא להגשת הצעת החוק, ובעזרת השם, לתיקון העוול שנגרם לציבור העובדים

שלום דנינו:  אני רוצה להודות מעל במה זו בשם כנסת ישראל גם לציבור עובדי צה"ל, שפועלים גם כעת בתנאים לא פשוטים למען ביטחון מדינת ישראל

שלום דנינו:  אני מודה לכם על ההתמדה, האמונה והמחויבות שלכם למדינה

שלום דנינו:  תודה ליושב-ראש ועדת השרים, חבר הכנסת יריב לוין, שר המשפטים; יושב-ראש הקואליציה אופיר כץ; למשרד האוצר, על הסכמתו להעברת החוק; ותודה ליושב-ראש ועדת הכלכלה חבר הכנסת דוד ביטן

שלום דנינו:      אני מבקש מחברי הכנסת הנכבדים לאשר את הצעת החוק בקריאה הטרומית, ומכאן –להמשך חקיקה כפי שיוחלט בוועדת הכנסת

שלום דנינו:  עם ישראל חי

שלום דנינו:  יחד ננצח

שלום דנינו:  תודה רבה

ארז מלול: תודה רבה, חבר הכנסת דנינו

ארז מלול:  אני מזמין את השרה אורית סטרוק להציג את עמדת הממשלה ביחס להצעת החוק, בבקשה

ארז מלול:  עד עשר דקות לרשותך

אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, בראש ובראשונה, כמו כולנו, אני מבקשת להצדיע מכאן לחיילינו הגיבורים – גם אלה שלוחמים עכשיו בעזה, גם אלה שנמצאים בחזיתות האחרות: בחזית  מול חיזבאללה בלבנון, בחזית ביהודה ושומרון, למשפחות הגיבורות שלהם, שנשארו מאחור ומגבות אותם

אורית סטרוק:  אנחנו מצדיעים לכולכם

אורית סטרוק:  אנחנו מחבקים את המשפחות השכולות, ואנחנו בטוחים שיחד ננצח

אורית סטרוק:       אני מתכבדת להקריא את התשובה בשם שר הביטחון

אורית סטרוק:  כך ביקש שר הביטחון למסור: חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) קובע כיום כי משרת שירות הקבע בצה"ל שפרש משירות קבע וחזר בהמשך לאותו שירות במעמד של אזרח עובד צה"ל, ינוכה לו שליש מקצבת הפרישה המגיעה לו

אורית סטרוק:  חברי הכנסת מציעים להסיר את הגזרה מעל ראשו של משרת שירות הקבע הפורש, שכן היא משמשת תמריץ שלילי של הפורש מלחזור ולעבוד בשירות הציבורי, ובמקרה זה – בצה"ל כאזרח עובד צה"ל

אורית סטרוק:      מתקיים היום משא ומתן בין משרד הביטחון למשרד האוצר שכולל גם את הנושא הזה, וסוכם עם חברי הכנסת המציעים שהצעת החוק לא תקודם מעבר לקריאה הטרומית עד לסיום המשא ומתן האמור, או עד כנס הקיץ של הכנסת במאי 2024, המוקדם מבניהם

אורית סטרוק:  אשר על כן, מבקש שר הביטחון - - -     

ארז מלול: רגע, השרה, המציע רוצה להעיר הערה

שלום דנינו: זה לא מה שסיכמנו

אורית סטרוק: חבר הכנסת דנינו, אני לא מוסמכת לשנות את מה ששר הביטחון מסר בידי לקרוא, ובוודאי אני לא יכולה לשנות סיכום שאני לא שותפה לו בכלל

אורית סטרוק:  אתה מבין את זה

שלום דנינו: היא מצהירה מטעם משרד - - -     

אורית סטרוק: אם אתה מבקש לחזור מהסיכום, אני יכולה לרדת מהדוכן, אין לי דבר אחר לעשות

אורית סטרוק:  אני יכולה לפנות ליושב-ראש הקואליציה – שיבדוק עם שר הביטחון אם הוא רוצה לשנות את תשובתו - -      

ארז מלול: חבר הכנסת אופיר כץ, תיכנס פה - - -     

אורית סטרוק: - - אבל אני לא יכולה לשנות את התשובה, אתה מבין את זה, נכון?     

ארז מלול: שהיא תסיים את התשובה, ואז תחליט מה אתה רוצה

ארז מלול:  אולי לדחות את ההצבעה

אורית סטרוק: אני פשוט מסיימת את ההקראה

אורית סטרוק:  שוב, אני מקריאה בשם שר הביטחון, שעסוק כעת בדברים אחרים, כמובן

אורית סטרוק:  מה שמבקש שר הביטחון זה שמליאת הכנסת תאשר את הצעת החוק בקריאה הטרומית בכפוף לסיכום האמור

אורית סטרוק:  הוא מודה לך, חבר הכנסת דנינו, על העלאת הנושא החשוב לסדר-היום

אורית סטרוק:  יושב-ראש הקואליציה, אני סיימתי

ארז מלול: אם הסיכומים לא – מה עושים? היא סיימה

ארז מלול:  חבר הכנסת מיקי לוי, הבנתי שכבודו מתנגד להצעת החוק

ארז מלול:  לרשותו שלוש דקות

מיקי לוי: אדוני היושב בראש, התיקון הזה הוא ראוי ורצוי, והוא בהחלט מתקן עוול, ויש לי מספיק זמן כדי לתמוך בו, זה רק בקריאה הטרומית

ארז מלול: אבל?     

מיקי לוי: אני עליתי לכאן בנושא אחר

מיקי לוי:  נושא חוק הנכד עלה לא אחת באולם הזה, אולם המליאה

מיקי לוי:  אציין שחבר הכנסת יולי אדלשטיין, שמבין דבר אחד או שניים בנושא חוק הנכד, יחד איתי, ואני הצטרפתי אליו, ועוד כמה חברי כנסת – התנגדנו לכל שינוי מוצע בחוק הנכד

מיקי לוי:  אסור

מיקי לוי:  אסור לנגוע בחוק השבות

מיקי לוי:  בחוק השבות איזונים ובלמים ראויים

מיקי לוי:  גם כך חוק השבות הוא חוק רגיש

מיקי לוי:  בעמל רב הגיעו אליו בהסכמה

מיקי לוי:  לחוק השבות, אדוני, היבטים הלכתיים רבים

מיקי לוי:  קטונתי

מיקי לוי:  קטונתי

מיקי לוי:  רבים וטובים ממני מכירים את הדקויות הרבה יותר טוב ממני

מיקי לוי:  אני מעלה זאת דווקא היום, דווקא עתה, עם דגל כחול מונף בגאווה, ולצידו דגל אדום, דגל אזהרה

מיקי לוי:  במלחמה הזו חלק מהנופלים הגיעו במסגרת חוק השבות, חוק הנכד, ומסרו נפשם במלחמה

מיקי לוי:  כל אלה המבקשים לשנות את חוק הנכד – היזהרו לכם

מיקי לוי:      מה נגיד לילדים של אלה שנפלו? משרד הביטחון יכיר בהם כזכאים, כמשפחה שכולה

מיקי לוי:  אני קורא לבית הזה להימנע מלנגוע בחוק השבות

מיקי לוי:  חוק הנכד יגרום לנו פעם נוספת להיות חלוקים על דבר כל כך קדוש, כל כך חשוב

מיקי לוי:  ויותר חמור מכך, שאם נפתח את חוק השבות וניגע בחוק הנכד, הנושא יגיע לבג"ץ, ואז התוצאות יהיו הרבה יותר טובות לעם ישראל

מיקי לוי:  תודה רבה

ארז מלול: תודה רבה

ארז מלול:  אני מזמין את חבר הכנסת שלום דנינו להשיב

ארז מלול:  עד שלוש דקות

שלום דנינו: אני מבקש לציין לפרוטוקול שהסיכום שלנו היה כזה שאנחנו מעבירים את החוק בקריאה הטרומית במושב הזה, וכשאנחנו חוזרים אחרי הפגרה למושב הבא של הכנסת, אנחנו ניתן זמן מה למשא ומתן שמתנהל בין משרד הביטחון לאוצר להגיע לסיכום

שלום דנינו:  אם הם מגיעים לסיכום, מה טוב ומה נעים, זה יכלול גם אזרחים עובדי הצבא

שלום דנינו:  במידה והם לא יגיעו לסיכום, אנחנו נמשיך בחקיקה

ארז מלול: במה זה שונה ממה שהציעה השרה לקריאה ראשונה? זה מה שהשרה הציעה

שלום דנינו: השרה אמרה שזה עד שייגמר המשא ומתן, וזה לא היה הסיכום

ארז מלול: טוב, מה? חבר הכנסת אופיר

ארז מלול:  מה עושים? הצבעה, טוב

ארז מלול:       נעבור להצבעה על הצעת חוק שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל (גמלאות) (תיקון – ביטול מס קופה ציבורית על אזרחים עובדי צה"ל), התשפ"ג–2023

ארז מלול:  הצבעה

ארז מלול: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 13 

ארז מלול: נמנעים – אין 

ארז מלול: להלן תוצאות ההצבעה: 13 בעד, אין מתנגדים

ארז מלול:  אני קובע כי הצעת חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (תיקון – ביטול מס קופה ציבורית על אזרחים עובדי צה"ל), התשפ"ג–2023, של חבר הכנסת שלום דנינו, עברה בקריאה טרומית ותעבור לוועדת חוץ – לוועדת העבודה והרווחה?      

קריאות: - - -     

דוד ביטן: תעביר לוועדת הכנסת

ארז מלול: תעבור לוועדת הכנסת לקביעת ועדה, בסדר

ארז מלול:  נשמעו עמדות שיעבור לוועדת החוץ והביטחון או לוועדת העבודה והרווחה

ארז מלול:  היא תעבור לוועדת הכנסת, ושם זה יוחלט

ארז מלול: [הצעת חוק פ/4157/25; נספחות

ארז מלול: ] 

ארז מלול: נעבור לנושא הבא על סדר-היום: הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון – הצבעת חיילים), התשפ"ד–2023, של חבר הכנסת מיכאל מרדכי ביטון וחבר הכנסת זאב אלקין

ארז מלול:  ינמק חבר הכנסת מיכאל מרדכי ביטון

ארז מלול:  עד עשר דקות, תדייק

מיכאל ביטון: היושב-ראש, בפתח הדברים שלי אני רוצה להגיד משהו לעליזה בראשי

מיכאל ביטון:  אבל היא צריכה להקשיב לי

ארז מלול: עליזה, יש לך פה פנייה

מיכאל ביטון: עליזה, עליזה, את צריכה להקשיב לי

מיכאל ביטון:  אני פונה אלייך

מיכאל ביטון:  אני רוצה להגיד לכם שבאירוע אחר שהייתי בו, בסוגיה שמאוד כאבה לי - -      

ארז מלול: הדיור הציבורי

ארז מלול:  היינו שותפים אליה

מיכאל ביטון: - - והייתי ככה מאוד מאוד סוער ונרגש, אני פניתי לעליזה בצורה קשה, והיא אמרה לי שאת התיקון אני צריך לעשות במליאה

מיכאל ביטון:  במקום של הקלקול – זה המקום של התיקון

מיכאל ביטון:  אז היא צודקת

מיכאל ביטון:  אז אני מבקש ממך סליחה על הדברים

מיכאל ביטון:  תודה

טלי גוטליב: כל הכבוד

דוד ביטן: - - -     

ארז מלול: אצלנו כתוב: "ומודה ועוזב ירוחם"

מיכאל ביטון: אבל לא עוזב את ירוחם

מיכאל ביטון:  נשאר

ארז מלול: זהו

ארז מלול:  תרתי משמע, מודה ועוזב ירוחם

ארז מלול:  אהבתי

מיכאל ביטון: ועכשיו לעניין שנתכנסנו: הצעת החוק שלי ושל חבר הכנסת זאב אלקין, שנבצר ממנו להיות כאן, עושה תיקון והשלמה להחלטה החשובה של שר הפנים ומשרד הפנים לאפשר את הבחירות ב-27 בפברואר, שהוא באמת המועד האחרון שבו נוכל לעשות בחירות מוניציפליות ללא פירוק כל התהליך הקודם של הגשת המועמדויות, ולאפשר רציפות ברשויות

ארז מלול:  חברי הכנסת, חבר הכנסת רון כץ, בבקשה, זה מפריע

מיכאל ביטון: הבחירות ברשויות המקומיות הן חשובות, כי שלב הביניים של רשות מקומית שהולכת לבחירות מכביד על קליטת עובדים, מכביד על ייזום פרויקטים, מכביד על החלטות מדיניות ארוכות טווח של ראש - - -     

ארז מלול: מי כמוך יודע, כראש עיר לשעבר

מיכאל ביטון: נכון

מיכאל ביטון:  ותקופת הביניים הזאת עכשיו של ראשי רשויות והרשויות היא ארוכה מדי, והיא פוגעת בתפקוד של הרשויות

מיכאל ביטון:  אנחנו כמובן נשמח שראש עיר טוב ימשיך, וראש עיר חדש שייבחר – שייבחר

מיכאל ביטון:  אבל אנחנו רוצים לאפשר לרשויות לעבוד

מיכאל ביטון:  הרשויות המקומיות הוכיחו גם בקורונה וגם במלחמה את הרלוונטיות ואת החשיבות, ועל הממשלה לפעול באופן נחוש לאפשר להן יותר עצמאות, יותר משאבים, יותר דרגות חופש להתמודד גם עם אתגרים לאומיים

מיכאל ביטון:     במלחמת חרבות ברזל גויסו כ-300,000 חיילי מילואים, 176,000 חיילים בשירות סדיר השתתפו, וכפי שאמרנו, הבחירות יתקיימו ב-27 בפברואר

מיכאל ביטון:  אבל יכול להיות מצב שבו לוחמים מסוימים באמצע לחימה, ולכן אנחנו צריכים להאריך את מועד הבחירות עבור הלוחמים והחיילים ואנשי המילואים על פני כמה ימים, ולאפשר להם להצביע גם במקום שבו הם נמצאים – כרגע זה בעיקר עזה, אבל בכל מקום שבו יימצאו

מיכאל ביטון:  זה עיקר החוק

מיכאל ביטון:    אני רוצה להקדיש את החוק הזה גם לאנשי המילואים הנפלאים, ובתוכם מאות חברי מועצה, סגני ראשי הערים, ראשי רשויות, שיצאו למילואים

מיכאל ביטון:  זה לא מקרה שבין אנשי המילואים יש חפיפה עם הקצונה ועם ההנהגה של רשות מקומית

מיכאל ביטון:  כי אדם שאכפת לו מהמדינה הזו, גם עושה מילואים, וזכיתי לעשות 30 שנה מילואים; אדם שאכפת לו מהקהילה, הולך להיות חבר מועצה בהתנדבות, ללא כסף

מיכאל ביטון:  אותם אלפי חברי מועצה בישראל עושים את זה בהתנדבות, ללא שקל, וסגנים וראשי רשויות לוקחים הנהגה ואחריות על עיר ועל קשיים

מיכאל ביטון:  אז הקשר הזה בין מילואים לבין ההנהגה של קהילה הוא הקשר בין האנשים שיוצאים מ-ד' אמותיהם למען הכלל, למען הציבור

מיכאל ביטון:       אני מבקש לציין שני שמות: חבר שלי יאיר סוויד, סגן אלוף, קצין מילואים באוגדה בצפון

מיכאל ביטון:  לא ראה את הבית מעל 100 ימים

מיכאל ביטון:  הוא עם הרבה ילדים ואישה שמחכה לו

מיכאל ביטון:  הוא בסך הכול רץ להיות חבר מועצה בירוחם, והוא עושה את זה לצד היזמות שלו, של חברת הייטק, לצד העובדה שהוא סגן אלוף במילואים במודיעין

מיכאל ביטון:  אני רוצה שהוא ישוב הביתה בשלום, ולאחל לו הצלחה בבחירות

מיכאל ביטון:  עוד אדם יקר: יאיר שטבון, שרץ לראשות העיר באריאל, שהוא גם סגן אלוף במילואים, לוחם ביחידות מיוחדות

מיכאל ביטון:  ועוד אלפי אלפי מועמדים ומתנדבים שהם במילואים עכשיו, אבל הולכים לבחירות ומועמדים לבחירות

מיכאל ביטון:  לכולם אנחנו רוצים לאחל בהצלחה

מיכאל ביטון:    אני רק אקרא את נוסח החוק ולא אשלים את כל עשר הדקות שלנו: הצעת חוק הרשויות המקומיות, תיקון סעיף 78 בחוק הרשויות המקומיות, שהתווסף לו סעיף (ג): קלפי מיוחדת לחיילים יכול שתוצב בשטח המוחזק על ידי צבא ההגנה לישראל, אף אם אינו בתחום היבשה של מדינת ישראל

מיכאל ביטון:  למשל, עכשיו בעזה

מיכאל ביטון:  תיקון סעיף 80: בסעיף (80)(א) לחוק העיקרי, בסופו יבוא: "ויכול שתתקיים במהלך 168 שעות המסתיימות במועד המאוחר ביותר של סיום ההצבעה ביום הבחירות, כאמור בסעיף 55"

מיכאל ביטון:  זאת אומרת אם הקלפיות נסגרות במדינה ביום שלישי ב-22:00 – עוד 168 שעות עבור החיילים ואנשי המילואים

מיכאל ביטון:       החוק הזה הגיע בהסכמה מהר, קיבל פטור מהנחה

מיכאל ביטון:  עשינו אותו תוך שבועיים

מיכאל ביטון:  זה הודות להבנות בין קואליציה לאופוזיציה

מיכאל ביטון:  זה חוק נוסף שאנחנו מביאים לאנשי המילואים, לצד החוק שהבאנו פה על הסטודנטים במילואים, שנעזור להם ביחד עם החוק הממשלתי, שאליו נצרף את החוק שלי לסטודנטים במילואים

מיכאל ביטון:  כל זה קורה בזכות חבר הכנסת אופיר כץ, ראש הקואליציה, בזכות מירב בן ארי באופוזיציה, והיכולת לקדם חוקים שהם טובים למדינה בשעה הזאת

מיכאל ביטון:  תודה רבה לכולם

ארז מלול: תשיב על ההצעה כבודת השרה אורית סטרוק בשם שר הפנים משה ארבל

אורית סטרוק: מכובדי היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, לפני שאקרא את תשובתו של שר הפנים, אני מבקשת להצדיע מהבמה הזו למנכ"ל המפלגה שלנו יהודה ולד, שמשמחת תורה נמצא במילואים, ועדיין נמצא בתוך עזה בגבורה גדולה, במסירות נפש גדולה

אורית סטרוק:  הוא לא יכול לנהל את הבחירות המוניציפליות מרצועת עזה, כי כמו כולנו הוא שם את המדינה לפני המפלגה

אורית סטרוק:  יהודה ולד, הגיבור שמסכן את נפשו יום-יום בעזה, שם את המדינה לפני המפלגה

אורית סטרוק:  יהודה, אני וכולנו מצדיעים לך מכאן ומגבים אותך מכאן

אורית סטרוק:  אנחנו גאים בך

אורית סטרוק:  אתה מייצג את הרוח הגדולה של עם ישראל כולו ושל הציונות הדתית במיוחד

אורית סטרוק:       אני מקריאה את תשובת שר הפנים: המלחמה שפרצה בטבח הנוראי והלא-האנושי שהתחולל ב-7 באוקטובר על ידי חמאס, הזהה באכזריותו לדאעש, השפיעה עמוקות על הבחירות לרשויות המקומיות, שהיו אמורות להיערך שלושה שבועות לאחר מכן, בסוף אוקטובר

אורית סטרוק:        ההשפעה היא כמובן גם על מועד הבחירות, שנדחה פעמיים, והוחלט לבסוף שייערכו ב-27 בפברואר, וגם על אופן עריכת הבחירות והכללים לפיהם הן ייערכו

אורית סטרוק:  היה רצוי בכלל שיהיו תאריכים עבריים

אורית סטרוק: עריכת בחירות בתקופת מלחמה, כשישראלים רבים אינם בבתיהם, חלקם מפונים, וחלקם משרתים את המדינה במילואים, מחייבת את התאמת הכללים המשפטיים למצב החדש, כך שזכות ההצבעה תישמר לכולם

אורית סטרוק:  חלק מהתיקונים כבר נעשו, וחלק מהתיקונים עוד צריכים להיעשות

אורית סטרוק:       בשבוע שעבר פורסם תזכיר חוק לתיקון דיני הבחירות לרשויות המקומיות, שנוגע בכמה תחומים, גם הצבעה מוקדמת לחיילים למשך תקופה ארוכה מהרגיל של 12 ימים; הרחבת האוכלוסיות הכשירות להתמנות כחברי ועדה בקלפי צבאית נוכח ההכרח לפתוח הרבה יותר קלפיות צבאיות; ולבסוף הקדמת הסיבוב השני של הבחירות לרשות המועצה ברשויות שבהן יתקיים סיבוב שני, כך שיתקיים כעבור 12 ימים במקום 14 ימים על מנת שלא יחול בחודש הרמדאן

אורית סטרוק:       הצעת החוק הפרטית מבקשת לתקן את חוק הרשויות המקומיות (בחירות) לקראת הבחירות הקרובות בשני היבטים הנוגעים להצבעת חיילים:      1

אורית סטרוק:  תיקון סעיף 78 לחוק הבחירות, שלפיו ניתן להציב קלפיות מיוחדות לחיילים גם מחוץ לשטח המדינה ובהתאם לתוכנית ההצבעה שיכין הצבא

אורית סטרוק:  לגבי זה אני אעדכן שחוות הדעת המשפטית היא שאין צורך בתיקון, משום שגם היום הדבר מתאפשר לפי החוק

אורית סטרוק:  איפה מיכאל? לא פה כדי לשמוע

ארז מלול: פה, פה

אורית סטרוק: מיכאל, אומר לך שר הפנים שחוות הדעת המשפטית היא שאין צורך בתיקון, כי גם היום זה מתאפשר

אורית סטרוק:       2

אורית סטרוק:  תיקון סעיף 80 לחוק הבחירות, כך שלחיילים ניתן יהיה להצביע בקלפיות מיוחדות גם בשבוע שלפני יום הבחירות הכלליות, כך שהצבא יוכל להקים קלפיות גם שבוע לפני יום הבחירות ולחלק את הצבעת החיילים באותו שבוע

אורית סטרוק:  כאמור, תזכיר ההצעה הממשלתית קובע תקופה עוד יותר ארוכה, של 12 ימים

אורית סטרוק:   כיוון שמדובר בנושאים הקשורים לליבת ההליך הדמוקרטי והליך הבחירות, וכיוון שתזכיר חוק ממשלתי שכולל נושאים נוספים כבר פורסם, הנושאים האלה צריכים להיות מקודמים במסגרת הצעת החוק הממשלתית

אורית סטרוק:  מיכאל, שר הפנים אומר לך כך: מה שאני מציע, וועדת שרים לחקיקה קיבלה את עמדתי, הוא שנעביר את הצעת החוק הפרטית בקריאה טרומית היום, וחברי הכנסת ימתינו למיזוג ההצעה בוועדה עם הצעת החוק הממשלתית שתובא בהקדם, בהתאם לנוסח שיובא בה

ארז מלול: חבר הכנסת ביטון הנהן בראשו

אורית סטרוק: הנהן בראשו – יפה

אורית סטרוק:       ככל שחברי הכנסת מסכימים להסדר זה, עמדת הממשלה היא לתמוך בחוק בקריאה הטרומית

ארז מלול: תודה רבה לשרה סטרוק

ארז מלול:       עוברים להצבעה על הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון – הצבעת חיילים), התשפ"ד–2023 – הצבעה

ארז מלול: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 14 

ארז מלול: נמנעים –  אין 

ארז מלול: להלן תוצאות ההצבעה: 14 בעד, שישה מתנגדים

ארז מלול:  אני קובע כי הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון – הצבעת חיילים), התשפ"ד–2023, עברה בקריאה טרומית, ותעבור לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה

ארז מלול: [הצעת חוק פ/3945/25; נספחות

ארז מלול: ] 

ארז מלול: נעבור לנושא הבא: הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – מכירת יין בחנות גדולה), התשפ"ד–2023, של חבר הכנסת משה רוט

ארז מלול:  אני מזמין את חבר הכנסת משה רוט, ושים לב שהוצמדו לכך עוד כמה הצעות של כמה ח"כים, אז עשר דקות למציע, ושלוש דקות לכל אחד

משה רוט: אדוני היושב-ראש

ארז מלול: כמה כבר אפשר לדבר על יין?     

משה רוט: זה נושא הרבה יותר חשוב, תאמין לי

ארז מלול: חבר הכנסת דנון, בבקשה

ארז מלול:  מפריע

טלי גוטליב: כל הכבוד, אדוני היו"ר

ארז מלול: תודה, תודה

משה רוט: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, כבוד השרה, אני רוצה קודם כול להתחיל ביישר כוח לסגן השר הרב מקלב, שהיה היוזם, והייתי אומר לא רק היוזם, הוא גם הביא את החוק, וגם הרב מקלב הצליח להעביר את זה בכנסת הקודמת

משה רוט:  אני מקווה מאוד להיות זכאי להמשיך בשליחותו ולהיות תלמיד אחרי רבו

משה רוט:  יישר כוח, ותודה לכל התומכים ולכל המצטרפים – הרב גפני, הרב יעקב אשר, יונתן מישרקי וכל אלה שתמכו בחוק, השר איתמר בן גביר, ובמיוחד במיוחד לגב' טייבי גלבשטיין, שעשתה עבודה מאחורי הקלעים כדי שהחוק הזה יבוא היום להצבעה

משה רוט:        רבותיי חברי הכנסת, האמת היא שהתלבטתי; התלבטתי בנוגע להגשת החוק הזה

משה רוט:  אתמול נשבר לב עם ישראל לרסיסים בפעם המי-יודע-כמה: על אלה אני בוכייה, עיני עיני ירדה מים, ליבי ליבי על חלליהם

משה רוט:  האמת היא שיצא כל החשק, יצא לי החשק ויצא להרבה החשק, ואפילו התייעצתי עם ידיד שאני מחשיב את דעתו, והוא שאל אותי: מה מהות החוק שאתה רוצה להציע? ואמרתי לו, לעזור לאנשים, זאת מהות החוק, לעשות חסד

משה רוט:  אז הוא אמר לי כך, ואני מסכים ואני חושב שגם אתם תסכימו עם כל מילה: חסד ולעשות טוב לאנשים זה בדיוק מה שנדרש; בעת הזאת אנחנו צריכים לעשות חיים וחסד

משה רוט:  זה הזמן, זו העת לעשות יותר חסד, לעשות יותר טוב איש לרעהו, לתקן תקנות לטובת הציבור, ובמילים של הקדוש אלקנה ויזל מנווה דקלים שנהרג שלשום, השם ייקום דמו – לחזק זה את זה

משה רוט:       ועכשיו לתיקון החוק – זה לא חוק, זה תיקון החוק, ולמה? כי החוק לא שם לב לדברים החשובים, ולכן היום אנחנו רוצים לתקן

משה רוט:  ביום חמישי בלילה אנשים יוצאים לקניות לכבוד שבת, קונים יין לבישול, לקידוש, מחזה יפה ומלבב

משה רוט:  עומדים בתור, ואחרי שעה ארוכה מגיעים לקופה, והינה עברנו את השעה 23:00: גברת, את לא יכולה לקנות את היין, אל תבשלי ואל תעשו קידוש

משה רוט:  לזה התכוון המחוקק? החוק חשוב, זה חוק באמת חשוב, אבל להיות דרקוני? למה להיות דורסני? למה לא להתחשב? איפה המידתיות?     בואו נתקן את החוק, החוק יגיד: בימי חמישי בלילה ותוך כדי קנייה של מוצרים נוספים בסופר – שימו לב, הגבלות והתניות – יוכלו אנשים בוגרים לקנות בקבוק יין לשבת

משה רוט:  זה התיקון הנדרש

משה רוט:       רבותיי, היום חוגגים את יום ההולדת לכנסת, לבית המחוקקים

משה רוט:  אני רוצה להביא את החוק הזה, חוק שיראה שהמחוקק פועל במידתיות ובהתחשבות, כמתנת יום הולדת לכנסת

משה רוט:       סגן השר מקלב, דיברתי מקודם קצת בשבחך

משה רוט:  הייתי מדבר הרבה יותר, רק עכשיו אני רואה שזה בפניך

משה רוט:  יוזם החוק, איחלתי לעצמי להיות תלמיד לרבי

משה רוט:       רבותיי חברי הכנסת, אנחנו נמצאים בתקופה, רחמנא ליצלן, שבה מידת הדין מתוחה

משה רוט:  צריכים רחמי שמיים, וצריכים להיות ראויים לכך על ידי עשיית חסד ותקנות טובות

משה רוט:  החיילים אמיצים ומוכנים להמשיך להילחם עד הניצחון

משה רוט:  אני מצפה ומקווה שגם כל המטכ"ל – למטכ"ל תהיה הנחישות ובהירות השכל לנצח ניצחון מוחלט

משה רוט:       יעזור הקדוש ברוך הוא, ויקוים בנו הפסוק: "יהי שלום בחילך שלווה באַרְמְנוֹתָיִךְ, למען אַחַי וְרֵעָי אדברה-נא שלום בָּךְ "

משה רוט:  שרק נשמע בשורות טובות

משה רוט:  תודה רבה

ארז מלול: אמן ואמן

ארז מלול:  יישר כוח

ארז מלול: [הצעת חוק פ/1313/25; נספחות

ארז מלול: ] 

ארז מלול: כאמור, להצעה הזאת הוצמדו כמה הצעות חוק של חברי הכנסת

ארז מלול:  אני מזמין את חבר הכנסת הרב משה גפני להציג את החוק

ארז מלול:  שלוש דקות לרשותך

משה גפני: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני הצטרפתי לחבר הכנסת אורי מקלב וגם חברי יעקב אשר, כדי להיות בחוק הזה, ולא ידענו שעכשיו אני צריך להביא את זה, מכיוון שאורי מקלב ידידי הוא סגן שר והוא לא יכול להביא

משה גפני:  אז אני אשתדל להגיד את מה שאני חושב שאתה היית אומר

ארז מלול: לא, אבל כבודו עושה קניות ביום חמישי בלילה והכול, עם היין? כי אני יודע שהרב אורי עושה, הוא שכן שלי

משה גפני: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב-ראש, יש דברים שהם דברים קטנים, הם לא דברים דרמטיים

משה גפני:  זה לא חוק שמשנה סדרי עולם

ארז מלול: לא חוק התקציב

משה גפני: כן

משה גפני:  אבל הוא מטיל אור על העניין הזה

משה גפני:  אנחנו כולנו רוצים שאנשים לא יקנו שתייה חריפה

משה גפני:  לכן העברנו גם את החוק הזה

משה גפני:  לכן בשעה 23:00 אי-אפשר למכור שתייה כזאת

משה גפני:  אנשים, בליינים, יכולים לבוא ויכולים להשתכר, אחרי זה – תאונות ומה שנלווה לעניין הזה

משה גפני:  זאת העמדה של הכנסת

משה גפני:  תמיד היא הייתה

משה גפני:  העברנו גם חקיקה בעניין הזה

משה גפני:       עד שהגענו לתופעה שהיא לא קריטית, אבל היא תופעה שמראה שאנחנו לא שמים לב לדברים הקטנים

משה גפני:  יהודי קונה ביום חמישי יין

משה גפני:  זאת המציאות

משה גפני:  הוא קונה יין בגלל כמה סיבות, אמר את זה חבר הכנסת רוט

משה גפני:  הוא קונה יין מכיוון שהוא עושה קידוש, הוא קונה יין בגלל שהוא עושה הבדלה, הסממנים והמצוות שקשורים לזה בשבת

משה גפני:  ועקרת הבית גם מבשלת עם יין

ארז מלול: סליחה על הבורות, גם מיץ ענבים אי-אפשר להעביר? לפני החוק

משה גפני: לא

ארז מלול: אה, גם מיץ ענבים אי-אפשר להעביר לפני החוק? מיץ ענבים זה בלי אלכוהול, מה זה? זה פטל

אורי מקלב: יש סגולה ביין להבדלה

אורי מקלב:  הרב קנייבסקי אמר לעשות הבדלה על יין

ארז מלול: כן, הוא אמר

ארז מלול:  אני זכיתי לשמוע את זה ממנו

משה גפני: כן

משה גפני:  גם היה

ארז מלול: גם מיץ ענבים? אז בוודאי שיש פה איזה תיקון עוולה

משה גפני: כן, אני חושב ככה

משה גפני:  נכון, אורי?     

אורי מקלב: יין

אורי מקלב:  יין

אורי מקלב:  יינות ואלכוהול

משה גפני: בסדר

משה גפני:  על כל פנים, זה ודאי – ואז התעוררנו לעניין הזה

משה גפני:  חבר הכנסת אורי מקלב, ועכשיו חבר הכנסת רוט, ואני גם בשעתו הגשתי את הצעת החוק הזאת, גם בסדרה של – כדי שנזכור שאנחנו מדינה שצריכה לקחת בחשבון את היהדות שלה, מדינה יהודית

משה גפני:  אז נכון שצריך שלא ימכרו שתייה חריפה לאחר 23:00, וזה החוק, אבל ביום חמישי בלילה בסופר, כשהתחילו לקנות ולמכור בשעה מאוחרת בלילה, שיהיה אפשר שאתה או אני כשאנחנו הולכים לקנות, או כל אחד אחר, כל אזרח, שיוכל לקנות יין לשבת

משה גפני:      ולכן אנחנו מביאים את הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – מכירת יין בחנות גדולה), התשפ"ג–2023

משה גפני:  אורי מקלב כבר העביר את זה בקריאה ראשונה, זה כבר היה בכנסת הקודמת

משה גפני:  ועכשיו התגלגלה הזכות, הרב רוט, התגלגלה הזכות, כמו שאמרת קודם, להמשיך את הדבר הזה, ואני מקווה שהחקיקה תסתיים

משה גפני:  היא חקיקה נכונה

משה גפני:  היא גם מטילה אור על הנושא הזה היהודי במדינה יהודית

ארז מלול: חוק יהודי

משה גפני: ואני מבקש - - -     

אורי מקלב: הרב גפני, קידוש בליל שבת עושים רוב עם ישראל, רבים רבים

משה גפני: כן, קידוש בליל שבת רוב העם - - -     

ארז מלול: הרב גפני לא אמר "חוק דתי"

ארז מלול:  חוק יהודי, זהות יהודית

משה גפני: זהות יהודית

ארז מלול: הוא לא אמר את המילה "דתי"

ארז מלול:  זה חוק יהודי

משה גפני: זה רוב העם בישראל

משה גפני:      ואני מודה לך, אדוני היושב-ראש

משה גפני:  תודה רבה

משה גפני:       אני מבקש את התמיכה של הכנסת בחוקים, גם בחוק המקורי של חבר הכנסת רוט וגם במוצמדים אליו

משה גפני:  תודה רבה

ארז מלול: יישר כוח

ארז מלול:  תודה רבה, חבר הכנסת הרב גפני

ארז מלול: [הצעת חוק פ/2954/25; נספחות

ארז מלול: ] 

ארז מלול: אני מזמין את חבר הכנסת יונתן מישרקי, שגם הגיש הצעת חוק בנושא

ארז מלול:  שלוש דקות לרשותך

יונתן מישרקי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

יונתן מישרקי:  חבריי חברי הכנסת, בתקופה הנוכחית לא מקודמות הצעות חוק שבמחלוקת

יונתן מישרקי:  העשייה הפרלמנטרית בוועדות, במליאה, הינה עשייה חברתית ללא אופוזיציה וקואליציה, כך גם הצעת החוק הזו היא ראויה וחברתית

יונתן מישרקי:       לפעמים אנחנו מעבירים פה במליאה הצעות חוק, או תיקונים להצעות חוק כמו במקרה הזה, שלצופה מן הצד זה נראה מאוד מינורי ולא משמעותי, אבל האזרח בסופו של יום ואנחנו, למעשה, כשמגיעים בשעת לילה מאוחרת לרכוש יין לשבת קודש, אנחנו נתקלים בבעיה הזו

יונתן מישרקי:       כמובן שהרציונל של החוק המקורי של איסור מכירת אלכוהול בשעת לילה מאוחרת הוא רציונל נכון וצודק, אדוני היושב-ראש, אבל התיקון הזה שמובא פה עכשיו – שיזם אותו חבר הכנסת מקלב, כמו שדיברו קודם, ועכשיו התגלגלה הזכות בידי חברי חבר הכנסת משה רוט לקדם את הצעת החוק הזו – הוא מתבקש מתוקף המציאות

יונתן מישרקי:  כמובן שאנחנו בתקופה שבה הרשתות הגדולות פותחות את שעריהן בשעות לילה מאוחרות, ולכן נדרש התיקון הזה

ארז מלול: להזכיר גם שעוד מעט אדר, יש הרבה צריכה של יין בסוף שבוע

יונתן מישרקי: נכון מאוד

יונתן מישרקי:  ולכן הרציונל של תיקון החוק הזה עומד בעינו

יונתן מישרקי:  אני מבקש להודות לך, חבר הכנסת משה רוט, על קידום הצעת החוק הזו

יונתן מישרקי:  אני כמובן הגשתי אותה עוד עם כניסתי לתפקיד, כי חשבתי שזה נכון לקדם את זה, וכעת התגלגלה הזכות

יונתן מישרקי:  יהי רצון, כמו שחז"ל אמרו – יותר משישראל שמרו את השבת שמרה השבת את ישראל

ארז מלול: אמן

יונתן מישרקי: יהי רצון שבזכות התיקון הזה, ושעם ישראל יזכה לשמור שבתות ולקדש את השבת כמו שצריך, נזכה להגנה מכל הקושי הגדול שבו אנחנו נמצאים בתקופה הזאת

יונתן מישרקי:  תודה רבה

ארז מלול: תודה רבה לחבר הכנסת יונתן מישרקי

ארז מלול: [הצעת חוק פ/3582/25; נספחות

ארז מלול: ] 

ארז מלול: אני מזמין את חבר הכנסת דן אילוז, שגם הגיש הצעת חוק בנושא, שהוצמדה להצעה

ארז מלול:  שלוש דקות לרשותך

דן אילוז: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מחזק את כל מה שנאמר עד עכשיו, אני מסכים עם כל מה שנאמר על ידי חבריי, ורק אדגיש שיש לנו כאן דוגמה מאוד ברורה לתוצאות לא רצויות של חקיקה למרות כוונות טובות

דן אילוז:  הרבה פעמים לחקיקה יש כוונות טובות, אבל בסוף בפועל יש תוצאות לא טובות, לפעמים הרסניות יותר מאשר אם החוק לא היה עולה בכלל

דן אילוז:  וחוק עם כוונה טובה, בסוף מקשה על משפחות שפשוט רוצות לעשות קניות לשבת ולקנות גם יין לקידוש

דן אילוז:  ואני קורא לכל חבריי חברי הכנסת: היזהרו בחקיקתכם

דן אילוז:  לא צריך על כל דבר לעשות חקיקה, וגם כשעושים חקיקה עם כוונות טובות צריך למקד אותה ולהיזהר בה

דן אילוז:  תודה רבה

ארז מלול: תודה רבה לחבר הכנסת דן אילוז

ארז מלול:  תשיב על ההצעה השרה אורית סטרוק, בשם שר הפנים משה ארבל

ארז מלול:  אני כבר לא אומר לך את הזמן כי את יודעת, הצעה שלישית היום

אורית סטרוק: עושים הכי קצר שאפשר

ארז מלול: תנסי

אורית סטרוק: מכובדי היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, לפני שאקריא את הדברים שמסר לי ידידי שר הפנים משה ארבל אני רוצה להתייחס למסורת היהודית שנוהגת להרים כוס יין, לחיים, על בשורות טובות

אורית סטרוק:  השבת אנחנו נקרא כולנו בפרשת השבוע את שירת הים שבני ישראל אמרו על הנס הגדול שהרשעים האלה, המצרים, טבעו בים

אורית סטרוק:       אנחנו יודעים שנאמר "בנפֹל אויִבך אל תשמח", ומצד שני נאמר "ובאֲבֹד רשעים רִנה"

אורית סטרוק:  יש לכאורה סתירה בין שני הדברים, אבל נהוג לפרש כך: ש"בנפֹל אויִבך אל תשמח", אדוני היושב-ראש, זה מתייחס למצב שזה האויב האישי שלך

אורית סטרוק:  יש לך איזו בעיה עם איזה אדם, הוא נפל – אל תשמח

אורית סטרוק:   אבל "באבֹד רשעים" – כמו הרשעים שהיו המצרים בים סוף, וכמו הרשעים שאנחנו מנצחים אותם כל יום בעזה

אורית סטרוק:  כל יום החיילים הגיבורים שלנו מתקשרים מהחזית ואומרים - -      

ארז מלול: בפורים לא שמחים? בחנוכה?     

אורית סטרוק: - - אנחנו מנצחים, אנחנו פוגעים בהם

אורית סטרוק:  הינה עכשיו, ממש עכשיו, קיבלתי מעזה דרישת שלום מחייל שנמצא שם ליד בית המשפט העליון שלהם, שעולה עליו עכשיו D9 וטוב שכך

אורית סטרוק:  זה נקרא "באבֹד רשעים רִנה"

אורית סטרוק:  שנזכה להרים הרבה לחיים על "אבֹד רשעים"

אורית סטרוק:      עכשיו תשובתו של שר הפנים

אורית סטרוק:  כך הוא כותב: סעיף 2 לחוק רישוי עסקים קובע כי בעסק שבו נמכרים או מוגשים משקאות משכרים, לא ימכור אדם ולא יספק משקה משכר מהשעה 23:00 עד השעה 06:00 למוחרת

אורית סטרוק:  בתוך כך נקבע בסעיף 2(ד) לחוק, שהאיסור על מכירה ואספקת משקה משכר בשעות הלילה מהווה תנאי מתנאי הרישיון של העסק

אורית סטרוק:  המשמעות העיקרית היא שהפרת התנאי מהווה עבירה פלילית לפי סעיף 14 לחוק רישוי עסקים

אורית סטרוק:      בנוסף, בצו שהותקן לעניין זה נקבע כי מכירה או הגשה של משקאות משכרים בשעות הלילה היא עבירת קנס, קרי עבירה שניתן להטיל בעדה קנס חלף הגשת כתב אישום

אורית סטרוק:  שיעור הקנס שנקבע לעבירה הוא 4,000 ש"ח

אורית סטרוק:  לצד זה, בסעיף 2 נקבעו רשימת חריגים לאיסור מכירה או הגשה של משקאות משכרים בשעות הלילה והם: א', סוגי העסקים המנויים בתוספת הראשונה לחוק, של מכירה, הגשה או אספקה של משקה משכר לצורך שתייה במקום העסק, למשל אולם שמחות, מסעדות, בתי קפה, בתי מלון וכדומה; ב', מכירה של משקה משכר במחסן רישוי שהוא מחסן למכירה ליוצאים מישראל, כמשמעותו לפי פקודת המכס

אורית סטרוק:       הצעת החוק מבקשת לתקן את סעיף 2 שקובע את שורת החריגים, ומוסיפה חריג נוסף, מכירה של יין בחנות גדולה

אורית סטרוק:  וכהגדרה בהצעה: חנות גדולה היא חנות ששטח המכירה שלה הוא לפחות 250 מטר מרובע, למעט חנות מקוונת

אורית סטרוק:      חברי הכנסת המציעים ציינו שיין, בניגוד למשקאות משכרים אחרים, בדרך כלל לא נצרך במקום אלא משמש בסעודת שבת וחג לשתייה או לבישולים, והמגבלה הזו פוגעת במי שעושה את הקניות לשבת או לחג בשעות הלילה

אורית סטרוק:  במסגרת האיזונים המתאימים בין פטרנליזם שכוונתו טובה, והיא להילחם בתופעת השכרות, לבין חופש הפרט וגם האינטרסים של הפרט שלעיתים עורך את הקניות לבית בלילה – ואני מבין שלא לחינם הוגשו ארבע הצעות חוק דומות וכנראה יש פניות רבות בנושא זה – ועדת השרים לחקיקה החליטה לתמוך בהצעה בכפוף להמשך תיאום והסכמה עם משרד הפנים ועם המשרד לביטחון לאומי

אורית סטרוק:  אני קורא לחברי הכנסת להצביע בעדה

אורית סטרוק:  עד כאן דברי השר משה ארבל

אורית סטרוק:  תודה רבה

ארז מלול: תודה רבה לשרה

ארז מלול:  יש מתנגדים לחוק

ארז מלול:  אני מזמין את חבר הכנסת רון כץ

ארז מלול:  הוא כהן, בראש, אני מתנצל

ארז מלול:  אחרי זה הלוי

ארז מלול:  מכיר את זה, לא? כהן ואחרי זה לוי

רון כץ: בחוק הבא אני אעשה

ארז מלול: טוב, אז חבר הכנסת מיקי לוי

ארז מלול:  כהן ויתר על מקומו, הלוי יבוא במקומו

משה רוט: במקום כהן

ארז מלול: במקום כהן

אופיר כץ: מיקי, יש תפילה, אפשר אחרי זה?      

מיקי לוי: אדוני היושב בראש, כמובן שאין לי דבר וחצי דבר כנגד החוק, אם הוא תואם לנוחיותם של אנשים אחרים

מיקי לוי:  מכיוון שזה רק טרומית יהיה לי מספיק זמן בראשונה, שנייה ושלישית כדי לתמוך בו

מיקי לוי:       עליתי לדבר על דבר אחר לחלוטין

מיקי לוי:  מדברים על אחדות

מיקי לוי:  מילה מדהימה, מדהימה

מיקי לוי:  השר עמיחי אליהו, השר שביקש להטיל פצצת אטום על עזה, בחוסר הבנה, והושעה על ידי ראש הממשלה מישיבות הממשלה, באמירה מקוממת נוספת כנגד האלוף במילואים נועם תיבון

מיקי לוי:  אני מודה, האלוף נועם תיבון חבר יקר שלי, שירתנו יחד

מיקי לוי:  הוא לוחם עז נפש; הקדיש את חייו לביטחון מדינת ישראל; מילא שורה של תפקידים תובעניים; רץ אץ ב-7 באוקטובר, השבת הארורה, הצטרף לכוחות הלוחמים, חילץ פצועים ואף חילץ את בני משפחתו, כלתו ונכדיו ובנו, שהיו נצורים בממ"ד בקיבוץ ניר עוז, שעות רבות היו נצורים

מיקי לוי:       גבורתו של האלוף נועם תיבון, תרומתו לאורך שנים לביטחון מדינת ישראל, לא הפריעו לשר המורשת, השר עמיחי אליהו ממפלגת עוצמה יהודית, להשתלח באלוף תיבון ולקלל אותו בפסוק הנורא "שם רשעים ירקב"

מיקי לוי:  אומנם ללא המילה "ירקב", אבל המשפט הזה מוכר מספר משלי

מיקי לוי:  זהו ביטוי השמור לגדול אויבי ישראל

מיקי לוי:  בתרגום פשוט – יימח שמו, יימחק האדם המקולל מהארץ ולא ייראה עוד

מיקי לוי:  קללה חריפה מאוד, ששמורה לגדולי אויבינו

מיקי לוי:       מפלגת עוצמה יהודית בתפארתה

מיקי לוי:  עוצמה יהודית, תפארת מדינת ישראל

מיקי לוי:  תגיד לי, השר אליהו, השתגעת? אין לך גבולות? שר המורשת, איזו מורשת תשאיר אחריך? זו מורשת יהודית? בושה

מיקי לוי:       נועם, ידידי היקר, כאשר אנשים מסוגו של השר עמיחי אליהו מקללים אותך, זה סימן לחיים ארוכים

מיקי לוי:  חיים עם עשייה ציבורית לטובת עם ישראל והחברה בישראל

מיקי לוי:  חיבוק ענק, נועם, אוהב אותך

ארז מלול: תודה רבה לחבר הכנסת מיקי לוי

ארז מלול:       כעת נעבור להצבעות

ארז מלול:  ראשית נעבור להצבעה על הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – מכירת יין בחנות גדולה), התשפ"ד–2023, של חבר הכנסת משה רוט

ארז מלול:  הצבעה

ארז מלול: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9 

ארז מלול: נמנעים – אין 

ארז מלול: בעד – תשעה, אין מתנגדים, אין נמנעים, נוכח אחד

ארז מלול:  אני קובע כי הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – מכירת יין בחנות גדולה), התשפ"ד–2023, עברה בקריאה טרומית ותעבור לוועדת הפנים והגנת הסביבה

רון כץ: כלכלה, כלכלה

רון כץ:  כלכלה, למה פנים?      

משה רוט: לא, לא, לא, לא, מה פתאום? החוק שייך לפנים

רון כץ: מה זה קשור?      

משה רוט: בגלל שזה החוק, זה החוק של רישוי עסקים

ארז מלול: המציעים כולם רוצים פנים, נו מה? חבר הכנסת רון כץ, המציעים רוצים פנים, אז גמרנו, נו

רון כץ: לא, רגע

קריאה: לא משנה, אם רוצים פנים, שיהיה פנים

קריאה: - - -      

דן אילוז: רון, הלשכה המשפטית אמרה

ארז מלול: טוב, חבר הכנסת רון כץ חזר בו, וזה יעבור לוועדת הפנים והגנת הסביבה בהסכמת כולם, אין צורך בדיון בוועדת הכנסת

ארז מלול:  הורדתי לך

ארז מלול:       הלאה, הצבעה

ארז מלול:  נעבור להצבעה על הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – מכירת יין בחנות גדולה), התשפ"ג–2023, של חברי הכנסת משה גפני ויעקב אשר, הצבעה

ארז מלול: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10 

ארז מלול: נמנעים – אין  

ארז מלול: להלן תוצאות ההצבעה: בעד – עשרה, אין מתנגדים

ארז מלול:  אני קובע שהצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – מכירת יין בחנות גדולה), התשפ"ג–2023, של חברי הכנסת משה גפני ויעקב אשר, עברה בקריאה טרומית ותעבור לוועדת הפנים והגנת הסביבה

ארז מלול:      נעבור להצבעה הבאה

ארז מלול:  הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – מכירת יין בחנות גדולה), התשפ"ג–2023, של חבר הכנסת יונתן מישרקי – הצבעה

ארז מלול: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10 

ארז מלול: נמנעים – אין 

ארז מלול: להלן תוצאות ההצבעה: בעד – עשרה, אין מתנגדים, אין נמנעים, נוכח אחד

ארז מלול:  אני קובע כי הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – מכירת יין בחנות גדולה), התשפ"ג–2023, של חבר הכנסת יונתן מישרקי, עברה בקריאה טרומית ותעבור לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה

ארז מלול:      נעבור להצבעה הבאה, הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – מכירת יין בחנות גדולה), התשפ"ג–2023, של חבר הכנסת דן אילוז

ארז מלול:  הצבעה

ארז מלול: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9 

ארז מלול: נמנעים – אין 

ארז מלול: להלן תוצאות ההצבעה: תשעה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים, נוכח אחד

ארז מלול:  אני קובע כי הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – מכירת יין בחנות גדולה), התשפ"ג–2023, עברה בקריאה טרומית ותעבור לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה

ארז מלול: [הצעת חוק פ/4205/25; נספחות

ארז מלול: ] 

ארז מלול: נעבור לנושא הבא: הצעת חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים, חטופים ונעדרים (תיקון – זכאות למענק לאחים ולילדים מעל גיל 21), התשפ"ד–2024, של חבר הכנסת ינון אזולאי

ארז מלול:  בבקשה, עד עשר דקות

ינון אזולאי: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש

ינון אזולאי:  חבריי חברי הכנסת, הצעת חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים, חטופים ונעדרים (תיקון – זכאות למענק לאחים ולילדים מעל גיל 21), התשפ"ד–2024

ינון אזולאי:   האמת, הצעת החוק הזאת נולדה והגיעה לעולם לאחר שהעבירו פה הצעת חוק שהיא ברוכה, לצערנו אנחנו משתמשים בה – משפחות החטופים, נעדרים – ומשום מה, כנראה יש לקונה בחוק שתכף נפרט אותה

ינון אזולאי:      פנה אליי חבר הכנסת לשעבר חיים ילין – שמאוד פעיל בקרב המשפחות, הוא עצמו מפונה – ופנה ליועצת המשפטית לכנסת שגית אפיק, ויחד עניינו אותי בהצעה הזאת

ינון אזולאי:  ואני חייב להגיד לכם שזו הצעה שאני חושב שמיטיבה עם אותן משפחות

ינון אזולאי:  מה שקורה – בעצם, בחוק המקורי, יתומים זה דווקא יתומים מהורים בזמן המלחמה, לאחר 7 באוקטובר, והיה מוגבל גם ליתומים עד גיל 21

ינון אזולאי:  הצעת החוק הזאת באה ואומרת, צריך לעשות תיקון

ינון אזולאי:      יתום, גם אם ערב המלחמה היה יתום בגלל שאחד מהוריו – לצורך העניין, לא עלינו – נהרג בתאונת דרכים, ובמלחמה נרצח ההורה השני, אז הוא לא היה כלול בחוק

ינון אזולאי:  והחוק הזה נועד על מנת להגיד שגם אותו אחד, יתום משני הורים – אין הבדל בין יתום יום לפני המלחמה מהורה אחד לבין אחד שנרצחו שני הוריו במהלך המלחמה

ינון אזולאי:  הטרגדיה היא טרגדיה, היא קשה ונוראה, אבל זה המעט שאנחנו יכולים לעשות

ינון אזולאי:  גם אם זה עד גיל 21 – פה אנחנו נבקש להגדיל את זה, אולי גיל 25, אולי יותר, בוועדה אנחנו נראה

ינון אזולאי:  פניתי גם לחבר הכנסת הרב אייכלר, יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה, שיחד נקדם את החוק, והוא נרתם מייד לעניין

ינון אזולאי:      חוק זה חשוב, חוק זה ייתן מענה אולי במעט, במעט השתתפות בכאבן ובצערן של המשפחות האלה

ינון אזולאי:  אין דבר שיכול להכיל את הכאב, ואי-אפשר לנחם כי הנחמה היא משמיים

ינון אזולאי:  אנחנו כאנשים לעולם לא נבין את אותם אלה שאיבדו את ההורים שלהם שנרצחו מול עיניהם באירועי 7 באוקטובר, שמחת תורה, שפשוט הרסו את השמחה הזאת

ינון אזולאי:      היום, כמה שזה מביא אותנו לאמונה התמימה, היום חל יום ההילולה של רבי יצחק אבו חצירא, נצר למשפחת אבו חצירא

ארז מלול: בן של רבי יעקב - - -     

ינון אזולאי: בן של רבי יעקב אבו חצירא

ינון אזולאי:  היום חל יום ההילולה שלו

ינון אזולאי:  וידוע על הניסים שהיה מחולל, על הישועות; שאנשים היו באים, מתדפקים על דלתותיו לקבל את ברכתו

ינון אזולאי:  וכשאנחנו מסתכלים על זה, ואני אומר: בימים אלו, כמה אנחנו צריכים צדיקים שיבואו ויתפללו, ושיעתירו בעדנו כדי שנינצל מכל פגע, מכל רע

ינון אזולאי:      הלילה יחול גם ט"ו בשבט, חג האילנות

ינון אזולאי:  כולנו היינו צריכים היום לשמוח, זהו יום ההולדת של הכנסת, אבל זה מצוין ביום שנופלים בו חיילי צה"ל, בזמן של מלחמה

ארז מלול: חברת הכנסת טלי

ארז מלול:  טלי, זה מפריע

ינון אזולאי: אבל לפחות נספר משהו קטן שקשור לט"ו בשבט ונחבר אותו אולי לימים אלו

ינון אזולאי:  רב יצחק נפרד מרב נחמן ואמר לו: במה אברכך? הגמרא בתענית מספרת שאמר לו: פירותיך מתוקים, צילך נאה

ינון אזולאי:  אמר לו: אמשול לך משל על אותו אדם שהיה מהלך בדרך והיה צמא

ינון אזולאי:  ישב לו מתחת לעץ ואמר לו: אילן, אילן, במה אברכך? פירותיך מתוקים, צילך נאה, אמת המים עוברת תחתיך, אלא יהי רצון שפירותיך יהיו מתוקים, כל הנטיעות הנוטעין ממך יהיו כמותך

ינון אזולאי:  שהפירות שלו יהיו מתוקים, שהמים יעברו שם, שבדיוק יהיו כמוהו, זה מה שהוא מבקש ממנו

ינון אזולאי:  אומר לו, זאת הברכה שאני מכין לך

ינון אזולאי:       אנחנו נמצאים בעולם שאנחנו מסתכלים לפעמים רק על הפחות-טוב שיש בו, אולי אפילו על הרוע שיש בו

ינון אזולאי:  אבל עלינו לזכור: אנחנו נמצאים בארץ, ארץ ישראל, שיש בה את אמת המים, שיש בה פירות מתוקים, שיש בה צל נאה, יש פה אנשים טובים

ינון אזולאי:  רק המלחמה הזאת הוכיחה לנו עד כמה עם ישראל עם מאוחד, עם שבו אחד אוהב את השני

ינון אזולאי:       יכולים להיות ערב המלחמה חילוקי הדעות והמחלוקות הכי גדולים בעם ישראל

ינון אזולאי:  ברגע שבעם ישראל אחד צריך את השני – אין עוד דוגמה בעולם, אין עוד מדינה בעולם שיכולה להיות כזאת, שיכולה להיות מאוחדת ברגעים כאלה; אגב, הרגעים האלה גם בשמחה וגם בעצב

ינון אזולאי:      ולכן, כשאנחנו מסתכלים על הימים האלה, הימים הקשים שאנחנו עוברים, אסור לנו להיות בשפיפות קומה אלה להגביה קומה ולהסתכל האחד על השני ולומר: אנחנו, עם ישראל, עם אחד

ינון אזולאי:  פירותינו מתוקים, צילנו נאה

ינון אזולאי:  יהי רצון שהנוער שלנו, שהדורות הבאים שלנו, יהיו כמונו ואף יותר טובים מאיתנו

ינון אזולאי:      יש לנו עם ישראל, עם חזק

ינון אזולאי:  מה שנותר לנו – רק לברך ולהתפלל להשבתם של החטופים בריאים ושלמים, עד כמה שאפשר להגיד את זה, אבל שיחזרו בריאים ושלמים; להשבתם של חיילי צה"ל בריאים ושלמים; ושבעזרת השם אנחנו עוד ננצח ואנחנו עוד נחגוג ביחד כולנו את הניצחון הגדול על ארגוני הטרור, על האויבים שקמים עלינו בכל יום לכלותנו, ולא יצליחו, כי הרוח שלנו חזקה מכל טרור, מכל אומה, כי עם ישראל חי

ינון אזולאי:  בעזרת השם, ביחד ננצח ונישאר מאוחדים

רון כץ: אמן

ינון אזולאי: לכל חבריי אני אומר פה: כולנו, אנחנו צריכים את האווירה הזאת, להמשיך ולהיות מאוחדים

ינון אזולאי:  לפעמים זה קשה, אני יודע

ינון אזולאי:  לפעמים יש מחלוקות, יש מריבות

ינון אזולאי:  אבל אם כל אחד מאיתנו יגיד את זה לעצמו, בראש ובראשונה לעצמו; אם אני קם בבוקר ואגיד את זה לעצמי אז גם כשאני אתווכח עם השני – ומותר להתווכח ומותר לחלוק – אנחנו נגיע בסוף שגם אחרי זה אנחנו נמשיך לאהוב

ינון אזולאי:  אנחנו נשים את המחלקות

ינון אזולאי:  יש חילוקי דעות, זה בסדר, אבל אנחנו יחד יכולים להמשיך ולאהוב אחד את השני כי עם ישראל עם אחד

ינון אזולאי:  בעזרת השם, אנחנו עוד נעשה, ננצח ונצליח בעזרת השם

ארז מלול: אמן ואמן

ארז מלול:  אני מזמין את השרה אורית סטרוק להשיב בשם שר הביטחון יואב גלנט על הצעת החוק

אורית סטרוק: מכובדי היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, חברי חבר הכנסת ינון אזולאי, אני מבקשת להזכיר מעל הבמה הזו זכרו הטוב של אביך הצדיק, אחד מחברי הכנסת הכי צדיקים שאי-פעם היו בכנסת ישראל - -     

ארז מלול: היה מורה שלי

אורית סטרוק: - - שהיה דואג לאסירים באשר הם, היה הולך לבתי הסוהר לבקר אותם, לדאוג להם, לראות במצוקותיהם, למלא את כאבם, לשמוע את כאבם, לוודא שנותנים להם יחס אנושי

אורית סטרוק:  וכמה מתאים שאתה מעלה הצעת חוק כזו שרואה לנגד עיניך ועיני כולנו את אלה שנמצאים לא בבתי הכלא שלנו אלא בשבי חמאס, באכזריות של חמאס

אורית סטרוק:  וכמה יפה שאתה כממשיך דרכו שם את הנושא הזה לנגד עיניך גם בהצעת חוק

אורית סטרוק:  תבורך

אורית סטרוק:      אני רוצה להגיד שאני נוהגת כל בוקר להתפלל במערת המכפלה לשלומם של השבויים והחטופים שלנו ומקריאה את השמות שלהם במקום – במקום שהוא הכי מסוגל לתפילה

אורית סטרוק:  מערת המכפלה זה מקום שכל התפילות עולות ממנו

אורית סטרוק:  אני מקריאה אותם בשמותיהם, שם-שם, ומבקשת רחמים עליהם

אורית סטרוק:  חשבתי להקריא פה את התפילה, אבל נעזוב את זה

אורית סטרוק:  מספיק שאני אומרת שבאמת מכל הלב – אני מאמינה שזה נושא שכולנו צריכים מאוד מאוד להתפלל עליו

אורית סטרוק:       יש מחלוקות איך נכון יותר להשיב אותם, שזה מחלוקות, אבל אין מחלוקת שאנחנו כולנו רוצים שהם ישובו

אורית סטרוק:  אנחנו כולנו מתפללים יום-יום שהם יעמדו בקשיים הנוראים שהם מתמודדים איתם שם

אורית סטרוק:  אנחנו צריכים לחשוב עליהם כל יום, כל יום, ולשים אותם על לוח ליבנו

אורית סטרוק:  אז תודה לך על הצעת החוק החשובה הזאת, ומן הסתם על כל היחס הנכון לאנשים האלה, גם השבויים עצמם וגם בני המשפחות שלהם, שליבם נקרע והם עוברים את הנורא מכול

אורית סטרוק:       אני רוצה גם להצדיע מהמקום הזה לידידי הטוב, ראש מועצת קריית ארבע, שבנו אליקים שלמה חטוף בעזה והוא עומד בגבורה עצומה ואומר: אני רוצה את הבן שלי, אני אוהב את הבן שלי, אני דואג לבן שלי, אבל אני לא מוכן שישחררו מחבלים בשביל הבן שלי, ואני עוד יותר לא מוכן שיפסיקו את המלחמה בשביל הבן שלי, כי אנחנו במלחמה הזאת חייבים לנצח

אורית סטרוק:       אליהו ליבמן ואיתו משפחות נוספות מפורום תקווה נותנים תקווה לכולנו

אורית סטרוק:  אני לא באה, חס ושלום, להגיד אף מילה על אנשים שלא בפורום הזה

אורית סטרוק:  אף אחד מאיתנו לא עומד במקום שלהם ולא מתמודד עם האימה שהם מתמודדים איתה

ארז מלול: כאב עצום

אורית סטרוק: אין לנו בכלל את היכולת לשפוט אף אחד, אבל אני מצדיעה לאליהו ליבמן מהמקום הזה

אורית סטרוק:       אני אקריא ברשותך את תשובתו של שר הביטחון להצעת החוק: החוק הקיים שאותו מבקשים חברי הכנסת לתקן נחקק בנובמבר 2023 בעקבות אירועי 7 באוקטובר והצורך לתת מענה נרחב למשפחות החטופים והנעדרים

אורית סטרוק:  לפי החוק, משולם מדי רבעון מענק בסכום של 21,000 שקלים חדשים לכל אחד מאחיו ואחיותיו של החטוף או הנעדר ולכל אחד מילדיו

אורית סטרוק:  מאחר שהורים שכולים מקבלים תוספת בגין אחים עד גיל 22 ואלמנות מקבלות תגמול בעד היתומים עד גיל 21 או עד סיום שירות חובה, לפי המאוחר, נוצר פער בין האחים לילדים

אורית סטרוק:  כמו כן, במקרים חריגים יש זכאות לתגמולים עבור יתומים וגם מעבר לגיל זה

אורית סטרוק:       חברי הכנסת מציעים לתקן את העיוות שנוצר והאבחנה בין האחים והילדים ולהעניק את המענק מעל גיל 21 גם למי שמקבל תגמולים מכוח חוק משפחות חיילים שנספו במערכה, תוך ביצוע קיזוז למניעת כפל תשלום

אורית סטרוק:  המשמעות התקציבית מבחינת תקציב המדינה היא זניחה מאחר שמדובר במקרים בודדים

אורית סטרוק:  לפיכך, הממשלה תומכת בהצעת החוק והיא תקודם בתיאום עם הממשלה

אורית סטרוק:       אשר על כן, אני מבקש להודות לחבר הכנסת ינון אזולאי על היוזמה של התיקון החשוב ומבקש כי מליאת הכנסת תאשר את הצעת החוק בתמיכת הממשלה

אורית סטרוק:       גם אני, ינון, מבקשת להודות לך

אורית סטרוק:  תודה

ארז מלול: תודה רבה לשרה סטרוק

ארז מלול:       יש מתנגדים להצעה

ארז מלול:  חבר הכנסת רון כץ, שלוש דקות לרשותך

ארז מלול:  דווקא בהצעה הזאת - - -      

רון כץ: אני לא מתנגד

ארז מלול: אסור לך להגיד

ארז מלול:  לפי התקנון, אני צריך להוריד אותך

ארז מלול:  שלחו לי את זה עכשיו

רון כץ: שיף אמרה שזה לא נכון, אז זה בסדר

רון כץ:  הינה, היא אמרה שאפשר להגיד מה שרוצים

ארז מלול: בוא, אני אקריא לך את התקנון: "תמכה הממשלה בהצעת חוק או לא נקטה - - - רשאי אחד מחברי הכנסת הנוכח במליאה, כפי שיקבע יושב-ראש הישיבה, להציע להסיר את הצעת החוק מסדר-היום ולנמק את התנגדותו להצעת החוק במסגרת זמן שלא תעלה על שלוש דקות

ארז מלול:  קיבל אחד מחברי הכנסת רשות דיבור כדי לנמק את התנגדותו להצעת החוק, אך בדבריו תמך בה, יפסיקנו יושב-ראש הישיבה וייתן רשות דיבור לחבר כנסת אחר המבקש להתנגד"

רון כץ: למדנו משהו

רון כץ:       תודה רבה

רון כץ:  אדוני היו"ר, כנסת נכבדה, זה כנראה יום ההולדת העצוב ביותר שהיה לכנסת הזאת מעודה

רון כץ:  אנחנו אחרי אסון נורא – 24 לוחמים שנפלו על הגנת המולדת והצטרפו למאות נוספים שנפלו בשביל שאנחנו נוכל להיות פה

רון כץ:       אני עומד פה ואני נושא את הנאום הזה בפעם השלישית

רון כץ:  חייבים לשנות את הגישה במלחמה הזאת

רון כץ:  אי-אפשר, אי-אפשר, להמשיך להכניס סיוע הומניטרי – דלק, קמח ודברים אחרים – מצד אחד, ומהצד השני, לצפות שהאויב יישבר

רון כץ:  הוא לא יישבר אם אנחנו נמשיך להאכיל אותו – ככה פשוט

רון כץ:  אנחנו צריכים לחזור ולהציב את חיי לוחמי צה"ל מעל כל דבר אחר

רון כץ:       אני גם רוצה לתת לכם ספוילר, שזה עומד בדיני מלחמה

רון כץ:  זה עומד בדרישות החוק

רון כץ:  אין שום סיבה בעולם לסכן חייל אחד בשביל משימה, בשביל למקש בית או כל דבר אחר

רון כץ:  יש אמצעים אחרים שאפשר לעשות את זה – תשתמשו בהם כדי לעשות את זה

רון כץ:       מילה אחרונה לגבי מה שקורה בעם ישראל

רון כץ:  ראיתי איזו ידיעה שהאויב שמח מזה שהוא רואה שכואב לנו

רון כץ:  אז כן, כואב לנו על כל חייל שנופל במדינת ישראל כאילו הוא בן משפחה שלנו

רון כץ:  אבל באותה נשימה, אנחנו חזקים, אנחנו מאוחדים, אנחנו נחושים לעשות הכול, אבל הכול, בשביל לחסל את הארגון הנוראי הזה

רון כץ:  אף אחד לא מתבלבל לרגע, לרגע, וחושב להפסיק את זה, עד שחמאס לא יהיה קיים יותר בעולם, עד שלא יהיה דבר כזה

רון כץ:  אנחנו ניפרד מרצועת עזה – זה יהיה זיכרון ישן של מדינת ישראל, ואנחנו נפסיק את האירוע הזה

רון כץ:       אני רוצה לומר לכם משהו פה, לחברים שנמצאים פה

רון כץ:  אנחנו יכולים להתווכח על דברים

רון כץ:  אחדות, כמו שאמר הנשיא, לא מחייבת אותנו לומר את אותם דברים, אבל כן מחייבת אותנו להתנהג בצורה מסוימת

רון כץ:  בדבר אחד אין מחלוקת, הבית הזה מחויב ללוחמי צה"ל, עומד מאחורי לוחמי צה"ל ומפקדי צה"ל

רון כץ:       בשולי הדברים, חבר הכנסת אזולאי – פה אתה יכול להוריד אותי אחרי שאני מסיים – אני תומך בחוק

ארז מלול: תודה רבה

ארז מלול:  רוצה להשיב חבר הכנסת ינון אזולאי

ארז מלול:  ברוך הבא, שר המשפטים יריב לוין

ינון אזולאי: תודה רבה

ינון אזולאי:  רון, אני רק אגיד לך בנושא הזה

ינון אזולאי:  הזכות שלי היא לעלות אחרי שמישהו מתנגד, אז אני גם יכול לשכנע אותך ואז אוטומטית אתה מצביע והכול בסדר

ינון אזולאי:  גם לשיטת מי שאומר שלא עולים בשביל זה, אז אתה קודם כול אתה עולה, וכל עוד שלא אמרת שאתה בעד, זה בסדר ואתה יכול להגיד מה שאתה רוצה

ינון אזולאי:  מעבר לכך, עכשיו אני עולה ומשכנע ואתה יכול להצביע גם מבחינת הנראות

ינון אזולאי:       אני רוצה להגיב על הדברים שאמרת, וזה בהמשך הדברים

ינון אזולאי:  אנחנו עם חזק, אף אחד לא ישבור אותנו, ובעזרת השם כך נעשה ונצליח

ינון אזולאי:       אני גם רוצה להודות לשרה אורית סטרוק על הדברים החמים ועל שהעלית את זכרו של מור אבי

ינון אזולאי:  אגב, אני מרגיש אותו יום-יום

ינון אזולאי:  אני נמצא, וזכיתי לשבת בלשכה שלו

ינון אזולאי:  אני ממש בלשכה שלו, במקומו, בכיסא שלו, ואני מרגיש - - -      

ארז מלול: אפשר להרגיש אותו בזכות ינון

ינון אזולאי: אני ממשיך את הדרך שלו

ארז מלול: בזכות ינון

ארז מלול:  אני רואה את המעשים של ינון, ואני נזכר באבא שלו, זיכרונו לברכה

רון כץ: התפוח לא נפל רחוק מהעץ – זה נכון

ינון אזולאי: ברוך השם

ינון אזולאי:       הזכרת את התשובה של שר הביטחון

ינון אזולאי:  באמת, שר הביטחון, שר העבודה, והביטוח הלאומי, תחת משרד העבודה של השר יואב בן-צור, ישר נרתמו

ינון אזולאי:  הדבר הוא זניח

ינון אזולאי:  שר האוצר וכולם - -      

ארז מלול: גם משרד ראש הממשלה

ארז מלול:  אני הייתי בסיור וראיתי מה הם עושים

ארז מלול:  אי-אפשר לקפח גם אותם

ינון אזולאי:  - - נרתמים גדולים

ינון אזולאי:  אני לא אמרתי – בעניין הזה אני מפרגן למי שצריך

ארז מלול: בעניין הזה הם עושים

ינון אזולאי: אוקיי, אז אני מאוד מודה לכולם

ינון אזולאי:  החוכמה תהיה שנודה בסיום החוק

ינון אזולאי:  הרב אייכלר – בדיוק דיברתי איתו דקה לפני זה, והוא אמר שבעזרת השם החוק הזה יקודם

ינון אזולאי:  הרב אייכלר, אני מודה לך

ינון אזולאי:  אני יודע שכמו שלקחת את החוק הקודם הראשי ועשית אותו בזמן קצר – זה תיקון קטן – בעזרת השם, אני יודע שנעשה את זה יחד

ינון אזולאי:  יישר כוח, הרב אייכלר, על כל ההירתמות בתקופה הזאת ועל כל מה שאתה עושה בנושאים האלה

ארז מלול: יישר כוח

ינון אזולאי: מי ייתן שבעזרת השם במהרה, במהרה, נסיים את המלחמה הזאת בניצחון גדול של עם ישראל, ובעזרת השם נתבשר בשורות טובות

ינון אזולאי:  תודה רבה

ארז מלול: אמן ואמן

ארז מלול:       חבריי חברי הכנסת, נעבור להצבעה על הצעת חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים, חטופים ונעדרים (תיקון – זכאות למענק לאחים ולילדים מעל גיל 21), התשפ"ד-2024, הצבעה

ארז מלול: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 19 

ארז מלול: נמנעים – אין  

ארז מלול: להלן תוצאות ההצבעה: 19 בעד, כולל טלי, אין מתנגדים, אין נמנעים, אני קובע כי הצעת חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים, חטופים ונעדרים (תיקון – זכאות למענק לאחים ולילדים מעל גיל 21), התשפ"ד–2024, עברה בקריאה טרומית ותעבור לדיון בוועדת העבודה והרווחה

ארז מלול:  תודה רבה

ארז מלול:  << הלסי >> הכנסת עובדים פלסטינים לישראל << הלסי >>       

ארז מלול: חבריי חברי הכנסת, נעבור לנושא הבא, הצעות דחופות לסדר-היום

ארז מלול:  ההצעה הדחופה הראשונה היא בנושא: הכנסת עובדים פלסטינים לישראל

ארז מלול:  הצעות מס' 2286, 2295, 2320, 2324 ו-2337

ארז מלול:  את ההצעה הגישו חברי הכנסת משה סעדה, עודד פורר, אוהד טל, לימור סון הר מלך ואברהם בצלאל

ארז מלול:  ראשון הדוברים, חבר הכנסת משה סעדה – ידידי, בבקשה

ארז מלול:  שלוש דקות לרשותך

משה סעדה: ברשות ידידי, יושב-ראש הכנסת, ברשות חבריי חברי הכנסת, מדינת ישראל ביקשה לקנות שקט והכניסה פועלים מעזה

משה סעדה:  השקט המדומיין הזה התפוצץ לכולנו בפנים בטבח הקשה והנורא של 7 באוקטובר

משה סעדה:  21,000 פועלים שנכנסו מעזה ניצלו את מדינת ישראל

משה סעדה:  הפועלים אספו מידע על הבסיסים והאזרחים, והשתמשו במידע הזה לטבוח את אזרחי ישראל

משה סעדה:  צריך להבין: אין הבדל בין הפלסטינים מעזה לבין הפלסטינים מאיו"ש – כולם מעוניינים בדבר אחד: לטבוח בנו ולהשמיד אותנו

משה סעדה:  אני רואה, יש כאלה שמפקפקים, אבל עשו סקרים, ולא אנחנו

מיקי לוי: תסבירו לי, למה הם עובדים בהתיישבות?      

עודד פורר: אני אענה לך

ארז מלול: רגע, רגע, בהתיישבות - - - ביהודה ושומרון - - -      

משה סעדה: זה צו אלוף

טלי גוטליב: כי השב"כ אישר להם – זה נורא

מיקי לוי: אי-אפשר להיות דו-פרצופי

מיקי לוי:  בהתיישבות כן, אבל פה לא

משה סעדה: חבר הכנסת מיקי לוי, זה אלוף פיקוד מרכז, וזה לא תקין, כי אסור שתהיה איפה ואיפה

מיקי לוי: אל תכניסו אותם

מיקי לוי:  ראש מועצת קרני שומרון אמר: אני לא רוצה

מיקי לוי:  אל תכניסו

משה סעדה: נכון

משה סעדה:  מיקי, אתה צודק

משה סעדה:  אסור לעשות איפה ואיפה ואסור להכניס אותם לא לארץ ולא ליהודה ושומרון, כי אני דואג לביטחון אזרחי ישראל כולם

משה סעדה:  אמרתי שהמכנה המשותף בין הערבים ביהודה ושומרון לבין הערבים בעזה, הפלסטינים, זה דבר אחד: להשמיד אותנו

משה סעדה:       אדוני היושב-ראש, בסקר שנערך לאחרונה בקרב ערביי יהודה ושומרון התברר ש-83% תומכים בטבח הנורא והקשה, טבח שכלל עריפת ראשי תינוקות, אונס

משה סעדה:  83% תומכים בטבח הזה

משה סעדה:  אבל כן יש הבדל

משה סעדה:  ההבדל הוא שמעזה נכנסו לארץ 21,000 פועלים, ואילו מיהודה ושומרון נכנסים מדי יום 150,000 פועלים

משה סעדה:  תחשבו לעצמכם מה יקרה ברגע שהם יחליטו לבצע פיגוע

משה סעדה:  בניגוד לעזה, אין פה גדר, אין פה מכשול

משה סעדה:  כל מה שנותר להם לעשות הוא לבוא ולבצע

משה סעדה:  הם נמצאים בתוך הערים שלנו, בתוך הבתים שלנו

משה סעדה:  אומה חפצת חיים לא מעסיקה את מי שתומך בטרור ומעודד טרור נגדה

משה סעדה:       לצערי, כבוד היושב-ראש, מדינת ישראל מכורה לפלסטינים

משה סעדה:  הגיע הזמן להתפכח ולהיגמל מהעסקת פלסטינים

משה סעדה:  על ממשלת ישראל לקבל החלטה ברורה לאלתר, להפסיק העסקת פלסטינים בארץ, בין שביהודה ושומרון ובין שמעזה

משה סעדה:  כל חודש שהממשלה שלנו לא מקבלת החלטה זה עולה למשק 3

משה סעדה: 1 מיליארד שקל

משה סעדה:  במשך ארבעה חודשים, מ-7 באוקטובר עד היום, כמעט ארבעה חודשים, 12 מיליארד – בגלל שהממשלה מבוששת לקבל החלטה

משה סעדה:  הגיע הזמן לסתום את הגולל על המחשבה שיחזרו לעבוד כאן פלסטינים, ולפעול לאלתר להביא פועלים ממדינות אחרות בהקדם האפשרי

משה סעדה:       כבוד היושב-ראש, אני מבקש לקיים דיון מעמיק בנושא בוועדת החוץ והביטחון על כל ההשלכות הביטחוניות של העסקת פועלים פלסטינים בארץ

ארז מלול: תודה רבה

ארז מלול:  אני מזמין את חבר הכנסת עודד פורר

עודד פורר: מי השר?      

ארז מלול: יש פה שרה – השרה סטרוק

עודד פורר: אה סליחה, לא ראיתי אותה

עודד פורר:  אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חברי הכנסת, הסוגיה הזאת היא סוגיה – היו הרבה מילים שנזרקו לחלל האוויר לאורך הזמן, אבל בואו, שנייה, נבין מה קרה כאן ב-7 באוקטובר

עודד פורר:  ב-7 באוקטובר נכנסו מחבלי חמאס לתוך היישובים, טבחו, אנסו, רצחו, ובזזו באופן חסר תקדים את האוכלוסייה האזרחית שם וגם את מחנות צה"ל שהיו באזור

עודד פורר:  חלק נכבד מהמודיעין שהיה בידי אותם מחבלים היה על ידי, ומתוך פועלים שנכנסו, עבדו ביישובים האלה, עבדו באזורים האלה והעבירו את המודיעין הזה לחמאס

עודד פורר:  העובדה הזאת לבדה מחייבת אותנו לבחון מחדש קודם כול את כל היחס שלנו באשר להכנסת פועלים

עודד פורר:  וזה מה שהייתי מצפה מהממשלה לעשות

עודד פורר:  עכשיו, אחרי ה-7 באוקטובר, על הכנסת פועלים פלסטינים אי-אפשר לעשות פיילוט

עודד פורר:  אי-אפשר לעשות פיילוט לא של 18,000, לא של 8,000 ולא של עשרה

עודד פורר:  כי מספיק אחד, אחד, בעיקר כשאנחנו נמצאים עוד בשעת מלחמה, כדי לייצר פה פיגוע קשה מאוד

עודד פורר:  והמשמעויות של זה, גם על האזרחים – אתה יודע, יש פה משפחות; אחד מבני המשפחה נמצא במילואים – משפחה לבד

עודד פורר:  פתאום רואה שהפועלים מגיעים, וברור לחלוטין – בטח כשאנחנו יודעים מה קורה בתוך יהודה ושומרון, עם ההסתה חסרת התקדים שהם חווים שם, עם הדה-לגיטימציה למדינת ישראל שנמצאת, אומנם היא נמצאת במערכת החינוך, אבל בשלושה חודשים האלה ביתר שאת

עודד פורר:  יש שם סיר לחץ מבעבע, אבל מבעבע של שנאה

עודד פורר:  אז לאן רוצים לשחרר את זה? כאן, לתוך שטח ישראל?      מה שצריכה לעשות ממשלת ישראל – מה שהייתי מצפה, גברתי השרה – זה לקבל החלטה על פתיחת האפשרויות להבאת פועלים זרים בהיקפים הרבה יותר נכבדים – כי המשק זקוק לפועלים זרים, גם בחקלאות, גם בבניין, גם בתעשייה, ובהרבה מאוד תחומים – באופן כזה שיפצה על כל העובדים הפלסטינים שנכנסו לכאן לפני 7 באוקטובר

עודד פורר:  אנחנו נמצאים בעולם שונה ובמדינה שונה מאז 7 באוקטובר

עודד פורר:  ואם מישהו עוד חשב שאולי הכנסת הפועלים תורמת לשקט, אין הוכחה טובה יותר מ-7 באוקטובר

ארז מלול: אז איך אתה מסביר את זה שבבתי חולים, שיש רופאים ואחים – מה תעשה שם? יש שם הרבה מהמגזר הערבי

ארז מלול:  ואחים, ועובדי ניקיון

עודד פורר: אני לא מדבר על המגזר הערבי

טלי גוטליב: הוא ממש לא דיבר על המגזר הערבי

טלי גוטליב:  הוא דיבר על פלסטינים מעזה

עודד פורר: אני לא מדבר על המגזר הערבי בכלל

עודד פורר:  אני מדבר על עובדים מיהודה, שומרון וחבל עזה

עודד פורר:  מהמקומות האלה, עם אישורי עבודה כאלה או אחרים – שלא יכניסו

עודד פורר:  כי גם העובדים הפלסטינים שנכנסו מרצועת עזה לתוך שטח מדינת ישראל לפני 7 באוקטובר – כולם עברו אישור של שירות הביטחון הכללי

עודד פורר:  וכולם קיבלו את החותמת כדי שיוכלו להיכנס לתוך שטח מדינת ישראל

עודד פורר:  ועם החותמת הזאת הם אספו מודיעין, הם הכווינו את מחבלי חמאס

ארז מלול: תודה רבה

עודד פורר: לכן, פה צריך להיות קו ברור

עודד פורר:  אני אומר לך את זה, גברתי השרה – לא פיילוט, לא ניסיון, לא כלום

עודד פורר:  תביאו לפה עובדים זרים מכל מקום שצריך ואפשר

עודד פורר:  יהודה ושומרון, חבל עזה – שיתפרנסו שם

ארז מלול: תודה רבה

ארז מלול:  חבר הכנסת אוהד טל, בבקשה

ארז מלול:     אבל עודד, גם לא התייחסת – רגע, שנייה, אני לא מפעיל את הזמן – להערה שלא ידעתי עליה, של חבר הכנסת מיקי לוי, שביהודה ושומרון יש הרבה עובדים פלסטינים

ארז מלול:  ביהודה ושומרון – בכל אזורי התעשייה שם

ארז מלול:  ויש אישור מיוחד ויוצאים והכול

ארז מלול:  לא ידעתי את הנקודה

לימור סון הר-מלך: - - -     

עודד פורר: - - - אני לא - - -     

ארז מלול: ראשי הרשויות יכולים להתנגד לזה

אוהד טל: אדוני היושב בראש, גברתי השרה, חבריי חברי הכנסת, משה, אני חושב שאתה דיברת קודם, אני ככה שמעתי בחצי אוזן שציינת את הסקר שהיה בשבועות האחרונים ברשות הפלסטינית ביהודה ושומרון ועזה, ששאל את הפלסטינים מה דעתם על האירועים האחרונים

אוהד טל:  72% מהם סבורים שההחלטה לפתוח במתקפה האכזרית של 7 באוקטובר הייתה: "מוצדקת וראויה לשבח", 90% מכחישים בכלל את הטבח, ו-75% תומכים בחמאס גם אחרי ואולי בעקבות האירועים של 7 באוקטובר

אוהד טל:       רק לפני שבוע קיבלנו תזכורת ברעננה מה קורה כשפלסטינים נכנסים לעבוד במדינת ישראל

אוהד טל:  ואני שואל שאלה פשוטה - - -     

ארז מלול: הם היו ללא אישור, דרך אגב

ארז מלול: איפה?     

אוהד טל: מה זה קשור? עם אישור, בלי אישור

ארז מלול: לא, לא, צודק

ארז מלול:  עם הערה, נקודה שחורה של השב"כ

ארז מלול:  יש פה מחדל, באמת איך הם הגיעו

אוהד טל: יפה

אוהד טל:  אז אנחנו משחקים ברולטה רוסית בחיים של אזרחי מדינת ישראל – לקחת את האנשים האלה שתומכים בחמאס, מצדיקים את הטבח, ולהכניס אותם לתוך החצר האחורית שלנו? אז אני חושב שטוב עשו חברי הקבינט שדחו את הפיילוט של משרד הביטחון להחזיר אלפי עובדים מהרשות הפלסטינית אל מה שנקרא ישראל הקטנה

אוהד טל:  אבל כמובן, לצערנו זה לא המצב ביהודה ושומרון, שלשם נכנסים מדי יום 10,000 עובדים מהרשות הפלסטינית ליישובים ללא בדיקה מספקת באישור אלוף הפיקוד, כאילו שחיי התושבים בקדומים ובאלקנה ובכפר עציון שווים פחות מחיים של אנשים אחרים במדינת ישראל

אוהד טל:       אז צריכים לייצר מדיניות מאוד פשוטה ומאוד ברורה: אם זה נכון להכניס פועלים, תכניסו אותם לכל מקום; אם זה לא נכון, אזרחי יהודה ושומרון, תושבי יהודה ושומרון, לא צריכים להיות שונים בדבר הזה

אוהד טל:      עכשיו, צריכים גם לומר את האמת, מאז תחילת המלחמה יש הרבה מאוד ענפים במשק - - -     

ארז מלול: חבר הכנסת מיקי לוי, חבר הכנסת מיקי לוי, הוא אפילו לא שומע

אוהד טל: מאז תחילת המלחמה הרבה מאוד ענפים במשק באמת נכנסו לקיפאון, מכיוון שהתלות שלנו בפועלים הפלסטינים כל כך גדולה

אוהד טל:       אז הגיע הזמן, כן, גברתי השרה, שממשלת ישראל תיקח את הנושא הזה בשתי ידיים – אני יודע שאת מסכימה איתי – ותייצר תוכנית מסודרת לגמילה של מדינת ישראל מהתלות בפועלים הפלסטינים

אוהד טל:  אני חושב שאחרי 7 באוקטובר כולנו צריכים, מה שנקרא, להפסיק לטמון את הראש בחול, להבין שיש פה איום אמיתי, שאנחנו חייבים לייצר תוכנית מסודרת ולפתור את הדבר הזה

אוהד טל:      עכשיו, יש הרבה מדינות בעולם שיודעות לעשות את זה

אוהד טל:  יש מדינות במזרח התיכון שיודעות להביא מסות של עובדים, ידיים עובדות, יודעות לעשות את זה

אוהד טל:  אנחנו צריכים ללמוד מהן וליישם מודלים כאלה

ארז מלול: תודה רבה

אוהד טל: אפשר, אגב, גם לקדם זאת – 30 שניות אחרונות – באמצעות תמריצים לצעירים, עבודה עברית

אוהד טל:  בואו נחזק עבודה עברית, ניתן תמריצים בצורה נכונה

אוהד טל:  בואו נרתום את יהדות התפוצות לסיפור הזה

אוהד טל:  נרוויח שניים במחיר אחד – גם נחזק את הקשר איתם

ארז מלול: לו יהיה כדבריך

ארז מלול:  תודה רבה

אוהד טל: זו המשימה שלנו

אוהד טל:  אני מבקש שנדון בדבר הזה בוועדה הרלוונטית

אוהד טל:  תודה

ארז מלול: תודה רבה

ארז מלול:  אני מזמין את חברת הכנסת לימור סון הר מלך

ארז מלול:  בבקשה, שלוש דקות

לימור סון הר-מלך: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, כמו רבים מחבריי נדהמתי לראות בימים האחרונים כי בכוונת ראש הממשלה ושר הביטחון לשוב ולאפשר את כניסתם של פועלים ערבים מיהודה ושומרון לתחומי מדינת ישראל הריבונית, כאילו לא אירע דבר

לימור סון הר-מלך:  מעשה כזה הוא בגדר טירוף מוחלט, שכן רק לפני כחודשיים פורסם כי חלק ניכר מהמידע ששימש את לוחמי הנוח'בה הנאצים מחמאס לביצוע המתקפה בעוטף עזה נאסף על ידי פועלים ערבים שעבדו ביישובי האזור

לימור סון הר-מלך:       די להסתכל על תוצאות הסקר המצמרר האחרון, שחשף כי 85% לפחות מערביי יהודה ושומרון תומכים בטבח הנורא שביצע חמאס, כדי להבין שהכנסת הפועלים הערבים כמוה כהפלת פצצות מתקתקות במרכזי הערים בישראל

לימור סון הר-מלך:      מספרים לנו שהשב"כ ידע לנטר ולמנוע אישורי כניסה מערבים שעוסקים בטרור

לימור סון הר-מלך:  אבל הפועלים העזתים שנכנסו לישראל ושימשו כחיילי אויב לכל דבר, כמו גם עשרות מחבלים אחרים שביצעו פיגועים בישראל בשנים האחרונות, היו בעלי אישורי עבודה שעברו אישור שב"כ

לימור סון הר-מלך:       פעם אחר פעם אנחנו מופתעים מהעומק המודיעיני שאליו הצליחו אויבינו לחדור, עד לשמורים שבבסיסי צה"ל; מופתעים מהפיגועים שמכים בנו שוב ושוב בעומק ישראל, ונדהמים בכל פעם מחדש כשמגלים את זהות המחבל שעבד במשך שנים במקום והיה מוכר כאדם חייכן ונעים הליכות

לימור סון הר-מלך:  בכל פעם אנו מופתעים מחדש, משום שברוב סכלותנו לא השכלנו להבין שכולם היו חייליו של אותו אויב צמא דם, מי בגלוי ומי בסתר, שרק חיכו ליום פקודה שבו יוכלו לבצע את זממם

לימור סון הר-מלך:      במשך שנים סירבנו להבין זאת, אך אז הגיע טבח שמחת תורה והלם בנו

לימור סון הר-מלך:  ייקח עוד זמן רב להפיק את כל המסקנות הנדרשות ממאורעות הדמים הללו, אך כבר כעת זה ברור: לא עוד

לימור סון הר-מלך:  מדינת ישראל איננה יכולה להרשות שכלכלתה תהיה מוחזקת ותלויה בידי אזרחי אויב ותומכי טרור, שבכל רגע נתון יכולים לנצל את עבודתם כדי לפגוע בעם היהודי, אם באמצעות טרור ואם על ידי השבתת ענפים נרחבים במשק באופן מכוון ועוין, כמו שכבר קורה בפעמים רבות בתחום התחבורה הציבורית ובתחומים נוספים

לימור סון הר-מלך:      החזון שאליו אנו צריכים לשאוף הוא שעם ישראל ידע להחזיק את המשק הישראלי בכוחות עצמו, וישוב לעסוק גם בעבודות כפיים, בחקלאות, בבנייה ובעבודות עפר, בדיוק כמו שעבדו הדורות הקודמים, שהיו חדורים בערכים של ציונות ואהבת הארץ וראו בכך זכות עצומה

לימור סון הר-מלך:      אך עד אז יש למצוא פתרונות אחרים במקביל ולהחליף את העובדים הערבים בפועלים ממדינות זרות אחרות שאינן עוינות, שישלימו את החסר, ייהנו ממשכורת ראויה למשפחותיהם, וכמו שראינו עד היום, אף יספקו איכות ותפוקה טובות יותר

לימור סון הר-מלך:  זה אפשרי, זה הכרחי, וזה בידיים שלנו

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה רבה

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת אברהם בצלאל, בבקשה

אברהם בצלאל: אדוני היושב-ראש, חבריי השרים, השר מרגי, הכבוד שלנו שאתה יושב איתנו פה בכנסת ישראל

אברהם בצלאל:  זה הכבוד הגדול

ארז מלול: - - - הוא החשוב - - - לא חשוב

אברהם בצלאל: הוא ביקש שאני אעשה כבוד, אז אני משיב חזרה לשר ממפלגתנו, השר שעושה הרבה הרבה כבוד לעם ישראל, למפלגה ובאמת לכל אזרחי מדינת ישראל

אברהם בצלאל:  יישר כוח על הכול

אברהם בצלאל:      חבריי חברי הכנסת, הערב נציין את ראש השנה לאילנות

אברהם בצלאל:  חכמינו מותחים קו משווה בין האילנות לאדם, כי האדם עץ השדה

אברהם בצלאל:  ביום זה כולנו, כל אזרחי ישראל, זקוקים להתחדשות ולאיחוד השורות בתוכנו, כי רק כך אנחנו נצליח להתחדש כמו שהאילנות מתחדשים

אברהם בצלאל:  אני בכוונה אומר את זה, כי אתמול השתתפתי בכמה לוויות של כמה קדושים מחיילי צבא הגנה לישראל, שנפלו במלחמה על המולדת

אברהם בצלאל:  לאחר שחזרתי הביתה, הדהדו בי המילים שעליהם חזרו שוב ושוב בני המשפחות בכל ההלוויות: אתם, נציגי הציבור, תעשו הכול כדי שנהיה יחד

אברהם בצלאל:  זו דרישתן של המשפחות, זו צוואת הנופלים, זו דרישת לוחמינו היקרים – וזו המחויבות שלנו

אברהם בצלאל:      כשאני שומע פה היום חברים, חברי כנסת, שמדברים בעד פילוג, אני פשוט מזדעזע

אברהם בצלאל:  העם שלנו מבקש דבר אחד: אחדות ואחדות ואחדות

אברהם בצלאל:  זה מה שאנחנו צריכים בימים מאתגרים אלו

אברהם בצלאל:  החובה הלאומית שלנו היא לאחד את השורות בינינו

אברהם בצלאל:       אך ישנה עוד חובה שמוטלת עלינו, והיא הפשטת הביורוקרטיה כדי שאזרחי ישראל יוכלו להתקיים בכבוד

אברהם בצלאל:  היעדר היכולת להעסיק עובדים פלסטינים במצב הנוכחי מציבה אתגרים רבים בענפי המשק השונים

חנוך דב מילביצקי: חבר הכנסת סעדה, חבר הכנסת סעדה, אנא מכם

חנוך דב מילביצקי:  תודה

אברהם בצלאל: אני קורא מכאן לחבריי להצטרף למאמצים בהפשטת הביורוקרטיה ולהביא כמה שיותר עובדים זרים למדינת ישראל

אברהם בצלאל:  נושא זה קריטי להמשך קיומה של כלכלת ישראל

אברהם בצלאל:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה, אדוני

חנוך דב מילביצקי:  ישיב על ההצעה השר מיקי זוהר בשם השר המקשר בין הממשלה לכנסת

חנוך דב מילביצקי:  בבקשה

מכלוף מיקי זוהר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, נמסר על ידי הגורם הרלוונטי, ואני מקריא בשמו את התשובה הקצרה והלקונית: אנשי המקצוע טרם גיבשו את המלצתם בנושא

מכלוף מיקי זוהר:  לכשתגובש ההמלצה, היא תובא לדיון בקבינט המדיני-ביטחוני להכרעה

משה סעדה: אבל תוריד לנו 3

משה סעדה: 1 מיליארד שקלים עד שיגבשו, מי ישלם את זה? בכל חודש האוצר אומר שלא מקבלים החלטה על 3

משה סעדה: 1 מיליארד שקלים

קריאה: זה לא סימפוזיון פה

משה סעדה: ארבעה חודשים זה 12 מיליארד שקלים

מכלוף מיקי זוהר: אם תרצו, אני יכול להביע את עמדתי האישית שהיא אינה מחייבת לא את הממשלה ולא את הקבינט

מכלוף מיקי זוהר:  אבל עמדתי האישית היא שהרשות הפלסטינית צריכה לשנות את דרכיה, להפסיק לשלם כסף למשפחות מחבלים, להפסיק את החינוך לטרור בתוך בתי הספר ובערכות הלימוד שלהם

מכלוף מיקי זוהר:  להימנע או יותר נכון, אפשר להגיד שהגיע הזמן שיגנו את הטבח הנורא ב-7 באוקטובר כפי שצריך לגנות אותו

משה סעדה: איך הם יגנו אם הם משלמים לנוח'בה? קשה להם

מכלוף מיקי זוהר: ועד שהדברים האלה יקרו, לי באופן אישי קשה נורא לראות כניסה של עובדים פלסטינים לישראל

מכלוף מיקי זוהר:  אני חושב שברגע שהם ישנו את דרכם, גם האוכלוסייה שהם אחראים עליה אולי תראה זמנים טובים יותר וימים יפים יותר

מכלוף מיקי זוהר:  זוהי העמדה שלי, הבעתי אותה גם בעבר, אין לי בעיה להביע אותה שוב

מכלוף מיקי זוהר:  אני מקווה שגם הקבינט וגם אלו שמקבלים שם את ההחלטות יקבלו את ההחלטות בהתאם לקריטריונים האלה

מכלוף מיקי זוהר:  תודה

חנוך דב מילביצקי: תודה

חנוך דב מילביצקי:  אנחנו נצביע על העברת הדיון בנושא לוועדת החוץ והביטחון

חנוך דב מילביצקי:  הצבעה

חנוך דב מילביצקי: בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 9 

חנוך דב מילביצקי: נמנעים – אין 

חנוך דב מילביצקי: 	תשעה בעד, אחד נגד, אין נמנעים

חנוך דב מילביצקי:  אני קובע שההצעה תעבור לדיון בוועדת החוץ והביטחון

חנוך דב מילביצקי: חברי הכנסת, ההצעה הדחופה הבאה היא בנושא: הדוח הלאומי לאובדן המזון ולהצלתו: כמעט 23 מיליארד שקלים בשנה מתבזבזים עקב אובדן מזון

חנוך דב מילביצקי:  את ההצעה הגישו חברי הכנסת יונתן מישרקי, משה רוט, אחמד טיבי, צגה מלקו, אימאן ח'טיב יאסין, אלון שוסטר ויבגני סובה

חנוך דב מילביצקי:  ראשון הדוברים – חבר הכנסת משה רוט, בבקשה

חנוך דב מילביצקי:      עד שמשה רוט יגיע, אני רוצה להצהיר לפרוטוקול שחברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין מבקשת למסור שהצביעה נגד הצעת החוק של חבר הכנסת אליהו רביבו למניעת הוצאה של כספים מישראל על ידי מסתנן או נתין זר או עבורו, אך הצבעתה לא נקלטה

חנוך דב מילביצקי:  תוצאות ההצבעה לא משתנות, כמובן

חנוך דב מילביצקי:      ועוד דבר אחר עבור כולנו, חברת הכנסת גוטליב, אני בטוח שאת תרצי לשמוע

חנוך דב מילביצקי:  פגש אותי בדרך דוד טוהר, אבא של חייל גולני אדיר טוהר, זיכרונו לברכה, שנפל ב-7 באוקטובר

חנוך דב מילביצקי:  החלפתי איתו כמה מילים ושאלתי אותו אם אפשר לעזור, אז הוא אמר לי כן, והוא ביקש ממני גם להעביר מסר, וזה המסר שאני מעביר: אתם חייבים לדבר אחדות

חנוך דב מילביצקי:  הבן שלי לא נפל בשביל שום דבר אחר, אתם חייבים לדבר אחדות, אתם צריכים לתת כוח לחיילים, ועכשיו אתם לא עושים את זה

חנוך דב מילביצקי:  כך הוא אמר: ועכשיו אתם לא עושים את זה, אתם מוכרחים לתת להם כוח

חנוך דב מילביצקי:       הבטחתי שאני אעביר את המסר, ואני חושב שכל אחד מאיתנו – כל אחד מאיתנו צריך לקחת על עצמו עבור החיילים, לעשות עוד השתדלות ומאמץ, עוד השתדלות ומאמץ על הדבר הזה, להפגין אחדות, לחפש מעלת חברינו ולא חסרונם, ובתקופה הזו להמעיט בהתבטאויות אחרות עד כמה שאפשר

חנוך דב מילביצקי:  תודה

חנוך דב מילביצקי:      חבר הכנסת רוט

משה רוט: קודם כול, אדוני היושב-ראש, אני מצטרף מאוד לקריאה החשובה שקראת, והלוואי שתיפול על אוזניים קשובות, תודה

חנוך דב מילביצקי: בבקשה, אדוני

משה רוט: אדוני היושב-ראש, האמת היא שנתת לי שלוש דקות, יכולתי לדבר על הנושא הזה גם שלוש שעות, אבל אני חושב שכולם יבינו את חומרת העניין

משה רוט:  אנחנו בארץ ישראל, מדינת היהודים, נכון? העם היחיד שיש לו חוק דאורייתא, יש איסור דאורייתא שנקרא "בל תשחית"

משה רוט:  אני לא חושב שיש ילד אחד יהודי שלא מכיר את האזהרה החמורה הזאת – לא לזרוק אוכל

משה רוט:  והינה, פלא-פלאים, נכון? כולנו גדלנו ככה? איך אימא שלנו הייתה אומרת? ילדים באפריקה - -     

חנוך דב מילביצקי: אין להם אוכל

משה רוט: - - אין להם אוכל, נכון

משה רוט:  אבל רחמנא ליצלן, יש דוח שאומר שמבזבזים, זורקים לפח, יותר מ-8 מיליון טונות אוכל

משה רוט:  כמעט 23 מיליארד שקלים נזרקים לפח בשנה

משה רוט:  עכשיו, זה לא רק נזרק לפח, אלא שזה עולה לנו כסף

משה רוט:  זאת אומרת לא רק שזורקים את האוכל, עולה לנו כסף לזרוק את האוכל הזה

משה רוט:  זה אוכל שהיה יכול לבוא לאנשים

משה רוט:  מצד אחד אנחנו מדברים על זה שיש דוח עוני ויש בעיה של ביטחון תזונתי – והינה, פה אנחנו זורקים אוכל

משה רוט:  המקור של האיסור "בל תשחית" – כמה מתאים שזה לערב ט"ו בשבט – המקור הוא על כריתת עצים

משה רוט:  שם זה כתוב, זה המקור, רק שחז"ל למדו מזה שאסור להשחית אוכל

משה רוט:      אני חושב שהנושא חשוב מאוד

משה רוט:  אני רוצה להודות לכל המציעים שהצטרפו לדבר החשוב הזה, להצעה הדחופה הזאת

משה רוט:  חבר הכנסת מישרקי, כמו שהוא רגיש מאוד לעניינים חברתיים, אני יודע שהדבר הזה נוגע לך מאוד מאוד

משה רוט:       אני רוצה לבקש שלא ניתן לנושא הזה לרדת מסדר-היום

משה רוט:  והראייה היא כי שמונה שנים, שמונה שנים, מדי שנה בשנה, יש דוח על הנושא הזה

משה רוט:  זאת אומרת שיש דוח ומגישים את הדוח, והינה, כולנו ממשיכים הלאה

משה רוט:  אני חושב שהגענו למצב של להגיד – עד כאן

משה רוט:  השנה, הט"ו בשבט הזה, אני רוצה להבטיח לאזרחי ישראל – ואני רוצה להבטיח את זה גם בשם יתר המציעים – שאנחנו לא ניתן לדבר הזה לרדת מסדר-היום, ואנחנו נעביר את זה לוועדה

משה רוט:  זו לא תהיה סתם קריאת "קראתי ואין עונה", אלא זו תהיה קריאה אמיתית ולשינוי אמיתי בדבר הזה

משה רוט:  כולם ישבו ביחד מסביב לשולחן בוועדה למצוא פתרון לנושא הזה, חד וחלק

משה רוט:  אם נעשה כך, היה שווה לבוא ולהיות בכנסת

משה רוט:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה, אדוני

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת יונתן מישרקי

יונתן מישרקי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, מכובדי השר, מיקי מכובדי, שלום

יונתן מישרקי:  לפני שלושה שבועות נימקנו כאן על הדוכן את ההצעה לסדר-היום שעסקה בנושא דוח העוני ואי-השוויון של הביטוח הלאומי

יונתן מישרקי:  הנושא שאנו עוסקים בו היום מתקשר באופן ישיר לנתוני דוח העוני שפורסמו בתחילת החודש

יונתן מישרקי:  כ-2

יונתן מישרקי: 6 מיליון טונות בשווי של כ-23 מיליארד שקלים בשנה הן היקף אובדן המזון לשנת 2022 לפי הדוח הלאומי לאובדן המזון ולהצלתו, שפורסם לפני שבועיים

יונתן מישרקי:  זאת לצד העובדה ש-1

יונתן מישרקי: 4 מיליון איש חיים באי-ביטחון תזונתי; מאות אלפי משפחות שחיות באי-ביטחון תזונתי, מאות אלפי משפחות שחיות בחרדה אם יהיה להן מה לאכול

יונתן מישרקי:       אובדן המזון הוא מצב שבו מזון ראוי למאכל אינו מגיע לצרכנים, אלא מתבזבז בשלבים שונים של שרשרת המזון

יונתן מישרקי:  הצלת מזון היא פעולה של איסוף, טיפול והפצה של מזון לאנשים הזקוקים לו, לאותן מאות אלפי משפחות שמשוועות לו

יונתן מישרקי:  מלבד זה, בעיקר האיסור החמור "בל תשחית" אוסר עלינו להשחית דבר שאפילו אדם אחד אחר יכול ליהנות ממנו

יונתן מישרקי:  על אחת כמה וכמה כמויות עצומות כאלה של מזון, שיכולות להגיע לפיהם של אלפי ילדים רעבים

יונתן מישרקי:  הנתונים שפורסמו מצביעים על כך ש-50% מהמזון שהושמד, 1

יונתן מישרקי: 3 מיליון טונות בשנה, היו בנות הצלה, כלומר מזון הראוי למאכל בשווי של כ-8 מיליארד שקלים

יונתן מישרקי:  זה אומר שבכל שנה אנחנו משאירים מאחורינו מאות אלפי משפחות שחיות במצוקה ובחוסר

יונתן מישרקי:       טרם עליתי לכאן לדוכן לנאום, דיברתי גם עם שר הרווחה, שרגיש מאוד לטובת העניין הזה, יחד עם חבריי שהגישו את ההצעה הזו לסדר-היום, וחשבנו שאולי יהיה נכון להכניס להצעה שאנחנו מקדמים בוועדת העבודה והרווחה בנוגע לרשות למאבק בעוני סעיף שמתקשר לנושא הזה, ולצרף את העמותות האלה תחת הרשות בצורה כזו שנוכל להביא לידי ביטוי את הפצת המזון שמתייתר לטובת האוכלוסייה הזו

יונתן מישרקי:       זה רעיון שאני חושב שהוא מבורך, ואני מודה לך על ההסכמה, אדוני השר

יונתן מישרקי:  מלבד זה, כמובן, יש עוד כל מיני רעיונות לטיפול, יש הצעות חוק שמונחות בעניין הזה

יונתן מישרקי:  אני מניח שגם השר יזכיר את זה בהמשך

יונתן מישרקי:       אני מודה לך, חבר הכנסת משה רוט

יונתן מישרקי:  זו פעם שנייה היום על הדוכן שאני מודה לך, כי אתה באמת מגיש ומצליח לקדם הצעות שהן חשובות לטובת האזרח

יונתן מישרקי:  זה נושא חברתי מהמעלה הראשונה

יונתן מישרקי:  וכמו שאמרת, גם אנחנו, גם החברים שהצטרפו להצעה לסדר-היום, מתחייבים לא להניח ולא להרפות לנושא מסדר-היום

יונתן מישרקי:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה, אדוני

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת אחמד טיבי

אחמד טיבי: כבוד היושב-ראש, לפי הממצאים של הדוח שפורסם ב-9 בינואר, היקף אובדן המזון במדינה לשנת 2022 עמד על כ-2

אחמד טיבי: 6 מיליון טונות, בשווי של 23 מיליארד שקל – כ-37% מהיקף הייצור של המזון בישראל, ו-1

אחמד טיבי: 3 מיליון טונות מתוכן, 50%, היו בנות הצלה

אחמד טיבי:  כלומר, אפשר היה לנצל אותן – כלומר, מזון הראוי למאכל, בשווי של כ-8 מיליארד שקל

אחמד טיבי:       עוד מנתוני הדוח, 1

אחמד טיבי: 4 מיליון איש חיים במדינה באי-ביטחון תזונתי – כלומר, היעדר גישה סדירה למזון ראוי – והפגיעה הכלכלית במשק לצד עשרות אלפי המשפחות שפונו מבתיהן תביא להחמרה משמעותית של האי-ביטחון התזונתי, שיש בה בכדי להשפיע על כלל אזרחי המדינה ועל האוכלוסיות המוחלשות בפרט

אחמד טיבי:  זאת מעבר להיבט הסביבתי והבריאותי

אחמד טיבי:       הנתונים של ביטוח לאומי מצביעים על כך שחוסר הביטחון התזונתי בקרב החברה הערבית גדול פי ארבעה – פי ארבעה – מאשר באוכלוסייה הכללית, כך ש-43% מהמשפחות בחברה הערבית סובלות מחוסר ביטחון תזונתי

אחמד טיבי:  זה משבר שמדגיש את החשיבות הקיימת בהצלת מזון

אחמד טיבי:  וכאשר אנחנו מדברים על הצלת מזון, אי-אפשר לא להזכיר את הרעב שתושבי עזה סובלים בימים אלה

אחמד טיבי:  מצור של אין מים נקיים, אין חשמל, אין גז, אין אוכל

אחמד טיבי:  אנחנו קמים כל בוקר ושואלים אם נמות מרעב או מהפצצה, כפי שמספרת אסמע, תושבת הרצועה

אחמד טיבי:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת צגה מלקו, בבקשה

צגה מלקו: אדוני היושב-ראש, כבוד השר מיקי זוהר, חבריי חברי הכנסת, חבריי שהציעו – קודם כול, אני מאוד מעריכה אותם, כי בהתמדה בנושא חברתי כמו חבר הכנסת מישרקי, רוט – ממש אני מעריכה אתכם

צגה מלקו:       לפי ממצאי הדוח שפורסם ב-9 בינואר 2024 על ידי לקט ישראל ו-BDO בשיתוף משרד הבריאות ומשרד הגנת הסביבה, הדוח הלאומי לאובדן המזון והצלתו, כמעט 23 מיליארד שקלים בשנה מתבזבזים עקב אובדן מזון בישראל

צגה מלקו:  היקף אובדן המזון בישראל לשנת 2022 עומד על כ-2

צגה מלקו: 6 מיליון טונות, בשווי של כ-23

צגה מלקו: 1 מיליארד שקלים – כ-27% מהיקף ייצור המזון בישראל, ו-1

צגה מלקו: 3 מיליון טונות מתוכן, 50%, היו בנות הצלה – כלומר, מזון הראוי למאכל, בשווי של כ-8

צגה מלקו: 1 מיליארד שקלים

צגה מלקו:       עוד מנתוני הדוח עולה כי 1

צגה מלקו: 4 מיליון איש חיים בישראל באי-ביטחון תזונתי – כלומר, היעדר גישה סדירה למזון ראוי

צגה מלקו:  הפגיעה הכלכלית במשק, לצד עשרות אלפי המשפחות שפונו מבתיהן בעקבות המלחמה, תביא להחמרה משמעותית של האי-ביטחון התזונתי, שיש בה כדי להשפיע על כלל אזרחי המדינה ועל אוכלוסיות מוחלשות בפרט

צגה מלקו:  זאת מעבר להיבט הסביבתי והבריאותי

צגה מלקו:       המשבר הנוכחי מדגיש את החשיבות הקיימת בהצלת המזון, ובכך להביא להקטנת הפערים ומניעת אי-ביטחון תזונתי בקרב השכבות החלשות במדינת ישראל

צגה מלקו:       לאור המצב, לאור הממצאים הללו, אנחנו צריכים לא לוותר, לבקש להקים איזשהו גוף לאומי אשר יפקח וידאג להצלת המזון בכלל, ולטובת אוכלוסיות מוחלשות בפרט

צגה מלקו:  במצב הנוכחי היום רוב האנשים גם מאבדים את מקום עבודתם, וגם מעגל העוני מתרחב

צגה מלקו:  לכן ביטחון תזונתי והצלה של המזון יכולים לסייע במיוחד לאוכלוסיות מוחלשות

חנוך דב מילביצקי: תודה רבה

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין

אימאן ח'טיב יאסין: כבוד היושב בראש, כנסת נכבדה, אני לא יודעת אם זה במקרה או לא במקרה שאנחנו תמיד מוצאים את עצמנו מחוברים בנושאים החברתיים במיוחד עם הח"כים החרדים

אימאן ח'טיב יאסין:  אני לא אחזור על הנתונים של הדוח העוני שיצא, גם של הביטוח הלאומי וגם של האלטרנטיבי וגם של עמותת לקט, ולא אחזור על הנתונים שחבריי הח"כים וחברתי כבר הציגו לפני, אבל די לנו להגיד שיש לנו כמעט חצי מיליון משקי בית במדינת ישראל שחיים מתחת לקו העוני, שזה אומר במפורש קרוב לשני מיליון אנשים עניים

אימאן ח'טיב יאסין:       אני חושבת שחובתנו כאן כנציגי ציבור להדהד ולהעלות את הנושאים האלה יומם ולילה עד למציאת פתרון

אימאן ח'טיב יאסין:  אני זוכרת את עצמי כילדה קטנה – אימי, זיכרונה לברכה, שלימדה אותנו שאם נופל לנו אוכל אז לא רק להתחרט על זה – אם זה אוכל שאפשר לנקות אותו, אם זאת פרוסת לחם – להרים, לנשק ולאכול, ואם היא לא ניתנת לאכילה, כבר התלכלכה, אז לשים את זה במקום שהציפורים והחיות יוכלו לאכול

אימאן ח'טיב יאסין:  אני שמחה על זה שאת זה רכשתי, ואני גם מנחילה את זה לילדיי וגם בתפקידים שכיהנתי לפני

אימאן ח'טיב יאסין:       אני רוצה להגיד שאין זו גזרת גורל שאי-אפשר לצאת ממנה

אימאן ח'טיב יאסין:  אני חושבת שכן יש אפשרות לתת מענה לאותם ילדים שישנים כל לילה רעבים, אם זה לפרי ואם זה למנה חמה, במיוחד לאור יוקר המחיה שאנחנו פוגשים בשנים האחרונות, ובמיוחד בתקופה הזאת

אימאן ח'טיב יאסין:  אצלנו בחברה קמו יוזמות, ואני רוצה להציע את הפתרון הזה ולשים אותו על השולחן, וגם שנדבר אותו, שנדון בדברים

אימאן ח'טיב יאסין:  כולי תקווה שכולנו נאגד ידיים ביחד כדי שהפתרונות האלה יצאו לפועל

אימאן ח'טיב יאסין:  ביות א-נעמי – כך קוראים לזה

אימאן ח'טיב יאסין:  האמת, חיפשתי את התרגום, ואפילו שאלתי כמה מהחברים פה בכנסת מה הפירוש המילולי של "נעמי"

אימאן ח'טיב יאסין:  זה לא ברכה, זה כאילו המתנות שהאל נתן לנו, זה הטובות שהשם נתן לנו, וזה בתים שיזמו אותם אנשים שיש להם יכולות

אימאן ח'טיב יאסין:  אבל מה הבעיה שבכל יישוב ויישוב יהיה בית רשמי כזה שמישהו מופקד עליו, שמקבל ומקבץ את כל הדברים ביחד, גם מהאנשים, גם מהאירועים, גם מהמוסדות וגם מהמפעלים, ומחלק אותם בצורה נאותה ומסודרת כמו שצריך

אימאן ח'טיב יאסין:       אז פתרונות יש

אימאן ח'טיב יאסין:  רק, כבוד השר – ואני פונה כאן לשר הרווחה – צריך לקבל החלטה

אימאן ח'טיב יאסין:  ואני חושבת שזה נוגע לליבה של העבודה של המשרד שלך

אימאן ח'טיב יאסין:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת אלון שוסטר – איננו; חבר הכנסת יבגני סובה – איננו

טלי גוטליב: שוסטר עושה עבודה מדהימה בדרום, תדעו לכם

חנוך דב מילביצקי: ישיב על ההצעה שר הרווחה והביטחון החברתי יעקב מרגי

חנוך דב מילביצקי:  בבקשה, אדוני

טלי גוטליב: אני רק אומר לך, היו"ר, שאלון שוסטר עושה עבודה מדהימה בעוטף – בצורה מדהימה – בשיקום, בחיזוק ובעידוד המורל של כל תושבי העוטף, תדעו את זה

טלי גוטליב:  אין פעם שאני לא מגיעה לדרום והוא בעשייה בלתי רגילה

טלי גוטליב:  תדעו את זה, ואו

יסמין פרידמן: ככה זה דרומים

טלי גוטליב: לא, באמת, תקשיבי, זה ראוי לכל הוקרה

יעקב מרגי: חבריי חברי הכנסת, מכובדי השר, קודם כול, תודה למציעים

יעקב מרגי:  אני אתחיל בפתיח לפני שאומר את התגובה הרשמית, גם הייתי רוצה את תשומת לב מזכיר הכנסת

יעקב מרגי:  אני לא יודע אם זה - - -     

טלי גוטליב: הוא רוצה את תשומת לב כולנו

יעקב מרגי: השאילתה הזו, אם הייתי צריך להחליט לאיזה משרד להפנות אותה – זה לא למשרד הרווחה, זה לשר הכלכלה, שיתכלל את כל הסוגיה הזאת

יעקב מרגי:  הרי אין יותר משר הרווחה שירצה להציל את כל המזון ולעשות איתו מה שלקט ישראל עושה היום

יעקב מרגי:  מי שמכיר את העשייה של לקט ישראל – עשייה ברוכה, מכובדת; לראות את המזון היבש והמבושל, איך הוא נעשה, באיזו רמה של היגיינה ואריזה ובדיקות איכות, וזה בשינוע

יעקב מרגי:  צריך לבקר במקומות האלה כדי להבין שזו עבודה, וזה מגיע לבתים שבאמת בשבילם לעיתים זו ארוחה יחידה

יעקב מרגי:  אז תארו לכם אם מה שעושה לקט ישראל – תכפילו את זה בכמויות ממה שמופיע בדוח שלה

יעקב מרגי:  אנחנו מאבדים בידיים שלנו ממון רב ומזון שיש מה לעשות איתו

יעקב מרגי:       לכן אם היה תלוי בי, הייתי מפנה את השאילתה הזו לשר הכלכלה או אפילו לשר להגנת הסביבה, כי זה אינטרס לאומי

יעקב מרגי:  זה משאב שקיים, ואנחנו מאבדים אותו בידיים

יעקב מרגי:      אז אני אומר את הנתונים כדי להבין את גודל האתגר

יעקב מרגי:  ולכן, חבר הכנסת רוט, מישרקי וכל הדוברים שדיברו קודם – אין ספק שצריך להיות המשך דיון בוועדה

יעקב מרגי:  אם שואלים אותי - - -     

אחמד טיבי: מישרקי, רוט - - -      

יעקב מרגי: אחמד טיבי, אימאן וצגה – כולם, ודאי

יעקב מרגי:  אני אמרתי רוט, כי הוא - - -     

אחמד טיבי: כי הם שני חרדים, אנחנו שני ערבים

יעקב מרגי: לא, אל תלך לשם

יעקב מרגי:  ואללה אישי, אני  - - -      

טלי גוטליב: למה אתה צוחק מזה? למה אתה צוחק מזה - - - גזענים? למה אתם צוחקים מהניסיון המבזה שלו להפוך אותך לגזען?     

יעקב מרגי: רגע, רגע, רגע

קריאות: - - -      

חנוך דב מילביצקי: רבותיי חברי הכנסת, אנא, אנא, אנא

יעקב מרגי: אני רציתי להוכיח לחבר הכנסת רוט שהקשבתי לו, כי ישבתי שם ודיברו איתי, אז הקשבתי לך, ואכן כן, צריך להיות דיון - - -     

יונתן מישרקי: ממני הוא לא יכול להתחמק, גם אם הוא רוצה

יעקב מרגי: רגע

יעקב מרגי:  צריך להיות דיון בוועדה, כן, ולהוביל את זה למשרד שיתכלל את זה

יעקב מרגי:  לכן אמרתי

יעקב מרגי:       עכשיו לתגובה: אדוני היושב-ראש, מכובדיי ומכובדותיי – הרגו אותנו עם השיח המגדרי הזה

יעקב מרגי:  מכובדיי חברי הכנסת, חברות וחברי הכנסת – סיבכו אותנו

יעקב מרגי:  הדוח הלאומי לאובדן מזון ולהצלתו שופך אור על כך שיותר משליש מהיקף ייצור המזון בישראל הולך לאיבוד בשנה

יעקב מרגי:  נתון זה מציג בפנינו איזו השפעה אדירה יש לבזבוז המזון על צמצום הביטחון התזונתי בישראל

יעקב מרגי:  משרד הרווחה זיהה מגמה זו לאורך שנים ופועל באופן רציף במסגרת המיזם לביטחון תזונתי להצלת המזון

יעקב מרגי:  במיזם הזה אנחנו כבר נעזרים בלקט ישראל, במפעל החשוב שלהם

יעקב מרגי:      פעילות המשרד להצלת המזון: לאורך השנים המשרד הפיץ מבחן תמיכה שמחזק את עמותות הגג ואף משתף איתן פעולה בתחומים רבים ומיזמים שונים – דניאל, אפילו אני לא יכול להתגבר על האוקטבות האלה

יעקב מרגי:      חשוב שנדע, בעמותות המזון יש עמותות קצה שמחלקות, העמותות הקטנות, והמשרד מכיר גם בעמותות גג

יעקב מרגי:  שתדעו שעמותות גדולות מפרגנות לעמותות הקטנות

יעקב מרגי:  עמותות הגג האלה נותנות חבילות ומזון לעמותות הקטנות לחלק

יעקב מרגי:  אז המשרד מכיר במבחן התמיכה גם בעמותות הגג

יעקב מרגי:  תמיכה בעמותות גג, מטרתה העיקרית לתמוך בעמותות הפועלות בתחום הצלת מזון יבש, פירות וירקות וחלוקה למשפחות נזקקות או לעמותות קצה

יעקב מרגי:  המבחן הזה מתוקצב ב-12

יעקב מרגי: 5 מיליון ש"ח לשנה

יעקב מרגי:      ב-2023 בהיקף הצלת מזון מעמותות הגג שנתמכו סופקו – שימו לב: 2

יעקב מרגי: 160 מיליון סלי מזון לשנה ממה שמוצל היום – תארו לכם מה הפוטנציאל – עבור 180,000 ראשי בתי אב בכל חודש

יעקב מרגי:  במסגרת המיזם הארצי לביטחון תזונתי משרד הרווחה מספק ארגזי פירות וירקות חודשיים מעמותת לקט ישראל בהיקף של 24 ק"ג בחודש עבור 1,600 משפחות

יעקב מרגי:  בסך הכול – 460,800 ק"ג בשנה – 460 טונות, למי שלא מבין

יעקב מרגי:      כל הפרויקטים לסיוע במזון לנזקקים הן בחגים, במסגרות ההזנה, סלי מזון חודשיים, ארוחה לתלמידים בבתי ספר – כולם מקבלים עודפי מזון יבש, פירות וירקות מחקלאים, ממפעלים או מעמותות גג

יעקב מרגי:  רבותיי, תחשבו רק על פרויקט השינוע הלוגיסטי של כל הלוגיסטיקה והאיסוף, באריזה ובשינוע של זה

יעקב מרגי:      באשר להקטנת הפערים ומניעת אי-ביטחון תזונתי בקרב השכבות החלשות באוכלוסייה – בימים שבשגרה משרד הרווחה שם לנגד עיניו את פעילות התמיכה התזונתית בפלטפורמות שונות

יעקב מרגי:  ראשית, היקף הפרויקטים הנתמכים בביטחון תזונתי עומד על 163

יעקב מרגי: 5 מיליון ש"ח בשנה

יעקב מרגי:  הפרויקטים כוללים בין היתר את המיזם לביטחון תזונתי – אתם יודעים, אין מקרה בעולם, אני יהודי מאמין

יעקב מרגי:  היום ט"ו בשבט, הצלת מזון, ביטחון תזונתי? הבוקר הייתי עם שאילתה, ועכשיו הצעה לסדר-יום – תזמון מעולה

יעקב מרגי:  כפי שאמרתי, הסכום עומד על 163

יעקב מרגי: 5 מיליון ש"ח בשנה

יעקב מרגי:  הפרויקטים כוללים בין היתר את המיזם לביטחון תזונתי, מתן מענה לניצולי שואה ונזקקים בשיתוף ארגון ה-claims, סל לפסח ושישה מבחני תמיכה לביטחון תזונתי

יעקב מרגי:  בנוסף, משרד הרווחה מטפל ב-108,000 משפחות בנזקקות עוני, והמשרד מסייע בתזונה שוטפת – שימו לב, מעבר לנזקקות עוני וביטחון תזונתי לא נשכח שיש 205,000 מושמי רווחה שלנו במסגרות ובמוסדות – כל התזונה שם 24/7 על המשרד, וזה בנוסף לביטחון התזונתי

יעקב מרגי:      נשיאה בתזונה שוטפת ל-205,000 משפחות במסגרות רווחה – ברחבי הארץ יש 133 מרכזי עוצמה ב-122 רשויות בהיקף תקציבי של כ-206 מיליון שקל

יעקב מרגי:  מרכזי עוצמה, רבותיי, למי שלא יודע – במחלקות הרווחה יש מרכזי עוצמה שמסייעים למשפחות שנמצאות - - -     

טלי גוטליב: אז למה סגרתם את מרכז העוצמה של אלו"ט? אלו"ט פרסמה אתמול

יעקב מרגי: את שאלת שאלה – רוצה תשובה?     

טלי גוטליב: כן

טלי גוטליב:  אלו"ט – אגודה לילדים אוטיסטים, אני רק מזכירה

טלי גוטליב:  זו עמותה לילדים בסיכון

יעקב מרגי: רגע, רגע

יעקב מרגי:  צר לי להגיד לך שהכשילו אותך, ואת לא פראיירית, ואני מכיר אותך

יעקב מרגי:  תני לי רגע, תבדקי: אלו"ט השתתפה במכרז, ואני אומר לך: ברשלנותה – ויסלחו לי על כל עבודת הקודש שהיא עושה – ברשלנותה הפושעת היא זלזלה בהליך המכרזי והפסידה בכל המכרזים

יעקב מרגי:  ועכשיו אני, יעקב מרגי צריך לראות איך אני פותר את הבעיה

טלי גוטליב: אני אגיד לך למה זה חשוב

יעקב מרגי: אז זה לא קשור למרכז העוצמה

יעקב מרגי:  תני לי רגע

קריאות: - - -      

חנוך דב מילביצקי: חברת הכנסת גוטליב, את תוכלי להתייחס דקה מהצד בשקט אחר כך, אחרי התשובה שלו

טלי גוטליב: לא צריך

טלי גוטליב:  אנחנו פותרים את זה בשנייה, פותרים את זה ברגע

יעקב מרגי: לשרים שלא מצויים בחומר יש יתרון לעלות לפה, אז הם לא מתחייבים

יעקב מרגי:  אבל אחד שמצוי בחומר, אי-אפשר לאתגר אותו

יונתן מישרקי: - - - לשמוע תשובה

טלי גוטליב: מה יש לך? מישרקי, באמת

טלי גוטליב:  אתה כל כך מרוכז בתשובות

טלי גוטליב:  אני לא עומדת - - - שלך

טלי גוטליב:      רק להגיד לך שאתה צודק על המכרז, אבל לאלו"ט יש ידע מאוד ספציפי על קשיים שקשורים למשפחות לילדים אוטיסטים

טלי גוטליב:  זה לא דומה לאף מרכז חוסן אחר

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, זה דיון פרטי?      

טלי גוטליב: וזהו, גמרנו

טלי גוטליב:  סומכת עליך שתפתור את זה

יעקב מרגי: זהו, לא רוצה להגיב

יעקב מרגי:  אם אני אגיב, אלו"ט עלולה להיפגע

יעקב מרגי:  עדיף לא להגיב

טלי גוטליב: סומכת עליך שתפתור את זה, למרות האי-מכרז, כן מכרז

יעקב מרגי: טוב, אנחנו נפתור את זה

חנוך דב מילביצקי: תודה, תודה, תודה

אחמד טיבי: מי שלא יודע מה זה - - -     

יעקב מרגי: באשר להקטנת הפערים ומניעת אי-ביטחון תזונתי בקרב השכבות החלשות באוכלוסייה - -      

טלי גוטליב: - - -     

יעקב מרגי: - - בימים שבשגרה משרד הרווחה שם לנגד עיניו את פעילות התמיכה התזונתית בפלטפורמות השונות כפי שאמרתי

יעקב מרגי:  בנוסף, משרד הרווחה – אפילו אני עם הקשב והריכוז הגבוה, הוצאת אותי

טלי גוטליב: סומכת עליך שאתה נצמד מייד - - -      

יעקב מרגי: בנוסף, במשרד הרווחה מטופלות 108,000 משפחות בנזקקות עוני, והמשרד מסייע בתזונה שוטפת כפי שאמרתי ל-250,000 מושמים במסגרות הרווחה

יעקב מרגי:  המשרד מקיים מדי שנה מאז 2022 מיזם משותף עם הקרן לידידות בהיקף של 70 מיליון ש"ח – 35 מיליון ש"ח נוספים מהמשרד ו-35 מיליון ש"ח מהקרן – כאשר במסגרת הפריטים לסיוע נכללת גם האפשרות לסייע בתחום המזון

יעקב מרגי:       ברצוני לציין כי בימים אלה משרדנו עומד בחזית האזרחית למען אוכלוסיות היעד של המשרד, כאשר הדגש ניתן בעיקר למשפחות בעוטף שפונו מבתיהן כמו גם סיוע לחטופים ולבני משפחותיהם

יעקב מרגי:  תחום הביטחון התזונתי הוא חלק בלתי נפרד לגבי כל משפחות המפונים, וניתן מענה הולם גם במסגרות האלה

יעקב מרגי:  משרדי פועל באופן ישיר מול אוכלוסיית היעד במענה מיידי על הצורך הבסיסי של ביטחון תזונתי

יעקב מרגי:      חבריי חברי הכנסת, א

יעקב מרגי:  אני מודה לכם שהעליתם את הנושא הזה לסדר-היום של הכנסת

יעקב מרגי:  כפי שאמר חברי יוני מישרקי, בימים אלה מונחת לפתחה של הכנסת הצעת חוק להקמת הרשות למאבק בעוני

יעקב מרגי:  זו בדיוק המטרה של הרשות הזו – לתכלל, לשים בתשומת לב 24/7 את הסוגיה הזו של המאבק בעוני

יעקב מרגי:  אני מזכיר, ואומר את זה בכל הזדמנות שאני אעלה לדוכן: משרד הרווחה הוא לא הבעיה - -      

גלעד קריב: נכון

יעקב מרגי: - - משרד הרווחה הוא הפתרון

יעקב מרגי:  מטופלי הרווחה, הן בתחום העוני, הן בתחומים אחרים – מטפלים בכשלים, לעיתים, האובייקטיביים והלא-אובייקטיביים, של משרד הבריאות, של משרד החינוך, של משרד האוצר

יעקב מרגי:  הפערים בחברה הישראלית – ככל שהמשרדים כולם יעבדו עם תשומת לב לצמצום פערים, משרד הרווחה יתפנה לדברים אחרים נוספים, שאין ברירה, צריך לטפל בהם

יעקב מרגי:  כל עוד יש משפחות רבות שחיות מתחת לקו העוני, האתגר של מדינת ישראל הוא להגדיל את אותה ההכנסה הפנויה שלהם, שהיא דלה, כדי להציף אותם אל מעבר לקו וכדי להרחיק אותם מקו העוני, כי גם לעומק העוני יש משמעות

יעקב מרגי:       אז אני מודה לכם, חבריי, ואני חושב שצריך להיות המשך דיון בנושא הזה

יעקב מרגי:  כפי שאמרתי בתחילה, זה לא צריך להיות בוועדת העבודה והרווחה כי זה לא תחום של הרווחה, זה תחום הצלת מזון; הצלת מזון זה פר אקסלנס לוועדת הכלכלה

יעקב מרגי:  משרדי הממשלה הנוגעים בדבר צריכים להקים איזה מנגנון – אני לא זורק את זה מעצמי – אפשר בשיתוף משרד הרווחה והמשרד להגנת הסביבה, וקיימות, כל מי שמתעסק

יעקב מרגי:  איבוד מזון במדינת ישראל זה אתגר

גלעד קריב: יש הרבה ניסיון בעולם

יעקב מרגי: הוכיחה לנו עמותת לקט ישראל, מהכמות הגדולה שהיא כבר מצליחה להוציא, מה אפשר לעשות עם זה

יעקב מרגי:  תארו לכם, עם הכמויות שלא מצילים מה עוד אפשר לעשות

יעקב מרגי:  ברוכים תהיו

יעקב מרגי:  אני מסכים לדיון ועדה, ומה שתחליטו, לאיזו ועדה שתחליטו

יעקב מרגי:  אני רק המלצתי

יעקב מרגי:  הכנסת סוברנית

יעקב מרגי:  אני חסיד של עקרון הפרדת הרשויות, לכן הכנסת סוברנית לקבוע באיזו ועדה זה יהיה

יעקב מרגי:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת פרידמן, רצית להתייחס

חנוך דב מילביצקי:  בבקשה, דקה מהצד

יסמין פרידמן: תודה, אדוני היושב בראש

יסמין פרידמן:  אדוני השר, שר הרווחה, אתה צודק במיליון אחוז

יסמין פרידמן:  זה לא המקום של ועדת הרווחה

יסמין פרידמן:  אני פשוט רוצה, בנוסף לכל הנתונים, לתת איזושהי נקודת מבט טיפה יותר רחבה

יסמין פרידמן:  לנושא המזון במדינת ישראל צריכה להיות תוכנית לאומית מלמעלה, שכוללת בתוכה גם את אובדן המזון, אבל גם את תכנון החקלאות, וגם את הטמנת האשפה – שזה המשרד להגנת הסביבה כמו שאמרת, אדוני השר

יסמין פרידמן:  היא כוללת בתוכה את ועדת המחירים, מה המחירים בפיקוח, מה המחירים שלא בפיקוח, ולמה בוועדת מחירים לא יושב אף נציג של משרד הבריאות

יסמין פרידמן:  ואז אנחנו מגיעים למצב שמהעניים ביותר כל אדם רביעי מאובחן עם סוכרת

יסמין פרידמן:  יש פה בעיה של תוכנית לאומית מלמעלה על המזון בישראל

יסמין פרידמן:       מה החקלאים מגדלים? מה מדינת ישראל צריכה שהחקלאים יגדלו? לעודד אותם לגדל את זה

יסמין פרידמן:  אנחנו לא מתחשבים לא במשבר האקלים ולא במשברים גיאופוליטיים

יסמין פרידמן:  אין תכנון מלמעלה

יסמין פרידמן:  לכן, אדוני שר הרווחה, הייתי מציעה תוכנית שצריכה לשבת במשרד ראש הממשלה, כי זה באמת צריך להיות מאוד מאוד רחב, ולא להסתכל על זה בצורה צרה, רק של אובדן המזון, אלא זה משהו הרבה יותר רחב

יסמין פרידמן:  תודה

חנוך דב מילביצקי: תודה

חנוך דב מילביצקי:  אנחנו נצביע על – ועדת הכלכלה?      

יונתן מישרקי: כלכלה

יונתן מישרקי:  רגע, רבותיי, משה

חנוך דב מילביצקי: חבר הכנסת רוט, ועדת הכלכלה?     

יעקב מרגי: אנחנו לא אחראים על - - -      

קריאות: - - -      

גלעד קריב: יעקב, יכול להיות שזה בריאות, כי הסיפור הכי גדול עם אובדן מזון הוא איך מבטיחים את הנושא של סטנדרט הבריאות לשימור המזון

גלעד קריב:  זו הסיבה שהממשלה לא קידמה את העניין

קריאות: - - -      

חנוך דב מילביצקי: חבר הכנסת מישרקי, אתה רוצה את זה אצלך בבריאות?     

יונתן מישרקי: אני רוצה את זה בכלכלה

חנוך דב מילביצקי: בכלכלה? חבר כנסת רוט, חבר הכנסת רוט, על מה מצביעים, אדוני?      

קריאות: - - -     

חנוך דב מילביצקי: בסדר

חנוך דב מילביצקי:  אנחנו נצביע על להעביר את זה לוועדת הכנסת, שתכריע לאיזו ועדה זה יבוא

חנוך דב מילביצקי:  הצבעה

חנוך דב מילביצקי: בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה  – 10 

חנוך דב מילביצקי: נמנעים – אין  ההצעה להעביר את הנושא לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה

חנוך דב מילביצקי: עשרה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים

חנוך דב מילביצקי:  הנושא יעבור לדיון לוועדת הכנסת, שתכריע איזו ועדה תמשיך את הטיפול

חנוך דב מילביצקי: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1705)

חנוך דב מילביצקי: ] 

חנוך דב מילביצקי: חברי הכנסת, הנושא הבא על סדר-היום: הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 42)  (שמירת חומר ארכיוני בידי עורך דין), התשפ"ד–2024, בקריאה ראשונה

חנוך דב מילביצקי:  אני כבר חשבתי משהו אחר

חנוך דב מילביצקי:       אני מזמין את שר המשפטים, חבר הכנסת יריב לוין, להציג את הצעת החוק

גלעד קריב: - - - היושב-ראש

טלי גוטליב: לפחות, גלעד, השר הולך לחסוך לנו את הארכיון - - -      

חנוך דב מילביצקי: מה, אדוני? סליחה? אני לרגע שמחתי, אבל לא

המשפטים יריב לוין: טוב

המשפטים יריב לוין:  תודה רבה, אדוני היושב-ראש

המשפטים יריב לוין:  השר, חברות וחברי הכנסת, קודם כול, הינה, אכן צירוף מקרים, אדוני היושב-ראש, שדווקא אתה מנהל את הישיבה כשהחוק הזה מגיע

המשפטים יריב לוין:  החוק הזה הוא ההוכחה שגם הדברים שאתה עושה וגם הדברים שאני מנסה לעשות הם באמת לגופו של עניין, כשם שקידמנו מהלך חשוב לסייע למתמחים בתקופה הקשה הזאת, ואני מקווה שהוא יגיע לקריאה שנייה ושלישית באמת בהקדם האפשרי כאן במליאה

המשפטים יריב לוין:       יש גם דברים שבהם צריך לסייע לציבור עורכי הדין ולציבור עורכי הדין שפרשו

המשפטים יריב לוין:  כאשר יש דבר כזה, שוב, באופן ענייני לחלוטין אני חושב שצריך להתגייס ולעשות, וכך אני משתדל לפעול

המשפטים יריב לוין:  לכן, אני מתכבד באמת להביא בפני הכנסת לקריאה ראשונה את הצעת חוק לשכת עורכי (תיקון מס' 42) (שמירת חומר ארכיוני בידי עורך דין), התשפ"ד–2024

המשפטים יריב לוין:  החוק הזה בא בעצם לתקן את המצב החוקי הקיים שקבוע בכללי לשכת עורכי הדין (שמירת חומר ארכיוני במשרדי עורכי דין), התשל"א–1971, כדי להבין ממתי הכללים האלה – עידן שלא דומה בכלל למה שאנחנו חווים היום

המשפטים יריב לוין:  צריך לומר שהגיונם של הכללים הקיימים לא כל כך ברור אפילו לשעתם, כאשר הם נקבעו, כי הם קבעו שני דברים שאין בהם הרבה היגיון

המשפטים יריב לוין:  מצד אחד, הם קבעו שמירה של החומר רק לחמש שנים, והדבר הזה מתעלם אפילו מאלמנט ההתיישנות במשפט האזרחי, שכידוע ברוב המקרים היא ארוכה יותר; מן הצד השני, הם גם קבעו חובה של עורך הדין לפנות ללקוח או ליורשיו כדי לבער אחר כך את החומר, תהליך שהוא כמעט בלתי אפשרי בחלוף השנים, למצוא באמת את הלקוחות או לדעת אפילו מי היורשים, לא כל שכן לפנות אליהם

המשפטים יריב לוין:  למה עורך דין שטיפל עבור לקוח באיזשהו תיק צריך לדעת שהלקוח נפטר, ולעקוב אחרי כל תולדות חייו ולחפש את צו הירושה שלו ולמצוא את היורשים – כל זה כדי לבער איזה תיק שנמצא אצלו, אחרי שנים שהטיפול בו כבר הסתיים? דבר בלתי הגיוני לחלוטין

המשפטים יריב לוין:       לא רק זה, אלא שצריך היה, על פי הכללים האלה, לשלוח הודעה בדואר רשום, עם כל הסרבול העצום שכרוך בעניין הזה

המשפטים יריב לוין:  והדבר הכי הזוי בעניין הזה, אדוני היושב-ראש, כל הסידור הזה טוב כמובן כל עוד עורך הדין נמצא ופעיל

המשפטים יריב לוין:  אני בכלל לא יודע אם כללים כאלה של הלשכה אפשר בכלל להחיל למשל על עורך דין שהתלה את רישיונו או פרש – שאלה מאוד גדולה, לדעתי בכלל אי-אפשר – ובטח ובטח כאשר עורך הדין נפטר והולך לבית עולמו

המשפטים יריב לוין:  קורה תהליך מאוד פשוט: משפחתו ניגשת אחר כבוד אל התיקים, מעמיסה אותם על צפרדע הזבל הקרוב, ובזה העניין הזה נגמר, ואחרי כל שנות השמירה הזאת ללא שום תכלית, בסוף גם שום דבר לא קורה ולא יוצא מהעניין הזה כלום

המשפטים יריב לוין:  נטל מיותר לגמרי, עם עלויות עצומות על ציבור עורכי הדין, על משרדי עורכי הדין, בעיקר על עורכי הדין העצמאים שמנהלים משרדים קטנים ושסובלים פה באמת מנטל רגולטורי וכספי שמלווה אותם שנים ארוכות ללא שום הצדקה

המשפטים יריב לוין:  אתם יודעים, זה כאילו קרן כזאת, קרן ששומרת על דברים ללא תכלית, ללא שיש מישהו שנהנה מהם, ורק עם הטלת מגבלות ועלויות שאין להן שום הצדקה

המשפטים יריב לוין:       אגב, בדין הקיים – שוב, אין זה פלא נוכח המועד שנקבע – אין בכלל התייחסות לכל העולם הדיגיטלי

המשפטים יריב לוין:  היום, אדוני היושב-ראש, מה שפעם היה תיקי נייר – ואני, כשנכנסתי לכנסת עוד היינו בשלב שהיו ניגשים עם כתבי בית דין ומגישים אותם ומקבלים מדבקה ושמים אותה על הנייר הכתוב וממציאים את הדברים בדואר וכו' – היום עם המעבר המסיבי לעולם הדיגיטלי אין בכללים האלה שום הסדרה של החומרים, שרובם ככולם היום הם כבר לא חומרי נייר

המשפטים יריב לוין:      לכן, לאור כל הדברים האלה, המטרה בהצעת החוק הזו היא להסדיר את הטיפול בחומר הארכיוני שנמצא בידי עורך הדין, לתקן את חוק הלשכה ולבצע בעניין הזה כמה תיקונים כדי להסדיר את הנושא הזה באופן שמתאים לימינו

המשפטים יריב לוין:  קודם כול, מוצע לקבוע תקופת שמירה עקרונית של שבע שנים – נדמה לי שההיגיון ברור נוכח כללי ההתיישנות; מוצע כמובן לאפשר לעורך הדין ולקוחו להתנות על תקופת השמירה האמורה ולהסכים בכתב על תקופת שמירה אחרת, ארוכה או קצרה יותר

המשפטים יריב לוין:  גם ההיגיון בדבר הזה מובן, בסוף הלקוח מגיע לעורך הדין כדי לקבל שירות משפטי, לא כדי לקבל שירותי ארכיון, וזה, נדמה לי, ברור לחלוטין

המשפטים יריב לוין:      מוצע לקבוע בתוספת השנייה להצעת החוק מסמכים ייחודיים שככלל יש חשיבות בשמירה עליהם או בתצורת המקור שלהם, כמו צוואות, שטרות, שיכול להיות שיהיה בהם צורך בהמשך, וזאת כדי לאפשר גמישות וגם יכולת באמת להכניס תיקונים בלי הליך חקיקה מלא של הרחבה כזו או אחרת, אם יש איזשהם מסמכים מסוימים שקיימים היום או אולי יהיו כאלה בעתיד שיש באמת צורך בשמירתם לתקופה אחרת

המשפטים יריב לוין:  לכן מוצע ששר המשפטים יוכל לשנות את התוספת הזו ולהוסיף מסמכים כאלה ככל שיהיה בכך צורך

המשפטים יריב לוין:      כמו כן, מוצע שבמהלך תקופת השמירה שאנחנו מגדירים בחוק – ואני מדגיש את העניין הזה, כי לטעמי בניסוח של החוק יהיה צורך בוועדה לדייק את הניסוח כדי שהדברים יהיו לגמרי בהירים

המשפטים יריב לוין:  אני מוכרח לומר שכשקראתי את החוק לפני הדיון חשבתי שאולי בכל זאת צריך להבהיר את הנקודה הזאת בצורה יותר טובה בניסוח

המשפטים יריב לוין:  הכוונה היא חדה וברורה: מוצע לקבוע באופן מפורש בתוך תקופת השמירה – לא מעבר לה, בתוך תקופת השמירה – תהיה אפשרות להמיר חלק מהמסמכים למסמכים אלקטרוניים ולשמור אותם בדרך אלקטרונית ולאו דווקא פיזית

המשפטים יריב לוין:  כמובן שלאחר תקופת השמירה זה עניין וולונטרי – אם עורך הדין ירצה לסרוק את המסמכים ולשמור אותם, הוא יכול, ואם לא – הוא יוכל לבער אותם ללא סריקה

המשפטים יריב לוין:  זאת אכן הכוונה

המשפטים יריב לוין:  בחוק יש באמת הוראות לעניין השמירה הדיגיטלית

המשפטים יריב לוין:       אני חושב שההסדר שהצעת החוק מביאה הוא הסדר מאוזן: מחד גיסא הוא נותן הארכה של כמה שנים, מקיים את התכלית האמיתית של שמירת המסמכים, ומצד שני מייצר בהירות וודאות לגבי היכולת לבער את המסמכים, מפסיק את המצב שתיארתי אותו קודם, שאין בו שום הצדקה

המשפטים יריב לוין:      חשוב לי גם לומר שההצעה הזו לא גובשה בחלל הריק

המשפטים יריב לוין:  נעשה כאן תהליך ארוך מאוד, ואני רוצה להודות לכל הגורמים שעסקו בעניין הזה, בראשם ליועצת המשפטית של משרד המשפטים עו"ד לאה רקובר ולצוות שלה

המשפטים יריב לוין:  נעשה כאן תהליך של שיתוף ציבור; תהליך של בחינת השפעות הרגולציה על ציבור עורכי הדין; נעשתה סקירה משווה בין-לאומית לבחינת החובה הקיימת בנושא הזה במדינות אחרות; נעשה שיתוף ציבור בעזרת פרסום התזכיר המוצע באתר חקיקה ממשלתי וכמובן פתיחתו לתגובות הציבור; נעשה סקר גם בעניין הזה ונערכה קבוצת מיקוד עם נציגים ממשרדי עורכי דין ובהשתתפות נציגי ועדת האתיקה הארצית של לשכת עורכי הדין

המשפטים יריב לוין:       אני חושב שהתוצאה שמובאת כאן היא באמת תוצאה קוהרנטית, מעמיקה, מסודרת, שתעשה סדר בתחום הזה ובהחלט תעשה אסדרה שתהיה לתועלת כולם ותקל על נטל מיותר שקיים היום ואיננו מביא תועלת

המשפטים יריב לוין:  על כן, אדוני היושב-ראש, אני כמובן מבקש שההצעה הזאת תאושר בקריאה ראשונה ותועבר – אני מניח – לוועדת החוקה, חוק ומשפט לצורך המשך הליכי החקיקה

המשפטים יריב לוין:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה, אדוני

חנוך דב מילביצקי:  רשימת הדוברים סגורה

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת גלעד קריב, בבקשה

גלעד קריב: אדוני היושב-ראש, חבריי וחברותיי חברי הכנסת, מכובדיי השרים, אני מבקש לנצל את שלוש הדקות שעומדות לרשותי על מנת לדבר בעניינם של החטופים, אך ארשה לעצמי לומר – לא בציניות, אדוני השר – שהלוואי שכל המהלכים שלך מול השחקנים הנוספים בעולם המשפט הישראלי אכן ייעשו בענייניות גרידא, לרבות קידום מינוים של עשרות שופטים שחסרים בבתי המשפט בכל הערכאות

גלעד קריב:  אני מקווה שסדרי העדיפויות שכולנו מחויבים לאמץ בעקבות התקופה הקשה שאנחנו מצויים בה יחלשו גם על ההתנהלות בתחום הזה

גלעד קריב:      מכובדיי השרים, כאמור, אני מבקש להתייחס לסוגיית החטופים

גלעד קריב:  לפני שעה לא ארוכה עמדה כאן השרה סטרוק, דיברה ברגישות רבה על עניינם של החטופים ועל משפחות החטופים

גלעד קריב:  השרה סטרוק ביקשה להביע הערכה במיוחד למשפחת ליבמן ולאותן משפחות חטופים שמציגות עמדה מסוימת לגבי המאמצים המדיניים והבין-לאומיים לשחרור החטופים

גלעד קריב:  ואני בהמשך לדבריה של השרה סטרוק, לא בסתירה, מבקש לנצל את הבמה כדי להביע את הערכתי העמוקה לכל משפחות החטופים ולכל אותן משפחות שהתאגדו במסגרת המטה, מטה המשפחות להשבת החטופים; אותן משפחות שמבינות שבחברה דמוקרטית, גם בזמן מלחמה, חשוב להפעיל את הכלים האזרחיים והדמוקרטיים שעומדים לרשותנו האזרחים על מנת להבטיח שנושא גורלי יימצא באמת ובתמים לנגד כל העוסקים במלאכה

גלעד קריב:      ואין לי חשד שמישהו ממקבלי ההחלטות פועל פה בציניות

גלעד קריב:  אבל בשל ריבוי המשימות והאתגרים הלאומיים, צריך לומר שאלמלא משפחות החטופים הציבו בצורה ברורה ובעוצמה ציבורית את עניין יקיריהן על סדר-היום התקשורתי והפוליטי, ריבוי המשימות וריבוי האתגרים עלול להביא למצב שבו המשימה הזו, שהיא הדחופה ביותר מבחינת לוחות הזמנים, תידחק הצידה

גלעד קריב:      ובהקשר הזה, אדוני, ובכך אסיים, אני מבקש לומר בצורה ברורה: הניסיון להציג את התזה שמרחב הפעולה היחיד שיש לממשלת ישראל בעניינם של החטופים הוא או המשך הלחימה או עצירה מוחלטת ונסיגה – זהו משחק לידי החמאס

גלעד קריב:  על ממשלת ישראל מוטלת החובה להציג מדי יום רעיונות יצירתיים ויוזמות ומהלכים בזירה הבין-לאומית, ובדיאלוג ישיר עם הגורמים הרלוונטיים, על מנת לקדם את עניינם של החטופים ולהביא לעסקה נוספת

גלעד קריב:       ואני מחזק את ידי המשפחות הפועלות במסגרת המטה, שמגיעות לכאן – תודה שאתן מזכירות לנו את החובה שלנו כנבחרי ציבור לעשות הכול - -      

חנוך דב מילביצקי: תודה, אדוני

גלעד קריב: - - לא ברמת הסיסמאות, אלא בפעולה מדינית, פוליטית וצבאית על מנת להשיב את אותם יקירים הביתה

גלעד קריב:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה, אדוני

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת אריאל קלנר – לא נמצא

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת ניסים ואטורי, בבקשה, אדוני

ניסים ואטורי: שאלו אותי כאן מאחור לאן נעלמתי

ניסים ואטורי:  אז לא נעלמתי

ניסים ואטורי:  אני חושב שכדאי לשמור על שיח מכבד בינינו, חברי הכנסת, כדי להוות דוגמה לציבור הישראלי

ניסים ואטורי:  חשוב, בין היתר, מעבר לכבוד ההדדי שיש בינינו, גם להראות את זה כלפי העם, עם כל הנחישות, גם בלחימה, גם בהחזרת החטופים

ניסים ואטורי:       אני רוצה לחזק את המשפחות קודם כול

ניסים ואטורי:  כולנו עושים ימים ולילות – גם בוועדות, גם בחוץ, גם בתודעה הכללית לגבי החטופים, חשיבות עליונה להחזיר אותם

ניסים ואטורי:  חשיבות לא פחותה היא ניצחון על החמאס, לנצח את החמאס

ניסים ואטורי:       אתה יודע, אני מנצל את זה לדבר פה – אני מקווה שלא עושים מדבקות, חוץ מהניו-מדיה אולי, בכנסת

ניסים ואטורי:  אני חושב שלא פחות חשוב זה שגם לתקשורת יש אחריות – זאת אומרת, לא לסלף דברים

ניסים ואטורי:  אתם יודעים, אני לא דיברתי בתקשורת כשבועיים – לא, אופיר? – לא שמעתם אותי, כי אני גיליתי שגם כשאתה בא לדבר משהו חיובי, בסוף לוקחים את המילה הראשונה, המילה האחרונה, הופכים את זה למשהו רע

ניסים ואטורי:  אני קורא לכולם פה, גם לתקשורת – אני מבין שיש לכם את הרצון לטרוף חבר כנסת מימין, אבל תבינו דבר אחד: גם לכם יש אחריות

ניסים ואטורי:  כולנו, כל עם ישראל כרגע צריך להיות מאוחד סביב המטרה והאתגרים שבדרך

ניסים ואטורי:  לא צריכים להילחם אחד בשני, לא להילחם אחד בשני, אני אומר עוד פעם, לא לסלף דברים, לא להמציא דברים, לא ליצור שנאה יש מאין

ניסים ואטורי:       ואני אומר עוד פעם: גם האויבים שלנו, שלא יחשבו שאנחנו נחלשנו איפשהו

ניסים ואטורי:  אנחנו עדיין חזקים, בכל הכוח בלחימה מול האויבים, ושם צריך לרכז את הכוח שלנו ואת המאמץ שלנו

ניסים ואטורי:  כולנו ביחד, כולם

ניסים ואטורי:  כמעט כולם

ניסים ואטורי:  בזה אנחנו צריכים להתעסק היום

ניסים ואטורי:  בגלל זה אני קורא לשלום בין האחים, בין עם ישראל, כולנו ביחד

ניסים ואטורי:  ראיתי שהדברים עולים לרמות כאלה שהעדפתי לא לדבר יותר בתקשורת בתקופה האחרונה, ואני עוד אחזור כשהדברים ישתנו, אופיר

מיקי לוי: הם מחכים לך

ניסים ואטורי: שיחכו

ניסים ואטורי:  שתהיה סבלנות

ניסים ואטורי:  קודם כול ננצח את החמאס – יותר חשוב מאשר לנצח אחד את השני בתוך עם ישראל, זה מה שאני חושב

ניסים ואטורי:      אני רוצה לשלוח תנחומים למשפחות

ניסים ואטורי:  הסיפור הזה, כמו שהוא קורע את כולנו, ואנחנו רואים שהנופלים – גם באסון שקרה לפני יומיים, וגם בכלל בלחימה הזאת, אנחנו רואים שזה פוגע בכל חלקי העם

ניסים ואטורי:  אנחנו רואים לפי שמות הנופלים והאזורים של הנופלים – אם זה קיבוצים, מושבים, מתיישבים – שיש כאלה שאוהבים לקרוא להם מתנחלים – מיהודה ושומרון, מהצפון, מהגולן, מכל הארץ

ניסים ואטורי:  המלחמה הזאת לא דילגה על אף אחד

ניסים ואטורי:  המחירים שאנחנו משלמים כבדים מאוד

ניסים ואטורי:  אני שולח תנחומים למשפחות

ניסים ואטורי:      אני רוצה להגיד שהחיילים שלנו גיבורים – גיבורים – והם מוערכים על ידי כולנו, וכולנו מאחוריכם

ניסים ואטורי:  בזכותכם מדינת ישראל קיימת

ניסים ואטורי:  בזכותכם כנסת ישראל קיימת

ניסים ואטורי:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה, אדוני

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת גלית דיסטל אטבריאן, בבקשה

גלית דיסטל אטבריאן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

גלית דיסטל אטבריאן:  הקשבתי רוב קשב היום לנאום של ראש האופוזיציה יאיר לפיד

גלית דיסטל אטבריאן:  אני רוצה לצטט כמה חלקים מהנאום שלו ביום החגיגי של ציון 75 שנות כנסת

גלית דיסטל אטבריאן:  אני מצטטת: "הכוח לקום מחדש קיים בתוכנו

גלית דיסטל אטבריאן:  תמיד היה ותמיד יהיה

גלית דיסטל אטבריאן:  אנחנו נמצא בתוכנו את הרוח והשכל כדי לבנות מדינה

גלית דיסטל אטבריאן:  ישראל תעשה את השינוי שהיא חייבת לעשות"

גלית דיסטל אטבריאן:      ויש לי שאלה ליאיר לפיד: מה עם השינוי שאתה חייב לעשות, יאיר? איך יכול להיות שאחרי הטבח נשארת בול אותו דבר? איך יכול להיות שלא למדת כלום? איך יכול להיות שלא הפקת אף לקח? איך יכול להיות שאתה עומד פה ונואם, וזה ברור לחלוטין לכל מי שמקשיב שאתה מסרב לעשות בדק בית? איך המדינה הזו תעשה שינוי, את השינוי שאתה צודק, שהיא חייבת לעשות, אם אתה לא משתנה במאומה, לא לוקח אחריות?      תרשה לי לצטט – אני חושבת שהוא ידיד שלך – את אביב גפן

גלית דיסטל אטבריאן:  רוצה שינוי? אני כאן כדי לעזור לך להבין מאיפה השינוי מתחיל

גלית דיסטל אטבריאן:  השינוי מתחיל, יאיר לפיד, בזה שאתה כבר לא מפנה אצבע לחרדים, ולא מפנה אצבע לציונות הדתית, ולא מפנה אצבע למכונת הרעל – קרי, למעלה ממיליון ליכודניקים שהיו צריכים לספוג את ההשפלה של קללות וגידופים מצד ראש ממשלה מכהן

גלית דיסטל אטבריאן:  השינוי מתחיל מזה שאתה מפנה את האצבע המאשימה אליך ובודק איפה הייתה האחריות שלך לתהום שכמעט הגענו אליה

גלית דיסטל אטבריאן:      אני יכולה לעזור לך

גלית דיסטל אטבריאן:  הפנקסנות – הפנקסנות שאתה התחלת לחלק את העם הזה למי נותן ומי משתמט, מי משלם מיסים ומי בוזז

גלית דיסטל אטבריאן:  אנחנו רואים היום שמיליון – ולמעלה מזה – ליכודניקים מהפריפריה, שלא סוגרים את החודש בגלל המיסים שהם משלמים על חנות הרחוב שלהם, שולחים את הילדים שלהם לצבא, לחילות הכי קרביים שיש

גלית דיסטל אטבריאן:  תתקף את הרגשות שלהם, תבקש מהם סליחה

גלית דיסטל אטבריאן:  שם מתחיל הריפוי, כשנותנים תוקף

גלית דיסטל אטבריאן:      רוצה לדעת איפה מתחיל השינוי? בזה שתתנצל על זה שלא תקפת ראש ממשלה – תקפת ציבורים שלמים במשך שנה שלמה מבית היוצר שלך

גלית דיסטל אטבריאן:  חרדים לא יכלו ללכת ברחוב כי זרקו עליהם שטרות של כסף על צווארון החולצה

גלית דיסטל אטבריאן:  זה מבית היוצר שלך

גלית דיסטל אטבריאן:  איך אתה מסוגל לעמוד ולדבר על אחדות ועל ריפוי ועל שינוי? זה לא סיסמאות פורחות באוויר; זה דורש מחיר, זה דורש הקרבה, זה דורש לקחת אחריות אמיתית וכנה לציבורים האלה

גלית דיסטל אטבריאן:  איך אתה יכול לדבר על שינוי כשמבית היוצר שלך מיטב בניה של הציונות הדתי קוללו: משיחיסטים, מה לא, פשיסטים

גלית דיסטל אטבריאן:  גם היום, בימים שהם קוברים את מיטב בניהם, גם היום, קוראים להם סרטן

גלית דיסטל אטבריאן:  זה מבית היוצר שלך, יאיר לפיד

גלית דיסטל אטבריאן:       אני לא מבינה את חוסר המודעות הזו

גלית דיסטל אטבריאן:  אני לא יודעת אם זה עיוורון מרצון

גלית דיסטל אטבריאן:  אני נותנת לך את ההקלה שאתה אוהב את עם ישראל ואתה אוהב את מדינת ישראל

גלית דיסטל אטבריאן:  אני פה אני לוקחת על עצמי להשתנות ולא לייחס לאחרים את הרע ביותר אלא את הטוב ביותר, אבל אם זה ככה, יאיר לפיד, עצתי לך היא: תעמוד מול ציבור ענק – ענק – שקיללת, שהוקעת, שגידפת, ששללת ממנו את התרומה שלו במשך שנה שלמה

גלית דיסטל אטבריאן:      תעמוד ביושר, באומץ – זה קשה, מי כמוני יודעת – ותבקש סליחה

גלית דיסטל אטבריאן:  תסביר להם שאתה לא שונא אותם

גלית דיסטל אטבריאן:  תסביר להם שאתה נותן תוקף לחוויה האנושית שלהם

גלית דיסטל אטבריאן:  אל תוציא אותנו עכשיו לבחירות, לעוד 2

גלית דיסטל אטבריאן: 7 מיליארד שקלים

גלית דיסטל אטבריאן:  בוא איתי לוועדות ותראה כמה הקשישים צריכים את הכסף הזה, כמה נפגעי הפוסט-טראומה צריכים את הכסף הזה

גלית דיסטל אטבריאן:  תקשיב לנשים שלהן, שצריכות לישון עם גבר שישן עם חיתול, ואין כסף

גלית דיסטל אטבריאן:  אין כסף לתת לטיפול שלהם, ואתה רוצה להוציא אותנו לבחירות

גלית דיסטל אטבריאן:       יאיר לפיד, אני הושטתי יד

גלית דיסטל אטבריאן:  רבים מהמחנה שלי והציבור שלי האחראי מושיטים יד

גלית דיסטל אטבריאן:  פעם אחר פעם חוטף ושותק

גלית דיסטל אטבריאן:  היד הזו חייבת לפגוש יד אחות

גלית דיסטל אטבריאן:  רק ככה תהיה אחדות, רק ככה יהיה פיוס – לא בסיסמאות, ובטח לא בפילוג, והכי לא בתהום שאתה ממשיך לדהור אליה ולהדהיר אליה את כולנו

גלית דיסטל אטבריאן:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי:  תודה

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת טלי גוטליב, בבקשה

טלי גוטליב:  חברת הכנסת דיסטל, גם את לא השתנית בכלום

טלי גוטליב:  אני אסביר לך למה – את לא השתנית בכלום כי את ממשיכה בשיח הזה: יאיר לפיד תשתנה, תגיד לנו סליחה

טלי גוטליב:  כל השיח הזה זה שיח של שנה שעברה

טלי גוטליב:  לעומת זאת, מ-7 באוקטובר אנחנו בשיח אחר לגמרי: לא פריפריה, לא דתיים– חילונים, אלא מלחמה – מלחמת קיום

טלי גוטליב:  מלחמת קיום של להיות או לחדול

גלית דיסטל אטבריאן: זה שראש המוסד צריך להוציא הכחשה – את מבזה את הליכוד ואת מבריחה מנדטים

טלי גוטליב: אל תתרגזי

טלי גוטליב:  אנחנו במלחמת – אני לא בריב

חנוך דב מילביצקי: ששש

חנוך דב מילביצקי:  די, די

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת דיסטל, אנא

טלי גוטליב: אני רוצה לומר את הדבר הבא: אני לא שומעת, ואני לא - - -     

גלית דיסטל אטבריאן: בושה וחרפה

גלית דיסטל אטבריאן:  את בושה

טלי גוטליב: חברת הכנסת דיסטל, את יכולה לקרוא לי "בושה" עד מחר

טלי גוטליב:  זה לא מעניין אותי

טלי גוטליב:  הדבר היחיד שמעניין אותי זה איך אנחנו ננצח את מלחמת תופת 7 באוקטובר

טלי גוטליב:  ואנחנו נעשה את זה אם לחברת הכנסת דיסטל, שהייתה שרה וישבה בשולחן הממשלה, היה לה אומץ מינימלי לשאול את הנוגעים בדבר: איך אנחנו, בשם כל השמות, מכניסים דלק לעזה? איך בשם כל השמות אנחנו מכניסים אוכל לעזה? אז יאמרו לך – היו עונים לה את מה שענו לנו: משבר הומניטרי

טלי גוטליב:  מצוין

טלי גוטליב:  אז יושבת פה חברת הכנסת שרון ניר, חברה איתי בוועדת חוץ וביטחון, שנתנה עצה מעולה

טלי גוטליב:  היא אמרה: אין בעיה, אם משבר הומניטרי זה התירוץ – נכניס, אבל נשלוט בחלוקה

טלי גוטליב:  נכניס לשטחי המחסות ונחלק את הדלק

טלי גוטליב:  לפחות נשלוט בזה או באוכל

טלי גוטליב:  אבל לא יעלה על הדעת שנכניס את זה לידי חמאס

טלי גוטליב:  ואז אני שואלת: איפה השרים בממשלה שלי? אני לא באה בטענות ליאיר לפיד

טלי גוטליב:  יאיר לפיד הוא אופוזיציה

טלי גוטליב:  זכותו להיות אופוזיציה ולדבר כמו אופוזיציה

טלי גוטליב:  אבל חובת הממשלה שלי, והחברים בממשלה, לשאול את השאלות החשובות באמת

טלי גוטליב:  ובנאום הבא שלי אני אגע בעוד שאלות

טלי גוטליב:       אבל אני שואלת כאן את הדבר הבא: בכל הכבוד, האם תפקידנו להיות עציצים וקופים, או האם תפקידנו לשאול שאלות נוקבות? ואני אתן לכם דוגמה לשאלה נוקבת: תגידו לי אתם, למה אני צריכה שהחיילים שלי ימלכדו בתים ריקים, שאין בהם חשש שיש שם חטופים, כי הבתים נבדקו, ואנחנו לא מורידים הפגזה מהאוויר? האם מישהו מוכן להסביר לי למה במשך שעות יצטרכו לעבוד כל כך קשה בלמלכד את הבתים האלה, שצריך להוריד אותם? ואגב, אני חייבת לומר פה: החיילים הלוחמים שלנו – תקשיבו לי טוב – הם עזי רוח ואנשים ערכיים, ורק בזכותם ובזכות עזות הרוח הזו, והחוסן שלהם והדבקות במטרה – רק בזכות זה אנחנו עוד נצליח לנצח במלחמה הבלתי-רגילה הזו, שאנחנו אפילו לא מתחילים להתקדם בה

טלי גוטליב:  אז מישהו מוכן להסביר לי למה אני ממלכדת בתים ולא יורה מהאוויר? סיפרו לי בחוץ וביטחון: אנחנו לא יורים מהאוויר כי יש חשש שיש שם כוחות שלנו ויש חשש שיש חטופים

טלי גוטליב:  מצוין

טלי גוטליב:  את זה אני מקבלת

טלי גוטליב:  אבל אם מלכדת בתים, מלכדת אותם אחרי שבדקת שאין שם חטופים, ואחרי שאתה כמובן מוציא את הכוחות מהמקום

טלי גוטליב:  אז למה, בשם כל השמות? אז סליחה, אני לא אשאל השאלה הזאת, אדוני היו"ר? אשאל גם אשאל, כפי חובתנו

טלי גוטליב:  כי דבר אחד מעניין אותי – לא אם יאיר לפיד רוצה ככה, ולא אם האופוזיציה רוצה אחרת

טלי גוטליב:  באמת, סליחה, השיח הזה לא מעניין אותי

טלי גוטליב:  האופוזיציה היא אופוזיציה, הקואליציה היא קואליציה

טלי גוטליב:       ולכן, אני אומרת את הדבר הבא: קראה לי חברת הכנסת גלית דיסטל, לפני שהיא יצאה, "בושה"

טלי גוטליב:  זו באמת מילה שמאפיינת את אנשי המחאה, שאולי בתוך-תוכה היא שייכת אליהם, והיא כנראה לא שייכת לליכוד

טלי גוטליב:  כי המפלגה שאני שייכת אליה - - -     

קריאה: טלי

טלי גוטליב: סליחה, אל תפריע לי, כי אתה לא שמרת על כבודי מולה

טלי גוטליב:  הדבר שלי מפריע זה שאנחנו קואליציית ימין, מפלגת ימין, עם ערכי ימין, שצריכים לקרוא לניצחון במלחמה הזאת, בראי האויב, בעיניים של האויב, תוך כיבוש כל הרצועה, כדי שנוכל לחזור לחיות כאן בבטחה

חנוך דב מילביצקי:  תודה

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת איימן עודה – אינו נמצא; חבר הכנסת יוסף עטאונה – אינו נמצא

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת עמית הלוי, בבקשה

חנוך דב מילביצקי:       אם אני זוכר נכון, גם אתה דיברת אז על הנושא של חלוקת סיוע על ידינו ולא להשאיר אותו ככה

עמית הלוי: 	כן, אמת

עמית הלוי:  אדוני היושב בראש, חבריי השרים, חברותיי וחבריי לכנסת, אזרחי ישראל, היה פה היום נשיא המדינה יצחק הרצוג, ואני רוצה בהזדמנות הזאת להודות לו על הדברים החשובים שהוא אמר גם היום כאן – להפסיק את הפלגנות והשיסוי – וגם על הדברים המאוד-ברורים שהוא אמר בשבוע שעבר בוועידת דאבוס, כשהוא נשאל על מדינה פלסטינית, והוא השיב – ואני אצטט: כשמדינות באות ומדברות על פתרון שתי המדינות, הן צריכות להתמודד תחילה עם שאלה מקדימה: מהי התוצאה של כל תהליך? האם אנחנו יכולים להבטיח ביטחון לנו ולאנשינו? האמת שהנשיא גם ענה על התוצאה הצפויה – אנחנו למדנו את זה על בשרנו יותר מפעם אחת – והוא אמר: כשאתה נסוג – אמר נשיא המדינה – אתה מקבל טרור

עמית הלוי:  נסוגונו מעזה וקיבלנו טרור – זה ברור

עמית הלוי:  קיבלנו עשרות אלפי טילים שנורו לעברנו מאז שנסוגונו

עמית הלוי:  היה טרור לפני שיצאנו משם, ויש גם טרור אחרי – מה שקוראים "היום שאחרי", שאנחנו יודעים ומכירים אותו כבר מהיום

עמית הלוי:      הקו הזה שעומדים עליו ראש הממשלה נתניהו והנשיא זה הקו המינימלי ביותר

עמית הלוי:  מה שקוראים "הזכות הטבעית לחיים"

עמית הלוי:  האמת שזה מוזר והזוי בכלל שבפורומים מערביים כמו דאבוס, בשיחות עם מנהיגי העולם החופשי אנחנו צריכים להגן על זה, אדוני היושב-ראש

עמית הלוי:  על זה, על הזכות הטבעית לחיים

עמית הלוי:  זה דבר מוזר

עמית הלוי:       	אבל אנחנו יודעים את האמת

עמית הלוי:  ביטא אותה מאוד בדיוק ראש הממשלה דאז יצחק רבין כשאמר: מדינה פלסטינית תקום על חורבותיה של מדינת ישראל

עמית הלוי:  משחק סכום אפס

עמית הלוי:  ולכן, בעניין הזה לא יכולה להיות פשרה, כיוון שכל מי שמדבר בשבח מדינה פלסטינית מדבר על חיסול מדינת ישראל; כל מי שמדבר על ריבונות נוספת בין הים לירדן, הוא אומר את מה שמוצג היום גם בהרווארד: From the river to the sea Palestine will be free – מה שיאסר ערפאת קרא "תוכנית השלבים"

עמית הלוי:      ואנחנו בנושא הזה בעלי ניסיון, והניסיון הזה עלה לנו בנהרות של דם של בנינו ובנותינו מהיום הראשון שהפלסטיניות פרצה לחיינו כאן במזרח התיכון

עמית הלוי:  מחאג' אמין אל חוסייני, מהרוצח הראשון ההוא, שרצח מאות ערבים, והרשות הפלסטינית ממשיכה בדבקות במדיניות הזו של אותו חבר של היטלר עד היום

טלי גוטליב: - - - השמדה

עמית הלוי:  מדיניות נאצית, יודנריין

עמית הלוי:  מי שמוכר בית ליהודי – דינו מוות בחוק; מי שרוצח ליהודי – מקבל מוות

עמית הלוי:  כן? אלו החוקים ברשות הפלסטינית, זו התרבות הפלסטינית

עמית הלוי:  זה נכון כאן בארץ ישראל ובכל מקום שהיא מגיעה – וזה נכון בכל מקום שהיא הייתה, אגב: בלבנון, בתוניס, בסוריה, בירדן – בכל מקום שהיא הייתה

עמית הלוי:  יש מקום אחד שהפלסטינאיות מבטאת איזשהו שלטון הוגן, איזושהי התנהלות הוגנת, ולא הרס וחורבן ורצח?      אבל אני רוצה לומר עוד משהו, אדוני היושב-ראש: יותר מהזכות הטבעית לחיים – ואני מחזק את הנשיא ואת ראש הממשלה שעומדים על הקו הזה – זו גם הזכות התנ"כית שלנו

עמית הלוי:  הקושאן, כמו שקרא לזה ראש הממשלה דוד בן-גוריון, שהוא יסוד הזהות היהודית

עמית הלוי:  למעשה, יסוד הזהות הנוצרית – וגם המוסלמית, לאלו שלא מעוותים אותה, כמו האחים המוסלמים

עמית הלוי:  והזכות התנ"כית הזאת, שנקבעה במשפט הבין-לאומי, החל מהצהרת בלפור ובמנדט שניתן בסן רמו על בסיס ההצהרה הזאת, ששם נאמר: הקמה מחדש של בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל, על בסיס הקשר ההיסטורי הזה, הזכות הזאת והחובה הזאת – עליה אנחנו נלחמים היום בח'אן יונס

עמית הלוי:       ולכן אני אומר כאן גם ליו"ר האופוזיציה, גם לשרי כחול לבן וגם לידידינו בעולם החופשי: פעם אחת אפשר לטעות; כשטועים פעם שנייה, הטעות כבר הופכת לפשע

עמית הלוי:  זו כבר לא טעות

עמית הלוי:  תעמדו כתף אל כתף עם ראש הממשלה, עם נשיא המדינה, במלחמה נגד הרעיון המרושע והרצחני הזה שנקרא מדינה פלסטינית

עמית הלוי:  זה לא היה מעולם בארץ הזאת, זה גם לא יהיה

עמית הלוי:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת אחמד טיבי

אחמד טיבי: כבוד היושב-ראש, רבותיי חברי הכנסת, קיבלתי כמה פניות מהורים של עצורים ערבים אזרחי מדינת ישראל, וגם עצורים פלסטינים שעדיין עצורים ללא משפט

אחמד טיבי:  אבל אני מצטט מה שאמרה האימא, אם וורד, שהבן שלה עצור ברימונים – זה דווקא בן שנגזרה עליו שנה: הוא עובר עינויים, מכות; זורקים להם את החפצים בחוץ, זורקים להם את האוכל; גם כשהם ישנים, נכנסים ומתחילים להכות בהם – אגב, למרות שהבן שלה לא אסיר ביטחוני, הוא אסיר אזרחי

אחמד טיבי:       משפחה אחרת מטירה שהבן שלה עצור באירועים האחרונים – בדיוק אותן תלונות

אחמד טיבי:  כך גם לגבי אסירים פלסטינים מהשטחים הכבושים

אחמד טיבי:  היחס הוא יחס שמהווה עבירה בוטה על החוק הבין-לאומי

אחמד טיבי:  הגדיל לעשות מפקד כלא עופר, שנהג באלימות כלפי מרואן ברגותי, פגע בו בכתף, לדברי המשפחה ועורך הדין

אחמד טיבי:  זה מעשה נפשע

אחמד טיבי:  בדרך כלל אנשים כאלה, גם אם הם קצינים בכירים או פקידי ממשלה, חייבים לתת את הדין על עבירות כאלה – או כאן בארץ, ואם לא, אז בחוץ לארץ, אבל עדיף שישפטו אותם בארץ

אחמד טיבי:  לא יודע להשתמש בפתגם הערבי לגבי לשפוט כאן או בחוץ לארץ את מי שממשיך לעשות עבירות של "כל כלב ביג'י יומו", במשפט בישראל או במשפט בחוץ לארץ

אחמד טיבי:  גם אסירים הם בני אדם, ואם הם נשפטו אז זה העונש שלהם

אחמד טיבי:  מכות זה משהו סדיסטי, וצריך להפסיק עם הדבר הזה אחת ולתמיד

אחמד טיבי:       יש רבים שעצורים החל מ-7 לאוקטובר, חלקם עצורים על הודעות בפייסבוק

אחמד טיבי:  אני עדיין זוכר – מעניין לעניין באותו עניין – אנשים שהושעו רק על העובדה ששמו איה מן אל-קוראן – פסוק מהקוראן

אחמד טיבי:  זה מיותר, והדבר הזה צריך להיפסק כי הוא הפך להיות תופעה רחבת היקף

אחמד טיבי:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה

חנוך דב מילביצקי:  אבל מכיוון שהתייחסת למפקד כלא עופר, שאני פגשתי באופן אישי – איש מצוין

חנוך דב מילביצקי:  איש מצוין

חנוך דב מילביצקי:  חבל שאתה ככה מדבר עליו בלי שיש לו יכולת להגיב

חנוך דב מילביצקי:  אז אני אגיב: לכנות אותו "כלב" זה בטח ובטח לא ראוי

אחמד טיבי: לא אמרתי, זה פתגם בערבית

חנוך דב מילביצקי: אני רוצה למסור פה למפקד כלא עופר ולשב"ס ולחיילי צה"ל כולם שאנחנו תומכים בהם ואנחנו מאחוריהם

אחמד טיבי: אמרתי שהוא אלים

חנוך דב מילביצקי: נתת פרפרזה

חנוך דב מילביצקי:  נו, בסדר

אחמד טיבי: - - -      

חנוך דב מילביצקי: אנחנו תומכים בשב"ס ובמפקדיו, שימשיכו לעשות את העבודה החשובה מול הפושעים הללו

חנוך דב מילביצקי:  בבקשה

אחמד טיבי: הם מתייחסים לאסירים כאל כלבים וכאל חיות

חנוך דב מילביצקי: חבר הכנסת ווליד טאהא – לא נמצא; חבר הכנסת דן אילוז – לא נמצא; חברת הכנסת מיכל מרים ווליגר – לא נמצאת; חבר הכנסת חמד עמאר – לא נמצא; חבר הכנסת נאור שירי – לא נמצא; חבר הכנסת רון כץ – איננו

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת אבי מעוז, בבקשה

אבי מעוז: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, לעומת דבריו של ראש האופוזיציה חבר הכנסת לפיד כאן היום, דברים של חולשה ודיכאון בעת מלחמה, אני רוצה להביא דברים מנאום שנשא דוד בן-גוריון לפני 76 שנים, חמישה ימים לאחר הטבח בשיירת הל"ה, כארבעה חודשים לפני קום המדינה, וכך אמר: ייתכן שיהיו לנו עוד כישלונות מרים, ואנו צריכים להיות מוכנים לכך, ושוב יש כאן תפקיד חשוב ואחראי לעיתונות, אך לא רק העיתונות – כל הארגונים והגופים הציבוריים וכל המחנכים צריכים לחשל רוחו של היישוב, שלא יתלהב ויתרגש יותר מדי מניצחון שאינו עדיין סופי, ולא ייפול רוחו מכישלון שהוא זמני וחולף

אבי מעוז:  זו אינה מלחמה ליום אחד, ודרכנו לא תהיה סוגה רק הצלחות וניצחונות, וחישול כוחנו המוסרי לא פחות חשוב מאשר חישול כוחנו הפיזי

אבי מעוז:  אנו עומדים בפני מערכה קשה, מערכה רבת סבל, וכולנו צריכים להתכונן לסבול יחד

אבי מעוז:       זוהי מערכה שתקבע את גורל העם היהודי לאורך ימים

אבי מעוז:  במערכה של החודשים הבאים, אולי בשבעת-שמונת החודשים הבאים, מקופלת כל ההיסטוריה היהודית

אבי מעוז:  על סף העצמאות שלנו לאחר 1,900 שנה הוכרזה עלינו מלחמת השמד במולדתנו אנו

אבי מעוז:  אין אנו בודדים לגמרי במערכה הזאת; איתנו עומד העם היהודי בכל התפוצות

אבי מעוז:  אנו לא רצינו במלחמה, אך לאחר שכפו אותה עלינו, נעשה אותה ללא רתיעה

אבי מעוז:       מלחמה זהו המבחן העליון של העם

אבי מעוז:  עם שאינו יודע לעמוד במבחן זה, סופו כיליון

אבי מעוז:  מלחמה זהו לא רק מבחן של כוח, אלא יותר מזה – מבחן של רצון

אבי מעוז:  הועמדנו עכשיו במבחן העליון של רצוננו הלאומי

אבי מעוז:  לא הרבה עמים גילו במשך ההיסטוריה רצון קיום עקשני והירואי כעם היהודי, ואין עם שנתנסה בניסיונות מרים ומרובים כאשר נתנסינו אנחנו היהודים

אבי מעוז:  לא נכנענו – לא נכנענו כשהיינו במשך מאות שנים מוקפים אויבים בכל העולם; לא נרתענו מפני כוח פיזי עליון, והכלל הצבאי הידוע של נפוליאון, שהכוח המוסרי עולה על הכוח הפיזי, הוכח יותר מכול בהיסטוריה היהודית

אבי מעוז:  לא נעשה מלחמה זו רק ברוח; נעמוד בחיל ובכוח, אבל גם החיל וגם הכוח יודרכו על ידי רוח ללא חת, רוח עם עולם, שלא ידעה אף פעם מה זאת כניעה

אבי מעוז:       המגינים, הנוטרים והנהגים שלנו עומדים יום-יום בחזית האש, מושיטים את ידיהם דרך אלפי שנים לגיבורי ישראל בכל הדורות – לרבי עקיבא ובר כוכבא, למגיני יודפת ומצדה, למכבים, לנחמיה בן חכליה, ליואב בן צרויה, לדבורה הנביאה ולברק בן אבינעם וליהושע בן נון

אבי מעוז:  אם לא נירתע מסבל, מקורבנות וממאמץ עליון, נגיע למחוז חפצנו ההיסטורי

אבי מעוז:      עד כאן דבריו של ראש הממשלה הראשון, ואני מציע לראש האופוזיציה ללמוד מדבריו

אבי מעוז:  תודה

חנוך דב מילביצקי: תודה, אדוני

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – איננה; חבר הכנסת ואליד אל הואשלה – איננו; חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין – איננה; חבר הכנסת יצחק פינדרוס – איננו

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת שרון ניר, אחרונת הדוברים, בבקשה

שרון ניר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, הגיע הזמן שהמנהיגות תלמד איזה דבר אחד או שניים מהעם הנפלא שלנו

שרון ניר:  24 הנופלים אתמול הם פסיפס של החברה הישראלית היפה: תל אביב ורהט, בני דקלים, אלעזר וגבעתיים, חיפה ואלון שבות, הרצליה וקרני שומרון, ראשון לציון, פרדס חנה, ירושלים וקריית ארבע, רמת גן, מבוא ביתר וראש העין

שרון ניר:  בצה"ל אין ימין ושמאל; אין דתיים או חילונים; אין תל אביבים או מתיישבים; אין פריבילגים ולא פריבילגים – יש גיבורים מכל חלקי החברה הישראלית; גיבורים שנלחמים כתף אל כתף למען מדינה אחת ולמען הדורות הבאים

שרון ניר:       כולנו צריכים להבין שזו לא העת למלחמות היהודים – זו העת לנצח את האויב הרע והאכזר והמר

שרון ניר:  עלינו לעמוד בכל מטרות הלחימה, ולעשות זאת בשכל, בתבונה וברגישות

שרון ניר:  עלינו להשיב את החטופים, ועלינו לחסל את התשתיות הצבאיות והשלטוניות של החמאס

שרון ניר:       ולכם, הנופלים הגיבורים, הלוואי שנהיה ראויים לכם

שרון ניר:  יהי זכרם של הנופלים ברוך

חנוך דב מילביצקי: תודה, גברתי

חנוך דב מילביצקי:  אדוני שר המשפטים, רוצה לסכם או אין צורך? אין צורך

חנוך דב מילביצקי:       אנחנו נעבור להצבעה על הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 42) (שמירת חומר ארכיוני בידי עורך דין), התשפ"ד–2024, בקריאה ראשונה

חנוך דב מילביצקי:  נא תפסו מקומותיכם

חנוך דב מילביצקי:  הצבעה

חנוך דב מילביצקי: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9 

חנוך דב מילביצקי: נמנעים – אין 

חנוך דב מילביצקי: תשעה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים

חנוך דב מילביצקי:  אני קובע כי הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 42) (שמירת חומר ארכיוני בידי עורך דין), התשפ"ד–2024, אושרה בקריאה הראשונה ותעבור לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט להכנתה לקריאה השנייה והשלישית

חנוך דב מילביצקי: [מס' מ/1700; דברי הכנסת, חוב' י"ג, ישיבה 134; נספחות

חנוך דב מילביצקי: ] 

חנוך דב מילביצקי: הנושא הבא על סדר-היום: הצעת חוק ההתיישנות (תיקון מס' 8 – חרבות ברזל), התשפ"ד–2024, בקריאה השנייה והשלישית

חנוך דב מילביצקי:  אני מזמין את חבר הכנסת ארז מלול, בשם יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, להציג את הצעת החוק

ארז מלול: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי וחברות הכנסת, בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט, שהכינה את ההצעה, אני מתכבד להביא בפניכם את הצעת חוק ההתיישנות (תיקון מס' 8 – חרבות ברזל), התשפ"ד–2024

ארז מלול:       מדובר בהצעת חוק ממשלתית, שהוצעה על רקע המצב המיוחד בעורף, והחשש שמטעמים שונים הקשורים במלחמה, דוגמת שירות ארוך במילואים, פינוי מהבית והתמודדות קשה עם אבל, אזרחי ישראל אינם פנויים לנהל את ענייניהם המשפטיים בימים אלה, וחלק מתביעותיהם בסיכון להתיישנות

ארז מלול:      אגיד כבר בראשית הדברים שמדובר בהצעת חוק חריגה, שסוטה מכללי ההתיישנות הרגילים ועשויה לפגוע במידה מסוימת באינטרס ההסתמכות והציפייה של נתבעים פוטנציאליים

ארז מלול:  ההצעה גם תקדימית במובן זה שלראשונה בהיסטוריה של מדינת ישראל אנו מאפשרים להחיות תביעות שכבר התיישנו

ארז מלול:  הדבר נעשה על רקע הנסיבות הייחודיות של האירועים הנוראיים של 7 באוקטובר וההתפתחויות בעקבותיו, וגם זה אחרי דיונים משמעותיים בוועדה ומחוצה לה, שבעקבותיהם - -      

טלי גוטליב: באיזון שעשינו, ארז, עשינו את זה תקופה מאוד קצובה

טלי גוטליב:  כן, כל הכבוד

ארז מלול: - - נעשו שינויים משמעותיים בהצעה הממשלתית, במטרה לפשט ולתחום את ההסדר, וכן לסייע לכמה שיותר אוכלוסיות

ארז מלול:       מוצע לקבוע כלל שלפיו תקופות התיישנות של עילות תביעה אזרחיות יושעו למשך חצי שנה מ-7 באוקטובר, ותקופה זו לא תבוא במניין הזמן לחישוב "מרוץ ההתיישנות", אך זאת כפוף לכמה תנאים וחידודים: ראשית, לגבי תביעות שכבר התיישנו בין 7 באוקטובר ליום חקיקת החוק, מוצע לקבוע כלל של החייאה אוטומטית, ואולם בשל חריגות ההסדר ניתן שיקול דעת לבית המשפט לקבוע כי ההסדר לא יחול עליהן מטעמים מיוחדים שיירשמו

ארז מלול:  כך, למשל, אם הנתבע הסתמך על חלוף תקופת ההתיישנות, ובעקבות זאת שינה את מצבו לרעה על ידי ביעור כל החומר שיכול לשמש אותו בהגנתו, או אם התובע השתהה בהגשת תביעתו ומלחמת חרבות ברזל כלל לא השפיעה עליו ועל פניותו להגיש את תביעתו במועד – יוכל בית המשפט לקבוע שהתביעה התיישנה לפי הדין הרגיל, ערב התיקון

ארז מלול:       שנית, לגבי תביעות במקרקעין, שלהן תקופות התיישנות ארוכות באופן יחסי, מוצע לקבוע שהכלל האמור יחול רק אם התביעה הייתה בחצי השנה האחרונה להתיישנותה ב-7 באוקטובר, כלומר חצי השנה שמ-7 באוקטובר עד 6 באפריל לא תיספר במרוץ ההתיישנות רק אם התביעה הייתה אמורה להתיישן במהלך תקופה זו

ארז מלול:      שלישית, מוצע להחריג מתחולת ההסדר מספר הוראות התיישנות בחיקוקים שונים

ארז מלול:  מדובר בהוראות הקובעות התיישנות מהותית, לרוב מכוח אמנות בין-לאומיות, ומקרה אחד שבו הפסיקה קבעה שהחלת עילות ההשעיה של חוק ההתיישנות מנוגדת לתכלית החוק הספציפי

ארז מלול:       להצעה לא הוגשו הסתייגויות

ארז מלול:      לסיום, אני רוצה להודות לידידי חבר הכנסת שמחה רוטמן, יושב-ראש ועדת החוקה, שמאז תחילת המלחמה עושה רבות ונצורות למען כלל הציבור שנפגע, או שיש חשש שייפגע, בתקופת המלחמה, בחוק הזה הספציפי או בחוקים אחרים

ארז מלול:  כמו כן, אני רוצה להודות ליועץ המשפטי

טלי גוטליב: לחברתי טלי גוטליב מהוועדה שעזרה בקידום החוק הזה

ארז מלול: גם

ארז מלול:  כשאני מדבר על היושב-ראש אני מדבר גם על עצמי ועלייך

טלי גוטליב: לא, אבל באמת אני חייבת להגיד לך, מלול, על ניסיונך בתוך החוק הזה

טלי גוטליב:  קיצרת דרמטית את התקופה שהציעה הממשלה, ובגלל ההבנה שלך על זכויות נוספות - - - וזכויות מתדיינים ונתבעים פוטנציאליים, זה קוצר דרמטית

ארז מלול: תודה רבה, טלי

ארז מלול:  כמו כן, אני רוצה להודות ליועץ המשפטי של הוועדה, ד"ר גור בליי, שפועל במקצועיות ובמיומנות רבה בתקופת חירום זו על מנת לסייע לתהליכי אישורי החקיקה לעבור

ארז מלול:  יש לו הרבה חוקים, הוועדה מאוד פעילה, והוא לא נח, ואני עד לכך וער לכך

ארז מלול:  ואנחנו, חברי הוועדה, מטרידים אותו הרבה בעניין

ארז מלול:  יישר כוח

ארז מלול:      להצעה, כמו שאמרתי, לא הוגשו הסתייגויות, אך הוגשו בקשות רשות דיבור

ארז מלול:  אני מבקש מחברי וחברות הכנסת לאשר את ההצעה בקריאה השנייה והשלישית בנוסח המוצע על ידי הוועדה

ארז מלול:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה

חנוך דב מילביצקי:  מבין הבקשות לדיבור שהוגשו, אני רואה שנמצאים פה חבר הכנסת מיקי לוי

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת מיקי לוי

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת מיקי לוי

חנוך דב מילביצקי:  לא? תודה

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת מזרסקי, את רוצה לדבר? בבקשה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אה, לא, אני רוצה לדבר - - -     

חנוך דב מילביצקי: אוקיי, אין צורך אם לא רוצים

חנוך דב מילביצקי:  לא נכעס

חנוך דב מילביצקי:      נעבור להצבעה בקריאה השנייה על הצעת חוק ההתיישנות (תיקון מס’ 8 – חרבות ברזל), התשפ"ד–2024, כנוסח הוועדה

חנוך דב מילביצקי:  הצבעה

חנוך דב מילביצקי: בעד סעיף 1 – 12 

חנוך דב מילביצקי: נמנעים – אין 

חנוך דב מילביצקי: 12 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים

חנוך דב מילביצקי:  אני קובע כי הצעת החוק אושרה בקריאה השנייה

חנוך דב מילביצקי:      נעבור להצבעה בקריאה השלישית על הצעת חוק ההתיישנות (תיקון מס' 8 – חרבות ברזל), התשפ"ד–2024, בקריאה השלישית

חנוך דב מילביצקי:  הצבעה

חנוך דב מילביצקי: בעד החוק – 12 

חנוך דב מילביצקי: נמנעים – אין 

חנוך דב מילביצקי: 12 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים

חנוך דב מילביצקי:  אני קובע כי הצעת חוק ההתיישנות (תיקון מס' 8 – חרבות ברזל), התשפ"ד–2024, התקבלה בקריאה השנייה והשלישית ותיכנס לספר החוקים

חנוך דב מילביצקי: [מס' כ/977; דברי הכנסת, חוב' ל"ו, ישיבה 101; נספחות

חנוך דב מילביצקי: ] 

חנוך דב מילביצקי: חברי הכנסת, הסעיף הבא על סדר-היום: הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 37), התשפ"ד–2024, בקריאה השנייה והשלישית

חנוך דב מילביצקי:  אני מזמין את יושב-ראש הוועדה למיזמים ציבוריים חבר הכנסת אוהד טל להציג את הצעת החוק

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת טל, בבקשה

הוועדה למיזמים ציבוריים): אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חבריי חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 37), התשפ"ד–2024, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית

הוועדה למיזמים ציבוריים):      הצעת החוק, שהיא הצעת חוק פרטית שיזם חבר הכנסת יונתן מישרקי, נועדה לעגן בחקיקה ראשית את חובתם של תאגידים בנקאיים, כלומר בנקים וחברות כרטיסי האשראי, ליידע את לקוחותיהם באופן אפקטיבי על סיום הטבות בנקאיות הניתנות ללקוחות או על שינויים בתקופת ההטבה, כפי שאסביר בהמשך דבריי

הוועדה למיזמים ציבוריים):  התיקון המוצע יחול על הטבה הנוגעת לשיעורי ריביות או עמלות, הניתנת לתקופה העולה על שלושה חודשים

הוועדה למיזמים ציבוריים):      כיום הבנקים וחברות כרטיסי האשראי מחויבים, מכוח כללי הבנקאות שקובע נגיד בנק ישראל, להודיע ללקוחותיהם על שינויים בתנאי ניהול החשבון, ובכלל זה על שינויים בשיעורי ריביות ובתעריפי עמלות, ועל סיומן של הטבות שניתנו לתקופה העולה על שלושה חודשים

הוועדה למיזמים ציבוריים):  בין היתר, נקבע בכללים כי על תאגיד בנקאי לשלוח הודעה על סיום ההטבה כאמור 14 ימים לפחות לפני מועד השינוי

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אופן מסירת ההודעות ללקוחות התאגידים הבנקאיים מוסדר בהוראות ניהול בנקאי תקין שקובע המפקח על הבנקים

הוועדה למיזמים ציבוריים):       עם זאת, הודעות אלה נמסרות לעיתים במובלע, כחלק מהודעה הכוללת כמה נושאים, או נמסרות באופן שאינו מיידי ונגיש, ובשל כך לקוחות רבים אינם ערים לסיום ההטבה, ונושאים בתשלומים שיכלו להימנע מהם אם היו מקבלים הודעה מספקת מראש

הוועדה למיזמים ציבוריים):       לפיכך, מוצע בהצעת החוק לעגן, בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א–1981, את חובתם של הבנקים וחברות כרטיסי אשראי למסור ללקוחות הודעה על סיום תקופת הטבה בנקאית

הוועדה למיזמים ציבוריים):  וכן על שינוי בתנאי ההטבה, אם הוסכם מראש עם הלקוח על הטבה מדורגת, כלומר על הטבה הניתנת לתקופה שבמהלכה יחולו שינויים בתנאי ההטבה במועדים שהוסכמו מראש

הוועדה למיזמים ציבוריים):      אני אבקש להדגיש כי הבנק או חברת כרטיסי האשראי אינם רשאים לשנות את תנאי ההטבה במהלך התקופה שלגביה הוסכם עם הלקוח על הטבה בשיעורי הריבית, העמלות וכיוצא בזה, ולכן שינוי, כאמור, הוא רק שינוי שהוסכם מראש בין הצדדים ביחס לתקופות שהוסכמו מראש ביניהם

הוועדה למיזמים ציבוריים):  לדוגמה, הסכם שלפיו בשנה הראשונה הלקוח מקבל הטבה של פטור מלא מעמלות, ובשנה שאחריה פטור מ-50% מהעמלות, והוא יקבל על כך הודעה מסודרת

הוועדה למיזמים ציבוריים):      כמו כן, מוצע להקדים בשבעה ימים את המועד שבו נשלחת ההודעה ללקוח, כך שההודעות יישלחו לפחות 21 יום לפני מועד הסיום או השינוי

הוועדה למיזמים ציבוריים):  הדבר יאפשר ללקוח חלון זמנים משמעותי יותר לצורך ניהול משא ומתן מול חברות כרטיסי אשראי או בנקים מתחרים

הוועדה למיזמים ציבוריים):       נוסף על כך, ומאחר שלא פעם מוצעים ללקוחות כרטיסי אשראי עם פטור מדמי כרטיס בשנה הראשונה לשימוש בכרטיס, מוצע לקבוע כי בהודעה על סיום הטבה בדמי כרטיס, חברת כרטיסי האשראי תציין את הדרך לסיום ההתקשרות לעניין כרטיס החיוב, כדי ליידע את הלקוח בדבר אופן ביטול הכרטיס, אם יחליט לבטלו בשל סיום ההטבה שניתנה לו בדמי הכרטיס

הוועדה למיזמים ציבוריים):      לפי המוצע, ההודעה תישלח ללקוח בכתב, בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר, למשל מסרון

הוועדה למיזמים ציבוריים):  ובנוסף – זאת אומרת, זה תנאי נוסף – באופן שבו הבנק או חברת כרטיסי האשראי שולחים הודעות ללקוח, כפי שהוסכם ביניהם

הוועדה למיזמים ציבוריים):  מסירת שתי הודעות ללקוח כאמור נועדה להבטיח כי הלקוח אכן יקבל את ההודעה

הוועדה למיזמים ציבוריים):  כדי לתת מענה למקרים שבהם ידוע לבנק או לחברת כרטיסי אשראי כי הלקוח אינו יכול לקבל הודעה כתובה בתקשורת אלקטרונית מיידית, לדוגמה אם הוא מחזיק בטלפון כשר, מוצע לקבוע כי תשלח לאותו לקוח הודעה קולית כחלופה להודעה הכתובה

הוועדה למיזמים ציבוריים):  הוראה דומה בעניין זה קבועה כבר היום בהוראות ניהול בנקאי תקין, ומוצע כעת לעגן אותה בחקיקה ראשית

הוועדה למיזמים ציבוריים):  מעבר לכך, מוצע להסמיך את המפקח על הבנקים לקבוע הוראות לעניין אופן מסירת הודעות אלו, אם ראה כי הדבר נדרש

הוועדה למיזמים ציבוריים):  הסמכה זו נדרשת כדי להביא לאחידות באופן יישומו של החוק המוצע, וכן לאכיפה יעילה

הוועדה למיזמים ציבוריים):      לעניין אכיפת התיקון המוצע, המפקח על הבנקים יהיה מוסמך להטיל על בנק או חברת כרטיסי אשראי שלא שלחו הודעה לפי הסעיף המוצע, או ששלחו הודעה שלא בהתאם לאותו סעיף, עיצום כספי בסך 50,000 שקלים חדשים

הוועדה למיזמים ציבוריים):       מועד כניסתו לתוקף של החוק המוצע יהיה בתום חצי שנה מפרסום החוק, כדי לאפשר לבנקים מול חברות כרטיסי האשראי להיערך ליישום התיקון

הוועדה למיזמים ציבוריים):       בנימה אישית, אני רוצה להודות לחבר הכנסת יונתן מישרקי, שבאמת עשה פה עבודה גדולה וחשובה בחוק הזה

הוועדה למיזמים ציבוריים):  חוק שבעצם רואה את האזרח הקטן ודואג לו, וכתוצאה מהחוק הזה אנשים יחסכו

הוועדה למיזמים ציבוריים):  גם יהיו מודעים יותר וגם יוכלו לחסוך בעמלות ובהוצאות השונות שיש מול הבנקים וכרטיסי האשראי

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אז כל הכבוד לך, חבר הכנסת מישרקי

הוועדה למיזמים ציבוריים):      אני רוצה להודות גם לצוות הוועדה, למנהלת הוועדה אריאלה, ולאיתי עצמון היועץ המשפטי המהולל, המשותף לוועדת הכלכלה ולי, שבעזרת השם, יהיה היועץ המשפטי שלנו לעוד הרבה מאוד דיונים חשובים וטובים

הוועדה למיזמים ציבוריים):       להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואני מבקש מכם לאשר אותה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית

הוועדה למיזמים ציבוריים):  תודה, אדוני

חנוך דב מילביצקי: תודה

חנוך דב מילביצקי:  כאמור, להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות

חנוך דב מילביצקי:  ולכן, נעבור להצבעה בקריאה השנייה על הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 37), התשפ"ד–2024, כנוסח הוועדה

חנוך דב מילביצקי:  הצבעה

חנוך דב מילביצקי: בעד סעיפים 1–5 – 13 

חנוך דב מילביצקי: נמנעים – אין 

חנוך דב מילביצקי: 13 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים

חנוך דב מילביצקי:  אני קובע כי הצעת החוק אושרה בקריאה שנייה

חנוך דב מילביצקי: הצבעה מס' 15     

חנוך דב מילביצקי: נגד – אין 

חנוך דב מילביצקי: חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 37), התשפ"ד–2024, נתקבל

חנוך דב מילביצקי: תודה רבה

חנוך דב מילביצקי:  13 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים

חנוך דב מילביצקי:  אני קובע כי הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 37), התשפ"ד–2024, התקבלה בקריאה השנייה והשלישית ותיכנס לספר החוקים

יונתן מישרקי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, הצעת החוק הזו, שעברה עכשיו בקריאה שנייה ושלישית, אומנם לא מתיימרת לפתור את כל הבעיות והכשלים הקיימים בשוק הזה, וגם לא להיכנס בבנקים

יונתן מישרקי:  הצעת החוק הזו היא חברתית ב-100%

יונתן מישרקי:  מוצדקת - - -     

חנוך דב מילביצקי: חברים, אנא, אנא

חנוך דב מילביצקי:  אני רוצה לשמוע אותו

חנוך דב מילביצקי:  חבר כנסת טל, אני בטוח שגם אתה תרצה לשמוע את הברכה המרגשת שהוא רוצה לתת לך

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת גוטליב, אנא

יונתן מישרקי: מדובר בהצעת חוק 100% חברתית ו-100% מוצדקת, שנוגעת באמת לכל אזרח ואזרחית במדינת ישראל

יונתן מישרקי:  הצעת החוק הזו שהצבענו עליה כרגע מבקשת לחייב את הבנקים להודיע ללקוחות 21 יום לפני פקיעת הטבה או שינוי המסלול שאליו הם משתייכים בבנק

יונתן מישרקי:  ולחייב את הבנקים להודיע בצורה אפקטיבית – כך קראנו לזה, וכך אנחנו מבקשים שזה יהיה גם בטלפונים כשרים ובשאר האופציות הקיימות

יונתן מישרקי:      אני רוצה לומר דבר אחד: אתמול, כשהצבענו על הצעת החוק הזו, מדינת ישראל הייתה ביום קשה מאוד, עם נפילתם של חיילים רבים – 21 לוחמים

יונתן מישרקי:  אני התקשיתי מאוד לשמוח, למרות שבאמת הבשורה הזו היא בשורה חברתית גדולה, היא בשורה משמעותית לאזרח

יונתן מישרקי:  התקשיתי מאוד בוועדה

יונתן מישרקי:  וגם היום, כשאני בא לברך פה, אני אומר, יחד עם זאת, שאנחנו צריכים להמשיך לפעול למען האזרחים

יונתן מישרקי:  הקושי הוא גדול מאוד, ובפרט שאנחנו יודעים שישנם עוד חטופים רבים המוחזקים בידי הארגון הרצחני הזה

יונתן מישרקי:  אז יחד עם זאת, אני הייתי מוכרח לומר את זה גם כרגע, כשאני בא לברך

יונתן מישרקי:      רבותיי, אני מודה לבנק ישראל ולשר האוצר על התמיכה והליווי בהצעת החוק הזו, ובפרט ליושב-ראש הוועדה למיזמים ציבוריים, ידידי חבר הכנסת אוהד טל, שליווה את החוק הזה מהרגע הראשון בשמחה ובמהירות, אני מוכרח לומר

יונתן מישרקי:  היה קשוב לצרכים שעלו – תודה רבה לך על זה

יונתן מישרקי:       צוות הוועדה, כמובן היועץ המשפטי של הוועדה איתי עצמון; אתה גם הזכרת אותו, ומגיע לו באמת שאפו גדול – עבודה מאומצת עם ירידה לפרטים בצורה מדויקת

יונתן מישרקי:  כמובן, עו"ד אביגיל כספי גם כן

יונתן מישרקי:  אני רוצה גם להזכיר לטובה, לשבח, את לובי 99, שהיה חלק מיוזמי הצעת החוק הזו

יונתן מישרקי:  כמובן, אני מודה לכולם על התמיכה, תודה

חנוך דב מילביצקי: תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/987)

חנוך דב מילביצקי: ] 

חנוך דב מילביצקי: הנושא הבא על סדר-היום: הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון מס' 9) (פודולוג), התשפ"ד–2024, של חברי הכנסת יוסף טייב, טטיאנה מזרסקי וקבוצת חברי כנסת, בקריאה הראשונה

חנוך דב מילביצקי:  אני מזמין את חבר הכנסת יוסף טייב להציג את הצעת החוק

יוסף טייב: טלי, אני לא כמוך – אני בבת אחת, לא מחלקת את הנאומים שלי לעשר

יוסף טייב:  אדוני היושב-בראש, מכובדי השר, חבריי חברי הכנסת, אני מתכבד לעלות בפניכם להצבעה בקריאה ראשונה את הצעת חוק הפודולוגים

יוסף טייב:  זו הצעת חוק חשובה שיזמתי יחד עם חבריי, חברי וחברות הכנסת מכלל חלקי הבית – ראינו עין בעין את הצורך בחקיקת החוק למען העוסקים בתחום

יוסף טייב:      מקצוע הפודולוגיה נלמד במקצועות רבים בעולם, כשהמתמחים בוא עוסקים במתן מענה רפואי לטיפול בכף הרגל

יוסף טייב:  בישראל מקצוע זה אינו נלמד ואינו מוכר כאחד ממקצועות הבריאות המוסדרים בחוק

יוסף טייב:  וממילא נוצרת בעיה שפודולוגים רבים העולים לישראל, שבאו ממדינות שבהן הם למדו את המקצוע מספר שנות לימוד והתמחו בו, עסקו בו במשך שנים, אינם יכולים להמשיך לעסוק בו בישראל

יוסף טייב:      יתרה מכך, פודולוגים רבים אשר היו שמחים לעלות לישראל ולהתיישב בה נמנעים מלעלות לארץ ונשארים בארצם מכיוון שהם יודעים בידיעה ברורה שלא יצליחו להשתלב בשוק התעסוקה הישראלי ושעם עלייתם לישראל הם יצטרפו למעגל האבטלה

יוסף טייב:       חברים, מקצוע הפודולוגיה דומה למקצוע הפודיאטריה, ולמרות הדמיון ביניהם, מקצוע הפודיאטריה הוכלל בחוק, אבל מקצוע הפודולוגיה עדיין לא הוכלל בחוק, ולכך אנחנו פה היום נתקן את המעוות

יוסף טייב:  למרות הדמיון בין שני המקצועות הללו, הם עדיין שונים זה מזה בכמה תכנים ובסמכויות, ולפיכך יש צורך להסדירו בנפרד כמקצוע נוסף בחוק

יוסף טייב:      תיקון החוק שאני מציע בפניכם כאן היום יאפשר למאות בעלי השכלה בתחום הפודולוגיה שעלו לארץ ממדינות רבות, בפרט מצרפת, לעסוק במקצוע או להשתלב בשוק התעסוקה בישראל

יוסף טייב:       זאת ועוד, חקיקת החוק תגרום לעידוד עלייה של ממש של רבים אשר לומדים או עוסקים במקצוע הזה, שידעו שמדינת ישראל רוצה בעלייה, מכירה בעלייה ומכירה בתחום מקצוע הפודולוגיה, וממילא זה יתרום לשוק העבודה הישראלי, שיקבל בשעריו את הרפואה הפודולוגית, שתתרום רבות לכלכלת ישראל

יוסף טייב:  אבל הדבר היותר-חשוב שנרוויח מאישור החוק זה המענה הרפואי לרפואת כף הרגל, שיתפתח בישראל עם הסדרת המקצוע וייתן מענה למחלות שונות בתחום

יוסף טייב:  לשם כך, מוצע בחוק שבפניכם להחיל על מקצוע זה את ההסדר הקיים בחוק לגבי הכרה בהשכלה במקצועות שאינם נלמדים בישראל

יוסף טייב:  בנוסף, מוצע להחיל על המקצוע את הסדר ההכרה במקצועות שנלמדו במוסדות שאינם אקדמיים, שכן כיום המקצוע נלמד בצרפת במוסדות שאינם אקדמיים

יוסף טייב:       תיקון חוק זה הוא לא פחות מבשורה של ממש למאות אנשים שכבר עלו לארץ, בפרט מצרפת, ולמאות רופאים שממתינים לעלות לישראל, שעם העברת החוק יצטרפו למעגל התעסוקה ויעסקו במקצוע זה שבו הם התמקצעו בחוץ לארץ ואף עבדו בו, ויוכלו להתפרנס בכבוד בהגעתם כאן לישראל

יוסף טייב:      דווקא בעת הזו עלינו לפעול על מנת לעודד עלייה מכל מדינות העולם

יוסף טייב:  רבים מהעוסקים במקצוע זה הם עולים מצרפת, אבל לא רק, שהגיעו לישראל מתוך ציונות עמוקה

יוסף טייב:  רבים מהם ומילדיהם נפלו ונופלים עדיין בקרבות ברצועת עזה

יוסף טייב:  אני מקפיד לבקר את המשפחות שלהם, כמו שאר המשפחות שגרות כאן בישראל – מלח הארץ של ממש, שעלו לישראל מתוך אהבת העם, הארץ והתורה

יוסף טייב:  תיקון החוק הוא אבן דרך קטנה להוקיר את מה שהם עושים למעננו

יוסף טייב:       אני רוצה להודות מכאן לשר הבריאות אוריאל בוסו וליושב-ראש ועדת הבריאות חבר הכנסת יונתן מישרקי, יחד עם פרופ' יציב, שבאמת גילה גמישות רבה בנושא, לגורמי המקצוע הנוספים במשרד ששמו את כובד משקלם לקידום החוק, וכן לגברת אסתר בלום מארגון קעליטה, ארגון גג לעולי צרפת, יחד עם אריאלה מילר, שהיא פודולוגית במקצועה, שעלתה לארץ לפני כ-40 שנה, שבעזרתם הגענו לנוסח הצעת החוק המוצעת כעת, כך שתיטיב עם העולים בכלל

חנוך דב מילביצקי: תודה רבה

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, בבקשה

טלי גוטליב: תודה רבה ליונתן מישרקי

טלי גוטליב:  הוא מאוד עצוב שלא אמרת לו תודה רבה

ארז מלול: אמר, טלי

יוסף טייב: חבל שהפרעת לו

יוסף טייב:  חבל שהפרעת לו

קריאות: - - -         

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אמר ועוד איך

חנוך דב מילביצקי: חברים

חנוך דב מילביצקי:  חברים

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת מזרסקי מדברת בנועם, בשקט

חנוך דב מילביצקי:  בואו נשמע אותה

חנוך דב מילביצקי:  תודה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  יש לנו היום הזדמנות להתקדם עוד צעד קטן בשיפור מערכת הבריאות בישראל: הצעת חוק להסדרת מקצוע הפודולוגיה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בעיות כף הרגל שאינן מטופלות כראוי עשויות להתפתח לבעיות מורכבות ואף לגרום לנכויות קשות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  לא לשווא המשפט "העיקר הבריאות" עולה שוב ושוב במיוחד כשאנחנו מתבגרים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  במשך שנים אני פועלת לקידום מערכת הבריאות בישראל, מערכת בריאות חשובה שאין אזרח שאינו נזקק לה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מרבית הפודולוגים בישראל עלו מצרפת, מרוסיה וממדינות אירופאיות נוספות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  במערב מדובר במקצוע מוכר ומבוקש, והגיע הזמן להסדיר אותו גם בישראל

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  הסדרת המקצוע וקביעת תקנות מקצועיות יאפשרו לפתח מסלולי הכשרה מקצועית וביצוע התנסות קלינית במוסדות בריאות ברחבי הארץ

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  הסדרת המקצוע לא רק תיטיב לבריאות הציבור, היא גם תסייע בקליטת עולים ובשילוב פודולוגים עולים חדשים מומחים בתחום שעלו ארצה ממדינות שבהן המקצוע מוכר כבר מזמן באופן רשמי

טטיאנה (טניה) מזרסקי: חברים, בריאות הציבור ושיפור מערכת הבריאות הציבורית אלו האינטרסים המשותפים של כולנו

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אין קואליציה ואין אופוזיציה בכל הנוגע לבריאות הציבור

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אני רוצה להודות לשר הבריאות אוריאל בוסו, ליושב-ראש ועדת הבריאות יונתן מישרקי, לחבר הכנסת יוסף טייב

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  תודה רבה שכולנו מקדמים את המקצוע, ותודה לכם

חנוך דב מילביצקי: תודה, גברתי

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת טלי גוטליב

טלי גוטליב: עם ישראל הנכבד, המוסד נורא מוטרד ממני

טלי גוטליב:  כל כך מוטרד ממני, איך אני מעיזה קצת להפריע ולספר את העובדות

טלי גוטליב: שלחו לי כל מיני אנשים: תורידי, זה לא נכון, זה פייק

טלי גוטליב:  אמרתי: אם אפשר, שראש המוסד יתקשר אליי והוא יגיד לי שלא הייתה פגישה בינו לבין שקמה ברסלר

טלי גוטליב:  אבל ראש המוסד לא מדבר עם חברי כנסת, זאת התגובה שקיבלתי

טלי גוטליב:  סירבתי למחוק את הפוסט

טלי גוטליב:       ממשלת ישראל – המוסד הוא במשרד ראש הממשלה – הוציאה הודעה שהדברים שלי הם פייק

טלי גוטליב:  כפי חובתי הודעתי בטוויטר שאני עומדת מאחורי כל מילה שלי אבל אני מביאה את תגובת ראש הממשלה בעניין

טלי גוטליב:  אגב, זה מאוד הדאיג אותי

טלי גוטליב:  הדאיגה אותי ההכחשה הזאת, ואני הוטרדתי ממנה זמן ארוך

טלי גוטליב:  אני אומרת לכם את הדבר הבא: פורסמו עוד דברים בימים האחרונים, שקשורים לשיחה בין בעלה של שקמה ברסלר ליחיא סנוואר רב-המרצחים

טלי גוטליב:  את זה המוסד לא הכחיש, מעניין מאוד למה

טלי גוטליב:  המשיכו לקרוא לי "שקרנית" ושאני ממציאה

טלי גוטליב:       אני רוצה להבהיר פה משהו אחד למוסד, אגב, כך גם לשב"כ: אני עד סוף המלחמה בשקט דממה, בשקט דממה

טלי גוטליב:  היזהרו לכם לפגוע בשמי הטוב וביושרי, כי שכל עוד יש לי ולשאול שאלות אני עוד יודעת, כמו: איפה הייתם בשם כל השמות? לאן נעלמתם? איפה גורמי הביון האדירים של מדינת ישראל? איפה המודיעין הגלוי, שהשב"כ אמון על האיסוף שלו? איפה במשך שנה אימונים ארטילריים בעזה? איפה תצפיתניות, שמדווחות ומדווחות? איפה אתם? מסתירים מראש ממשלה מכהן מידע עובר לתופת אוקטובר

טלי גוטליב:  איפה חיל האוויר? יש לי הרבה מאוד שאלות לשאול אתכם, הרבה מאוד

טלי גוטליב:       עד אז אני אספוג את הדם על הכביש, כי הדם על הידיים שלי – דם החטופים

טלי גוטליב:  אני אספוג את: הממשלה, לכי, את אשמה

טלי גוטליב:  הממשלה לא אשמה לא ברצח, לא בטבח, לא באונס

טלי גוטליב:  מישהו פה אשם שהגבולות בישראל היו פרוצים

טלי גוטליב:  מישהו פה אשם בתפיסת עולם הזויה שלא שומרים על הגבולות חיילים לוחמים כמו פעם

טלי גוטליב:  כן, כן, כמו פעם

טלי גוטליב:       אתם יודעים למה כמו פעם? כי סוג האויב שלנו הוא אויב של פעם

טלי גוטליב:  הוא אויב מרצח, אויב אלים וסדיסטי

טלי גוטליב:  אבל שכנעו את הממשלות השונות שמוטב לנו צבא קטן וחזק ומוטב לנו לממן את ארגוני הטרור

טלי גוטליב:  היום אנחנו יודעים שקטר מממנת את ארגוני הטרור, אנחנו יודעים הרבה דברים

טלי גוטליב:       אבל מה שיותר מדאיג אותי – שהשב"כ, המוסד וגורמי הביון נורא חוששים ממני

טלי גוטליב:  מה קרה? אני רוצה שיהיה טוב לעם ישראל? מה קרה? אני יוצאת נגד הקונספציות ההזויות האלה של תמיכה, פרוטקשן ואתנן לארגוני טרור? לא יקרה, ולא במשמרת שלי, כל זמן שאני פה

טלי גוטליב:  גם אם עמית סגל יקרא לי "מופקרת" – והוא קרא לי "מופקרת", וגם אם ברוכי קרא יתהה מה אני עושה פה – הוא, החמגשיות של שרה נתניהו הטרידו אותו והוא הלך ורץ לחקור; איפה עיתונות אמיצה שתחקור את הדברים שאני אומרת? אבל אין בכם אומץ

טלי גוטליב:  התקשורת לא עסוקה בהגעה לחקר האמת אלא במיטוט ממשלת הימין

טלי גוטליב:       אני פה מתחייבת לעם ישראל

טלי גוטליב:  אני חיילת של עם ישראל

טלי גוטליב:  אם אני חיילת של עם ישראל, אני אעשה הכול כדי להחזיר את ביטחון מדינת ישראל, את ביטחון האזרחים

טלי גוטליב:  מי שירנן אודותיי ויטיל עליי רפש, מי ייתן ויתקיים בנו הפסוק: "הנעלבים ואינם עולבים שומעים חרפתם ואינם משיבים - - - עליהם נאמר 'ואהביו כצאת השמש בגבֻרתו'"

טלי גוטליב:  לו יהיה כן ולו אהיה ראויה למילים הללו

חנוך דב מילביצקי: תודה

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה

אחמד טיבי: מכובדי היושב-ראש

אחמד טיבי:  הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות רפואיים במקור זאת הצעה שלי ב-2008

אחמד טיבי:  אחד החוקים שעבדתי עליהם קשה מספר שנים

חנוך דב מילביצקי: חברת הכנסת גוטליב

מיכל מרים וולדיגר: לזכותו של סגן השר ליצמן, שהיה סגן שר במעמד של שר, הוא דחף בישורת האחרונה כדי לקבל את החוק

מיכל מרים וולדיגר:  על העוגן הזה כל כמה זמן יש הצעה נוספת, כי יש לקונות בחוק, מכובדי חבר הכנסת טייב

מיכל מרים וולדיגר:       הצעת החוק הזאת, השתתפתי בישיבה האחרונה – אתה היוזם שלה, טייב? חבר הכנסת טייב הוא אחד היוזמים שלה

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו נתמוך בה כמובן

מיכל מרים וולדיגר:  יש הצעה שעומדת וכבר עברה בקריאה ראשונה של רנטגנולוגים, שלי ושל ח"כ בוסו, שהיום הוא שר והיא עברה לחבר כנסת יונתן משריקי

מיכל מרים וולדיגר:  אני מקווה שהיא תבוא להצבעה בקרוב

מיכל מרים וולדיגר:  חשוב שהנושאים האלה יוסדרו, שלא יהיה תוהו ובוהו בעיסוק בטיפולים שיש בהם מגע עם אדם, כי  זה יכול לפגוע בבריאותם של אנשים

מיכל מרים וולדיגר:       חשוב לי לעלות ולתקן את הרושם שלך

מיכל מרים וולדיגר:  למרות שאני כועס על אלימות, אני לא אומר שאדם x או y הוא כלב, אבל זה פתגם בערבית

מיכל מרים וולדיגר:  יש אפילו שיר בעברית

יונתן מישרקי: תסגרו את זה אחרי זה

אחמד טיבי: לא, לא, אמרתי לו משהו שקשור להערה שהוא זרק לי

אחמד טיבי:  על כל פנים, רציתי להגיד משהו למישרקי

אחמד טיבי:  אתה ממשיך דרכו של בוסו בנושא הזה

יונתן מישרקי: - - - של הרב דרעי, תזכור את זה

אחמד טיבי: יכול להיות ששניכם או שלושתכם – כמה אתם סך הכול? כמה אתם, עשרה?      

טלי גוטליב: יונתן, למה אתם – לא הבנתי

טלי גוטליב:  לפני שנייה הוא הילל שהידים, ואתם עושים איתו פה דחקות

טלי גוטליב:  מריצים פה שיח רעים בין ש"ס לאחמד טיבי

חנוך דב מילביצקי: טוב, חברת הכנסת גוטליב, אנא, בואו נסיים

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת גוטליב

טלי גוטליב: אין לתאר

טלי גוטליב:  קואליציה

טלי גוטליב:  הוא מהלל שהידים

יונתן מישרקי: למדתי מחנוך

חנוך דב מילביצקי: חברת הכנסת גוטליב, תודה

אחמד טיבי: המליץ לך הח"כ הכושל שפוטר מתפקידו שכשאני מדבר איתך אל תענה לי

משה סעדה: אתה לא כושל, אתה מוקצה

משה סעדה:  אשריך, כל פעם שאתה מגנה אותי, אני - - -      

אחמד טיבי: האמת היא שאני מרגיש בוז גדול לאנשים כמוך

משה סעדה: - - - מי שמהלל שהידים לא ראוי להיות בכנסת

אחמד טיבי: אני אהיה בכנסת הבאה, אתה לא תהיה

אחמד טיבי:  זאת השמחה הכי גדולה

משה סעדה: כל מי שמדבר איתך זה בושה - - - תודה רבה

אחמד טיבי: הפרסום שלך נבע מהאזכור שלך בתביעה של דרום אפריקה בהאג

משה סעדה: אתה מעלה לי את הקולות

משה סעדה:  תודה רבה

אחמד טיבי: איזה אדם, איזה כישלון אתה

חנוך דב מילביצקי: חבר הכנסת טיבי

משה סעדה: - - -      

אחמד טיבי: אתה מסית אנשים, שלא יענה לי - - -      

חנוך דב מילביצקי: חבר הכנסת טיבי, עבר הזמן

אחמד טיבי: אני לא רוצה שאתה תענה לי, כי אני לא פונה אליך

אחמד טיבי:  אתה לא קיים לגביי

אחמד טיבי:  אתה לא קיים

אחמד טיבי:       משפט אחרון

משה סעדה: תודה רבה, תודה רבה לך

משה סעדה:  אני אומר לך את האמת – שם לך תמונת מראה

משה סעדה:  אני לא מדבר איתך, אין לי קשר איתך

אחמד טיבי: אולי תעיר לו?      

חנוך דב מילביצקי: חבר הכנסת סעדה, די

משה סעדה: אתה בן אדם אנטי-ציוני - - - אין לי קשר איתך, ואני לא רוצה

חנוך דב מילביצקי: חבר הכנסת סעדה

אחמד טיבי: אתה ציוני, אני לא

אחמד טיבי:  מה הבעיה?      

משה סעדה: אל תנסה לדבר איתי, אני לא רוצה

אחמד טיבי: אתה אמרת שצריך להשמיד את עזה

אחמד טיבי:  יא פושע, יא פושע

אחמד טיבי:  אתה צריך להיות בכלא - -      

חנוך דב מילביצקי: חבר הכנסת טיבי, בזה סיימנו

אחמד טיבי: - - בכלא, בכלא, עם חליפה

חנוך דב מילביצקי: בזה סיימנו

משה סעדה: - - - כבוד גדול - - -      

חנוך דב מילביצקי: חבר הכנסת טיבי, סיימת

חנוך דב מילביצקי:  אני מבקש להוריד אותו מהדוכן

אחמד טיבי: אני לא מבין למה המושב של ביסמוט ולידו הם ריקים

טלי גוטליב: אסור להגיד "פושע"

חנוך דב מילביצקי: אני מבקש להוריד אותו מהדוכן

חנוך דב מילביצקי:  נא להוריד את חבר הכנסת טיבי מהדוכן, תודה רבה

טלי גוטליב: כל הכבוד לחבר הכנסת משה סעדה

אחמד טיבי: אתה פושע

אחמד טיבי:  לפי ההצהרה שלך, אתה פושע

חנוך דב מילביצקי: חבר הכנסת טיבי, אני קורא אותך פעם ראשונה

טלי גוטליב: מהלל שהידים, מהלל שהידים

טלי גוטליב:  תומך חמאס, הוא תומך חמאס

חנוך דב מילביצקי: חברת הכנסת גוטליב, אנא

אחמד טיבי: אתה לא קורא לחברי כנסת מהליכוד שהפריעו

חנוך דב מילביצקי: אני קורא אותך לסדר פעם שנייה

אחמד טיבי: תודה

חנוך דב מילביצקי: חברת הכנסת מרים וולדיגר, בבקשה

חנוך דב מילביצקי:  אנחנו צריכים קצת רוגע נשי

חנוך דב מילביצקי:  אני מקווה שמותר להגיד "רוגע נשי", וזה לא משהו - - -      

מיכל מרים וולדיגר: לי אין בעיה בכלל

טלי גוטליב: - - - יועצו של ערפאת

טלי גוטליב:  קרובת משפחה שלו הייתה קצינת חמאס ועכשיו חוסלה, על פי מידע

מיכל מרים וולדיגר: כבוד היושב-ראש, כבוד השר, חברי כנסת נכבדים, אני שמחה ומודה לחבריי שהביאו וחתמו על חוק להסדרת מקצוע הפודולוגיה – לחברי יוסי טייב, לחברתי חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, ליושב-ראש ועדת הבריאות יוני מישרקי וכמובן כל היתר שחתמו ובאו, הזיזו והניעו

מיכל מרים וולדיגר:  כמובן לשר הבריאות אוריאל בוסו

מיכל מרים וולדיגר:       החוק הזה חשוב בשני אופנים עיקריים, לאו דווקא בסדר הזה

קריאות: - - -      

חנוך דב מילביצקי: חבר הכנסת סעדה, אתה עכשיו מפריע לחברת הכנסת וולדיגר

מיכל מרים וולדיגר: אני מדברת על כפות הרגליים

מיכל מרים וולדיגר:  משה סעדה, כפות הרגליים זה חשוב מאוד

משה סעדה: תסבירי לנו, כי לא הבנו

טלי גוטליב: רק שלא יעלה - - -     

מיכל מרים וולדיגר: אני לא צוחקת, זה באמת חשוב

מיכל מרים וולדיגר:  זה נשמע מצחיק אבל זה חשוב

חנוך דב מילביצקי: חברת הכנסת גוטליב, בבקשה

מיכל מרים וולדיגר: החוק הזה חשוב בשני אופנים בעיקר: דבר אחד זה עזרה וסיוע לעולים – להפוך את העלייה לקלה יותר, בעיקר לעולים מצרפת, כמו שאמרה חברת הכנסת טטיאנה, אבל לא רק, שלמדו את המקצוע, השקיעו ועבדו בפועל במקצוע; כשהם מגיעים לארץ, הם לא יכולים להשתלב, בוודאי לא במערכת הציבורית, כי המקצוע הזה לא מוכר

מיכל מרים וולדיגר:  לכן, אנחנו רק מקשים עליהם, וחבל מאוד, כי אם אנחנו נסדיר את המקצוע – וזה מה שאנחנו הולכים לעשות – הם יוכלו להשתלב בעבודה ובוודאי בתוך המערכת הציבורית

מיכל מרים וולדיגר:  כך זה יועיל גם להם, אבל לא פחות לנו, למערכת הציבורית בישראל

מיכל מרים וולדיגר:       וכאן אני מגיעה לדבר השני, וזה בדיוק כך: בריאות הציבור

מיכל מרים וולדיגר:  ברגע שמקצוע טיפולי לא מוסדר,  יש תוהו ובוהו, יש כאוס, אין כללי אתיקה, אין מותר ואסור, הכול פרוץ

מיכל מרים וולדיגר:  לכן, בוודאי במקצועות הטיפול נכון וחשוב שנסדיר את המקצוע הזה, ונהפוך אותו למוסדר, עם כללים, לרבות כללי האתיקה

מיכל מרים וולדיגר:       יש לנו עוד מטלות ואתגרים רבים כדי להעביר אותו גם בקריאה שנייה ושלישית, אבל אני סמוכה ובטוחה, שגם יושב-ראש הוועדה, גם השר, גם כל החברים – שנוכל להתגבר על כולם, לעשות את הכי טוב, את החוק, בצורה הכי טובה, שנשמור על שני האופנים שדיברנו: גם לשמור על בריאות הציבור וגם לעזור ולסייע לעולים החדשים, שיוכלו להשתלב פה כמו שצריך

מיכל מרים וולדיגר:  כולנו יודעים שמקצוע ופרנסה זה דבר מאוד חשוב, וכך גם נוכל לעודד יותר לעלות, שיוכלו לעלות עם מקצוע ביד ולהתפרנס בכבוד

מיכל מרים וולדיגר:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה רבה, גברתי

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת יונתן משריקי

אבי מעוז: אני לפניו, התחלפנו

חנוך דב מילביצקי: איך שאתם רוצים

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת אבי מעוז, בבקשה

אבי מעוז: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הרבה לפני שאנשי יסוד המעלה בחרו לפני 140 שנה לנטוע עצי פרי בט"ו בשבט, והרבה לפני שבחלק מגלויות ישראל נהגו לאכול מפירות האילן ובפרט משבעת המינים ביום זה, היה ט"ו בשבט ראש השנה לאילן

אבי מעוז:  המשמעות של ראש השנה לאילן היא למצוות רבות התלויות בארץ, כמו עורלה, תרומה, מעשרות וביכורים, מצוות שיחד עם תחייתנו הלאומית קמו אף הן לתחייה של התקיימות מעשית

אבי מעוז:  ולכן היום הזה הוא קודם כול החיבור שלנו לארץ ולמצוותיה

אבי מעוז:  לכן ברור שכשאוכלים פירות בט"ו בשבט אין שום עניין לאכול פירות מיובשים ממדינות עוינות, אלא דווקא את פירותיה של הארץ, שגם היא קמה לתחייה יחד עם תחייתו של העם, והחלה לתת את פירותיה לעם ישראל, שזהו הסימן המובהק ביותר של הקץ המגולה, כפי שקבעו זאת חז"ל בגמרא, במסכת סנהדרין

אבי מעוז:       אבל השנה היום הזה מקבל משמעות עוד יותר עמוקה, כשאנחנו ניצבים בשיאה של המערכה הזאת על הארץ; מערכה בין מי ששאיפתם להשליט על הארץ ועל כל העולם את דת החרב והמוות – מי שכל שאיפתם, מגמתם ומעשיהם בפועל זה רוע, סבל, אכזריות וברבריות, כפי שחווינו בתופת הנוראית שהביאו עלינו בשמחת תורה – לבין מי ששאיפתם, מגמתם ומעשיהם בפועל הם להביא לארץ הזאת ולאנושות כולה ברכה, אור וחיים

אבי מעוז:  ומי שעומדים בסבל ובאתגר הגדולים ביותר במערכה הזאת, גם בין הנרצחים, גם בין החטופים וגם בין הגולם מבתיהם, אלו אנשי הגבול, בעוטף ובגבול הצפון, שיחד עם שאר אחיהם בנגב, בגליל, ביהודה ושומרון ובבקעת הירדן מחזיקים בעצם מציאותם את ביטחונה ושלומה של מדינת ישראל בגבולותיה השונים

אבי מעוז:       ובמיוחד הדברים אמורים כלפי אותם חקלאים, אנשי אהבת העמל, החריצות, יגיע הכפיים ועבודת האדמה, שמממשים בחייהם בפועל את אותו קץ מגולה ואת ייעודי הנביאים על שיבתו של עם ישראל לעצמו, לטבעו ולהפרחת ארצו, שבהם חובה עלינו, גם כממשלה וגם כחברה אזרחית, לתמוך בכל דרך אפשרית

אבי מעוז:  ובעזרת השם, יוסיפו להתגלות ולהתקיים בנו במהרה עוד יותר דברי הנביא עמוס: "הנה ימים באים נאום ה' ונגש חרש בקצר ודרך ענבים במשך הזרע והטיפו ההרים עסיס וכל הגבעות תתמוגגנה

אבי מעוז:  ושבתי את שבות עמי ישראל ובנו ערים נשמות וישבו ונטעו כרמים ושתו את יינם ועשו גנות ואכלו את פריהם

אבי מעוז:  ונטעתים על אדמתם ולא ינתשו עוד מעל אדמתם אשר נתתי להם", אמר השם אלוקיך

אבי מעוז:  תודה

חנוך דב מילביצקי: תודה רבה

חנוך דב מילביצקי:  חבר הכנסת יונתן מישרקי

חנוך דב מילביצקי:  אחריו חבר הכנסת טייב ירצה לסכם, או שאין צורך? חבר הכנסת טייב, תרצה לסכם אחרי מישרקי, או שאין צורך?      

יוסף טייב: לא

יונתן מישרקי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, מכובדי השר, האמת היא שאני מרגיש זכות גדולה כיושב-ראש ועדת הבריאות בקידום הצעת חוק הפודולוגים

יונתן מישרקי:  ישבתי בכינוס של רופאים צרפתים, שבאו לארץ, ביוזמתו של חבר הכנסת יוסי טייב, לא מזמן

יונתן מישרקי:  הם תמכו מאוד מאוד בלוחמים, באו לפה מתוך שליחות ציונית ואהבת הארץ

יונתן מישרקי:  הם באו אליי ואמרו לי, תקשיב, 21 שנים מה שמונע מאיתנו לעשות עלייה לארץ, חלק מהמכלול, כמובן, הוא שאנחנו קבוצה שמתעסקת בנושא הפודולוגיה, אין לנו הכרה פה בארץ, אנחנו לא יכולים להתפרנס – יכולים להתפרנס בצורה פיראטית, לא בצורה מוסדרת – וזה מקשה עלינו

יונתן מישרקי:  פרסתי לזה ואמרתי ליוסי: אני מודה לך על הישיבה הזאת, אני מודה לך שהבאת את זה לפתחי

יונתן מישרקי:  מאז קיימנו דיונים

יונתן מישרקי:  זאת גם ההזדמנות לומר תודה רבה לפרופ' יציב ממשרד הבריאות, שנענה לבקשתנו, והחלטנו שאנחנו מקדמים את זה

יונתן מישרקי:  ארבע שנים יוסי טייב מחכה לחוק הזה, יש רופאים שמחכים לזה עשרות שנים, ואני מבקש לברך

יונתן מישרקי:       חבר הכנסת סעדה, המקצוע הזה קיים בצרפת בעיקר, הוא קיים גם במדינות ארצות הברית ובעוד מדינות באירופה

יונתן מישרקי:  המקצוע מבקש לטפל ברגליים סוכרתיות, בכל מיני בעיות בעור

קריאה: - - -      

יונתן מישרקי: אני אסביר

יונתן מישרקי:  יש היום כבר בחוק מקצוע שנקרא פודיאטר, שהוא מטפל ברובד העמוק יותר מתחת לעור

יונתן מישרקי:  הפודולוג מטפל בשכבה העליונה

יונתן מישרקי:  אנחנו כמובן נדייק יותר – זה ציפורניים חודרניות ודברים נוספים; מקצוע מקובל בעולם, שנותן מענה וגורם בסופו של דבר, שלא יגיעו למצב של קטיעת רגליים

יונתן מישרקי:  ראינו חשיבות גדולה בזה

יונתן מישרקי:       לכן אני רוצה להודות פה לשר הבריאות, שתומך בנו בעניין הזה

יונתן מישרקי:  כמובן לחבר הכנסת המציע, יוסי טייב, ולחברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, חברת הכנסת הכי מסורה בוועדת הבריאות

יונתן מישרקי:  תודה רבה, אדוני היושב-ראש

חנוך דב מילביצקי: תודה רבה

חנוך דב מילביצקי:       חברי הכנסת, נעבור להצבעה על הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון מס' 9) (פודולוג), התשפ"ד–2024, של חברי הכנסת יוסף טייב, טטיאנה מזרסקי וקבוצת חברי הכנסת, בקריאה הראשונה

חנוך דב מילביצקי:  הצבעה

חנוך דב מילביצקי: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 15 

חנוך דב מילביצקי: נמנעים – אין  

חנוך דב מילביצקי: 15 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים, אני קובע כי הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון מס' 9) (פודולוג), התשפ"ד-2024, של חברי הכנסת יוסף טייב, טטיאנה מזרסקי וקבוצת חברי הכנסת אושרה בקריאה הראשונה ותעבור לדיון בוועדת הבריאות, להכנתה לקריאה השנייה והשלישית

חנוך דב מילביצקי: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/986)

חנוך דב מילביצקי: ] 

חנוך דב מילביצקי: הנושא הבא על סדר-היום: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תשלום גמלת ילד נכה בעד ילד שמושם באומנה), התשפ"ד–2024, של חברי הכנסת יצחק פינדרוס, מירב בן ארי, יסמין פרידמן וקבוצת חברי כנסת, בקריאה הראשונה

חנוך דב מילביצקי:  אני מזמין את חבר הכנסת יצחק פינדרוס להציג את הצעת החוק

יצחק פינדרוס: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אדוני השר והשותפים להצעת החוק – חברת הכנסת יסמין פרידמן, חברת הכנסת מירב בן ארי

יצחק פינדרוס:  לפני שאני אפרט את הצעת החוק – אני לא בטוח כמה צריך לפרט ואני גם אסביר עוד מעט למה –  אתמול עם ישראל קבר 24 אנשים צעירים, מטובי בניו, שנפלו באותו בניין שקרס ובטנק בעזה

יצחק פינדרוס:  אנחנו נמצאים כבר שלושה וחצי חודשים בתוך צער ומצוק ובתוך מלחמה מכל הכיוונים, מול אויבי ישראל

יצחק פינדרוס:       בכנות, כשחשבתי על מה אני הולך לדבר בהצעת החוק, ביום כזה, עלה לי מייד בראש המזמור בתהילים שמתייחס בדיוק לסיטואציה שאנחנו נמצאים בה היום

יצחק פינדרוס:  אני חושב שהפסוק האחרון גם אומר לנו למה סוג הצעות חוק כזה צריך לעלות כאן

יצחק פינדרוס:  "שיר מזמור לאסף

יצחק פינדרוס:  אלהים אל דמי לך אל תחרש ואל תשקט אל"

יצחק פינדרוס:  למה? "כי הנה אויביך יהמיון ומשנאיך נשאו ראש

יצחק פינדרוס:  על עמך יערימו סוד ויתיעצו על צפוניך"

יצחק פינדרוס:  מרגישים שהפסוק הזה כאילו נכתב עכשיו

יצחק פינדרוס:       "אמרו לכו ונכחידם מגוי ולא יזכר שם ישראל עוד"

יצחק פינדרוס:  אומר דוד המלך בתהילים: מה הם רוצים באמת? "כי נועצו לב יחדו"

יצחק פינדרוס:  עכשיו הייתה פגישה גם – קראתי – בין נשיא איראן לנשיא טורקיה

יצחק פינדרוס:  "נועצו לב יחדו עליך" – על הקדוש ברוך הוא - "ברית יכרתו

יצחק פינדרוס:  אהלי אדום וישמעאלים מואב והגרים

יצחק פינדרוס:  גבל ועמון ועמלק פלשת עם ישבי צור

יצחק פינדרוס:  גם אשור נלוה עמם היו זרוע לבני לוט סלה

יצחק פינדרוס:  עשה להם" – ואנחנו מבקשים מהקדוש ברוך הוא – "כמדין כסיסרא כיבין בנחל קישון

יצחק פינדרוס:  נשמדו בעין דאר היו דמן לאדמה

יצחק פינדרוס:  שיתמו נדיבמו כערב וכזאב וכזבח וכצלמנע כל נסיכמו"

יצחק פינדרוס:       הניסים שנעשו עד אז באויבים שנפלו, שהם אמרו אותו הדבר: "אשר אמרו נירשה לנו את נאות אלהים יד אלוהי שיתמו כגלגל כקש לפני רוח

יצחק פינדרוס:  כאש תבער יער וכלהבה תלהט הרים כן תרדפם בסערך ובסופתך תבהלם

יצחק פינדרוס:  מלא פניהם קלון ויבקשו שמך ה'" – על אותם גוים – "יבשו ויבהלו עדי עד ויחפרו ויאבדו"

יצחק פינדרוס:      באיזו הצדקה אנחנו מבקשים את הבקשה הזאת? דוד המלך אומר: איזו הצדקה אתה מבקש, את כל הסדר הזה שיהיה לנו – ניסים מול זבח, כמו זבח וצלמונע וסיסרא, שאר הא-סיסים והארדואנים והסנווארים והנסראללאים; כל אלה ש"על עמך יערימו סוד", "נועצו לב יחדו", "עליך ברית יכרותו", ו"ידעו כי אתה שמך השם לבדך עליון על כל הארץ"

יצחק פינדרוס:  אנחנו באים לקדוש ברוך הוא ואומרים לו: הם מתכוונים אליך; הם אומרים עליך

יצחק פינדרוס:  ולכן, למען שמו של השם יתברך, אנחנו מבקשים את הדבר הזה

יצחק פינדרוס:  אסור לנו לשכוח את זה

יצחק פינדרוס:       הטרגדיה הנוראית, היום הכי קשה במלחמה שקרתה – מנסים להבין איפה הייתה התקלה

יצחק פינדרוס:  צריך לבדוק את זה, צריך לעשות הכול

יצחק פינדרוס:  אבל צריך לזכור שמעוררים אותנו על הדבר המרכזי של – כן, לא ייזכר שמך עוד, וכי אתה, שמך העליון לבדך על כל הארץ

יצחק פינדרוס:  על זה אנחנו מבקשים מהקדוש ברוך הוא

יצחק פינדרוס:       החוק הזה בא להזכיר לנו, והוא סמלי למה שאנחנו עוברים קצת כמדינה, שאנחנו אומה של גומלי חסדים; בניגוד לאכזריים האלה, הישמעאלים האלה, בני האמה, שנמצאים בעזה, שהאכזריות שלהם היא בלתי נתפסת

יצחק פינדרוס:  מול זה אנחנו עם רחמן

יצחק פינדרוס:  אנחנו לפעמים שוכחים והופכים להיות לעם ביורוקרטי

יצחק פינדרוס:  כמו שהתורה שומרת עלינו, ועבודה שהיא תפילה לבקש מהקדוש ברוך הוא שישמור עלינו – גם הדבר, המציאות הזו, גמילות החסדים, הדבר הפשוט הזה

יצחק פינדרוס:  הרי החוק הזה, מי ששומע בכלל שאנחנו צריכים לעמוד פה ולעבור את כל הדיונים ואת דיוני הדיונים הביורוקרטיים האלה, כמה זמן שעברנו – ויסמין יודעת, גם לעבור את ועדת השרים, עם כל מיני דקויות ושאלות – זה הרי בלתי נתפס

יצחק פינדרוס:       יש 600 משפחות במדינת ישראל שעושות את הדבר המדהים הזה

יצחק פינדרוס:  הרי יש 600 צדיקים

יצחק פינדרוס:  אנשים לוקחים לאומנה, אליהם הביתה, ילדים נכים

יצחק פינדרוס:  אתם יודעים מה קורה ברגע שמקבלים אישור על האומנה? לפני האישור הכול בסדר

יצחק פינדרוס:  ברגע שמקבלים את האישור על האומנה קצבת הנכות נעלמת

יצחק פינדרוס:  למה? בגלל איזה סעיף ביורוקרטי ודיון בין-משרדי

יצחק פינדרוס:  ואז גם שואלים אותך מאיפה המקור התקציבי

יצחק פינדרוס:  זאת אומרת, בלי 600 המשפחות הצדיקות האלה, שהם היו קמים בבוקר ואומרים: אנחנו לוקחים, כן, ילד עם קשיים, ילד עם נכויות, ילד עיוור, ילד עם בעיות אחרות – הכול היה בסדר

יצחק פינדרוס:  יש ביטוח לאומי – משלם

יצחק פינדרוס:  פה אומרים: לא

יצחק פינדרוס:  אבל מה עם המקור התקציבי? איפה האטימות הפקידותית הזאת? יש בעיה – תפתרו אותה מייד

יצחק פינדרוס:  למה אני צריך להגיע למצב שחברי כנסת ינהלו מערכת פוליטית ויפעילו ויזעיקו וינהלו משא ומתן, כאילו מה?      אותן 600 משפחות – עליהן גאוותנו

יצחק פינדרוס:  אנחנו כמדינה, כעם, זה הגאווה שלנו

יצחק פינדרוס:  אותן 600 משפחות שלקחו על עצמן את הדבר הזה

יצחק פינדרוס:  אז מה, מגיע להן עונש? מגיע להן שימחקו את זה; כי יש איזשהו סעיף שעבר ב-2016? תתקנו אותו

יצחק פינדרוס:       אני שמח היום, ומודה ליושב-ראש ועדת העבודה והרווחה שקידם את זה, שאנחנו מגיעים לקריאה ראשונה

יצחק פינדרוס:  אני מאוד מאוד מקווה שאנחנו נגיע לקריאה שנייה ושלישית מהר, כי זו תקלה וטעות, ודבר כזה לא אמור אפילו לעבור את כל המסכת הביורוקרטית שהיא עברה

יצחק פינדרוס:  תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: תודה, אדוני

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת יסמין פרידמן, בבקשה

יסמין פרידמן: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת – חבר הכנסת פינדרוס, השותף שלי לחקיקה הזאת, אני לא אוסיף על מה שכבר אמרת

יסמין פרידמן:  אני רק אסביר את זה קצת יותר לעומק למי שלא מבין

יסמין פרידמן:  למעשה, לפחות בעיניי, לקחת ילדים לאומנה זה אחד המעשים הכי אציליים שיש

יסמין פרידמן:  לקחת ילדים עם קושי, עם אתגר, עם נכות – אי-אפשר בכלל לתאר, בעיניי, את הקדושה של המעשה הזה

יסמין פרידמן:       יש לי חברה קרובה מאוד שלקחה שתיים, שתי אחיות

יסמין פרידמן:  אז ככה נחשפתי באמת לפער ולאי-שוויון, שמפסיקים להם את קצבת הנכות

יסמין פרידמן:  למעשה, זה הרבה יותר עמוק, ואנחנו נצטרך לטפל בעוד דברים, כי אפילו להנחה בארנונה הם לא זכאים

יסמין פרידמן:  הם לא מקבלים את כל מה שמגיע אם אותו ילד היה גדל במשפחתו הביולוגית

יסמין פרידמן:  אני חושבת שזה סופר חשוב

יסמין פרידמן:  אני חושבת שהמדינה צריכה לעודד כמה שיותר ילדים שיהיו באומנה, ולא בפנימיות, ולא במוסדות

יסמין פרידמן:  ראשית, זה עולה הרבה פחות למדינה, וגם זה לטובת הילד

יסמין פרידמן:      אז תודה, שוב, גם ליו"ר הוועדה וגם לחבר הכנסת פינדרוס, שאנחנו מקדמים את זה באמת יחסית מהר

טלי גוטליב: גם לך, שהבאת את זה

יסמין פרידמן: תודה

יסמין פרידמן:  אני באמת מקווה שנעביר את זה בשנייה ובשלישית, כי גם במצב חירום, הקושי – בגלל המלחמה יש לנו קושי כפול וחשוב, שנעשה את זה מהר

יסמין פרידמן:  תודה

חנוך דב מילביצקי: תודה רבה

חנוך דב מילביצקי:  חברת הכנסת טלי גוטליב?     

טלי גוטליב: - - -     

חנוך דב מילביצקי: אז נעבור להצבעה

חנוך דב מילביצקי:  נעבור להצבעה על הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 242) (תשלום גמלת ילד נכה בעד ילד שמושם באומנה), התשפ"ד–2024, של חברי הכנסת יצחק פינדרוס, מירב בן ארי, יסמין פרידמן וקבוצת חברי כנסת, בקריאה ראשונה

חנוך דב מילביצקי:  הצבעה

חנוך דב מילביצקי: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9 

חנוך דב מילביצקי: נמנעים – אין 

חנוך דב מילביצקי: תשעה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים

חנוך דב מילביצקי:  אני קובע כי הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 242) (תשלום גמלת ילד נכה בעד ילד שמושם באומנה), התשפ"ד–2024, של חברי הכנסת יצחק פינדרוס, מירב בן ארי, יסמין פרידמן וקבוצת חברי הכנסת, אושרה בקריאה ראשונה, ותעבור לדיון בוועדת העבודה והרווחה להכנתה לקריאה השנייה והשלישית

חנוך דב מילביצקי:       תם סדר-היום

חנוך דב מילביצקי:  הישיבה הבאה תתקיים ביום שני, י"ט בשבט התשפ"ד, 29 בינואר 2024, בשעה 16:00

חנוך דב מילביצקי:  עם ישראל חי

חנוך דב מילביצקי:  ישיבה זו נעולה